Ajuntament de Vilassar de Dalt/25 anys de Jornades contra el càncer\nData i hora oficials: 29/07/2021 20:06\nÚltima revisió 13-07-2021 10:55\nAquest passat cap de setmana s'ha celebrat la 25a edició de les Jornades contra contra el càncer. En un format reduït i amb totes les mesures de seguretat, enguany s'han pogut portar a terme tornant a la seva ubicació inicial: la plaça de la Vila.\nLa jornada del dissabte va començar amb les taules rodones amb professionals de l'oncologia i de l'entitat Vilassar de Dalt contra el càncer i amb la fira i el mercat solidari. Tot seguit es va podeu veure una exhibició del taller de Qi Gong del grup VDDCC.\nA la tarda va arribar el torn de les actuacions, la màgia de la il·lusionista Maria Altés va deixar amb la boca oberta a gran i petits. Al vespre, la música va omplir la plaça de la Vila de la mà del cantautor vilassarenc, Robert Poch. El concert d'en Quimi i la Carmen va tancar la jornada del dissabte.\nDiumenge al matí les jornades van continuar amb l'exhibició de Bollywood a càrrec del grup Tike Nila Bollywood que no es perden mai aquesta festa. Al punt del migdia, van tancar el programa d'activitats el grup d'havaneres Serra de Marina.\nEngunay no s'han pogut fer els àpats populars i tampoc les taules recaptadores, tot i així tothom que vulgui realitzar una aportació econòmica ho pot fer al compte ES75 2100 0382 4202 0018 2868 de CaixaBank.


Wellapartman Siófok Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPipacs utca 30, Fokihegy, Siófok, Hongria, 8621 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Wellapartman\nSituat en el cor de Fokihegy, Wellapartman és un lloc ideal des d'on descobrir Siófok. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Wellapartman, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Siófok, el Wellapartman és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Religiós que sempre va en companyia, de 7 lletres.\nLa resposta era JESUÏTA i avui el truc era saber que la congregació dels jesuïtes, fundada per Sant Ignasi de Loiola, es coneix com la Companyia de Jesús.\nHem rebut 810 respostes, de les quals 472 han estat correctes i 338 NO. Per tant, dóna 16 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: custodi, capellà o cofrare.\nGuanyadora: Montse Forradellas, de Corbera de Llobregat.\nAquest viu embriagat per Tom Waits, de 7 lletres.\nLa resposta era BEUARRA i avui calia recordar que un beuarra, amb be alta, és un bevedor contumaç de begudes alcohòliques i l'al·lusió a Tom Waits venia per ponderar la seva gran veu, que podríem denominar veuarra, amb ve baixa.\nHem rebut 535 respostes, de les quals 117 han estat correctes i 418 NO. Per tant, dóna 19 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: envinat, encisat o engatat\nGuanyador: Carles Fabregat, d'Eivissa.\nL'impressionà amb una verdura i un arbre, de 5 lletres.\nLa resposta era COLPÍ i avui calia recordar que el verb colpir significa causar impressió; els que parlem oriental pronunciem CULPÍ però els parlants occidentals pronuncien COL, amb o, PÍ, i per tant els costava menys trobar-hi la verdura, COL davant del PI.\nHem rebut 1133 respostes, de les quals 1025 han estat correctes i 108 NO. Per tant, dóna 10 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: plantà, torbà o marcà\nGuanyador: Jordi Portet de Sant Hipòlit de Voltregà.\nCalbot de micòleg, de 5 lletres.\nLa resposta era BOLET i avui calia recordar que la micologia és la ciència que estudia els bolets, però un bolet és també una manera d'anomenar els cops de mà al cap, o calbots.\nHem rebut 1812 respostes, de les quals 1554 han estat correctes i 258 NO. Per tant, dóna 6 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: pampa o cleca. I sobre tot cal recordar que perquè els vostres mails siguin bons, cl posar la resposta a "assumpte".\nGuanyadora: Blanca Colàs, de Lleida.\nPot ser d'estat o de falç, de 3 lletres.\nLa resposta era COP. Avui era molt fàcil, només calia recordar el cop d'estat del 23F i adonar-se que un cop també pot ser de falç, com a l'himne dels Segadors.\nHem rebut 2073 respostes, de les quals 1636 han estat correctes i 437 NO. Per tant, dóna 4 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: cap, raó o veu.\nGuanyador: Jordi Portales, de Barcelona.\nFurtes teles, de 5 lletres.\nLa resposta era ROBES i avui calia recordar que robar és sinònim de furtar i les teles són teixits o robes.\nHem rebut 1428 respostes, de les quals 1243 han estat correctes i 185 NO. Per tant, dóna 8 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: cises, prens o treus.\nGuanyador: Joan Jorba, del Bruc.\nQue reposa en arribar a l'edat provecta, de 6 lletres.\nLa resposta era JACENT i avui calia recordar que un jacent és algú que jeu i, si parlem de fer anys, tenir-ne ja-cent és sens dubte tenir una edat provecta.\nHem rebut 648 respostes, de les quals 79 han estat correctes i 569 NO. Per tant, dóna 20 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: jubila, caduca, expira, jaient o madura.\nGuanyador: Josep Maria Sansalvador, de Sarrià de Ter.\nAquesta es dedica a fer i desfer parelles electorals a Barcelona, de 8 lletres.\nLa resposta era ALCAVOTA i avui calia recordar que una alcavota és una mitjancera en relacions amoroses, el que en castellà en diuen Celestina, i avui el truc era adonar-se que en una certa pronúncia barcelonina, al-ca-vota es refereix a l'elector, el que vota.\nHem rebut 720 respostes, de les quals 313 han estat correctes i 407 NO. Per tant, dóna 17 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: alcaldia, esquerra, campanya o coalició.\nGuanyadora: Montserrat Oñós, de Vilafranca del Penedès\nEm cremo la llengua de tan calent com em prenc el brou, de 7 lletres.\nLa resposta era ESCALDO i avui calia recordar que escaldar-se és sinònim de cremar-se la llengua i la forma verbal demanada conté el caldo, que és sinònim de brou.\nHem rebut 2025 respostes, de les quals 1572 han estat correctes i 453 NO. Per tant, dóna 5 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: escalda, caldejo o bullint.\nGuanyadora: Maria del Mar Coma, de Lleida.\nPoden ser de bou o de circulació, de 5 lletres.\nLa resposta era TALLS i avui el truc era associar dos dels usos del terme talls, un tall de carn o un tall de circulació.\nHem rebut 835 respostes, de les quals 447 han estat correctes i 388 NO. Per tant, dóna 16 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: banya, llums, cues o cursa.\nGuanyadora: Txell Massa, de Cassà de la Selva.\nL'habitació d'hotel més musical, de 5 lletres.\nLa resposta era SUITE i avui calia recordar que el gal·licisme suite designa tant una forma musical barroca com una habitació d'hotel amb més d'una estança.\nHem rebut 1541 respostes, de les quals 1352 han estat correctes i 189 NO. Per tant, dóna 7 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: suits, cambra o doble.\nGuanyador: Jordi Baltà, de Barcelona.\nApallissat per catalanista, de 10 lletres.\nLa resposta era ESTERRECAT i avui calia recordar que esterrecar és sinònim d'estossinar i el participi demanat conté elements com terra i com cat.\nHem rebut 733 respostes, de les quals 69 han estat correctes i 664 NO. Per tant, dóna 20 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: assamarrat, assarronat o bastonejat.\nGuanyador: Juanjo Palma de Barcelona\nDeterminació que el fotògraf sempre vol ben alta, de 9 lletres.\nLa resposta era RESOLUCIÓ i avui calia recordar que actuar amb resolució implica fer-ho amb determinació, però la resolució també designa la qualitat d'una imatge, com més alta resolució, millor.\nHem rebut 1413 respostes, de les quals 1080 han estat correctes i 333 NO. Per tant, dóna 10 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: definició, exposició o revelació.\nGuanyador: Llibert Requena, de Barcelona.\nFunciona com un joc a què es jugava amb un pal i un cèrcol, de 6 lletres.\nLa resposta era RUTLLA i avui el truc era associar el verb rutllar, sinònim de funcionar, amb la rutlla, el cèrcol que els nens d'abans feien rodar amb un pal a la mà.\nHem rebut 1171 respostes, de les quals 999 han estat correctes i 172 NO. Per tant, dóna 11 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: rodola, rodant o cadira\nGuanyadora: Maria Rosa Rovira, de Vic.\nEsclata quan ensuma un porro, de 4 lletres.\nLa resposta era PETA i el truc avui era associar el sinònim d'esclatar, petar, amb una de les denominacions col·loquials d'un porro: un peta.\nHem rebut 1537 respostes, de les quals 1324 han estat correctes i 213 NO. Per tant, dóna 7 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: cala, obre o ceba.\nGuanyadora: Maria del Carme Perucho, de La Pobla de Segur.\nFa la creixença i li surt una taqueta, de 6 lletres.\nLa resposta era ESPIGA i avui calia recordar que el verb espigar vol dir fer la creixença i el truc era adonar-se que la taqueta és-piga.\nHem rebut 900 respostes, de les quals 779 han estat correctes i 121 NO. Per tant, dóna 13 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: madura, estira o brotet.\nGuanyadora: Lídia Balcells de Móra la Nova.\nAcolorit per un jueu ateu, de 7 lletres.\nLa resposta era ENSABAT i avui calia recordar que ensabar significa amarar la roba amb sabes per fixar i avivar-ne els colors, però fer-ho en sàbat seria contravenir els preceptes jueus.\nHem rebut 416 respostes, de les quals 78 han estat correctes i 338 NO. Per tant, dóna 20 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: colorat, decapat, enrogit o matisat.\nGuanyador:Xavier Bardina, d'Esterri d'Àneu\nLa part estreta d'un moble de karaoke, de 7 lletres.\nLa resposta era CANTELL i avui calia recordar que el cantell d'un moble és la part estreta, i el truc era adonar-se de l'al·lusió al cant que té.\nHem rebut 588 respostes, de les quals 419 han estat correctes i 168 NO. Per tant, dóna 16 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: altaveu, consola, disquet o monitor.\nGuanyador: Daniel Àlvarez, de Torelló\nL'envà protector que diu el que fa, de 7 lletres.\nLa resposta era MAMPARA i avui calia recordar que una mampara pot ser un envà que protegeix i el truc era adonar-se que, en català oriental, sona com el reflexiu del verb emparar, sinònim de protegir, i així la mampara m'empara.\nHem rebut 944 respostes, de les quals 485 han estat correctes i 459 NO. Per tant, dóna 16 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: barrera, cloenda, defensa, pluvial o muralla.\nGuanyadora: Tere Trepat, de Lleida\nLa perden els xics quan la pronuncien, de 3 lletres.\nLa resposta era ICS i avui el truc era una mena d'enganyifa; si els xics pronuncien la seva inicial, que és la ics, diuen ics però perden la inicial de xics.\nHem rebut 1000 respostes, de les quals 662 han estat correctes i 338 NO. Per tant, dóna 14 punts a la lliga!\nAvui també ens heu dit: ese, por, son o veu.\nGuanyador: Xavier Armengol, de Cerdanyola del Vallés\nConsulta els Enigmàrius gener 2015 >


