Flickr: si no pots amb ell, uneix-t'hi! - YCOM\nFlickr: si no pots amb ell, uneix-t'hi!\nFlickr: si no pots amb ell, uneix-t’hi!\nPublicat el 4 de maig de 2012\nEl que en altre temps fou servei líder en fotografia en línia ha anunciat facilitats per a què els seus usuaris puguin compartir fotografies a Pinterest, la xarxa social que actualment -i juntament amb Instagram- mou aquest particular aspecte d’Internet. Una mesura que sembla destinada a pal·liar la pèrdua de pes específic en aquest àmbit per part del servei propietat de Yahoo!\nDurant els darrers mesos del 2011, Flickr (el servei d’emmagatzematge i publicació de fotografies a Internet propietat de Yahoo!) va experimentar una davallada suau però continuada en el nombre de visites d’internautes, davallada que s’ha suavitzat molt en els primers mesos del nou any 2012, però sense deixar de baixar sensiblement.\nAquesta pèrdua de popularitat del servei propietat de Yahoo! coincideix en el temps amb l’explosió de les xarxes socials dedicades a la fotografia com Pinterest o Instagram, i aquest podria ser el motiu de l’acostament a la primera d’aquestes dues que Flickr ha anunciat, i que consistirà en facilitar als internautes el compartir imatges emmagatzemades en els seus servidors a les pàgines de Pinterest.\nAquesta compartició es realitzarà mitjançant la inclusió d’un botó a les pàgines de Flickr que permet compartir la imatge que estiguem veient a Pinterest, mantenint l’atribució d’autoria del propietari de la imatge i la llicència que aquest li hagi posat (copyright o copyleft , ambdues previstes a Flickr).\nAquest darrer punt, el de l’atribució d’autoria, ha estat especialment emfatitzat a l’entrada del bloc de Flickr en la qual s’han comunicat les novetats a la comunitat d’usuaris i als internautes en general.\nCal preguntar-se si darrere de la maniobra de Flickr s’hi amaga algun tipus d’acostament per part de Yahoo! a Pinterest. Seria possible que estiguéssim veient els primers moviments per a una futura compra? Yahoo! Vol recuperar el protagonisme perdut fins ara, i l’adquisició de Pinterest seria sens dubte un cop d’efecte summament estimable, malgrat que també molt car de dur a terme.\nTambé fóra possible que la maniobra estigui instrumentalitzada per Microsoft com una manera d’acostar Pinterest a la seva òrbita encara que d’una manera indirecta, donades les bones relacions entre Yahoo! i el gegant de Redmond.


Qui compta, s'erra: 2021\nPublicat per Alfons Méndez a 13:58 Cap comentari:\nAl llarg dels segles la ciutat de Maó ha experimentat notables transformacions. Una de les més destacades és la que lliga l’actual plaça de Colon amb l’exclaustre del Carme, en raó d’haver allotjar els dos el mercat de verdura de la població.\nEl primer nom conegut de l’indret és el de plaça del Padró, que, segons recull Albert Martínez al seu estudi sobre la ciutat emmurallada, ja es denominava així el 1522 (com es documenta en la venda d’un immoble), sense que sigui possible conèixer l’origen del topònim, que tant podria tenir a veure amb qüestions administratives (el padró dels veïns) com topogràfiques (pedró: “pedra, columna o pilar”). En aquells temps hi havia alguna carnisseria, però a partir del 1601 aquestes es van desplaçar per motius higiènics darrera de l’actual peixateria, tocant el penya-segat.\nLa plaça originalment era de majors dimensions, però els propietaris d’algunes cases van aixecar porxades, pagant un cànon anual a la Universitat i fins i tot van aconseguir que aquesta, sempre mancada de recursos, els autoritzés a construir-hi a sobre, segurament amb un increment de la renda anual. Al llarg dels segles XVI i XVII es devien redimir els censos, amb un nou desemborsament econòmic i així van afegir aquests espais a la seva propietat i procediren a paredar les porxades. Aquest fet accentuà la forma irregular de la zona.\nEl 1732 el governador Richard Kane va fer seva la idea del batle de Maó, Jaume Ximenes, d’engegar diverses obres públiques, entre les quals la fundació d’un mercat de verdura, amb un empedrat al voltant i un pou al centre i va encarregar al mateix Ximenes que les executés, cosa que va fer amb rapidesa, de manera que el febrer de l’any següent ja estava finalitzada la primera fase, l’obertura del pou i l’empedrat, així com la construcció dels fonaments d’un edifici. Hi van seguir uns anys de discussions entre la Universitat i el governador en relació a qui havia de costejar els treballs, fins que el 1735 Kane va determinar que es paguessin 493 peces de vuit al mestre amb càrrec a l’estanc de l’aiguardent però, pel caràcter públic de l’obra va fer que la Universitat els reemborsés l’any següent, en una de les darreres actuacions del governador, que moria el 31 de desembre del 1736.\nAmb la desaparició d’en Kane, la idea d’establir un mercat va quedar en suspens i el 1755 el secretari del governador Blakeney, Charles Williams, va aconseguir que el Reial Patrimoni (que controlava el governador) li establís (una mena de lloguer) l’espai que havia estat condicionat al centre de la plaça, el qual va tancar amb un mur i transformà en el seu jardí. La indignació popular es va exterioritzar quan, el 1763, els francesos es van fer amb el control de l’illa. Llavors diversos veïns es van dirigir a la Universitat i es queixaren de l’impacte visual de la paret, que demanaven que s’esboqués i, a més l’anul·lació de l’establiment, tot recuperant la idea d’establir-hi un mercat per vendre “fruites i altres coses en benefici del Públic, atenent que en Maó no se troba lloc propi ni còmodo per dit efecte”.\nPlànol de la plaça 1787 (Arxiu Històric Maó). Citat per A. Martínez\nMoltes influències devia tenir el concessionari dels terrenys (o tal vegada la Universitat necessitava massa el cànon que pagava), perquè durant tot el domini francès no es va produir cap canvi. Quan els anglesos van recuperar l’illa, Williams va vendre la concessió i l’adquirent projectà de construir-hi habitatges, la qual cosa motivà les protestes dels veïns. La Universitat, en aquesta ocasió va actuar i decidí resoldre l’afer d’una vegada per totes rescindint el contracte per bastir el mercat.\nNo se sap amb exactitud quan es va edifica. En resultà una notable construcció que va menar a què el lloc fos anomenat “la plaça Nova”. Segons Riudavets era un edifici quadrangular de tres arcades en cada front, (nou en total) sostingudes per robustes columnes de cantons de marès, com les de l’interior, que sustentaven també una volta i els alts, que servien de magatzem de blat i altres efectes de l’Ajuntament. El 1780 només s’havia aixecat la planta baixa, el mal cobriment de la qual amenaçava per precipitar el seu esfondrament, però el tema es devia resoldre ràpidament, perquè Lindemann, que sortí de Menorca el 1782, indica que és un edifici imponent, que té com a estructura moltes i precioses voltes que li donen un aspecte agradable. El 1783 el comte de Cifuentes demanà que li fos cedit el pis superior per celebrar-hi un ball de Carnaval.\nRiudavets assenyala que, més endavant, arran de la definitiva dominació borbònica (el 1802), els alts es van habilitar com a escola. En el discurs inaugural del curs de 1864-1865 de l’Escola de Nàutica, Antoni Vinent afirmava que el 1806 s’havia establert a Maó la primera escola pública, on s’ensenyava a llegir i escriure en castellà i a comptar, ja que fins llavors les classes eren en menorquí i als convents s’aprenia una mica de llatí, de manera que “raríssimes persones entenien mitjanament el castellà”. Convé matisar que durant el XVIII ja existia escola pública a la població i que les classes en menorquí es van perllongar al llarg de bona part del XIX, malgrat els intents del govern central en sentit contrari.\nPlànol del mercat de verdura 1787 (Detall). Col. Hernández Sanz\nÉs molt probable que el comentari de Vinent es referís a l’escola ubicada en aquest edifici. En realitat, hi ha molt poques notícies relatives a l’ensenyament elemental. Sí que consta que, a principis del XIX, l’escola s’anava quedant petita. El 1820 l’Ajuntament sol·licitava candidats per a una plaça de professor a l’“Escola pública de primeres lletres de la ciutat”. La primera referència directa és que a principis del 1833 l’escola pública (només de fillets) era situada a la plaça de la Verdura i comptava amb 184 alumnes, essent la més gran de la Maó. El seu director era Miquel Pons Llofriu i l’ajudava el professor Antoni Socies. El 1837 l’Ajuntament va cedir un local perquè s’hi donessin lliçons d’Aritmètica i Geometria aplicada a les arts als joves artesans. L’any següent l’escola aquí ubicada tenia 182 alumnes.\nEl 1861 El Diario de Menorca es congratulava sobre l’estat dels col·legis de l’illa i en particular els de Maó, on cada any s'introduïen millores; en aquell, s’havia ampliat l’escola femenina i s’havien realitzat diverses reparacions en la de fillets, i les dues havien vist augmentades les seves assignacions. Dos anys més tard es van executar obres a l’escola pública de primer ensenyament. El 1867 el col·legi de filletes era situat a l’exclaustre del Carme, per la qual cosa, cal deduir que els fillets seguien ocupant les aules de la plaça de la Verdura.\nL’escola rebia bastants atencions: el 1874 s’hi va instal·lar una “biblioteca popular”, que atenia al públic de vuit a onze del matí i que estava pendent des de la seva aprovació oficial, el 1870. Paral·lelament s’estava equipant una altra biblioteca escolar as Castell i uns anys abans ja s’havia muntat la de Ciutadella. La creació d’aquesta mena d’institucions va rebre un impuls aquells anys a tot el país per les autoritats sorgides de la Revolució Gloriosa del 1869. Les de Menorca es va formar gràcies a les gestions del diputat Rafael Prieto i Caules.\nLa plaça de la Verdura era un lloc animat on es despatxaven fruites, verdures, aus de corral i caça. L’agost del 1880 la premsa comentava que, havent acabat l’època de veda, s’hi havien venut moltíssimes peces. Davall la plaça a vegades s’instal·laven botigues ambulants. El 1859 s’hi va posar una durant una setmana que venia objectes variats: quincalleria; eines de fusteria i ferreria; cadires “de les que empren les senyores per anar a l'església” i una gran col·lecció de llibres (diccionaris, novel·les, setmana-santes). Dos anys més tard es venia “obra fina de Sevilla”: plats, tasses de cafè i altres coses per l’estil.\nPlànol de la plaça 1787 (AHM). Citat per A. Martínez\nEn ocasions s’hi vivien escenes pintoresques. El 1871, el regidor encarregat de controlar el pes dels queviures es va acostar a una verdulera per dir-li que pesés en la seva presència la fruita que acabava de vendre. Com que no portava cap senyal que l'identifiqués, la verdulera es va resistir a obeir-lo. Agafant cadascú el cistell per un extrem, van començar el joc d'estira-i-arronsa fins que l'home es va sentir ofès en el seu amor propi, alçà el braç, i clavà un cop de puny a la dona a la cara. La Crónica de Menorca censurà en tons agres la feta, impròpia d’una autoritat i reclamà de la justícia un càstig sever, proporcional a la gravetat dels fets. El 1882 una dona va rebre una clatellada del seu home “de qui es trobava separada de forma amistosa des de feia un temps” i a qui els agents de policia no van ser capaços de detenir.\nA les cases del voltant de la plaça hi havia diversos comerços. Un dels més antics que han quedat registrats és la “Confiteria Oriental”, situada al número 3, “davant de les arcades”. Per les festes de Nadal del 1858 anunciava que havia rebut de París i Alemanya un assortit de cucurutxos, cistelles i altres objectes per fer confits, bombons i píndoles i que, així mateix, es posaven a venda els torrons que acabaven d’elaborar. El mes següent demanava un aprenent al qual s’ensenyaria gratis l’ofici. En ocasions s’oferien productes que ara ens sorprenen d’allò més: el 1865, al número 20 hi havia “sangoneres per vendre”, a 3,5 quarts les grans i 3 les petites; al major costaven cinc duros el milenar. Uns anys més tard, un dels comerços de més anomenada era can Martí Mata, un vinater que el 1878 anunciava vi català a dues pessetes el quarter.\nPublicat per Alfons Méndez a 19:49 2 comentaris:


Front a la pandèmia, producte local\nOptar pel producte local, fresc, de temporada i sostenible és una de les millors opcions que tenim a l’abast per cuidar la nostra salut i la del planeta. Diferents iniciatives a Menorca ens faciliten la compra de productes locals, servits a domicili, durant el confinament.\nEn aquests moments de crisi, no està de més aprofitar la obligatòria desacceleració per reflexionar sobre la fragilitat del sistema globalitzat en què vivim. Entendre les causes que han propiciat aquesta pandèmia, i d’altres, ens ajudarà sens dubte a encarar el futur amb més esperança.\nMés enllà de si el transmissor del nou virus als humans ha estat una ratapinyada, la causa de fons de la pandèmia és la destrucció dels ecosistemes naturals. Segons algunes publicacions sobre el COVID-19, l’expansió del virus és un procés que comença amb les activitats de desforestació i construcció d’infraestructures en àrees forestals, on es malmet la barrera protectora de la biodiversitat, es simplifiquen els ecosistemes i els humans entren en contacte amb espècies (i virus) desconeguts. Aquest fet, en un marc de canvi climàtic, propiciarà noves pandèmies en el futur si no hi posam remei. Dit d’altra manera, de cada vegada és més difícil deslligar la salut humana de la salut planetària.\nPer tant, el repte més gran que tenim, més enllà de superar la pandèmia, és evitar que se’n produexin més, i per a açò és necessari replantejar el model econòmic actual, que es sustenta en la degradació irreversible dels recursos naturals.\nL’impacte de la nostra dieta en la salut planetària és més que considerable. L’agricultura i la ramaderia industrials, a gran escala, contribueixen fortament al canvi climàtic, la desforestació i la pèrdua d’hàbitats naturals (per exemple, la massiva desforestació de l’Amazònia per crear camps de soja per a l’alimentació del bestiar concentrat en granges industrials d’arreu del món). A més a més, en el model de ramaderia industrial la concentració de bestiar és un marc idoni per a la irrupció de noves malalties (com hem vist amb la grip aviària, la porcina, etc.) així com per a l’aparició de bacteris multiresistents a causa de l’ús massiu d’antibiòtics.\nD’altra banda, la generalització d’un model d’economia deslocalitzada, que promou la circulació global de mercaderies, recursos, aliments, animals, etc. és el marc ideal per a l’expansió descontrolada dels agents patògens, a part de generar greus impactes ambientals i socials. Molts aliments que consumim viatgen més de 3.000 km per arribar al nostre plat, fet que és clarament insostenible.\nUna manera de fer front a aquesta (i a d’altres) crisis, és relocalitzar el nostre consum i optar per productes de proximitat sempre que sigui possible. Menorca té una rica tradició agroramadera i un enorme potencial per abastir una demanda interna motivada per la necessitat de reconduir els hàbits alimentaris cap al consum de productes frescos i de temporada, variats, amb predomini de verdures, fruites i llegums, i optant per productes d’origen animal produïts de manera sostenible o pescats artesanalment al nostre litoral. Un exemple és l’exitosa iniciativa de l’associació LEADER «Menorca al plat», que està introduint productes locals i ecològics als menús escolars.\nEn aquests dies de confinament, diverses iniciatives locals ens recorden la importància de consumir productes d’aquí, i ens posen a disposició eines per facilitar-ne el consum, com el repartiment a domicili. Entitats com Sa Cooperativa del Camp o la Cooperativa San Crispin tenen aquest servei de repartiment, així com també diversos productors individualment, que podeu trobar consultant la web d’Agroxerxa: http://agroxerxa.menorca.es/\nPodeu trobar més informació sobre les iniciaties de servei a domicili als següents enllaços:


CALL ME MARIA estrena la temporada teatral de Badalona amb circ, teatre i rock'n'roll | Teatralnet\nInici Notícies CALL ME MARIA estrena la temporada teatral de Badalona amb circ, teatre...\nCALL ME MARIA estrena la temporada teatral de Badalona amb circ, teatre i rock’n’roll\nDesprés de l’èxit aconseguit en l’estrena oficial durant el FESTIVAL GREC de Barcelona, i recentment a FIRA TÀRREGA, l’espectacle CALL ME MARIA ha estat escollit per donar el tret de sortida a la nova temporada teatral de Badalona.\nAquest dissabte 24 de setembre a les 21h al Teatre Principal es representarà el nou espectacle de circ creat per Adrian Schvarzstein i Sergi Estebanell, amb producció de Xirriquiteula Teatre i coproducció del Festival Grec i Festival La Strada (Austria).\nEs tracta d’un espectacle amb una gran qualitat de números circenses, que converteix l’escena en una gran festa de la mà d’una banda de rock’n’roll en directe, que també interpreten músiques dels anys 50 com boleros, pasodobles i blues.\nLa història s’ambienta en el moment que es va viure en la Barcelona dels anys 50 quan van desembarcar els primers mariners nord-americans i van envaïr Les Rambles, aportant color i diversió en una Barcelona gris marcada per la dictadura de Franco.\nÀustria, Noruega, França i Itàlia són els països que ja han pogut gaudir de l’espectacle en la seva gira internacional. Ara arriba a Badalona després d’estrenar-se el juliol passat al Mercat de les Flors durant el Festival Grec, amb entrades exhaurides en les últimes sessions.\nArticle anteriorEls teatres de Badalona es queden sense direcció\nArticle següentArtur Mas alerta sobre les subvencions a la Fundació Romea\n‘La revelación’, de Leo Bassi, arribarà a Mallorca al maig\n21 de April de 2006\nMonti torna al Lliure a través d’un tribut de Monti&Cia i...


Taller de Parapent a les Escoles. - Activitum\nPARAPENT a l’escola\n- Conèixer l’esport del parapent, una activitat física en un medi no habitual (aire).\n- Conscienciar en la seguretat a les activitats esportives en el medi natural (activa i passiva).\n- Apropar els nens i les nenes a aquest esport mitjançant pràctiques dirigides. Nou recurs pel professorat de ciències naturals de l'escola.\n- Potenciar la companyia, instint de superació i molt especialment, en aquest cas, el respecte al medi ambient.\n- Que l’alumnat conegui l’entorn aeri i de la navegació: familiarització amb el vol lliure, coneixement del vent i la brisa, entre altres…\n- Iniciació als factors que influeixen en el vol: aerodinàmica, meteorologia, brises, etc.\n- Factors que influeixen en la pràctica segura dels esports al medi natural en general i en el parapent en particular.\n- Utilització de les tècniques bàsiques de control del parapent: Inflat, control i frenat de la vela.\nEl professor aprofita el seminari teòric (ciències naturals, aerologia, etc.) i pràctic (els alumnes fan inflades amb parapent) per aprofundir en les ciències naturals, demanar-los que facin un treball, per exemple: "Els efectes de la Brisa Marina o Marinada en l'entorn on viuen".\nL'activitat que es durà a terme a l’escola constarà de les següents parts:\n1) Sessió de formació teòrica. Xerrada explicativa des d'un enfocament teòric de la meteorologia aplicada en el vol d'un parapent, Observació de les eines informàtiques al nostre abast per esbrinar el temps que tenim i el que tindrem a la seu de l’escola.\n2) Sessió pràctica: Domini del parapent. Els alumnes fan pràctiques reals d’inflades amb parapent. La sessió es durà a terme a les instal·lacions del centre o un altre lloc, en cas que les instal·lacions de l’escola no compleixin les necessitats.\nDates de realització i horaris: a convenir amb cada institut.\nDurada de la sessió teòrica: 30 min.\nDurada de la sessió pràctica: 180 min.\nNombre d'alumnes per sessió: entre 10 alumnes i grup classe.\nLloc de realització: A la seu de l’escola o en un lloc adient.\nCost: 6€ per cada alumne.\nObservacions: Les sessions s’ajornaran si la previsió meteorològica ho aconsella.\nNota molt important: ELS ALUMNES NOMÉS FARAN INFLADES. EN CAP CAS S'HAN D'ENLAIRAR.\nOrganitzat per “Fly with Xirli”. Avalat per la Federació Aèria Catalana.\nConferència, Cultivar l'interioritat, Jornada lúdica, Taller participatiu