La Fira de Santa Teresa incorpora el sector Innofira\nIniciInformacióLa Fira de Santa Teresa incorpora el sector Innofira\nLa Fira de Santa Teresa d’enguany, que se celebrarà del 13 al 15 d'octubre, continua la seva transformació, iniciada ja fa dues edicions.\nAmb l’objectiu d’ampliar i introduir nous atractius a la Fira, a més de l’espai multisectorial i de l’automòbil, enguany s’organitza la segona edició de la fira Handmade del Vendrell i la novetat de l’Innofira, un espai dedicat a les noves tecnologies i a l’eficiència energètica. En els dos casos es respon a nous sectors econòmics i moviments socials d’un món en contínua transformació i compromès amb el medi ambient.\nD’altra banda, amb l’objectiu estratègic del municipi de potenciar i ampliar l’atractiu comercial, en el marc de la Fira, un any més, es fa la jornada dedicada a les franquícies per atreure nous comerços i ampliar així l’oferta. En aquest mateix sentit, també es farà un reconeixement als comerços centenaris en un acte que tindrà lloc el divendres 13 d’octubre, a les 17 h, a la sala polivalent del Portal del Pardo. Tot seguit, es farà la inauguració oficial de la Fira.\nRespecte al vessant festiu de la Fira, els diversos sectors representats en diferents espais de la vila comparteixen un programa ple d’actes culturals, musicals i festius que faran gaudir tant petits com grans, i amb la diada castellera de Santa Teresa del diumenge 15 d’octubre.\nEl regidor de Promoció Econòmica, Kenneth Martínez, posa de relleu que “la Fira és l’ocasió que cada any aprofitem per mostrar tot el que som i tenim, tot el nostre múscul econòmic i associatiu, i que l’oferim a tota la comarca i a la resta del país”.\nL’alcalde del Vendrell, Martí Carnicer, ha ressaltat que “l’adaptació als nous temps té com a finalitat mantenir la Fira com a generador d’activitat econòmica, amb un bon posicionament en el calendari de les fires de Catalunya“.\nLa regidora d’Enllumenat i Eficiència Energètica, Camil·la Barnadas, ha destacat que “amb l’aposta de l’Ajuntament del Vendrell per la sostenibilitat i l’eficiència energètica, aprofitem la Fira per fer divulgació de les eines que tenim a l’abast per a un consum energètic més sostenible“.\nEl programa d’actes es pot consultar al web municipal: http://www.elvendrell.net/fira-de-santa-teresa-cid-594


Enric I. Canela » 2012 » maig » 02\nArchive for maig 2nd, 2012\nS’apugen les matrícules per reflexionar com es finança la universitat\nPosted in Articles Enric I. Canela, Universitat on maig 2nd, 2012 3 Comments »\nEnric I. Canela El ministre d’Educació, Cultura i Esport, José Ignacio Wert, diu, respecte a les retallades, que aquí estem parlant del urgent, no de l’important. El ministre defensa a més la importància que totes les comunitats comparteixin una filosofia comuna de com finançar etapes educatives que no són ni obligatòries ni gratuïtes, com la […]\nSi segueix la crisi ens jubilen als 80 anys\nPosted in Articles Enric I. Canela, Universitat on maig 2nd, 2012 1 Comment »\nEnric I. Canela El ministeri calcula que la pujada de les taxes universitàries de fins al 66% – que ha de modular cada comunitat autònoma, dins de la forquilla fixada per l’Estat d’entre el 15% i 25% del cost total dels estudis-representi 1.760 milions d’euros menys en transferències. Això està recollit a la novel·la per […]\nCEDRO vol treure cèntims de les universitats\nPosted in Articles Enric I. Canela, Universitat on maig 2nd, 2012 2 Comments »\nEnric I. Canela CEDRO està decidit a cobrar a les universitats per ús indegut de llibres i articles. Ha interposat demandes contra la Universitat Carlos III i la UAB (veure Els problemes de la propietat intel·lectual per als docents i CEDRO contra la UAB). El problema, segons diu la CRUE en un comunicat, i pel […]\nPosted in Articles Enric I. Canela, Universitat on maig 2nd, 2012 No Comments »\nEnric I. Canela Llegeixo que la Secretaria de Universitats i Recerca ha portat les retallades del govern espanyol en matèria d’universitats davant el Consell de Garanties Estatutàries com a pas previ a la presentació d’un recurs davant el Tribunal Constitucional. El Govern al·lega que el decret d’ensenyament universitari envaeix les competències pròpies de l’autogovern en […]


Comprar Joc cordes cello Pirastro Perpetual Medium | Luthier Vidal\n> Violoncels i accessoris per a tos els nivells>Cordes per a violoncel>JOC CORDES CELLO PIRASTRO PERPETUAL\nJOC CORDES CELLO PIRASTRO PERPETUAL\nNou joc de cordes per a cello Pirastro Perpetual Medium. Aquest set proporciona un so clar i precís, poderós i esplèndid.\nEn Pirastro treballen per desenvolupar una àmplia gamma de cordes que cobreixin les necessitats de tot tipus de músics. D'aquesta meta neixen les Pirastro Perpetual, unes cordes amb un caràcter encara mai vist en els productes de Pirastro.\nLes Perpetual per a violoncel es caracteritzen per una gran flexibilitat i un espectre tonal extraordinari: des d'un to dolç i càlid a un d'infinitament poderós. El so és ampli i de gran volum. De la mateixa manera, el to és brillant i enfocat, relluint fins i tot el so més delicat. Les Pirastro Perpetual permeten realçar el timbre natural del violoncel i totes les seves qualitats per mitjà de la seva resposta fidel a les dinàmiques i la intensitat amb què cada violoncel·lista prefereixi interpretar.\n1a La, nucli d'acer i entorxat en acer cromat. El seu to és clar en un inici i en assentar-se es torna d'un timbre complet, rodó i exuberantment fosc. És una corda que proporciona un so suau i càlid.\n2a Re, nucli d'acer i entorxat en acer cromat. Una corda forta amb volum i profunditat increïbles, proporciona un so amb cos i poder abundant sense perdre calidesa i facilitat a tocar-la.\n3a Sol, nucli de cable d'acer i entorxat en tungstè. Aquesta corda té empenta i proporciona un so brillant i tempestuós. To enfocat amb un toc de color i una càlida corda a l'aire.\n4a Do, nucli de cable d'acer i entorxat en tungstè. És sonora i profunda a la vegada que directa i clara, amb gran quantitat de so. És precisa i respon de manera excel·lent a qualsevol moviment d'arc.\nLes Perpetual Medium\nAquest joc de cordes proporciona un so clar i precís, poderós i esplèndid. Cada corda respon de manera fàcil i directa. Aquest fet és especialment notori en les cordes Sol i Do, que responen de manera immediata a les tècniques d'arc més delicades.\nJOC CORDES CELLO THOMASTIK VERSUM\nPACK JOC CORDES CELLO LARSEN SOLISTA I MAGNACORE\nJOC CORDES CELLO PIRASTRO PERPETUAL SOLOIST