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat Suïcidi, ficció i prevenció – Anarquia Catalunya 🏴\nSuïcidi, ficció i prevenció\nEl nostre món actual canvia ràpidament gràcies, en gran part, a l’accelerat desenvolupament de noves tecnologies. Al mateix temps, el nostre cervell continua sent fortament influït per les narracions, que ens ajuden a comprendre conceptes i idees complexes i connectar-les amb aspectes personals de la nostra vida. Com diu Yuval Noah Harari (2011) al seu llibre Sapiens: From Animals into Gods: “Així, des de la revolució cognitiva, els sapiens han viscut en una doble realitat. Per una banda, la realitat objectiva de rius, arbres i lleons; per l’altra, la realitat imaginada de déus, nacions i corporacions. Amb el pas del temps, la realitat imaginada es va fer cada vegada més poderosa, de manera que avui la supervivència dels rius, arbres i lleons depèn de la gràcia d’entitats imaginades com déus, nacions i corporacions”.\nActualment, el cinema constitueix un dels tipus de realitat subjectiva més poderoses de la nostra societat. Només heu d’entrar a un lloc web de gestió de continguts audiovisuals, com Netflix o HBO, per verificar que tenim al nostre abast milers i milers d’històries diferents. Entre ells, no podem obviar les pel·lícules que tracten un tema que encara és tabú a la nostra cultura: el suïcidi. Així, pel·lícules com Requiem for a Dream o The Final Hour ens mostren aquesta cara oculta de la nostra realitat. A més, hi ha moltes pel·lícules que han tractat aquest tema, però no sempre de manera central. En moltes d’elles, el suïcidi d’un dels personatges determina tot el desenvolupament posterior de la trama o posa el toc final a la història. Altres intenten explicar allò inexplicable: per què algú pot preferir morir en lloc de continuar vivint.\nPotser no es tracta d’atacar aquells continguts que se centren en el suïcidi, sinó de trobar les formes adequades perquè aquests materials siguin protectors\nEn qualsevol cas, com afecta aquest contingut fictici als suïcidis reals? És a dir, com reconeix Harari, la nostra realitat objectiva ha depès de la ficció. Algunes pel·lícules fins i tot s’han enfocat a aquest drama vital des d’un punt de vista humorístic. Tenint en compte això, ens hem de preguntar si la representació del suïcidi que es fa al cinema ajuda les persones que es troben en una situació similar o, al contrari, les empeny indirectament a ocultar les seves intencions i a reforçar la seva idea de treure’s la vida. En aquest darrer cas, parlaríem del famós efecte Werther: el contingut sensacional i repetitiu sobre el suïcidi a les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) pot desencadenar un augment de les conductes suïcides per imitació (Niederkrotenthaler i Till, 2014). Hi ha nombrosos estudis que han confirmat aquest efecte (per exemple: Cheng, Chen i Yip, 2011; Kim et al., 2013; Zimerman, Caye, Salum, Passos i Kieling, 2018). Per tant, aquest fet ens porta a la necessitat urgent de ser més responsables i crítics amb tot el que produïm i consumim.\nEntre l”efecte Werther’ i l”efecte Papageno’\nPerò la qüestió no acaba aquí. Hi ha un altre efecte menys conegut anomenat efecte Papageno, que es produeix quan el contingut amb certes característiques condueix a una disminució dels suïcidis. Tot i que encara es desconeix la seva raó, es planteja la hipòtesi que aquest factor protector es produeix a conseqüència dels missatges socials d’esperança i recuperació que apareixen a les històries (Niederkrotenthaler i Till, 2014). Aquesta és una llum sobre el camí cap a la prevenció del suïcidi. A més, ens indica que, de nou, que el problema no es troba en les eines disponibles, sinó en la forma en què les fem servir. Per tant, potser no es tracta d’atacar aquells continguts que se centren en el suïcidi, sinó de trobar les formes adequades perquè aquests materials siguin protectors. Afortunadament, hem trobat algunes investigacions que segueixen aquesta línia, tot i que són menys nombroses que les que se centren en els factors de risc. Davant d’això, fem la següent pregunta perquè el lector reflexioni: hauríem de fer un canvi de perspectiva per ensenyar a la societat el que s’està fent bé i és digne d’exemple, en lloc de criticar una vegada i una altra el que està malament?\nSi volem explicar la història d’una persona que es vol suïcidar, per què no ens deixem guiar per persones que han viscut una situació similar? En altres paraules, per què no convidem a aquestes persones a escriure els seus propis guions?\nAlgunes accions en aquesta línia ja s’han fet. Per exemple, l’Organització Mundial de la Salut (OMS) ha publicat un fulletó dirigit a productors de cinema i altres professionals del sector per tal d’oferir-los informació adequada que els permeti generar una representació apropiada del suïcidi. A més, i això és el més important, emfatitza el fet que les representacions adequades poden ajudar a superar les crisis suïcides, així com emfatitzar la necessitat de buscar ajuda (OMS, 2019). Com a professionals, hauríem de continuar aquest treball i aprofitar al màxim la facilitat amb què el cinema mostra el món emocional dels seus personatges i la seva capacitat per fer evidents elements de la realitat que poden passar desapercebuts, suggerint que pot ser un bon vehicle per intentar comprendre persones que decideixen saltar per sobre de la seva pròpia ombra i morir abans del seu temps (Díaz et al., 2011). Al mateix temps, si volem explicar la història d’una persona que es vol suïcidar, per què no ens deixem guiar per persones que han viscut una situació similar? En altres paraules, per què no convidem a aquestes persones a escriure els seus propis guions? Potser aquest fet els permetria entendre que la seva vida és una història i que ells decideixen la trama. A més, per al públic seria una història molt més propera, realista i esperançadora, ja que la ficció es basaria en fets reals experimentats per persones reals. Tenint en compte aquest fet, no només estaríem davant d’un procés creatiu, sinó que també donaríem pas a un procés d’empoderament d’un grup que és silenciat dia rere dia. I no oblidem que, basant-nos en petites històries individuals, construiríem una nova història col·lectiva sobre el suïcidi que representaria una revolució cultural, i l’esperat final d’un tema tabú tan freqüent i ocult. Potser per a molts això representa un procés llarg i difícil, però estem segures que hi ha qui s’atrevirà a fer els primers passos. Anem més enllà dels típics documentals, superem també aquelles pel·lícules tan allunyades de la realitat i dediquem la nostra energia a utilitzar la cultura i els recursos actuals per millorar aquesta mateixa cultura. En aquest cas, no podem dir que el temps ho cura tot, però podem afirmar que les bones històries ajuden a curar ferides.\nEn conclusió, defensem que en un món on la quantitat ha assolit nivells rècord, cal aturar-se per analitzar la qualitat, sobretot pels continguts que cada dia consumeixen milions de persones. A més, no podem oblidar que el suïcidi és un problema global que afecta molta gent cada any. Qualsevol esforç que fem per reduir aquest problema, val la pena. Ser crític és una bona eina sempre que vagi seguit d’alternatives positives.\nEl teletreball a la Diputació ja no és ciència-ficció, però tampoc utopia PREVENCIÓ | Davant les mesures de contenció de la Covid-19 a Barcelona La Diputació de Barcelona condemnada a indemnitzar una treballadora per incompliment durant anys de la normativa en matèria de prevenció de riscos laborals


Notícia històrica - CAMPIONATS - XI Campionat de Catalunya de Caça Menor amb gos - Federació Catalana de Caça\nXI CAMPIONAT DE CATALUNYA DE CAÇA MENOR AMB GOS\nGarcia, Terres de l'Ebre - 9 de novembre de 2013\nEl passat dissabte 9 de novembre es va celebrar a Garcia, Terres de l’Ebre, el XI Campionat de Catalunya de Caça Menor amb gos.\nEl Campionat estava organitzat per la Federació Catalana de Caça i la Representació Territorial de Terres de l’Ebre i va tenir la sort de comptar amb la col·laboració i el suport de l’Ajuntament de Garcia i la Societat de Caçadors de Garcia que van ajudar que el Campionat es desenvolupés amb èxit.\nUna de les novetats d’aquest any era que també es celebrava el Campionat de Catalunya de Caça menor femení que, per primera vegada, tot i fer-se el mateix dia i al mateix lloc, es considerava una competició separada amb classificació pròpia que tindrà la seva continuïtat al Campionat d’Espanya, on també celebraran Competició Femenina per primera vegada.\nEl Campionat va començar una mica més tard de les 8:00 del matí i es va gaudir de bona temperatura i bon temps tot el dia. A la competició femenina, Laia Sadurní va quedar primera amb 1.100 punts i Eva Rius segona amb 550. Totes dues passaran a competir a la final del Campionat d’Espanya, que tindrà lloc els dies 6 i 7 de desembre a Quintanar de la Orden, Toledo. En el Campionat masculí, Sergi Rodríguez va ser el guanyador amb 3.575 punts seguit de dos participants de la zona, Jordi Pujol i Jordan Edo, tots dos amb 3.300 punts i de Terres de l’Ebre, que van desempatar per un minut de diferència en l’hora d’arribada. I en quarta posició Alfonso del Sol, amb 2.750 punts. Els quatre classificats masculins participaran a la fase semifinal del Campionat d’Espanya de Caça Menor, que també és una novetat d’aquest any. La semifinal constarà de dos proves; una de la zona nord a Castillejo de Robledo, on participaran els representants de Catalunya, i una de la zona sud a Cabezo de la Sal-Pinoso, totes dues tindran lloc el 23 de novembre. Els vuit primers de cada una de les proves de la Fase Semifinal es classificaran per la Final dels dies 6 i 7 de desembre a Quintanar de la Orden.\nCliqueu el següent Document PDF per consultar la classificació.


Data darrera sessió presencial: 31/10/2021\n11 ECTS / 110 hores presencials\nDe dilluns a diumenge de 9 a 13 h i de 14.30 a 18 h. Els dies de sortida de camp les sessions són de 9 a 19 h i l'últim dia del curs és de 9 a 14 h.\nLloc de realització: Fundació d'Estudis Superiors d'Olot\nObtenir els coneixements per a la gestió de zones volcàniques.\nCapacitació per a la gestió del risc i la perillositat de les erupcions volcàniques.\nConèixer com gestionar situacions d’emergència provocades per processos eruptius.\nA titulats universitaris relacionats amb la temàtica com geòlegs, geògrafs, biòlegs, ambientòlegs, físics, enginyers tècnics, etc. A doctorands i doctors interessats en la vulcanologia. A tècnics de protecció civil, gestors d’emergències volcàniques i professionals que es dediquen a la vigilància i el risc volcànics.\nEl curs de postgrau admet persones sense titulació universitària (obtindran un certificat d’assistència al postgrau).\nAprendre els coneixements fonamentals de la vulcanologia\nConèixer la dinàmica de l’activitat eruptiva\nConèixer la perillositat volcànica\nAprendre a avaluar la perillositat volcànica\nGestionar el risc volcànic\nSaber gestionar situacions d’emergència causades per processos eruptius\nTècnics i científics relacionats amb el camp de la vulcanologia, la gestió ambiental, l’avaluació i gestió de riscos geològics, la planificació territorial, etc.\nOrigen i evolució dels magmes. El procés eruptiu. Tipus d’erupcions i els seus productes. Interpretació de seqüències de dipòsits i de seqüències eruptives\nNocions bàsiques de tectònica de plaques\nMagmatisme i dinàmica global\nFlux de calor i dinàmica profunda del mantell\nTipus d’ambients tectonomagmàtics\nMagmatisme actual i fòssil\nImportància de l’estudi del registre geològic\nEstructura i propietats físiques del mantell terrestre\nComposició i mineralogia del mantell. Fonts d’informació\nEstructura tèrmica i dinàmica del mantell\nRelacions de fases del mantell i causes de fusió\nFusió per descompressió\nAddició de fluids com a causa de la fusió del mantell\nPermeabilitat i segregació del flux en el mantell\nLa connexió basàltica\nMagmes mantèlics no basàltics\nMagmes generats a l’escorça\nMagmes corticals sublitosfèrics\nIdentificació de sèries de diferenciació\nIdentificació de línies de líquids d’ascendència\nInterpretació de dades amb ajuda de models termodinàmics (Melts)\nPetrogènesi i tectònica de plaques: breu repàs històric\nInferències geodinàmiques a partir de la química de les roques\nAssajos experimentals directes i inversos\nExperiments a alta P i T sobre sistemes mantèlics\nExperiments de sistemes híbrids: magmatisme d’arcs\nExperimentació sobre sistemes corticals\nProblemes i limitacions dels resultats experimentals\nSenyals sísmics associats a processos dinàmics de magmes\nIdentificació de cambres magmàtiques actuals\nCambres magmàtiques fòssils: plutons i batòlits\nInferències a partir de la textura i processos de cristal·lització de magmes\nVelocitat d’ascens i temps de residència de magmes\nProcessos en cambres magmàtiques: recàrrega, assimilació, volàtils, etc.\nSimulació tèrmica de cambres magmàtiques\nEstudi de les dades del sistema multicameral de l’erupció d'El Hierro de 2011-2012\nEstudi d’exemples de cambres fòssils amb processos de recàrrega i magma mingling\nConcepte físic de cambra magmàtica\nRuptura de cambres magmàtiques\nCauses de sobrepressió en reservoris de magma\nCondicions estructurals i camps d’esforç del vulcanisme monogenètic i del vulcanisme poligenètic\nMecanismes disparadors de les erupcions\nExemples comparatius: l’erupció d'El Hierro 2011-2012 i l’erupció del Pinatubo 1991\nDinàmica de columnes eruptives\nProductes piroclàstics: mecanismes d’erupció, transport i deposició de piroclasts de caiguda i de flux (PDC)\nInteracció de processos sedimentaris i processos piroclàstics\nFormació de calderes de col·lapse\nAnàlisi de fàcies\nInterpretació de mecanismes eruptius a partir dels dipòsits volcànics\nIdentificació de fases i polsos eruptius a partir dels dipòsits volcànics\nInterpretació de seqüències eruptives a partir de les seqüències de dipòsits\nLa Garrotxa: exemple de complexitat en vulcanisme monogenètic i freatomagmàtic\nTenerife: doms, erupcions plinianes i caldèriques.\nAndes centrals: erupcions caldèriques.\nModelització dels processos volcànics. Monitorització volcànica. Avaluació de la perillositat i la gestió del risc volcànic\nQuè entenem per modelització de processos volcànics\nTipus de modelització\nAvantatges i restriccions\nConceptes i la seva aplicació a la vulcanologia\nSimulació numèrica de la deformació d’un volcà a causa d'una cambra magmàtica amb sobrepressió\nDisseny d’un model anàleg en vulcanologia. Reproducció d’un col·lapse de caldera\nAnàlisi d’esdeveniments sísmics\nClassificació i determinació de paràmetres focals\nAnàlisi de catàleg sísmic\nAnàlisi de dades sísmiques contínues\nMesura de deformacions en volcans\nTècniques GPS i InSar\n– Modelització d’una deformació\n– Joc participatiu. Ara tu ets el responsable de la Unitat de Vigilància Volcànica. Què faries/recomanaries si...?\nProbabilitat temporal i espacial\nMapes de susceptibilitat i perillositat\nModels de simulació de processos volcànics\n– Aspectes teòrics i exemples pràctics\nEscenaris eruptius possibles\nCondicions dels nexes i les branques (branch)\nCurs de Postgrau en Vulcanologia per la Universitat de Girona*\nPhD a l’Institut Jaume Almera del Consell Superior d’Investigacions Científiques de Barcelona.\nProfessor d’investigació a l’Institut Jaume Almera del Consell Superior d’Investigacions Científiques de Barcelona.\nCap de programes de la Fundació d’Estudis Superiors d’Olot.\nInstitut des Sciences de la Terre, CNRS, Orleans, France\nLlicenciada en Físiques. Director de l’Observatori Vulcanològic de l’Institut Geogràfic Nacional (IGN) de Madrid.\nICTJA, CSIC, Barcelona, España\nGeòleg i assessor del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa en temes de geologia. Director de Tosca, SL.\nAnàlisi i interpretació de casos pràctics tant al camp com a l’aula. Es valorarà l'assistència i hi haurà un cas pràctic que els alumnes hauran de resoldre i exposar l'últim dia del curs i que consistirà en una síntesi de tots els continguts treballats durant el postgrau.\nL’últim dia del curs es plantejarà un cas pràctic consistent en la simulació d’una erupció volcànica a la zona de la Garrotxa; els alumnes hauran d’exposar quines actuacions durien a terme, així com quines mesures de prevenció es podrien haver plantejat per tal de minimitzar els riscos i els efectes de l’erupció.\nL’avaluació (per a l'obtenció de la titulació) tindrà en compte aquest cas pràctic, conjuntament amb l’assistència obligatòria a un mínim del 80% de les sessions.