30 anys de subtitulació en directe a TV3: la nostra enhorabona, de nou, per la feina ben feta! | ACAPPS\nEl desembre de 1991, el servei de subtitulació de TV3, pionera en qüestions d’accessibilitat, va fer un salt molt important: va passar de subtitular únicament programes diferits a fer-ho en els directes. Aquest avenç va suposar l’entrada al món dels informatius, retransmissions de partits, rodes de premsa, debats… a un públic que les tenia restringides i al qual s’obria un ventall de possibilitats noves.\nDes del 1990, quan Televisió de Catalunya va començar a subtitular la programació i fins avui dia, TV3 ha estat pionera a fer accessibles els seus continguts. La cadena, mantenint el seu ferm compromís com a servei públic, sempre ha anat al davant a l’hora d’introduir novetats que fessin accessible els seus programes a tots els públics.\nEl servei va començar simultàniament a diversos països i, un any més tard, ara fa 30 anys, la cadena va començar a subtitular programes en directe i en temps real. Aquesta modalitat de subtitulació, que es podria comparar a la interpretació simultània, requereix una metodologia diferent de la dels programes diferits, ja que no es disposa de temps d’edició. Es va aprendre i perfeccionar pràcticament a mesura que s’anava implantant.\nAmb aquest pas important, van entrar en joc programes d’interès informatiu i d’actualitat, com ara els telenotícies, transmissions en directe, programes electorals…, tot un món al qual abans no s’havia tingut accés.\nDes del 1990, la subtitulació estava en període de proves, però, l’any següent, el 1991, va arribar als programes en directe. Es va començar a subtitular diàriament l’informatiu “Telenotícies vespre” i la sèrie “La granja”, que s’emetia dins el programa dirigit per Joaquim Maria Puyal “La vida en un xip”. També es van subtitular els missatges de la Diada de l’Onze de Setembre i de Cap d’Any del president de la Generalitat.\nEl 2003 es va implantar un nou sistema de subtitulació en directe a temps real. Dos anys més tard, el 2005 tots els especials de la cadena i les transmissions del Parlament ja se subtitulaven.\nUn compromís ferm i en constant creixement\nLes hores de programació accessible han continuat augmentant any rere any, en consonància amb la funció de servei públic de la CCMA i la consegüent atenció prioritària que TV3 li ha dedicat sempre.\nEl 2009 la subtitulació ja era present a tots els gèneres de la programació: des dels informatius i documentals fins als programes infantils, passant per l’humor, les pel·lícules, sèries, esports, cultura. Al març del 2010 es va posar en marxa la subtitulació de programes del servei TV3alacarta. L’any següent els subtítols van arribar a Esport3 i el 2013 a les rodes informatives del 3/24.\nLes subtitulacions en directe dels programes diaris de matí i tarda han permès que els darrers anys la subtitulació a TV3 hagi arribat gairebé al 100% de la programació. Actualment TV3 subtitula tots els programes diaris en directe: els magazins “Els matins“, “Planta baixa” i “Tot es mou“, el programa d’humor “Està passant” i tots els telenotícies de la cadena. I els dissabtes, també “Preguntes freqüents“.\nL’HBBTV, un altre pas de gegant\nEl 2017, la CCMA va ser la primera cadena de l’estat d’oferir el sistema de subtitulació HbbTV (Hybrid Broadcast Broadband), per a televisió connectada, que formava part d’un projecte europeu i que va suposar una millora tant en la subtitulació personalitzada com amb els canals d’audiodescripció per a persones cegues.\nAquest avenç va permetre que les persones poguessin incidir en el format (mida, posició, llengua) dels subtítols del seu televisor, creant una modalitat adaptada a cada persona, i de la qual resultava un servei molt més amable i confeccionat a la mida de cada espectador.\nEl Servei d’Accessibilitat de Catalunya, premis Federació ACAPPS 2011 i 2017\nDes d’ACAPPS sempre hem mantingut una col·laboració mútua amb el Servei d’Accessibilitat de Televisió de Catalunya per avançar i millorar la subtitulació, tant quantitativament com qualitativament. Una feina que hem valorat i reconegut amb el Premi Federació ACAPPS: fa 10 anys, el 2011, a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i el 2017, a la Rosa Vallverdú, per la seva feina i lideratge al capdavant del Servei.\nUna col·laboració demostrada de nou el passat 27 de novembre en el marc de les Jornades d’ACAPPS, on vam comptar amb la intervenció de la Rosa Vallverdú, responsable del Servei d’Accessibilitat. En el marc de la tertúlia dels 25 anys d’organització de les Jornades, Vallverdú va recordar, precisament, els origens del servei de subtitulació a TV3, la gran evolució en tecnologia gràcies a la qual, a data d’avui, poden oferir més i millor subtitulació, i el compromís de la televisió pública catalana de continuar avançant per a una programació en línia accessible i també per uns continguts a la carta subtitulats.\nFont: Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i ACAPPS


Fulles Dansaires: La Nuriko\nA més de tot això, la Nuriko és trans. Ella és el primer personatge trans amb què em vaig trobar. Quan encara no tenia ni idea de què és la identitat de gènere i ni tan sols m’ho havia plantejat (si més no, en profunditat). Estic segura que molta gent es troba en la mateixa situació i és per això que la Nuriko és tan important. I més, tenint en compte que els personatges trans no abunden pas en sèries on aquesta temàtica no és la principal (i bé, d’aquestes sèries tampoc és que n’abundi). La Nuriko fou transcendent sobretot per a qui va resultar una referent i un ajut per acceptar-se, però també per a qui li va fer replantejar la cisnorma.\nLa Yuu Watase no va construir del tot bé la Nuriko perquè tendeix a barrejar a la seva obra cishomosexualitat amb transexualitat quan realment són dos extrems que no tenen res a veure. Vaja, que d’alguna manera reforça la idea que la gent trans només pot ser heterosexual i també el mite que els cisgays són realment dones transheterosexuals. Així es dóna a entendre quan la Miaka descobreix que el cos de la Nuriko és el que tradicionalment s’ha considerat com “cos d’home” i ella li retreu, no el fet de dur roba de dona i actuar com a tal, sinó el fet que li fes un petó al Tamahome (i no pas que se’l fes sense consentiment) i que estigui enamorada d’en Hotohori. Llavors, la Nuriko li concedeix, en confidència: “Jo, per amor, sóc capaç de canviar de sexe”. Aquest tòpic resulta molt perjudicial tant per a les persones homosexuals com per a les trans. Per no dir que invisibilitza completament les persones bisexuals, les intersexuals i les asexuades.\nA més, una persona no esdevé d’un dia per l’altre la concubina més prestigiosa de l’imperi. Són anys de preparació i d’esforç (mirat des d’aquest punt de vista, no m’estranya que la Nuriko es posi tan a la defensiva amb l’arribada de la Miaka). Que sí, ara em direu: és que això ho fa per la seva germana, la Korin, per mantenir-la viva adoptant la seva identitat. I un bé negre amb potes rosses! Primer, això es contradiu amb tot el que la Nuriko deia sobre el seu amor sobre l’emperador (i dubto que mentís). El que aquí em temo que passa (no tinc fonts que ho confirmin, però tot plegat és molt sospitós) és que l’autora va ser pressionada per l’editorial perquè consideraven que no podia ser que una dona amb penis sense sexualitzar tingués tant de protagonisme i tan bona acollida entre els fans. I la van “convèncer” perquè fes de la Nuriko un home cis (i, per postres, heterosexual). Si us fixeu, en cap moment anterior a què la Nuriko vagi forçadament cap a una identitat masculina hi ha cap mena de referència a la Korin ni a aquest tràgic passat. Vaja, que està ficat amb calçador i es nota. Tenim una darrera pista per afirmar que la Nuriko és una dona i que això del final és una imposició: just després d’acabar com a home cis, mor heroicament. MOR després d’acabar la seva dràstica transició a home. Això és un clar simbolisme: a la Yuu Watase li fan fer matar el seu personatge de manera figurada en no permetre-li ser ella mateixa; existir, al cap i a la fi. Així doncs, l’autora la va rematar. És, a més, la primera mort d’un personatge important de El Joc Misteriós. D’alguna manera, amb la mort de la Nuriko es va esberlar també la immortalitat de la resta dels personatges principals (tret la de la Miaka i la del seu estimat Tamahome). Hauria sigut particularment patètic que només morís la Nuriko, per cert. I no, no compto l’Ashitare com a personatge principal perquè no n’és. No té presentació, no té rerefons i ens el presenten com algú mancat totalment d’humanitat. Més que una constel·lació de Seiryū ostenta el paper d’un sequaç qualsevol.


TRIBUNA DEL BERGUEDÀ: SANTUARI DE LA MARE DE DÉU DEL PORTAL. ELS PRATS DE REI. L’ANOIA SOBIRANA\nSANTUARI DE LA MARE DE DÉU DEL PORTAL. ELS PRATS DE REI. L’ANOIA SOBIRANA\nRetratava l’edifici barroc-neoclassicista de planta rectangular d'estil corinti, construït entre els anys 1756 i 1787, que aixopluga el Santuari de la Mare de Déu del Portal, a la vila dels Prats de Reis, a l’Anoia Sobirana.\nLa descripció ens diu que té 16 metres de llargada per 12 metres d'amplada, amb una gran cúpula central, ornada amb escultures dels Sants Doctors de l'església. Els angles són reforçats amb carreus més grans. El portal, barroc, amb façana rematada per motllures. Dues columnes corínties emmarcant la porta.\nLa imatge de la Verge asseguda amb el Nen dret sobre el genoll esquerre, fa 69 centímetres d'alçada i és esculpida en pedra de sauló. La policromia actual no és la original. Li foren mutilades les corones primitives per a posar-n'hi unes de postisses. La verge té la cabellera rossa i una cinta daurada. El nen porta un ocellet que li menja de la mà. La figura de la verge presenta una certa naturalitat però la del nen encara conserva el hieratisme del romànic. És de les poques imatges amb el nen dret.\nEl nom li ve del seu emplaçament inicial, en una capella mural feta sobre el Portal Major de la vila dels Prats de Rei.\nEn aquest lloc es construí una primera capella al segle XVI , i al segle XVIII, amb els ‘diners d’Amèrica’ es bastí l'actual.\nLa infinita corrupció política que ha patit, pateix , i patirà, la ciutadania, el tristíssim paper que jugava l’església catòlica en el període 1936-39, han portat a l’actual descreença, i a l’oblit de l’activitat intercessora de Maria.\nEls corruptes no tenen perdó de Déu, i l’església fa tard en reconèixer la seva part de culpa, i demanar perdó.\nEns agradarà tenir noticia del mestre d’obres, autor d’aquest Santuari a l’email coneixercatalunya@gmail.com


Els calafellencs Buhos, Premi Enderrock per millor artista i videoclip\n15/04/2021 - 10:01h\nStay Homas, amb tres guardons, Sílvia Pérez Cruz i Miki Núñez van ser els altres triomfadors\nEls darrers Premis Enderrock van reconèixer el grup calafellenc Buhos amb el premi a millor artista i el de millor videclip amb el tema El dia de la victòria, un vídeo on també participen Miki Núñez, Suu i Lildami. A l’hora de rebre el premi, Guillem Solé va demanar al Govern que permeti “celebrar festivals aquest estiu” facilitant que es facin tests d’antígens a l’entrada. “Amb una entrada i un test negatiu es pot sortir de la comarca”, afirmava el cantant del grup. “Estem tots molt cremats; deixeu-nos viure una mica”, va reblar.\nL’entrega dels premis Enderrock d’aquest 2021 es va fer el passat 8 d’abril al vespre a l’Auditori de Girona en una edició especial a causa de la pandèmia. De fet, l’organització va fer prop de 300 testos d’antígens ràpids als artistes nominats, a les persones que hi van actuar i a les que van participar en el muntatge.\nEl director del grup editorial Enderrock, Lluís Gendrau, va aprofitar per recordar que no s’havia registrat cap cas positiu entre el públic i això “garanteix una cultura segura”. A més, Gendrau va recriminar al Govern que amb el confinament comarcal “prohibeixi a la pràctica” esdeveniments com la gala que es va fer dijous passat, ja que la majoria dels assistents no podria anar-hi. Per això va reclamar l’aprovació del “salconduït cultural”.\nEl trio barceloní Stay Homas va ser un dels triomfadors de la nit amb tres guardons per vot popular, guanyant en totes les categories que estaven nominats. Van aconseguir el suport del públic en el disc de millor artista revelació, el millor directe pels concerts d’Instagram que feien en directe i també en la de millor cançó pop-rock per The bright side’. Per la seva banda, Sílvia Pérez Cruz també aconseguia el guardó pel millor disc de jazz amb MA: Live in Tokyo, enregistrat conjuntament amb el pianista Marco Mezquida, i al millor disc de cançó d’autor amb Farsa.\nMiki Núñez també es va emportar dues estatuetes a casa pels premis amb votació popular. El terrassenc va aconseguir el suport del vot popular en les categories de la millor cançó d’autor pel tema No m’ho esperava i millor disc en llengua no catalana amb l’àlbum Iceberg.\nDe la quinzena de guardons de la votació popular que es van desvelar a la gala, Txarango va rebre el premi a millor disc de pop-rock per De vent i ales. El grup va dedicar el premi a l’economista Arcadi Oliveres, que ha mort aquesta setmana.\nEl Premi Enderrock d’Honor es va lliurar a Guillermina Motta; el Premi Enderrock a la Trajectòria va ser entregat ex aequo a Jaume Arnella, Biel Majoral i Vicent Torrent, i la campanya #Joemcorono va rebre el Premi Enderrock Estrella.\nUn curtmetratge amb segell penedesenc premiat al festival Subtravelling\nXavi Gonzàlez | 10/03/2021 - 16:00h\nGelida presenta “Els joves del 36, una mirada sobre la guerra”\nRedacció | 28/04/2021 - 18:02h


Un somni fet realitat ...\nDes del moment en què vaig decidir dedicar-me a la infermeria pediàtrica vaig somiar amb poder exercir de manera lliure, afectuosa i pacient, per conèixer i escoltar a aquesta família que envolta al petit. Tenia clar, que tan important era el nen com el seu entorn. Per això necessitava aquesta especial atenció.\nEl meu somni va ser prenent forma amb el temps .... Primer amb la formació específica en lactància materna .. que encara dura ... i que sorgia de la necessitat d'afrontar aquestes situacions tan desconegudes per a mi com a professional i que eren, al meu parer, l'inici de tot el que vindria després. Poc, em vaig formar com a educadora en massatge infantil, una cosa meravellosa i il · luminador en el meu camí d'atenció afectuosa a la família. Vaig poder comprendre com una carícia podia desencadenar aquesta relació tan bella entre pares i fills, com enfortia el seu primer vincle afectiu i s'iniciava una extensa conversa en l'idioma del contacte físic.\nDurant la meva carrera professional, he anat coneixent persones que regaven poc a poc aquesta il · lusió de, algun dia tenir el meu espai, el meu temps i tota la meva energia per tenir cura dels petits i les seves famílies d'aquesta manera tan sana que es podia fer, i jo volia aconseguir. De vegades el somni s'ajornava, altres se sentia tan real, tan possible ...\nFins que un dia ... com tots els somnis que es volen tant, es compleix! Apareix una d'aquestes persones amb la qual poder dur a terme aquesta il · lusió de veritat, al cent per cent d'energia i en la mateixa direcció. Paula, gràcies. Com aquestes estrelles fugaces que no saps com apareixen, però amb la diferència que tu t'has quedat, m'acompanyes en aquest projecte, i me n'alegro tant ..\nAquest somni es compleix ara i comença una bonica història de vida, real i tangible com una carícia.


Societat – Pàgina 101 – Ràdio Sant Andreu\nHome / Societat (page 101)\nLes escoles de Sant Andreu de la Barca participen en la campanya de recollida de residus\nnovembre 14, 2016\tDestacats, Societat 563 Views\nSant Andreu de la Barca ha estat triat per l’Àrea Metropolitana de Barcelona per fer la prova pilot d’una campanya de recollida de residus als centres educatius. Amb aquesta campanya se celebra del 14 al 18 de novembre i es ...\nEntrevistem a Nico Castellano expert en ciberseguretat\nnovembre 14, 2016\tDestacats, Societat 656 Views\nEl dijous 15 de novembre Nico Castellano oferirà una conferència a Les Escolles Velles a les 18.30h per alertar-nos dels perills dels ciberatacs i com ens podem protegir. En el programa Via Directa de Ràdio Sant Andreu hem entrevistat a ...\nMeteoSAB – Com veure i fotografiar la superlluna d’avui dilluns\nnovembre 14, 2016\tDestacats, Societat 752 Views\nCarlos Lara l’home del temps de Ràdio Sant Andreu ha comentat en el programa Via Directa de Ràdio Sant Andreu com podem observar el fenomen de la Superlluna. Avui es podrà observar la lluna plena més gran dels darrers 70 ...\nUna zona verda cobrirà la façana de Sant Andreu de la Barca amb l’autovia A2\nnovembre 11, 2016\tDestacats, Societat 536 Views\nLa primera fase compta amb una inversió de 110.000 euros L’Ajuntament de Sant Andreu de la Barca ha dissenyat una façana verda que cobrirà el pas de l’autovia del Baix Llobregat (A2) al seu pas per la ciutat. Aquesta zona ...\nnovembre 8, 2016\tDestacats, Feina i Empresa, Seccions Via directa, Societat 729 Views\nL’Associació de Lluita Contra el Càncer celebra dissabte al Casino el sopar benèfic\nnovembre 7, 2016\tDestacats, Societat 818 Views\nPetra Plaza com a presidenta de la Junta Local i Enric Malet coordinador de l’esdeveniment han comentat al programa Via Directa de Ràdio Sant Andreu la celebració del sopar benèfic. El dissabte 12 de novembre La Junta Local de l’Associació ...\nnovembre 7, 2016\tDestacats, Societat 1,261 Views\nEl dissabte 12 de novembre els jardins de la Casa Estrada acullen el SAB Street Moda amb la participació d’una vintena de comerços de Sant Andreu de la Barca vinculats al sector de la moda i complements. Un dels objectius ...\nnovembre 5, 2016\tDestacats, Societat 1,089 Views\nEls lladres de nacionalitat rumanesa enviaven les peces de les bicicletes desmuntades al seu país mitjançant una empresa de missatgeria. Se’ls imputen sis robatoris a Sant Andreu de la Barca i Sabadell i els Mossos d’Esquadra van detenir-los quan volien ...\nEl nou skate park estarà enllestit a finals d’aquest any\nnovembre 4, 2016\tDestacats, Societat 505 Views\nUbicat als jardins Mariana Pineda, el renovat skate park comptarà amb noves instalacions i ampliarà les seves dimensions segons ha destacat Juan Pablo Beas, regidor de Joventut a l’Ajunatment de Sant Andreu de la Barca. La renovació del skate park ...\nLa previsió de pluja obliga l’ajornament del SAB Street Moda previst per aquest dissabte a la Casa Estrada\nnovembre 4, 2016\tDestacats, Societat 892 Views\nL’acte s’ajorna al dissabte 12 de novembre per la previsió de pluja d’aquest cap de setmana. Una vintena de comerços i establiments gastronòmics participaran en la“SAB Street Moda”, una trobada que tindrà lloc el dia12 de novembre entre les 17 hores ...\nPage 101 of 151« First...708090«99100101102103\t»\t110120130...Last »


Tbilisi Achiko Apartments Tbilisi Geòrgia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTsintsadze 43,, Saburtalo, Tbilisi, Geòrgia, 0160 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Tbilisi Achiko Apartments\nOferint allotjaments de qualitat al la cultura, els paisatges, els restaurants districte de Tbilisi, Tbilisi Achiko Apartments és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Tbilisi. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, lloguer de cotxes, ascensor, servei de llançadora.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Tbilisi Achiko Apartments.


16 gener 2015 Notíciesadmin\nEl servei de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Vilanova del Camí, seguint la tendència dels últims anys de potenciar l’emprenedoria, ha donat tret de sortida a la tercera edició dels tallers de generació d’idees i el foment de la cultura emprenedora sota el lema “Imagina’t Emprenedor”.\nDurant els mesos de gener a juny els alumnes de 4t d’ESO, 1r i 2n de Batxillerat de l’Institut Pla de les Moreres participaran en diferents tallers per tal de tenir un primer contacte amb el que anomenem cultura emprenedora.\nDe cara al tercer trimestre del curs 2014-2015 es treballaran temes com l’estructura del Pla d’Empresa, les possibles formes jurídiques, l’anàlisi DAFO del negoci, etcètera, exclusivament amb alumnes de 2n de batxillerat. Finalment, aquests alumnes hauran d’elaborar un Pla d’Empresa seguint aquests aspectes. L’objectiu és introduir elements de valor afegit a la formació acadèmica, a la vegada que es fomenta una major participació i motivació entre els estudiants.\nEls tallers estan dirigits per Juanjo Pérez Amador de l’empresa DEL CONSULTORS. Durant una hora, per cada taller, els alumnes tindran un primer contacte amb les dades bàsiques d’emprenedoria a Catalunya: per quines raons s’emprèn, pensament lateral, innovació, què és una idea de negoci, la generació d’idees i les habilitats i aptituds per emprendre. També realitzaran un test d’habilitats emprenedores per tal de veure quines són les aptituds que tenen més consolidades.\nAquest projecte compta amb el suport del Departament d’Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya; Catalunya Emprèn; del Ministerio de Empleo y Seguridad Social; el Fons Social Europeu i la Diputació de Barcelona.\n← 20 curtmetratges aspiren a guanyar el primer Rewind Festival\tEl Centre Cívic del Barri de la Pau vol donar-se a conèixer al veïnat →