Torroellenc: Un altre cop a Matagalpa\nDesprés d'aquest cap de setmana torno a ser a Matagalpa apunt per tornar a anar a una altre comunitat. Aquest cop serà a Aguas Amarillas i com podeu comprobar, el nom per si sol ja promet emocions fortes.\nEl cap de setmana ha estat prou bé. Primer va ser l'alberg de León, després visita a la ciutat. De fet no hi ha gaire res per visitar, una catedral, un parell d'esglesies més i els més interessats van anar al museu d'en Ruben Dario. Jo amb en Jordi i en Pep vam preferir quedar-nos al restaurant on haviem dinat, fer baixar el dinar i xerrar una estona. A la tarda vam anar cap a Las Peñitas. Aquest és un poblet de platja en el Passífic. La veritat és que tot prometia bastant perque la gent deia que era molt maco i quan els hi deiem l'hotel on anaven encara ens deien que millor. Si si, l'hotel es deia BARCA DE ORO però allà teniem una sorpresa reservada. No ens allotjavem en el BARCA DE ORO, si no que en el BARCA DE PAPEL imagineu-vos el contrast. Bastant xungo, però la sort és que teniem dutxa d'aigua tevia, i un llit per dormir. No entraré amb més detalls perque és millor deixar-los estar.\nAllà en aquest poble vam tindre el primer dia que no vam veure el Sol. Just el dia de platja i sense Sol i amb pluja. De totes maneres vam anar a passejar per la platja almenys un parell de km i al final ens vam quedar a dinar la Laia, en Jordi, en Pep i jo en un restaurant que vam trobar, mentre a fora estava caient un aiguat.\nA la tarda després de tornar a caminar i remullar-nos de dalt a baix amb l'aigua salada de l'Oceà, vam tornar fins al nostre particular barca de paper. Vam estar estirats força estona, i vam anar a sopar amb tots els demés.\nJa ho veieu els dies passen i sense fer gaire res. Això és bo. Ja és maco fer una mica el vago.\nInès, Dolors, Joana, Jordi i Sandra, Glòria gràcies per contestar els mails. Jo ja veieu vaig conectant-me quan puc i ja ús vaig llegint tot i que no contesto a tot el que envieu.\nDamià em preguntaves en un mail que si parlaven castellà. Si, no tenim cap problema per entendren's amb la gent. Això tot ho fa més fàcil. Per cert, estem acabant el Relec, el Mosquiguard... i no hi ha maneres de parar els mosquits. El Dèu qui els va parir!!!\nPublicat per Albert Olivé a 3:25


Hotel Rendez Vous Liptovsky Mikulas Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLiptovsky Trnovec 312, Liptovsky Trnovec, Liptovsky Mikulas, Eslovàquia, 3222 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Rendez Vous\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Hotel Rendez Vous és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Liptovsky Mikulas. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Rendez Vous també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Liptovsky Mikulas. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, habitació familiar, bar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, sauna, esquí, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Rendez Vous no troba competidors en cap categoria.\nPlease note that the restaurant is closed until 01 April 2012.\nDescompte a Hotel Rendez Vous


Ràdio Balaguer - Aquest dimarts dia 12 de maig a les 7 de la tarda el paer en cap de Balaguer, Jordi Ignasi Vidal, farà una trobada amb els ciutadans mitjançant la xarxa Instagram.\nAquest dimarts dia 12 de maig a les 7 de la tarda el paer en cap de Balaguer, Jordi Ignasi Vidal, farà una trobada amb els ciutadans mitjançant la xarxa Instagram.\nCom afronta Balaguer la desescalada?\nEl paer en cap, Jordi Ignasi Vidal respon a les preguntes de la ciutadania.\nPer poder fer arribar les preguntes, cal enviar-les al correu electrònic paerencap@balaguer.cat abans del mateix dimarts dia 12 a la 1 del migdia.\nA Instagram: @ciutatBalaguer i en directe a les xarxes socials de la Paeria amb l’etiqueta #TrobadaAmbElPaerEnCap.


PLANTILLES - Clinica podologia oliva\n"En la Clínica Podológica María Benimeli, disenyem tot el tractament\nuna vegada descrit el diagnòstic i el tractament a seguir."\nComptem amb professionals especialitzats en biomecànica amb capacitat de detectar, mitjançant sistemes d'anàlisis biomecànic, errors estructurals, posturals, de les diferents fases de la marxa o del gest esportiu, i concretar quin és i on està la el problema, que serveix per a poder dissenyar el tractament, oferint una plantilla personalitzada i totalment individualitzada per a cada pacient.\n¿Com es disenyen les plantilles?\nLes plantilles s'elaboren a medida completament, amb materials d'última tecnologia i els més adequats per a les necessitats i patologies de cada pacient. Totes les dades necessàries, s'obtenen de l'entrevista i estudi del peu, així com de l'anàlisi biomecànic, i a partir d'un motle dels peus del pacient es realitza el disseny de la plantilla per a cada pacient atenent al seu tractament.\nEn Podoliva comptem amb laboratori propi, això ens permet elaborar les plantilles de forma manual durant tot el procés, adaptar-les i acomodar-les amb el pacient in situ.\nA més, comptem amb un ampli catàleg de materials amb els que realitzem les plantilles en funció del pacient i de les seves necessitats, que varien segons els requisits biomecànics de la mateixa:\nrebot o absorció d'impactes\ndescarrega de pressions …\n¿Com procedim amb aquest tipus de tractaments?\nLa nostra manera de treball, es basa en fixar uns objectius concrets, que la platilla ha de complir.\nPassat uns dies, es visita de nou el pacient y es revisa el procediment, així podem comprovar el grau d'adaptació al tractament i la satisfacció del pacient.\nAixí, es tracta d'un tractament global, amb seguiment de l'adaptació, completat amb la recolocació postural, segons demande cada cas.


El València hi posa les ocasions però es queda sense gol i sense final en una nit desgraciada (0-1)\nL'Atlètic de Madrid aposta per tancar-se al darrera i fa valer el 4-2 de l'anada, marcant en la primera ocasió clara. El valencianista Canales recau de la lesió al genoll\nM. MOLINA Barcelona Actualitzada el 26/04/2012 23:22\n260x366 Canales (València) intenta superar Tiago / PIERRE-PHILIPPE MARCOU / AFP Canales (València) intenta superar Tiago / PIERRE-PHILIPPE MARCOU / AFP\nEl València no ha pogut aconseguir el miracle, i ha quedat eliminat de la Lliga Europa en una nit desgraciada a Mestalla. No només per l'eliminació, sinó també per la lesió de Canales, que ha hagut de ser substituït per una lesió al genoll. L'Atlètic de Madrid, que tenia un avantatge de 4-2 de l'anada, ha acabat guanyant (0-1) i s'ha classificat per la final on es trobarà amb l'Athletic Club.\nEl conjunt xe, conscient que necessitava el gol, l'ha sortit a buscar des del primer minut. Però malgrat les múltiples ocasions, i d'acular l'Atlètic a la seva àrea, no ha pogut foradar la porteria de Courtois. Els matalassers ho han passat malament en defensa, i no ha estat fins al minut 40 quan han pogut arribar a l'àrea visitant, en un contraatac.\nEl segon temps ha tingut la mateixa dinàmica, fins que el local Canales –que acabava de tornar després d'una lesió al genoll– ha recaigut i ha hagut de ser substituït. El València, absolutament abatut pel cop moral, ha rebut un gerro d'aigua freda definitiu al quart d'hora de la represa, quan Adrián López ha caçat una pilota a l'interior de l'àrea i ha marcat de volea.\nEl València s'ha intentat recuperar del cop, però ja no ha pogut.\nEl partit s'ha escalfat al minut 75, quan l'àrbitre, per error, ha assenyalat un penal contra els matalassers. Posteriorment ha rectificat –eren mans del València–, però l'acció ha produït una baralla a l'àrea que ha acabat amb l'expulsió de Tiago, que no podrà jugar la final.\nAmb l'Atlètic, que ja se sabia finalista; i el València, que ja se sabia eliminat; els pocs minuts que quedaven a Mestalla s'han anat consumint, davant la resignació dels locals i l'eufòria dels visitants.


Primer Partit de Barça Rugbi Blau i especial agraïment al CRUC - Barça Rugby\nPrimer Partit de Barça Rugbi Blau i especial agraïment al CRUC\nby FA · 04/10/2019\nVa començar el Sènior Blau el dissabte 28 amb el seu primer partit de la prèvia de la lliga Catalana de Divisió d’Honor, enfrontant-se als Carboners de Terrassa, al flamant camp del Castelldefels Rugby Union Club (CRUC).\nEl Barça agraeix profundament el gest del CRUC de facilitar-los el seu camp per poder jugar aquest partit, mentre s’acaben les obres de remodelació en el camp local del Barça, la Teixonera.\nEl partit va començar a gran velocitat i en el segon minut, Carboners va fer la primera marca, a la qual el Barça va respondre amb tres assajos en la primera part. Carboners va anotar un assaig al minut 30, amb el que els equips van marxar al vestidor amb un marcador de 17 – 12 en favor del Barça.\nLa segona part va ser clarament a favor de l’equip de Terrassa, tot i diferents intents per part de l’equip blaugrana d’acostar-se a la línia de marca contrària. Per moments el Barça va aconseguir implementar el seu joc, però van ser més els moments en què Carboners, sobretot amb la seva sòlida davantera i una dura disputa al punt de contacte, va aconseguir contrarestar els esforços del Barça, fent dos assajos més i emportant-se el partit. El partit va acabar amb un marcador 17-27 a favor de l’equip de Terrassa.\nLa temporada ha començat recentment i tot just es comença a rodar. L’equip tècnic del Barça, sens dubte, pren nota i treballarà per reduir les imprecisions, sent molt conscients de la bona base de jugadors que té, per fer un molt bon paper en aquesta lliga.\nNext story Comença la preinscripció per la temporada 2020-2021 a l’escola de rugbi del Barça\nPrevious story Sorra, Rugbi i una Mica de Pluja