Tret de sortida a la Festa Major de Sants - BCN-Notícies.cat\nTret de sortida a la Festa Major de Sants\nPosted By: Redacció 19 agost 2018\nLes festes de Sants duraran fins el proper diumenge, 26 d’agost.\nDesprés que ahir, dissabte, a les 20,00h del vespre, es celebrés el tradicional pregó, de la mà de l’actriu de teatre i televisió Gemma Deusedas, els ciutadans ja podem gaudir de la molt esperada Festa Major de Sants.\nEnguany són 14 carrers guarnits, i no serà fins el dilluns, 20 d’agost, quan es realitzarà el lliurament de premis. Entre les temàtiques escollides per a guarnir els carrers s’hi troben la coneguda sèrie de ‘Joc de trons’ o el circ, entre d’altres.\nDurant tots els dies i fins el proper 26, hi ha programades multitud d’activitats, com concerts de música en directe, els castellers de Sants, correfocs per a adults així com altres activitats pels més petits.\nEn el següent enllaç podreu descarregar el programa amb el detall de totes les activitats.\nLa Model rep 19.000 visitants en dos mesos de jornades de portes obertes\nEls Mossos d’Esquadra desarticulen un grup criminal que robava en domicilis de l’àrea de Barcelona


Miniueca » La màgia dels mandales\nEL terme sànscrit Mandala significa centre, cercle, anell màgic. És un dibuix concèntric inspirat en la natura. La seva importància queda reflectida en totes les religions i cultures del planeta, però sobretot a la cultura tibetana, budista, tantrista i hinduista, que consideren els mandales com mitjans poderosos per a la meditació i l’autoconsciència.\nEstic tan fascinada que m’he dedicat a buscar informació sobre els mandales. I buscant buscant he descobert que els nens són molt sensibles als beneficis dels mandales.\nmilloren les capacitats cognitives\nestimulen la psicomotricitat fina\nmilloren les habilitats per solucionar problemes\nincrementen la creativitat, concentració i autoestima\nels ajuden a la relaxació\nEstem acostumats a veure mandales impresos en un paper per poder-los pintar, però es poden fer mandales de moltes maneres. Ancestralment al Tíbet es feien amb sorra de colors. També els podem fer amb guixos, pintant a terra, o amb materials de la natura (dibuixos a la sorra, o fent servir branques, fulles, pedres, pinyes, per exemple), en una sessió de Land Art. La qüestió és despertar la creativitat!\nI he trobat un vídeo d’una mestra de primària que treballa els mandales a classe, amb música de relaxació de fons, i que està convençuda dels seus beneficis en els infants. No us el perdeu!\nI aquí teniu altres recursos que us aniran molt bé per endinsar-vos en el món dels mandales:\ndibuixar mandales simètrics\naplicacions terapèutiques dels mandales\ndiversitat de mandales (francès i anglès)\nLa mare havia deixat ben clar que havíem de recollir la cabana abans de sopar. Però aquell vespre de Reis ...\tSegueix llegint...\n« Qüestió d’educació Nits de teta »


Taller infantil 'Manualit-art-s' | Guia BCN: agenda d'activitats, directoris i cursos de Barcelona Taller infantil 'Manualit-art-s'\nEi artista, vine a crear i a experimentar amb materials diversos. Dóna una segona vida als objectes quotidians i recicla, reinventa, pinta, talla i fes manualitats originals i divertides. Si ets un artmaníac no ho dubtis més, aquest és el teu espai¡\nEl material es paga el primer dia de classe. Cal portar bata o roba que es pugui embrutar.\nTallerista Gemma Castro\nDijous de 17:30h a 19:00h Entrada general de: 29.94 €. Cal inscripció prèvia


Arbilla afronta el partit contra el Rayo d'una manera "especial" i avisa del perill dels madrilenys - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nArbilla afronta el partit contra el Rayo d'una manera "especial" i avisa del perill dels madrilenys\nEl futbolista de l'Espanyol ha recordat la seva etapa al conjunt madrileny, el club que va apostar per ell i li va permetre debutar a Primera Divisió\n18/12/2014 - 19.21\nEl lateral dret de l'Espanyol Anaitz Arbilla ha explicat després de l'entrenament que ha fet el conjunt blanc-i-blau aquest dijous tot el que significa per a ell el Rayo Vallecano, l'equip que li va donar l'oportunitat de jugar a Primera Divisió i al qual s'enfrontarà dissabte que ve a les 22 hores.\nEl jugador navarrès ha volgut agrair al club de Vallecas tot el que va fer per a ell: "És un club que va apostar per mi i al qual tinc moltíssim afecte. He passat moments molt bonics allí". El lateral, a més, no ha dubtat a elogiar l'entrenador del Rayo, del qual s'ha declarat gran admirador: "Les seves idees al futbol són genials i sap transmetre molt bé les coses als jugadors. No és fàcil fer un equip com el que ha fet i amb aquest estil".\nFinalment, el jugador l'Espanyol ha parlat del partit de dissabte que l'enfrontarà al seu exequip, un partit que serà molt complicat: "Són molt forts. Nosaltres intentarem mantenir la pilota i acabar les jugades al camp contrari". Cal recordar que el partit entre el Rayo i l'Espanyol està declarat d'alt risc per la rivalitat que sempre hi ha hagut entre els sectors més radicals de les dues aficions, els "Bukaneros" i les "Brigadas Blanquiazules", d'ideologies oposades.\nLes declaracions d'Arbilla abans del partit contra el Rayo


l'Esquella de la Torratxa: Camps, més a prop de la banqueta dels acusats després acordar la celebració de l'audiència prèvia\nCamps, més a prop de la banqueta dels acusats després acordar la celebració de l'audiència prèvia\nRita Barberá (d), María Dolores de Cospedal, i Francisco Camps, en l'acte de proclamació de Barberà com a candidata del PP a l'Alcaldia valenciana. (EFE)\nCRONOLOGIA: EL 'cas Gürtel' | Claus per entendre la trama .\nEl jutge instructor de la branca valenciana del cas Gürtel , José Flors, ha acordat la celebració de l'audiència preliminar prevista en la llei del Jurat per escoltar les parts sobre la procedència de l'obertura del judici oral contra el president de la Generalitat, Francesc Camps , per suborn passiu.\nL'audiència preliminar és el pas previ perquè tant Camps com els altres tres acusats, l'exsecretari general del PP a València, Ricardo Costa i els ex alts càrrecs del Govern, Víctor Campos i Rafael Betoret, se senten a la banqueta acusats de rebre vestits i altres regals de les empreses de la trama Gürtel.\nHa declarat pertinent l'audició de les converses telefòniques d''El Bigotis 'En\nun acte fet públic aquest dimarts pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, el jutge acorda citar per a aquest acte als inspectors de l'Agència Tributària i al censor de comptes que van emetre informes sobre la suposada lliurament per la trama corrupta de vestits i altres regals a Camps i membres del PP valencià.\nTambé declara pertinent la declaració testifical del sastreJosé Tomás i de dos treballadors de la mercantil Forever Young sobre la possible manipulació de fitxers informàtics referits a vendes de peces de vestir, i l'audició d'unes converses telefòniques intervingudes al responsable de la filial valenciana de la trama, Orange Market, Álvaro Pérez "El Bigotes"\nNo declararan els caps de la trama\nEl jutge rebutja la resta de diligències complementàries demanades, com la declaració testifical de caps de la trama Gürtel com Francisco Correa i Cándido Herrero, demanades per la defensa de Camps, que també proposava que testifiquessin la seva escorta i el seu conductor sobre el pagament d'una peça de vestir adquirida per ell.\nL'acte assenyala que, un cop s'hagin resolt per la Sala Civil i Penal els recursos i qüestions que es troben pendents de decisió, es procedirà a assenyalar el dia i hora per a la celebració de l'audiència preliminar, dins del dia el més proper possible.\nCamps ha assegurat no haver rebut cap regal\nEl Ministeri fiscal i la part acusadora popular havien demanat l'obertura de judici oral, mentre que les defenses dels quatre acusats van negar que fossin certs els fets exposats perl'acusació.\nCamps va assegurar que no va rebre cap regal i va demanar la testifical de Correa i Herrero, que el jutge rebutja en no considerar-la "imprescindible", de la seva escorta i conductor, de la qual Flors destaca la seva "absoluta inutilitat" perquè van pagar una peça sobre la qual no hi ha cap imputació, i de l'empleada de Forever Young Raquel Vázquez.\nFlors rebutja la petició de Camps i Camps de citar el Censor de Comptes ja inspectors tributaris (1911.02.18)\nFlors demana a Hisenda un informe sobre el suposat pagament dels vestits per la trama (1910.07.12)\nL'Agència Tributària vincula a càrrecs del PP amb el desviament de fons a 'Gürtel' (1910.04.06)\nPublicado por jaume satorra el martes, abril 05, 2011\nEtiquetas: Corrupció, Espanya, Pais Valencià


Tag: "Garcia Fernández, Jordi" (4)\nBenvinguda institucional a la I Jornada Instituts UBCatalan7 jul 202185Quan parlem de l’espai, sovint ens evoca una visió èpica i romàntica, d’exploració i conquesta de nous mons. Però avui en dia l’espai forma part integral de la nostra vida diària. Sense anar més lluny, als nostres mòbils tenim un grapat d’aplicacions que usen sistemes espacials, des de la navegació i les comunicacions fins a la meteorologia i les imatges. En aquesta jornada ...\nDescobriment d'una nova familia de proteïnes mitocondrials (IRB)biologySpanish19 nov 201272186Un equip de l'Institut de Recerca Biomèdica (IRB Barcelona) liderat per Eduardo Soriano, catedràtic i director del Departament de Biologia Cel·lular de la UB, ha descobert una nova família de sis gens que regulen el moviment i la posició dels mitocondris a les neurones. Es tracta d'un clúster de sis gens que podria estar alterat en patologies neurològiques com el Parkinson i la malaltia ...\nDescobert un nou neurotransmissor de potencial interés terapèuticbiologyCatalan22 feb 201252027Un equip científic descobreix que l'àcid D-aspàrtic (D-Asp) és un nou neurotransmissor que pot tenir potencialment un ús terapèutic en la lluita contra malalties neurològiques com ara el Parkinson o l'esquizofrènia. En la recerca, publicada a The Journal of the Federation of American Societies for Experimental Biology (The FASEB Journal), hi participen els experts Jordi Garcia, ...\nDescubierto un nuevo neurotransmisor de potencial interés terapéuticobiologySpanish22 feb 2012101660Un equip científic descobreix que l'àcid D-aspàrtic (D-Asp) és un nou neurotransmissor que pot tenir potencialment un ús terapèutic en la lluita contra malalties neurològiques com ara el Parkinson o l'esquizofrènia. En la recerca, publicada a The Journal of the Federation of American Societies for Experimental Biology (The FASEB Journal), hi participen els experts Jordi Garcia, ...


Club Ciclista Vilajuïga: de juny 2016\nPublicado por Club Ciclista Vilajuïga a les 16:16 Cap comentari:\nEl dissabte passat es va cel·lebrar a Vilajuïga la Copa de Catalunya infantil de carretera, que era la cinquena prova del campionat català. Hi van participar 115 nens de tot Catalunya entre benjamins, principiants, alevins i infantils. De Vilajuïga hi van participar en Marc Gou, en Joan Martí, en Lluc Nierga, la Iria Gironès, l’Unai Gironès i l’Adrià Martínez. També l’Eric Viñas i en Lucas Strahodinsky que van guanyar en categoria prebenjamí i benjamí respectivament.\nEn la classificació per equips, el Club Ciclista Vilajuïga va quedar segon.\nVolem agrair la col·laboració de la gent del poble, controls i pares de corredors per la seva ajuda i us recordem que el 18 de juny el club organitza el campionat de Catalunya de carretera de les categories júniors i veterans.\nPublicado por Club Ciclista Vilajuïga a les 10:39 Cap comentari:


El millor periodista de Barcelona - Punt de mira - Els blogs d'e-noticies\nSense desmerèixer els companys que es dediquen al periodisme polític -jo mateix-; els jutges, policies i xoriços són desconfiats per naturalesa: no parlen mai. I si no, preguntin als periodistes de tribunals de Madrid per en Carlos Divar, el nou president del Consell General del Poder Judicial. Res a veure amb altres jutges estrella que també han sortit de l'Audiència Nacional. En canvi, els polítics xerren pels descosits i per als futbolistes la pilota és rodona o "el futbol és així".\nPer això m'afegeixo al clam popular que va encetar Gregorio Morán en una sabatina intempestiva del passat 20 de setembre sobre Pina Bausch: "Aún estoy esperando la reaparición de Domingo Marchena en La Vanguardia, uno de los tipos que saben que la pluma, pese a su forma, no es para usar como la pala del pescado". Gregorio Morán, l'últim lúcid de La Vanguardia després de la marxa de Manuel Trallero, encara sort de la Rahola posava també a la mateixa alçada Jacinto Antón, un altre dels articulistes pels que tinc reverència.\nQue consti, per als malpensats, que amb en Domingo Marchena no som amics ni coneguts ni familiars propers o llunyans. Ni tan sols vam estudiar la carrera junts en una època en què la carrera s'estudiava al bar. Només l'he vist un cop d'ençà que vaig deixar La Vanguardia ara fa deu anys, una de les decisions més encertades de la meva vida professional. La segona, no cal dir-ho, va ser plegar d'El Mundo i perdre de vista Albert Montagut. La decepció més gran que he tingut en aquest ofici.\nEl dia que, per casualitat, el vaig trobar en sortir d'un restaurant -anava amb en Francesc Peirón, un altre tot terreny- em va estranyar perquè no enyora els vells temps. I discret com és, segurament tindrà un desmai si llegeix aquestes línies. Però, amb tot el respecte pels companys de tancament -jo també hi he passat-, tenir en Domingo Marchena sense escriure no sé si és un pecat o un luxe.\nM'estranya que José Antich -que ha aconseguit posar La Vanguardia per sobre dels 200.000 lectors segons l'OJD, una xifra que el diari no aconseguia des dels primers anys de la Transció- no el faci escriure encara que sigui per força. En Domingo Marchena té dues de les dues condicions imprescindibles per a l'exercici d'aquesta professió: el nas prominent i la mà trencada. En plena crisi, assetjats per les noves tecnologies, els diaris de paper només se salvaran gràcies a periodistes com ell. Ni els envasos hermètics ni les col·leccions de cuques ni les pel·lícules de Paul Newman.\nEspero també que La Vanguardia no funcioni com l'aparell d'un partit: sempre que parlo bé d'algú -cosa que no passa gairebé mai- cau en desgràcia. Però en Domingo Marchena explicava els judicis o els successos com en Toni López Jordà explica una cursa de Fórmula 1, sobretot si guanya Fernando Alonso a Singapur. I alhora Toni López Jordà em recorda les cròniques de motor que feia anys enrera Emillio Pérez de Rozas a El País, una altra peça de col·leccionista.\nTampoc no cal que retorni necessàriament a la secció de successos: ho faria be a qualsevol secció. Per descomptat envoltat de polítics: els enxamparia totes els mentides. O a "La contra" perquè, de vegades, sembla que ja no saben qui entrevistar. L'equip de "La contra" de La Vanguardia -d'altra banda excel·lents professionals- necessita una mica d'aire fresc. Si jo fós el director de La Vanguardia -tan difícil com que el sol surti per l'Oest- li apujaria el sou i li donaria barra lliure per tal que escrigués, com a mínim, un cop a la setmana.\nLa vida dóna moltes voltes perquè de l'excel·lent generació d'en Domingo Marchena -jo era l'últim mico- gairebé ja no queda ningú en actiu: Jordi Corachán és ara a Internacional -una altra gran pèrdua, Rafael Nadal no sap què es fa- i Jesús Albalat va fent a tribunals. Pel que fa La Vanguardia, són especialistes en desaprofitar gent. De vegades em venen ganes de demanar-li a Carlos Godó que em deixi en préstec un parell de periodistes per a fer el millor e-notícies del món. Però prefereixo no dir noms per a evitar repressàlies.\nEn fi, l'altre dia vaig patir una síndrome sobtada d'abstinença i vaig voler localitzar un article seu de fa uns anys que no era un article periodístic sinó literatura pura. Em vaig tornar boig perquè el cercador de La Vanguardia -entre la publicitat del Passat i els errors tècnics- és un desastre. Però vaig trobar una de les seves escasses incursions en aquest llarg parèntesi.\nEn una necrològica del 10 de desembre del 2005, arran de la mort d'un històric, Enrique Rubio, afirmava: "Los licenciados de ahora dominan varios idiomas y tienen dos o más carreras, a pesar de lo cual sólo los más afortunados logran abrirse un hueco y ver publicados sus artículos. Llegan con tanta preparación que muchos ni siquiera tuvieron tiempo de 'mezclarse intensamente con la vida, como reclamaba Hemingway".\nEls blogs d'e-noticies - Punt de mira - El millor periodista de Barcelona


Fons i formes – Josep Burgaya\n10/03/2017 per Josep Burgaya, posted in Articles\nUna part de l’independentisme català aquests dies està passant força vergonya. Els mitjans amb el que es persegueix la consecució d’un objectiu polític han de ser adequats, dignes i proporcionats, però sobretot respectuosos amb el conjunt de la ciutadania i sense pretendre evitar el debat públic necessari que és imprescindible quan les que es volen prendre són decisions de gran transcendència. Sembla que s’ha imposat, però, la fugida endavant, apostar pels fets consumats, sostreure el debat públic democràtic, silenciar els que no pensen amb els termes de El Procés en nom d’un bé major com seria la consecució de la independència, finalitat la qual justificaria l’ús i abús de qualsevol mitjà, per dubtós que resulti, que es presentat com el triomf de “l’astúcia”. Reformar el reglament del Parlament per tal de facilitar l’aprovació exprés de la llei de desconnexió, és una barbaritat en termes democràtics ja que s’obvia la discussió i el debat sobre un fet tan important i amb tants efectes, tot emmordassant la oposició a la majoria governamental, la qual, caldria recordar, representa a més de la meitat de l’electorat de Catalunya. Ni més, ni menys. Aquesta pretensió absolutament forassenyada, no és digne de la cultura democràtica d’un país avançat, i és una pràctica que criticaríem –i de fet és on es practica- de qualsevol república bananera. No és una qüestió d’adaptar reglaments parlamentaris, ni de justificar comportament en nom de decisions històriques. Democràcia no són ni exclusivament ni tan sols principalment posar urnes. Un sistema democràtic es regeix per formes escrupoloses i transparents, per fomentar la discussió i el debat públic, per consensuar les grans decisions conformant majories àmplies i qualificades, pel respecte a la llei, per garantir que tots els punts de vista siguin presents i es puguin expressar en l’espai públic…\nD’un govern democràtic un te dret a esperar un cert sentit de la responsabilitat. Portar a una part de la ciutadania i amb ella a tot el país, cap a pretensions de dubtosa factibilitat no sembla el més adequat. Sóc dels que penso que modificar l’estructura dels Estats-nació a Europa en aquest moment és una pretensió abocada al fracàs, a més de no ser ni de lluny una prioritat per aquells que aspirem a societats més justes i equilibrades, i no pas a defensar els interessos particulars de les elits locals que han vist en El Procés la manera de tapar les seves vergonyes i mantenir el control del poder polític. És una opinió i pot molt ben ser que estigui equivocat. A la gent de bona fe que creu que això és possible i necessari, que és molta, i especialment als seus dirigents polítics cal exigir-los que fugin d’urgències, finestres d’oportunitat i tota mena de dreceres que condueixen a actituds i formes ben poc democràtiques, tant en la ètica com en l’estètica. Les urnes ni són element inicial que es pot utilitzar com anècdota, no són una pilota de futbol que xutem quan ens convé. Les urnes són la culminació del procés democràtic. No estalvien, sinó que requereixen un debat previ tan llarg i ample com sigui possible, la realització de propostes reals i viables, així com el respecte escrupolós als procediments i a l’Estat de dret. Entre altres coses, caldria explicar a la ciutadania que modificar estructures territorials establertes serà un procés llarg, convuls i extremadament difícil. Que per aconseguir-ho caldria força més que apel·lacions al voluntarisme, el paper propagandístic dels mitjans propis i afins, excessos verbals de tota mena i petites heroïcitats d’estar per casa. D’entrada, caldria configurar una àmplia majoria social de la que no es disposa. I després, uns lideratges polítics força més creïbles.\nPrevious postEls Òscars i Donald Trump\nNext postHolanda i la ultradreta