Cursos - CCPAE\nCURSOS DE PRODUCCIÓ ECOLÒGICA DE L'ASSOCIACIÓ L'ERA\nL'oferta de cursos i jornades de l'associació L'Era abasta temàtiques relacionades amb el món agrari i la vida rural.\nLes persones associades a L'Era gaudeixen d'un 10% de descompte. Les persones aturades, alumnes de l'Escola Agrària de Manresa i també les menors de 25 anys en tenen un 5%. Cal presentar la targeta d'inscripció al Servei Català d'Ocupació o bé el DNI, segons el cas. També apliquen un 5% de descompte a les persones inscrites que portin un amic/ga.\nAquest 2014, tothom qui vulgui pot pagar part de la inscripció a través de l'Ecoxarxa del Bages "A bona hora". Trobareu més informació en els programes.\nTots els cursos es fan a Manresa: o bé a la finca de Can Poc Oli de l'Escola Agrària de Manresa, o bé a l'edifici FUB (Fundació Universitària del Bages - Escola Agrària de Manresa), menys la jornada sobre biodiversitat per al control de plagues, que es fa a la masia Can Comas del Parc Agrari del Baix Llobregat.\nPer a consultar l'oferta formativa, entra a l'apartat de Formació del web de l'Associació L'Era.\nPer a qualsevol dubte, podeu posar-vos en contacte amb L'Era. Espai de Recursos Agroecològics. Av. Universitària, 4-6 (Edifici FUB) 08242-Manresa. Tel. 938 787 035 Fax 938 771 634.\nCURSOS D'AGRICULTURA ECOLÒGICA DE LA FUNDACIÓ EMYS\nLa Fundació Emys ofereix una sèries de cursos, que durant 2014 tindran la seva quarta edició, i que poden ser homologats pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural. Per tant, es tracta de cursos que computarien com a formació per a nous agricultors que s'incorporin al sector. La temàtica majoritària dels cursos és l'horticultura ecològica, però també oferten cursos sobre llavors i planters, fruita, conserves i elaborats i màrqueting i comercialització.\nPer a consultar l'oferta de cursos o tramitar inscripcions, entra al web de la Fundació Emys.\nPer a qualsevol dubte podeu contactar amb la Fundació Emys al 97 216 49 57.\nCICLE FORMATIU (GRAU MITJÀ). PRODUCCIÓ AGROECOLÒGICA\n- Formar agricultors i ramaders capacitats per obtenir productes agropecuaris amb les tècniques de la producció ecològica, millorant la biodiversitat i l'estabilitat del medi així com la fertilitat del sòl, per tal de produir aliments de màxima qualitat, aplicant les normatives ecològica, de protecció ambiental, de benestar animal i de prevenció de riscos laborals.\n- Manejar i mantenir en bon ús les instal·lacions, les màquines, l'ormeig i els equips de les feines agrícoles i ramaderes.\n- Organitzar i gestionar una explotació familiar agrària\n2.000 hores lectives (2 cursos)\nFP1, ESO, 2n BUP, Proves d'accés als cicles formatius (> 17 anys)\n- Fonaments agronòmics\n- Fonaments zootècnics\n- Implantació de cultius ecològics\n- Taller i equips de tracció\n- Infraestructures i instal·lacions agrícoles\n- Principis de sanitat vegetal\n- Producció vegetal ecològica\n- Producció ramadera ecològica\n- Maneig sanitari de agrosistema\n- Comercialització de productes agroecològics\nMés informació i preinscripció:\nPer a més informació (estructura del curs, programa, professorat, calendari, matriculació, etc.) accedeix a algun dels centres on ofereixen aquesta formació:\nCicle Formatiu de Grau Mitjà al CECA Manresa\nCicle Formatiu de Grau Mitjà a l'ECA Alfarràs\nCicle Formatiu de Grau Mitjà a l'Institut d'Horticultura i Jardineria de Reus\nCicle Formatiu de Grau Mitjà a l'Institut Les Salines de El Prat de Llobregat\nCicle Fromatiu de Grau Mitjà a l'Institut de Formació Professional de Castellar\nCicle Fromatiu de Grau Mitjà a l'Institut Ramon Turró i Darder (Malgrat de Mar)


Salut al plat | Cuina de primavera. Aprofitar (encara) els beneficis de les carxofes\nPublicat dia 18 març 2017 alimentació equilibrada. alimentació estacional. cuina de primavera. nutrició i salut. peix i marisc\nDesprés de molts dies sense escriure, m’hi torn a posar amb l’inici de la primavera per recordar les bondats d’una de les verdures que ja fa dies que ens acompanya però que encara podrem aprofitar fins ben entrat el mes d’abril: la carxofa.\nJa sabeu que aquesta època de l’any és un bon moment per “fer neteja” i començar dietes depuratives o d’aprimament. Segons la medicina oriental, amb la primavera arriba el moment de tenir cura del fetge i ajudar-lo a eliminar les toxines que pot haver acumulat durant l’hivern i la tardor.\nI què hi tenen a veure les carxofes, amb tot això? Doncs que són unes excel·lents aliades del fetge i, de retruc, aporten molts beneficis a tot l’organisme:\nProtegeixen el fetge i l’ajuden en les seves funcions de desintoxicació i eliminació. Per això les carxofes poden ser de gran ajuda en casos d’acne, síndrome premenstrual, al·lèrgies…\nTambé disminueixen els nivells de greixos en sang i, per tant, són recomanables en cas de colesterol elevat o hepatitis\nCom que són depuratives i contenen molta fibra, són molt adequades en les dietes d’aprimament.\nTambé ajuden en cas de retenció de líquids perquè són diürètiques.\nAugmenten la secreció de bilis i eviten la formació de càlculs, cosa que estimula i facilita els processos digestius.\nA més de ser boníssimes de gust, les carxofes accepten preparacions culinàries molt diverses.\nCom podem preparar les carxofes?\nCrues, en amanida o en carpaccio\nA la planxa o al forn, amb llimona i herbes\nSaltejades amb all\nAl vapor o bullides (acompanyades d’una salsa pesto, d’una vinagreta, de maionesa…)\nArrebossades o fregides\nPoden ser un bon entrant, totes soles o amb altres verdures, i també I les podem fer servir com a ingredient en truites, arrossos, plats de pasta o altres cereals (mill, quinoa…) sopes, cremes, estofats… I combinen perfectament tant amb carn com amb peix. Què més es pot demanar?\nPer si encara us falten idees, avui us deix un plat d’aquells tan bons de la cuina tradicional que combina productes de la terra i de la mar: lluç amb cloïsses i carxofes, o carxofes amb lluç i cloïsses, com us agradi més. Jo, ja us ho podeu imaginar, m’estim més aquesta segona opció ;).\nCarxofes (1 per persona, sigueu generosos)\nLluç a filets o a rodanxes\nAigua (per a 4 persones, necessitareu aproximadament 1 tassó (got) d’aigua i 1 cullerada sopera de farina)\nRentau les carxofes, treis la part dura del tronc i les fulles exteriors i tallau-les en vuit. Ruixau-les amb unes gotes de suc de llimona. Sofregiu-les en una cassola de fang amb oli d’oliva a foc lent i quan siguin una mica rosses, afegiu-hi la ceba picada, sal i pebre. Quan la ceba sigui ben cuita, afegiu-hi els trossos de lluç i l’aigua amb la farina diluïda (per espesseir el brou que quedi). Deixau-ho fer xup-xup uns minuts amb la cassola tapada per acabar de coure el peix i al final de la cocció afegiu-hi les cloïsses. Apagau el foc i deixau-ho reposar un parell de minuts amb la cassola tapada.\nSalut al plat… i bona entrada de primavera!


La Comissió Nacional de la Competència multa amb 350.000 euros els col·legis d'odontòlegs\nLa Comissió Nacional de la Competència (CNC) considera que el Consell General de Col·legis Oficials d'Odontòlegs i Metges Estomatòlegs d'Espanya ha infringit la normativa en intentar limitar la lliure elecció dels professionals.\nRedacció 11/01/2013 - 15.20 Actualitzat 11/01/2013 - 17.17\nProfessionals odontòlegs treballant\nLa Comissió Nacional de la Competència (CNC) ha multat amb 350.000 euros el Consell General de Col·legis Oficials d'Odontòlegs i Metges Estomatòlegs d'Espanya per considerar que aquest organisme ha infringit la normativa en intentar limitar la lliure elecció dels professionals i aconsellar fixar honoraris orientatius.\nTot sorgeix arran de la denúncia de diversos organismes col·legials representatius dels protètics dentals sobre algunes pràctiques efectuades pel Consell. Concretament, l'organització col·legial va aprovar i aplicar un codi deontològic que recomanava als dentistes no deixar als pacients escollir lliurement un professional sanitari protètic dental. Amb aquesta pràctica s'aconseguia elevar el marge de benefici que els dentistes obtenen per la implantació de pròtesis. La CNC li ha imposat una multa de 200.000 euros per aquesta infracció, a la qual s'afegeix una altra sanció de 150.000 euros per haver aconsellat sous orientatius.


La urbanització del carrer de la Plana costarà 867.000 euros\nEl comú d'Andorra la Vella publicarà en breu el concurs nacional per a la urbanització del carrer de la Plana, que dona accés a l'escola andorrana de Santa Coloma. El vial no té voravies i, a més, es troba en una zona industrial molt freqüentada. La circulació de vehicles posa en perill els vianants i, per tant, és urgent fer-hi voravies. Durant l'obra també s'aprofitarà per fer-hi passar els serveis, és a dir, les xarxes de FEDA, d'Andorra Telecom i la separativa d'aigües. Les voreres seran força amples, i la urbanització es completarà amb un aparcament -el comú ha llogat un solar que ja s'està enquitranant per donar servei a l'escola i al barri- i un nou parc infantil, ja que el que hi ha actualment a l'avinguda d'Enclar desapareixerà per donar sortida al carrer de la Plana.\nL'obra està pressupostada en 867.000 euros, dels quals uns 200.000 euros es pagaran del pressupost 2017, i la resta, uns 600.000 euros, s'inclouran en el pressupost comunal de l'any que ve. Amb tot, la cònsol major d'Andorra la Vella, Conxita Marsol, ha matisat que el Govern en pagarà una part amb el pressupost de l'any que ve, ja que l'executiu es va comprometre amb uns privats, fa més de deu anys, que urbanitzaria el carrer de la Plana. Amb tot, la quantitat que pagarà cada administració encara s'ha de determinar.\nD'altra banda, el comú d'Andorra la Vella ha acordat adjudicar als arquitectes Josep Adserà Grifé i Gerard Adserà Barral la redacció del projecte i la direcció d'obra de l'aparcament que es construirà sota el vial del Prat del Rull, que consisteix en una ampliació del pàrquing del centre històric, amb sortida a l'Estació d'Autobusos Nacional. En total, l'aparcament guanyarà 180 places. El concurs nacional es va convocar el 3 d'agost, i l'obertura de les ofertes va tenir lloc el 29 de setembre. Cinc propostes van concórrer al concurs, i la de Josep i Gerard Adserà va obtenir una puntuació de 8,8 sobre 10. En els criteris de valoració, l'experiència de l'equip comptava un 30% i l'oferta econòmica, un 70%.\nMarsol també ha comentat que ja han revisat les instal·lacions del pàrquing dels Pouets, que estan en bones condicions, i que encara no han decidit què en faran.\nQuant a l'entrada a la parròquia per l'avinguda d'Enclar, que es va anunciar a bombo i platerets i que s'havia de començar a arranjar a principis d'any, continua aturada però la cònsol major ha assegurat que la situació es desencallarà per poder-hi treballar el més aviat possible.\nDurant la sessió de consell de comú celebrada aquest dilluns també s'ha adjudicat el servei de socorrisme aquàtic del Centre Esportiu els Serradells i s'ha aprovat un suplement de crèdit per contractar una empresa de neteja, ja que al departament d'Higiene hi falta personal.\nArtículo anteriorL'Andorra Convention Bureau organitza un 'workshop' a Barcelona\nArtículo siguienteServicios Municipales pone a punto las diversas zonas de parques infantiles del municipio