El Govern català referma el seu compromís amb Tarragona 2017 amb un conveni pel foment del voluntariat – Lo Campus diari\nEl Govern català referma el seu compromís amb Tarragona 2017 amb un conveni pel foment del voluntariat\nEl Govern de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Tarragona col·laboraran en el foment del voluntariat i l’associacionisme en el marc dels Jocs Mediterranis del 2017. Aquest dijous la vicepresidenta i consellera de Benestar Social, Neus Munté, i l’alcalde, Josep Fèlix Ballesteros, han signat un conveni de col·laboració que permetrà donar suport a les entitats del territori i als seus voluntaris en el marc de les activitats vinculades a les competicions, així com dur a terme accions conjuntes de difusió, sensibilització i formació. Munté ha refermat el suport i el compromís del Govern amb els Jocs, amb els qual també es pretén, ha dit, mostrar “la força” del voluntariat. De fet, la cita esportiva ha superat les previsions i ja frega els 4.000 voluntaris. L’organització aspira a assolir la xifra de 5.000 col·laboradors.\nSegons l’acord signat aquest dijous, el Govern garanteix espais de difusió de les activitats dels Jocs Mediterranis que generin la participació activa de les entitats del territori; la promoció del voluntariat esportiu a les comarques de Tarragona posant en valor el model català; portar a terme tasques d’informació, promoció i divulgació dels valors dels Jocs associats a l’associacionisme i el voluntariat; reforçar la xarxa comunitària de les localitats seu i subseu i del conjunt del territori, i capacitar i formar els voluntaris que hi participin. L’objectiu, segons ha destacat la vicepresidenta del Govern i consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté, és aconseguir que els col·laboradors altruistes de l’esdeveniment puguin implicar-se també, posteriorment, en altres projectes de voluntariat al territori. La vicepresidenta ha fet una crida a la participació i ha recordat que, segons el Centre d’Estudis d’Opinió, un 17,5% dels catalans declara haver participat alguna vegada, al llarg de la seva vida, en un projecte de voluntariat. L’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, ha subratllat que l’esdeveniment ja frega els 4.000 voluntaris, un volum superior a les previsions inicials. L’organització, ha dit, aspira a assolir la xifra de 4.500 o 5.000 col·laboradors. “També volem que aquests voluntaris quedin a disposició de la societat per a altres projectes”, ha afegit Ballesteros. L’alcalde ha recordat també que, gràcies a la col·laboració amb el Servei d’Ocupació de Catalunya, la formació que s’imparteixi als voluntaris quedarà regulada en el seu currículum a fi de millorar les seves capacitats i oportunitats de trobar feina. Munté ha insistit que el Govern ha donat i donarà ple suport amb els Jocs i ha afirmat que l’executiu està “al costat” de la ciutat per tirar endavant el projecte. “Gaudim d’una col·laboració modèlica entre ambdues administracions”, ha destacat la vicepresidenta. Pel que fa a l’escenari polític català d’aquí al 2017, tant Munté com Ballesteros s’han mostrat convençuts que els jocs se celebraran i esdevindran un espai de “pau, concòrdia i diàleg interreligiós a la Mediterrània”, ha remarcat l’alcalde. Els Jocs Mediterranis Tarragona 2017 tindran lloc del 30 de juny al 9 de juliol de 2017 a la ciutat de Tarragona i a altres 16 municipis del territori. Hi participaran 25 països -amb una població de gairebé 490 milions de persones-, 33 disciplines esportives, 4.000 esportistes, 1.000 jutges i representants internacionals, 1.000 periodistes, 4.000 voluntaris i més de 150.000 espectadors.♦\nEl Centre Delàs d’Estudis per la Pau calcula que la despesa militar de l’estat espanyol en termes re...


115 – Pla de Bages: Ajuts per la restauració de Pedra Seca 2022 – ASSOCIACIÓ PER LA PEDRA SECA I L’ARQUITECTURA TRADICIONAL (APSAT)\n115 – Pla de Bages: Ajuts per la restauració de Pedra Seca 2022\n17 de Març de 2022 Marti Rom\nA partir de l’11 de març i fins el 8 d’abril estarà obert el primer període de sol·licitud dels ajuts per a la restauració de les estructures de pedra seca existents a les finques de la Denominació d’Origen Pla de Bages.\nEls ajuts van destinats a la rehabilitació de construccions en pedra seca durant el 2022 en l’àmbit dels municipis que formen part de la Denominació d’Origen Pla de Bages.\nSeran subvencionables al 40% les actuacions de reconstrucció en pedra seca (parets, barraques, etc.. ) a través de la tasca del personal del programa “Activa’t” de Càritas Manresa. Les obres de restauració es faran a través de la inserció de persones amb risc d’exclusió social formades per Càritas Arxiprestal Manresa.\nLa quantia màxima de l’ajut serà de 2.260 € per sol·licitant. Els criteris de valoració que es tindran en compte a l’hora de valorar els projectes seran la rellevància de la construcció de pedra seca que es vol restaurar, si el projecte està encaminat a posar en valor i divulgar el patrimoni de la pedra seca des de l’àmbit cultural i turístic, i la seva vinculació al sector vitivinícola i forestal.\nDurant la darrera setmana d’abril, es publicaran els resultats dels ajuts i les empreses que duran a terme les obres. La restauració d’aquestes estructures de pedra seca es durà a terme al llarg de l’any 2022.\nEn cas de no esgotar el pressupost, la convocatòria quedarà oberta i es resoldrà segons ordre d’arribada de les sol·licituds.\nPrevious Previous post: 114 – Inauguració a Santa Coloma de Queralt de l’exposició “Tota pedra fa paret. La pedra seca a Catalunya”\nNext Next post: 116 – Sant Pere de Ribes: exposició “Tota pedra fa paret. La pedra seca a Catalunya”


Adrià Brull, autor a latira\nBarcelona, 1977. Llicenciat en Història per la Universitat de Barcelona l’any 2000, va partir a Xile a fer un màster en Història Econòmica de Llatinoamèrica. De tornada a Ripoll va fer multitud de feines fins a aconseguir la que té ara, a la biblioteca Lambert Mata, on té la sort de treballar envoltat d’allò que més li agrada: els llibres. És membre de la Comissió per la Recuperació de la Memòria Històrica de Ripoll.\nEl vell barri vell\nFa trenta-tres anys un anunci televisiu adreçat a la ciutat de Barcelona va fer-se d'allò més famós. Una noia jove i guapa començava a...\nEl Pont d'Olot es reinventa\nQue interessants que són els fets històrics quan no són tan històrics! Ho he comentat en altres articles i no voldria allargar-me. Tots sabem que...\naiguat,bisbe morgades,pont d'olot,progrés,ter\nUna vila entre turons\nQuan volem explicar la història de les comunitats humanes no podem evitar centrar-nos en els grans fets, en tot allò que els homes, per...\n«De totes les històries de la història, sens dubte la més trista és la d'Espanya perquè acaba malament». Així s'expressava Jaime Gil de Biedma...\nanys cinquanta,bar cabina,bar molina,marabú,ripoll\nTots oblidem molt ràpid allò que ja no existeix, el nostre cervell està especialment dissenyat perquè així sigui. De la mateixa manera que sempre veiem...\nacademia católica,història,la lira,marià font,mossèn cinto,ripoll,verdaguer\nVa passar fa 182 anys\nEl mes de maig és el mes de Ripoll. La primavera ja està absolutament consolidada i les fiblades de fred que encara ens visitaven...\n1839,27 de maig,carlins,guerra civil,història,isabelins,memòria,ripollès\nCap a on va l'art actual?\nExcursió pel sud de Ripoll i Besora: la Farga de Bebié, Sant Moí i el Malveí\nEls raigs ics del carrer Sant Pere


À Punt farà una programació especial per al Debat de Política General\nAquesta programació s'oferirà per televisió, ràdio i web\ndivendres, 7 de setembre 2018 - 17:00h\nLa cadena pública valenciana À Punt té previst emetre una programació especial per al pròxim dimarts, 11 de setembre amb motiu del debat de política general en les Corts Valencianes. L'espai autonòmic valencià produirà el senyal institucional del debat, que serà distribuït a través de FORTA, l'organisme que reunix tots els espais públics de comunicació autonòmics. D'aquesta manera, À Punt emetrà tot el debat amb dos programes informatius especials, un en la ràdio i un altre en la televisió, que començaran a les 9.30 hores, detalla la televisió en un comunicat. L'espai televisiu serà presentat en aquest cas per Victoria Maso, des del centre de producció de programes de Burjassot; i per altra banda, Marta Ventura liderarà l'equip desplaçat al parlament valencià des del set que À Punt tindrà ubicat durant tota la jornada. Per a comentar les intervencions i tot allò que ocórrega dins de l''hemicicle així com en els passadissos, el programa comptarà amb diversos politòlegs experts en el tema i periodistes.\nPel que fa a la ràdio, la programació especial també començarà a les 9.30 hores, amb Jèssica Crespo com a conductora del programa, una de les veus ja conegudes de la ràdio d'À Punt. A més de l'emissió del debat, l'espai inclourà també totes les reaccions en les Corts i les aportacions de diversos comentaristes. La web i les xarxes socials d'À Punt, junt a l'emissió en línia dels programes de televisió i ràdio també dedicaran una àmplia cobertura 'minut a minut' en el que serà l'últim debat de política general de la legislatura i el primer des de l'inici de les emissions de la cadena pública en valencià.\n"Un raig cau sobre dos persones en la platja de Bellreguard" "Alerta taronja per pluges este cap de setmana a la Comunitat"


Ràdio Sió Agramunt 107.9 FM | "Auditories higienicosanitàries a 14 menjadors escolars de l'Urgell"\nInici / Notícies / Auditories higienicosanitàries a 14 menjadors escolars de l'Urgell\nEl Consell Comarcal de l'Urgell durà a terme, en els propers mesos, auditories higienicosanitàries a les diferents escoles i instituts de la comarca de l'Urgell amb servei de menjador, amb l'objectiu de millorar-ne la qualitat. Aquest serà l'onzè any que el Consell contracta aquest tipus de servei.\nAquestes auditories aniran a càrrec d'una empresa de laboratoris especialitzada en alimentació, que desplaçarà els seus tècnics sense previ avís a 14 centres escollits de la comarca de l' Urgell que disposen de menjador escolar. El curs vinent es farà a la resta de centres que han quedat pendents.\nEs durà a terme un control higiènic i sanitari per garantir que els usuaris, en aquest cas els alumnes, tinguin una total seguretat de la qualitat dels menjars que se serveixen en l'espai de menjador escolar. Aquest control també inclou la recollida de mostres d'aliments i d'utillatge o superfície. Al final, es farà arribar als centres un informe amb les mesures correctores que es proposen per tal de garantir un òptim servei al menjador escolar.