Ferrovial renovarà una part del paviment de les pistes de la T2 per 17,5 milions Ferrovial renovarà una part del paviment de les pistes de la T2 per 17,5 milions – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nLes obres també contemplen la instal·lació d'un nou sistema d'ajudes visuals amb tecnologia LED de menor consum\nACN 12/08/2021 1:29 pm\nAena ha adjudicat a Ferrovial la renovació d’una part del paviment de les pistes situades a la terminal 2 de l’aeroport del Prat per un import de 17,5 milions d’euros. Les obres consistiran a adequar i renovar la zona d’estacionament dels avions situada davant la T2, així com pavimentar les vies de rodatge de les aeronaus paral·leles a la pista principal.\nTambé s’adequaran els obstacles que es troben a les franges adjacents i s’instal·larà un nou sistema d’ajudes visuals amb tecnologia LED, que reduirà el consum elèctric i prolongarà la durabilitat dels llums. Aena no ha especificat la durada de les actuacions, però assegura que seran compatibles amb l’activitat aeroportuària, permetent el funcionament de l’aeroport amb total normalitat.\nAena Aeroport del Prat Obres


Mont-roig del Camp vol feminitzar els noms dels seus carrers | Canal Reus TV\nMont-roig del Camp vol feminitzar els noms dels seus carrers\n14:53 - 3 març 2022\nAquest cap de setmana, l’Ajuntament de Mont-roig del Camp inicia un procés participatiu per augmentar el percentatge de carrers que duen nom de dona. Ara mateix, només el 6% dels carrers tenen un nom femení\nMont-roig del Camp engega aquest cap de setmana el primer procés participatiu de la història del municipi amb l'objectiu de feminitzar els noms dels carrers del poble. I és que després d'un estudi dut a terme per tècnics municipals han descobert que només el 6% dels seus carrers porten nom de dona.\nEl procés es realitzarà presencialment a les dependències municipals i també a través de l'aplicació mòbil eAgora, que es podrà descarregar gratuïtament. Del 5 de març al 5 d'abril tindrà lloc la recollida de propostes per part de la ciutadania i les entitats locals inscrites al registre municipal. Es podran proposar noms de dones que hagin mort fa més de dos anys i que hagin sigut referents en el seu àmbit. A més tindran preferència els noms que hagin tingut vinculació amb el municipi.\nHi podran participar tots els ciutadans majors de setze anys empadronats a Mont-roig del Camp. Posteriorment, un cop analitzades les propostes, s'obrirà la votació i es triaran les 10 més votades, per la qual cosa 10 carrers del municipi canviaran de nom.\nmont-roig del camp procés participatiu feminisme\nUna jove de Mont-roig publica el seu primer llibre amb només 14 anys\n16.02 per Paula Jansà\nMont-roig del Camp: tren-tramvia o via verda?


Se’m cau el cabell, què puc fer? - FÒRUM.ad\nSe’m cau el cabell, què puc fer?\nEl 25/10/13 9:30\nHi ha moments en què el cabell cau més. Són moments d’estrès, de desequilibris alimentaris, de canvis estacionals o de canvis hormonals, com el que succeeix després del part. Segons dades ofertes per Ducray, el 100 % de les dones veuen com als 2 o 3 mesos després del part el seu cabell cau més. Aquest fenomen té un impacte psicològic important entre les dones. Et convidem a seguir llegint per conèixer l’última novetat per frenar la caiguda i reactivar el creixement del cabell.\nEls Laboratoris Dermatològics Ducray acaben de llançar, aquest mes de setembre, una nova loció anticaiguda destinada a frenar significativament la caiguda del cabell i a reactivar el seu creixement. Es tracta de Creastim Loció Anticaiguda, formulada amb Creatina, tetrapèptid i un complex vitamínic format per Vitamines B5, B6 i B8. L’eficàcia del tractament radica en que actua directament en el mecanisme del cicle pilós.\nEstudis clínics demostren que, des del primer mes d’utilització de Creastim, el cabell recupera volum i densitat, a més de la seva força i vitalitat. El tractament recomanat és de dos mesos amb tres aplicacions cada setmana. Pots trobar Creastim de Ducray en farmàcies a un preu recomanat de 51,50 €. L’envàs et durarà els dos mesos del tractament.\nEl cicle pilós\nLa vida d’un cabell és una successió de tres fases durant les quals el pèl creix, deté el creixement i cau. Se li crida cicle pilós i està format per:\n– Fase anàgena: és la fase de creixement del cabell durant la qual les cèl•lules del bulb es multipliquen de manera molt activa.\n– Fase catàgena: és la fase de transició durant la qual el fol•licle pilós està inactiu.\n– Fase telògena: és la fase d’eliminació durant la qual el cabell, empès per un altre que està en fase anàgena, mor i cau.\nEl nombre aproximat de cicles pilosos al llarg de la vida és de 25 o 30 . En cada un d’ells pateix profundes modificacions morfològiques i està sotmès, entre d’altres, a l’acció de factors locals cel·lulars i moleculars.\nPer què em cau el pèl sobtadament?\nEls factors hormonals i vasculars influeixen de forma molt important en la successió d’aquestes tres fases. Per això quan es produeixen alteracions de tipus hormonal i vascular però també en desequilibris alimentaris i episodis d’estrès, té lloc una cosa que té per nom Efluvi telògen agut, és a dir, una caiguda del cabell relativament sobtada a causa d’una taxa inusualment alta de fol•licles que passen, alhora, a fase telògena, és a dir de caiguda.\nHas de tenir en compte que l’efluvi telògen agut apareix dos o tres mesos després d’un esdeveniment (part, episodi d’estrès, etc.) O patologia, perquè a més dels factors que hem esmentat anteriorment, el cabell també pot passar a la fase telògena de manera accelerada a causa d’una malaltia.\nNotícia Anterior: Fatxa\nSegüent Notícia: Com pelar un ou dur en menys de 10 segons


Arias Advocats - Guarda i Custòdia\nAcord dels jutjats de família des de el 15 de maig de 2020\nEls Jutjats de Família s’han reunit el passat 15 de maig de 2020 i han emès nou acord d’unificació de criteris amb motiu del Reial Decret Llei del 28 de abril de 2020, i han acordat les noves mesures respecte la recuperació d’aquelles estances perdudes amb el menor a causa de la situació d’alarma, així com també el reajustament de les pensions d’aliments en aquells casos en que la situació econòmica dels progenitors hagi minvat a causa del COVID-19.\nCom exercim el règim de Guarda i Custòdia en temps del COVID-19?\nDes d’Arias Advocats posem en coneixement a totes aquelles famílies sota règim de guarda i custòdia compartida/exclusiva sobre la manera en què han d’exercir el règim durant el temps que duri la situació extraordinaria d’estat d’alarma degut al COVID-19.\nDesprés de declarar-se l’estat d’alarma el passat dissabte 14 de març, s’ha d’ajustar la vida cotidiana amb les noves mesures que aquesta declaració suposa, seguint l’establert segons el RD 463/2020, de 14 de març,\nI Noves mesures per l'exercici de la Guarda i Custòdia durant l´Estat d´Alarma a causa del COVID-19\nELS JUTJATS DE BARCELONA ES REUNEIXEN VIRTUALMENT PER UNIFICAR ELS CRITERIS I ACORDAR EL SISTEMA DE RESPONSABILITAT PARENTAL DURANT EL TEMPS QUE DURI L’ESTAT D’ALARMA\nDes d’Arias Advocats els informem de les darreres mesures acordades pels Jutjats de Família en relació a la manera en que s’haurà d’exercir els règim de guarda i custòdia durant l’estat d’alarma que estem vivint a causa del COVID-19.\nl'Incompliment del Règim de Visites\nL'atribució de la guarda i custòdia a un dels progenitors comporta un règim de visites a favor de l'altre progenitor. Així doncs, el règim de visites és el dret que té el pare o la mare que està separat o divorciat i que no té la guarda i custòdia dels seus fills, a passar un temps amb ells.\nSi el progenitor que exerceix la guarda i custòdia dels fills dificulta o incompleix el règim de visites establert per Conveni o en Sentència, ja sigui perquè lliura als menors tard o perquè no els lliura, estarem davant d'un incompliment del règim de visites.\nUnificació de tots els acords adoptats pels jutjats de Família en relació amb la Guarda i Custòdia durant l'estat d'alarma pel COVID-19\nDesprés de decretar-se l’estat d’alarma mitjançant el Reial Decret 463/2020 de 14 de març, van ser moltes les mesures que es van haver d’adoptar en les diferents vessants del dret. Una d’elles, les mesures de les resolucions judicials en l’àmbit de família: què fem amb el règim de guarda i custòdia dels fills i filles si no podem ni tan sols passejar pel carrer?\nEl RD 463/2020 fa referència en el seu article 7.1.e) la possibilitat de desplaçament per l’assistència i cuidado de gent gran, menors, depenents, persones amb discapacitat o persones especialment vulnerables. I també decreta mitjançant la disposició addicional segona “la suspensió de terminis processals”.


Posar els ous al cistell de la gestió autonomista. Els independentistes ja ens hem equivocat dues vegades en set anys. Ep, un servidor, el primer. Molts ens varem autoenganyar. Érem encara febles en les nostres conviccions. No havíem viscut tres manifestacions creixents i espectaculars. Ni les Consultes. Per responsabilitat, creiem que calia construir espais de sobirania en les escletxes del sistema. Podíem anar guanyant petites batalles i deixar la definitiva per a quan haguéssim acumulat forces. Es tractava de treballar silenciosament en territori hostil per anar guanyant noves parcel·les de terreny en direcció a la platja de la llibertat. Anar construint així la nostra majoria social. El final de l'experiència: un autèntic desastre. Pocs avenços a tocar i una dispersió total, absoluta, del nostre exèrcit, mancat de referents. L'autonomisme és com una cola enganxifosa que ho empastifa tot. Grollerament. Impossible de desenganxar. Acumula veritables sorres movedisses que ho xuclen tot.\nEl més curiós és que aquells arguments (aleshores tan lloats per pragmàtics, per realistes, contra els "purs") que alguns independentistes van emprar per justificar l'aliança amb l'autonomisme fa quatre anys, són d'una similitud extraordinària amb els que, ara, altres independentistes esgrimeixen per defensar amb passió l'accés al govern d'una altra força, fins ara autonomista, a partir del 28 de novembre. Play again, Sam. Suaus balades per al gust d'un públic ampli. Encara manca de convicció en el projecte. Diuen que ara cal aixecar el país socialment, econòmicament, políticament i nacionalment. I això, em pregunto, ho farem des de la Gestoria? És possible una gestió més eficient, segur. Però aixecar el país, no. Pensar-ho és una veritable contradictio in terminis per a un independentista. Em sembla de calaix. Si és possible enlairar-lo en aquests quatre aspectes fonamentals, perquè hauríem de lluitar per construir un Estat propi? Amb que Convergència i Unió governés altres 23 anys ja tindríem prou per accedir a la felicitat plena. I la independència ja vindrà algun dia. O no. Que liderar-la és molt feixuc i al sofà de la Gestoria s'està molt còmode fent veure que manes. Play again, Mas.\nAutonomisme CiU ERC\nAnònim 19 de setembre de 2010 a les 11:31\nSón uns personatges pobres i sense ambiació. Ells contents de governar el que ens volen vendre que és un govern i contents. Endolaran a uns quants dels seus i au, qui dia passa, any empeny! El problema és que molt independentista els acabarà votant. I aquests sí que són vots llençats a les escombraries.\nRamon Llull 19 de setembre de 2010 a les 15:49\nNomés espero que el TC faci la segona retalla de la temporada just abans de les eleccions. Mentrestant, tenim un il·lustre President de la Generalitat fent-se entrevistar a Radio Tele-Taxi en perfecte castellà. Ràdio local a Catalunya...\nAhir, a Cervera uns brètols van cremar una senyera nostra. Fa uns dies, altres van cremar una foto del Rei d'Espanya. Tot això formaria part només del ritual de les excitacions pròpies d'un país en convulsió, sinó fos pel que pot comportar de penalització. Avui, en ZP ha dit que els indep. de Catalunya anem contra Espanya. Jo almenys, no! Se m'en fot el que facin i vulguin fer!\nCrec que l'important per a nosaltres és no deixar-nos dur per les deformacions més que intencionades de les que anirem essent cada vegada més víctimes fins arribar el dia de les eleccions. Juguen amb foc que ens llancen; nosaltres hem d'evitar caure-hi i no cremar-nos.\nAmb dos mesos encara podem fer feina!\nArnau Estanyol 20 de setembre de 2010 a les 10:11\nSi us plau feu difusió d'aquest vídeo:\nAixò ha d'arribar als no independentistes. Si no es pel català, que sigui per la butxaca que els hem de convèncer.\nGranollacs 20 de setembre de 2010 a les 11:56\nBoníssim. Acabo d'enllaçar el vídeo a la part fixa del bloc. Moltes gràcies!\nAnònim 22 de setembre de 2010 a les 20:06\nCom és possible que a hores d'ara encara hi hagi algun català que cregui amb l'estat espanyol i el seu sistema d'autonomies si després de 30 anys de formar un Estat d'Autonomies resulta que d' autònomes autònomes n'hi ha ben poques, ja que la majoria viuen de l'Etat colonitzat que és Catalunya. Si al cap de 30 anys no han estat capaces de ser autònomes, ja no ho seran mai i és perquè vivim entre parasits caradures.


Preocupació per l'estat de salut de Manolo Santana: «No se'l veu massa bé per a la seva edat».\nPreocupació per l'estat de salut de Manolo Santana: «No se'l veu massa bé per a la seva edat»\nManolo Santana, als 79 anys i amb dificultats per caminar, preocupa a familiars i amics pel seu estat de salut\ndilluns, 4 de desembre 2017 - 13:02h | Actualitzat a 04/12/2017 16:32h\nManolo Santana, en el seu últim acte públic en la presentació del Mútua Madrid Open | Catalunyadiari.com\nFa unes setmanes, la col·laboradora de 'Sálvame' Mila Ximénez feia saltar totes les alarmes sobre l'estat de salut de la seva exparella, Manolo Santana, un dels tenistes espanyols més reconeguts. Als seus 79 anys, Ximénez va assegurar que Santana «té una immobilitat tremenda, no coordina i hi ha coses de les quals no se'n recorda d'un dia per a l'altre».\nEn una de les seves últimes aparicions públiques, en l'homenatge a Ángel Nieto, se'l va veure encorbat i sense somriure, amb una actitud absenta i capbaixa. A més havia de recolzar-se en la seva dona, la colombiana Claudia Rodríguez, per poder caminar. El portal 'Look' s'ha posat en contacte amb els més propers a l'extenista per preguntar sobre el seu estat de salut.\nCom el veu el seu entorn\nTant la filla de Santana, Beatriz, com un bon amic, i també Mila Ximénez han arribat a la conclusió que la comunicació amb Manolo «és impossible». «No hi ha cap contacte», ha assegurat Beatriz al mitjà citat. Però també ha realitzat algunes declaracions més preocupants: «Estem preocupats. La seva imatge no és la que ens agradaria. No se'l veu massa bé per a la seva edat».\nLa col·laboradora també s'ha mostrat preocupada: «És molt trist veure'l així, tenint en compte que té al seu costat una magnífica entrenadora. Quan veus a algú així et preocupes». A més, un amic de Manolo ha assegurat que té més problemes de mobilitat: «Està més xacrós i dificultats per caminar. Des de fa anys la seva salut s'ha ressentit notablement».\nLa desconnexió amb els més propers\nSegons Mila Ximénez, la falta de comunicació amb Manolo Santana es deu a la seva dona, Claudia. A més, un bon amic de l'extenista ha remarcat: «Ell no atén al seu mòbil personal, totes les converses passen per la seva dona. Potser ho fa per cuidar-ho i protegir-ho, però la veritat és que ho veig molt de tant en tant».\nPer la seva banda, Claudia Rodríguez no ha volgut donar cap tipus d'informació sobre l'estat del seu marit, Manolo Santana, ni respondre als comentaris que l'assenyalen com la causant de la inexistent comunicació entre el seu entorn i el tenista. «No penso parlar d'aquestes ximpleries», ha dit.\nMés apartat del tenis\nRecentment s'ha conegut que Manolo Santana deixarà de ser el director de la Mútua Madrid Open a partir del 2019. S'ha decidit que el seu substitut sigui el també tenista Feliciano López, un gran reconeixement per al jove, que no obstant això, genera encara més preocupació per la salut de Santana.


Debian -- Estat dels fitxers PO per al codi de llengua: jv_ID — Javanese @tmpl_lang@ndash; Indonesia\nDebian internacionalment / Centre de traduccions de Debian / PO / Estat dels fitxers PO per al codi de llengua: jv_ID — Javanese @tmpl_lang@ndash; Indonesia\nEstat dels fitxers PO per al codi de llengua: jv_ID — Javanese @tmpl_lang@ndash; Indonesia\n3088 cadenes han estat traduïdes a aquesta llengua (de 1075231). Els paquets estan en tres categories: traduccions en curs, traduccions al dia i traduccions a fer.\nAquesta pàgina ha estat generada amb les dades recollides el 2 de juliol de 2020. Abans de treballar amb aquests fitxers assegureu-vos de que estan al dia!\nÚltima modificació: divendres, 1 jun. de 2018, 04:50:21 UTC Última construcció: divendres, 3 jul. de 2020, 15:36:31 UTC


La Cuina – feedback sessió 2.12.2016 – Ajuntagent\nLa Cuina, com a laboratori d’idees i projectes, i espai de treball transversal, va preparar el plat RECERCA DE TALENTS, COM POTS PARTICIPAR? el passat 2 de desembre a Can Torrents.\nEl plat va ser proposat pel Grup Banc de Talents del projecte Millora la Salut Organitzacional, per convidar-nos a cuinar el projecte. Van participar en l’elaboració del menú companyes i companys de molt diversos àmbits de l’organització: des del Departament d’Organització i Qualitat fins a les Brigades, passant per Equipaments Esportius, Educació o Cultura.\nAutor Comunicació Interna Publicat el 10 febrer, 2017


La dona de Millet: «No sabia que tot ho pagava el Palau» - Empordà\nLa dona de Millet: «No sabia que tot ho pagava el Palau»\nL'esposa i les filles de l'expresident de la institució li atribueixen tota la gestió domèstica del patrimoni\nACN 21.03.2017 | 06:30\nLa dona i filles de Fèlix Millet i l'esposa de Jordi Montull van negar ahir que tinguessin coneixement que despeses personals com obres a casa, viatges o casaments eren pagats amb diners del Palau de la Música. Marta Vallès, Clara i Laila Millet Vallès, i Mercedes Mir van declarar com a responsables civils a títol lucratiu i com a responsables civils subsidiàries pels diners desviats pels dos exmàxims dirigents de l'entitat musical cap a les arques familiars.\nEn el cas de la família Millet, les tres dones van assegurar que no els estranyava les grans despeses que tenia la família, ja que s'ho podia permetre pel patrimoni familiar i els molts càrrecs que tenia el pare. Per la seva banda, Mir va dir que els números els portava el seu marit i que els viatges pensava que li havia regalat Millet.\nTant Marta Vallès com Clara Millet van recordar en diverses ocasions que Fèlix Millet té un caràcter «complicat» o «fort» i és «millor no discutir-hi». Per això, van explicar que no prestaven atenció a les despeses familiars com les obres a la casa de l'Ametlla del Vallès, viatges de vacances familiars o els casaments.\nVallès va explicar que van crear l'empresa Bonoima i ella va ser nomenada administradora per recomanació del seu assessor fiscal, i gestionava entre altres una urbanització molt gran a l'Ametlla. No obstant això, la comptabilitat la portava el seu marit, va dir, i va assegurar que «ni en somnis» pensava que les factures familiars es pagaven amb diners del Palau.\nDe fet, va dir que ella no veia la comptabilitat de l'empresa ni la familiar, tot i que sí que veia extractes bancaris, va admetre. La dona va reconèixer que la família no tenia problemes de diners, perquè ella tenia patrimoni familiar procedent de la venda de les fàbriques Guarro.\nCom que Millet es feia càrrec dels pagaments domèstics, ella no li preguntava d'on treia els diners, perquè donava per descomptat que eren dels comptes familiars. «Ell manava, era millor no discutir amb ell» i «té un caràcter dificilet, però és bona persona», va dir per justificar el seu desconeixement sobre els costos de les obres de remodelació de la seva casa de l'Ametlla. Sobre els viatges familiars de luxe, també pagats amb diners del Palau, va dir que Millet decidia on anaven i ho pagava tot.\nLa més contundent va ser Clara Millet, que va dir que es va assabentar de l'escàndol quan va sortir a la premsa. Sobre el seu casament, va explicar que ella volia una «boda íntima», però el caràcter «fort» del seu pare va fer que s'avingués a fer-ho al Palau de la Música. De fet, el seu pare volia que la seva filla només omplís dues taules de convidats, cosa que la va enfadar molt, i finalment va poder tenir unes cinc taules amb convidats propis, fora dels compromisos del seu pare. A més, el casament es va fer un divendres al migdia perquè hi poguessin anar aquests compromisos, cosa que també la va molestar. En tot cas, va dir que ella no va veure les factures del casament, perquè no sospitava del seu pare. El seu sogre va pagar 8.000 euros pel punxa-discos i 80 comensals.\nMercedes Mir, esposa de Montull, va explicar que un dia el seu marit la va portar al notari perquè signés uns papers, que la designaven administradora d'una empresa, Aurea Rusula, però ella li va donar els poders al seu espòs i no en va saber res més ni en va conèixer els comptes.


Dinastia ptolemaica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Ptolemeus)\nEls ptolemeus, ptolomeus, dinastia làgida o dels làgides governà Egipte entre el 323 aC i el 30 aC. El nom de làgida deriva del pare del primer rei, Lagos de Macedònia, però en general se la coneix més com dinastia Ptolemaica o dels ptolemeus perquè la majoria dels reis (faraons) van portar el nom de ptolemeu. El primer rei fou Ptolemeu I Soter, que era un general d'Alexandre el Gran que va rebre el govern d'Egipte a la mort d'Alexandre el 323 aC i va assolir el títol reial el 305 aC. Fou el sobirà que va introduir l'hel·lenisme a Egipte. La darrera reina fou Cleòpatra VII, l'amant primer de Juli Cèsar i després de Marc Antoni, que es va suïcidar després de la derrota d'Àccium el 31 aC. El 30 aC August va convertir Egipte en província romana.\n1 La monarquia hel·lenística\n1.1 Culte al rei\n1.1.1 Deïficació dels ptolemeus\n1.1.2 Gots de la reina\n1.2 Deïficació dels selèucides\n2 L'exèrcit macedoni\n3 Llista de sobirans hel·lènics d'Egipte\n4 Arbre genealògic ptolemaic\nLa monarquia hel·lenísticaModifica\nAquesta monarquia personal no tenia regles de successió precises, per la qual cosa eren freqüents querelles incessants i assassinats entre els molts aspirants. Tampoc existien lleis fonamentals ni textos que determinaran els poders del sobirà, sinó que era el mateix sobirà qui determinava l'abast del seu poder. Aquest caràcter absolut i personal era, alhora, la força i la debilitat d'aquestes monarquies hel·lenístiques, en funció de les característiques i la personalitat del sobirà. Per tant, va ser necessari crear ideologies que justifiquessin la dominació de les dinasties d'origen macedoni i de cultura grega sobre els pobles totalment ignorants d'aquesta civilització. La Dinastia Ptolemaica va passar, d'aquesta manera, a ser faraons davant els egipcis i tenien dret a aliar-se amb el clergat autòcton, atorgant esplèndides donacions als temples.\nLa fragilitat del poder dels sobirans hel·lenístics els obligava a una incessant activitat. En primer lloc calia vèncer militarment als seus adversaris, de manera que el període es va caracteritzar per una sèrie de conflictes entre els mateixos sobirans hel·lenístics o contra altres adversaris exteriors, com els parts o la incipient Antiga Roma. Els sobirans es veien obligats a viatjar constantment per tal d'instal·lar guarnicions, alhora que s'erigien ciutats que controlessin millor les divisions administratives dels seus regnes, sent sens dubte Antíoc III el monarca hel·lenístic que més va viatjar entre Grècia, Síria, Egipte, Mesopotàmia, Pèrsia i les fronteres de l'Índia i Àsia Menor, abans de morir a prop de la ciutat de Susa el 187 aC Per tal de mantenir les seves armades i finançar la construcció de les ciutats, va ser indispensable que els sobirans desenvolupessin una sòlida administració i fiscalitat. Els regnes hel·lenístics es van convertir així en gegantines estructures d'explotació fiscal, erigint-se en hereus directes de l'Imperi Aquemènida. Aquest treball esgotador, al qual s'unien les incessants queixes i recriminacions (ja que el rei era també jutge per als seus súbdits) van fer exclamar a Seleuc I:\nAquests reis disposaven d'un poder absolut, però estaven sotmesos a múltiples obligacions, com assegurar les seves fronteres, vèncer els seus enemics i posar a prova la seva naturalesa real per mitjà del seu comportament, legitimant la seva funció per la divinització de la seva persona. En l'època clàssica, el model de la monarquia, rebutjada pels filòsofs grecs, era asiàtic, en l'època hel·lenística era grec.\nCulte al reiModifica\nVegeu també: Culte ptolemaic a Alexandre Magne\nDeïficació dels ptolemeusModifica\nGots de la reinaModifica\nDeïficació dels selèucidesModifica\nArticle principal: Exèrcit macedoni\nBatalla d'Issos representada en un mosaic de la Casa del Faune de Pompeia, exposada en el Museu Arqueològic de Nàpols.\nL'exèrcit macedoni del Regne de Macedònia és considerat com un dels millors exèrcits de lleva de l'Antiguitat. Instrument de la conquesta de l'Antiga Grècia, en el regnat de Filip II de Macedònia, després de l'Orient en el regnat d'Alexandre Magne, és el model sobre el qual es van formar els exèrcits dels regnes hel·lenístics, sobretot els dels selèucides i làgides, als segles iii i II aC. La seva dominació va acabar amb la conquesta romana, que va demostrar la superioritat de la legió sobre la falange macedònia en la Batalla de Pidna el 168 aC, finalitzant la Tercera Guerra Macedònica.\nLes innovacions militars, tant en les armes com en les tàctiques, dutes a terme per Filip II van forjar l'exèrcit que va conquerir un imperi. Va convertir la guerra i el combat en un estil de vida pels macedonis, els qui fins llavors havien considerat l'exèrcit com una ocupació a temps parcial per exercir-la fora de la temporada agrícola. En introduir l'exèrcit com una ocupació a temps complet, Filip va poder entrenar als seus homes amb regularitat, cimentant la unitat i la cohesió. Aquest va crear una de les millors màquines militars que Àsia o Grècia havien vist mai, gràcies a la suma de temps i esforç invertit tant en maniobres com en innovacions militars.\nLes innovacions tàctiques incloïen un ús més eficaç de la tradicional falange grega, com dels atacs coordinats, en primer lloc, la combinació d'armes i les tàctiques militars entre les seves unitats d'infanteria de la falange, cavalleria, arquers i armes de setge. Les armes introduïdes eren la sarisa, un tipus de pica llarga de pes equilibrat, que va aportar molts avantatges, ofensives i defensives, per a la infanteria macedònia en particular, i per a l'exèrcit combinat en general.\nEls exèrcits creats per Filip comprenien una amalgama de diferents forces. Macedonis i altres grecs (especialment de Tessàlia), així com una àmplia gamma de mercenaris de l'altre costat del mar Egeu. Després del 338 aC, molts dels nous reclutes de Filip per a la seva planejada invasió de Pèrsia van venir des de totes les parts del món grec i dels Balcans, encara que la major part de l'exèrcit el constituïen els macedonis.\nLlista de sobirans hel·lènics d'EgipteModifica\nArticle principal: Cronologia egípcia convencional\nCleòmenes de Naucratis 331-323 aC (governador)\nPtolemeu I Soter 323-284 aC (governador 323-305 aC) (esposa principal Berenice I)\nPtolemeu II Filadelf 284-246 aC (associat 284-282 aC)\nPtolemeu III Evergetes I 246-222 aC (esposa principal Berenice II)\nPtolemeu IV Filopàtor 222-205 aC\nAgàtocles (usurpador) 205-204 aC\nAgatoclea regent 204 aC\nPtolemeu V Epífanes 204-180 aC\nPtolemeu VI Filomètor 180-164 aC\nCleòpatra I, regent 180-176 aC\nCleòpatra II (associada) 170-164 aC\nPtolemeu VIII Evergetes II Fiscó, proclamat a Alexandria 170-169 aC, govern conjunt amb Ptolemeu VI i Cleòpatra II del 169 al 164 aC, i sol altre cop del 164 al 163 aC\nPtolemeu VI Filomètor 163-145 aC\nCleòpatra II, associada 163-145 aC, regent 145-144 aC\nPtolemeu VII Neofilopàtor 145-144 aC (associat 145 aC ?, rei 145-144 aC)\nPtolemeu VIII Evergetes Fiscó (rei de Cirene 163-145 aC) 144-131 aC (segona vegada)\nCleòpatra II 131-127 aC\nPtolemeu VIII Evergetes Fiscó 127-116 aC (tercera vegada)\nCleòpatra III associada 127-116 aC, sola 116-115 aC\nPtolemeu IX Làtir (Soter II) 116-110 aC (rei de Cirene 110-109 aC)\nCleòpatra III, associada 116-110 aC i sola 110-109 aC\nCleòpatra IV 115-114 aC (associada a Làtir)\nCleòpatra V Selene 114-110 aC (associada a Làtir)\nPtolemeu IX Làtir (Soter II) 109-108 aC (segona vegada, rei Cirene 108-104 aC, de Xipre 105-88 aC)\nCleòpatra III 108-107 aC (sola)\nPtolemeu X Alexandre I (rei de Xipre 115/114-105 aC) 107-88 aC\nCleòpatra III 107-101 aC (associada a Alexandre I)\nPtolemeu Apió, rei de Cirene 104-96 aC\nPtolemeu IX Làtir (Soter II) 88-80 aC (tercera vegada)\nBerenice III Cleopatra 80 aC\nPtolemeu XI Alexandre II 80 aC (associat amb Berenice III)\nPtolemeu XII Auletes Neo-Dionisi (Noto) 80-58 aC\nBerenice IV 58-55 aC\nCleòpatra VI 57-56 aC (associada)\nArquelau I de Comana 56-55 aC\nPtolemeu XII Auletes Neo-Dionisi (Noto) 55-51 aC (segona vegada)\nCleòpatra VII (associada 52-51 aC) 52-30 aC\nPtolemeu XIII Filopàtor 52-47 aC (conjuntament amb Cleòpatra VII)\nPtolemeu XIV Filopàtor 47-44 aC\nPtolemeu XV Cesarió (Cèsar Filopàtor Filomètor) 36-30 aC\nArbre genealògic ptolemaicModifica\nLagos d'Eòrdia, Macedònia\nArsínoe de Macedònia\n(R. 303-284 aC)\n(R. 284-246 aC)\n(R. 246-222 aC)\n(R. 222-205 aC)\n(R. 205-180 aC)\n(R. 180-164 aC,\n(R. 131-127 aC)\n(R. 170-163 aC,\n(R. 116-101 aC)\n(R. 116-107 aC,\n(R. 107-88 aC)\n(R. 80-58 aC,\n(R. 81-80 aC)\n(R. 80 aC)\n(R. 58-55 aC)\n(R. 58 aC)\n(R. 52-47 aC)\n(R. 51-30 aC)\n(R. 47-44 aC)\n(R. 48-47 aC)\n(R. 44-30 aC)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Dinastia ptolemaica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Dinastia_ptolemaica&oldid=28973009»\nDarrera modificació: 26 des 2021 a les 18:06\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 des 2021 a les 18:06.


TELLING A TALE / CONTEMOS UN CUENTO / CONTEM UN CONTE | Pilar Bellés\nISBN Libro en papel: 978-84-613-9123-3\nCol.lecció de CONTES PLURILINGÜES adaptats als CENTRES D'INTERÈS d'Infantil (escola, família, joguets...).\nPilar Bellés Pitarch, llicenciada en filologia anglesa i mestra d'anglès, ha creat aquestos contes per donar resposta a les necessitats que se li han presentat en les seves aules dE. Infantil 4 i 5 anys.\nPilar Bellés, autora dels contes, vol compartir-los amb tots vosaltres amb el desig que la mgia dels contes arribe a tots els xiquets i xiquetes i amb totes les llengües. En cada llengua lautora inclou una aplicació didctica de cada conte.


Un expert fa una crida als pares a evitar controlar els fills adolescents i intentar acompanyar-los | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl conseller de Joventut, Participació Ciutadana i Esports d’Andorra la Vella, Alain Cabanes, i el psicòleg i educador Jaume Funes, conversen aquest dimarts a la tarda al Parc Central.\nDt., 01/10/2019 - 21:39\nUn expert fa una crida als pares a evitar controlar els fills adolescents i intentar acompanyar-los\nControlant el fill no l’ajudem a “créixer i madurar” i, a més, els pares haurien d’admetre que al voltant dels fills “hi poden haver diferents adults” que els poden ajudar. Així ho ha posat en relleu el psicòleg i educador Jaume Funes, que intentarà transmetre aquestes i d'altres idees en la xerrada que ha organitzat per a aquest dimecres a les 19.30 hores el comú d’Andorra la Vella sota el títol ‘Estima’m quan menys m’ho mereixi... perquè és quan més ho necessito’.\nFunes destaca que els joves necessiten “explorar” i que al seu darrere han de tenir diferents adults (pares, tutors o educadors de carrer) que l’ajudin, que estiguin “al seu costat per resoldre els dubtes” que puguin tenir. El que s'ha d'evitar, ha afegit, és estar al seu darrere controlant-los. El repte dels adults, i essencialment dels pares, ha dit l’expert, és com “acompanyen” aquests adolescents “amb la proximitat suficient” perquè siguin “persones sensates” i puguin tenir una vida “proporcionalment feliç” però sense immiscir-se en els seus assumptes.\nAquest acompanyament que s’ha de fer dependrà de cada jove, ha remarcat, però ha fet una crida als pares a “mirar-los”, a “posar l’orella”, a preguntar i “de vegades dir”. En aquest sentit, s’ha referit al fet que els joves vegin cada vegada més pornografia. Ha destacat que “no es pot controlar” que ho facin o no però, en canvi, se’ls pot explicar certes qüestions sobre l’enamorament o sobre les relacions afectives. És a dir, creu que els pares han de tenir “ganes de descobrir” tot allò que envolta els adolescents.\nFunes ha explicat que és normal que els pares s’angoixin perquè volen “tenir la garantia” que l’evolució dels fills entre la infància i l’edat adulta acaba bé i ha defensat la figura del tutor o l’educador de carrer com aquella persona amb la qual els joves poden establir vincles de confiança, ja que si no poden establir “aquestes connexions estan sols”.\nL'expert oferirà la seva xerrada al Centre de congressos d’Andorra la Vella a les 19.30 hores i la xerrada s’oferirà en directe en ‘streaming’ i també posteriorment estarà disponible al canal Youtube del comú.\nEl conseller de Joventut, Participació Ciutadana i Esports d’Andorra la Vella, Alain Cabanes, ha destacat que “l’objectiu principal del Servei de Joventut és donar suport i assessorar els joves” i que aquest assessorament passa també pels pares. Per això, la voluntat de la corporació és oferir una xerrada dirigida als progenitors cada trimestre en què es puguin continuar tractant diversos temes que afecten els joves. En aquest sentit, ha recordat que els problemes que poden tenir els joves d’ara són diferents a abans i que, per tant, cal donar-los suport per poder abordar aquestes problemàtiques.\nUnicef proposa recursos educatius per infants i adolescents