Gal·lès de la Patagònia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nètnia i assentament humà\nEl gal·lès a la Patagònia existeix des del segle xix. Actualment hi ha una important colònia gal·lesoparlant a la província de Chubut, a la Patagònia (Argentina). Cap a finals del 1999 hi havia cap a 72,685 descendents de gal·lesos que vivien a l'Argentina.\nLa contínua arribada d'europeus a la Vall de Chubut i la seva rodalia començà el 27 de juliol del 1865, quan 153 gal·lesos arribaren a bord del vaixell Mimosa, amb la intenció d'establir una colònia gal·lesoparlant, lluny de la influència de l'anglès. El govern argentí, sota la direcció del Ministre de l'Interior, Guillermo Rawson, acordaren cedir-los 100 milles quadrades (260 km²) de terra al voltant del riu Chubut, a canvi d'ocupar aquell tros de terra de la Patagònia que encara no havia pogut ser colonitzada. S'havien inspirat en el professor Michael D. Jones, un predicador nacionalista no conformista que reclamava una "petita nova Gal·les fora de Gal·les". Reuní un grup de pobladors i buscà finançament per al projecte. Austràlia, Nova Zelanda i fins i tot Palestina s'arribaren a considerar, però finalment s'escollí la Patagònia a causa del seu aïllament com també per la generosa oferta argentina. Dos prospectors, Lewis Jones i Sir Love Jones-Parry de Madryn (l'estat gal·lès de la qual donà nom a Puerto Madryn), foren enviats a observar el terreny, el qual consideraren ben aïllat i solitari.\nEls pobladors del Mimosa inclogueren sastres, sabaters, fusters, constructors i miners. Hi havia pocs grangers, cosa que els portà forces problemes, ja que de seguida descobriren que el paisatge d'aquella zona era pràcticament àrid i semi-desèrtic, amb poques possibilitats d'alimentació. Els havien assegurat que aquell nou territori seria com les planes gal·leses. Prop de la costa hi havia una mica d'aigua potable i el grup s'embarcà en una caminada a través de la plana resseca amb un sol carretó on hi portaren les seves pertinences. Alguns moriren, i nasqué una nena: na Mary. John Williams era l'únic poblador amb certs coneixements primaris de medicina. Arribaren al riu Chubut i s'establiren a l'altura de Gaiman, on patiren diversos anys de sequera i fam.\nDesprés d'alguns anys difícils plens de recels i petits brots de violència, els Tehuelche, una tribu local, establí relacions cordials amb els gal·lesos i els ajudaren a resistir les manques de provisions. Els pobladors, dirigits per Aaron Jenkins, consolidaren ben aviat el primer sistema de regadiu de l'Argentina, basat en l'aigua del riu Chubut (en gal·lès, Afon Camwy o remolí d'aigua), que regava una àrea de 5 o 6 quilòmetres a cada costat dels 80 km de longitud del riu. D'aquesta manera creaven els camps de blat més fèrtils de l'Argentina, actualment una zona de 2,000 km². Durant la dècada de 1880 es construïren vies de ferrocarril que articulaven la vall per facilitar el moviment de blat cap al port de Puerto Madryn (originalment Porth Madryn) del Golfo Nuevo, a la cara sud de la Península Valdés, avui en dia una atracció turística per contemplar mamífers marins.\nDurant la dècada de 1890 i 1900 un seguit d'innundacions causaren seriosos desperfectes, que unides a la imposició del servei militar obligatori pel govern argentí i la manca de terres de cultiu, provocaren l'emigració d'alguns gal·lesos cap al Canadà, la majoria restablerts a la zona de Winnipeg (Manitoba). Cap a finals del segle XIX hi havia cap a 4,000 descendents de gal·lesos que vivien a Chubut. S'escamparen seguint el riu Chubut en direcció als Andes, fins a Trevelin. L'últim flux d'immigració provinent de Gal·les tingué lloc abans de la Primera Guerra Mundial. En aquella època, la colònia demostrà un èxit notable. Tal com passà amb el sistema de regadiu, la creació d'una Societat Cooperativa fou molt important. La Societat feia comerç a Buenos Aires i actuava com a banc amb 14 branques. La societat basada en capelles era molt important, amb una èmfasi en el suport i ajuda mútua, activitats socials i esquemes d'assegurança. Tanmateix, la Societat Cooperativa assolí el col·lapse durant la Gran Depressió dels anys trenta i molts perderen els seus estalvis.\nEls gal·lesos han deixat la seva petjada al paisatge, amb molins de vent i capelles arreu de la província, des de la fusta característica, la Capilla Salem i el Saló San David de Trelew, un intent de reproduir la Catedral de Sant David de Sir Benfro (Pembrokeshire). Molta toponímia de la vall de Chubut té noms gal·lesos.\nAl pas dels anys l'ús del gal·lès ha disminuït, tot i que encara hi ha un cert contacte amb Gal·les, des d'on s'envien professors per tal de mantenir-hi la llengua viva, i el coneixement del gal·lès té cert prestigi social, fins i tot entre gent que no té arrels gal·leses. Encara hi ha activitats culturals importants, com poesia o te gal·lès que se serveix a les cases de te de la vora del riu a Gaiman i Dolavon.\nPrincipals poblats de la zona de Puerto Madryn, Trevelin (=Vilamolí), Rawson, Trelew (=Vilalluís, a causa de Lewis Jones, un dels fundadors), i Gaiman.\nBandera dels gal·lesos de Patagònia[modifica]\nLa bandera és blava, blanca i blava (1:3:1) amb un drac vermell al centre. El color blau és fosc i no blau cel com la bandera argentina.\nToponímia gal·lesa de la zona[modifica]\nLa Angostura - Lle Cul ("lloc estret")\nArroyo Pescado - Nant y Pysgod ("riera dels peixos")'\nColonia 16 de Octubre - Cwm Hyfryd/Cwm Hydref (Colònia Andina) ("vall bonica / vall d'Octubre")\nFuerte Aventura - Caer Antur ("Fort Aventura")\nPaso de Indios - Rhyd yr Indiaid ("Fort Indi")\nLas Plumas - Dôl y Plu ("prat de les plomes")\nPuerto Madryn - Porth Madryn ("port Madryn")\nRawson - Trerawson ("VilaRawson")\nRío Chubut - Afon Camwy ("riu del remolí")\nRío Corrintos - Aber Gyrants\nValle de los Mártires - Dyffryn y Merthyron ("vall dels màrtirs")\nValle Frío - Dyffryn Oer ("vall freda")\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Gal·lès de la Patagònia\nR. Bryn Williams (2000) Gwladfa Patagonia 1865-2000 = La colonia gal·lesa de Patagònia 1865-2000 = The Welsh colony in Patagonia 1865-2000 (Gwasg Carreg Gwalch) ISBN 0-86381-653-3\nGrups humans de l'Argentina\nPer creences religioses\nImmigració europea a l'Argentina\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gal·lès_de_la_Patagònia&oldid=27727163»\nDialectes de llengües indoeuropees\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 jul 2021 a les 18:13.


Museu Militar - Xavier Diez - Blogs de l'indirecte!cat\nNacional Dimecres, 7.1.2015. 16:25 h\nCatalunya, Exèrcit, Història, Museu\nTanmateix, la proposta d’ahir de reobrir un museu militar a Catalunya mereix un debat en profunditat. Devia ser a la dècada dels setanta quan em van portar a la col·lecció que hi havia al sinistre castell de Montjuïc (estàtua del caudillo inclosa). També m’he pogut passejar per algunes de Toledo i Madrid, de la mateixa manera que he pogut veure alguns dels objectes dipositats al Castell de Sant Ferran de Figueres. A diferència de l’Imperial War Museum de Londres (un museu que té una visió més contemporània”, les col·leccions militars espanyoles desprenen una olor de naftalina. A més, el paper militar de Catalunya, dins de l’exèrcit, ha estat exercir de blanc militar o camp de tir. M’agradaria que algú fes l’estadística, encara que sospito que l’exèrcit espanyol, des del segle XVIII ençà, deu haver tirat més bombes a Barcelona que a tota la resta de conflictes on ha participat. Si més no, és on els bombardejos artillers deuen haver fet més baixes. Aquest és un problema greu que, per moltes accions suposadament de pau on ha intervingut l’exèrcit contemporani, no pot amagar que la institució ha tingut com a paper principal tasques de repressió interna i de defensa dels interessos de les classes dominants.\nCosta muntar un museu de l’exèrcit, perquè caldria un gran esforç de guionistes per justificar el seu paper. Espanya no ha guanyat cap guerra internacional des del segle XVII. Els seus escenaris de batalles es redueixen amb conflictes colonials (en general desatrosos) i un corol·lari de guerres civils. De fet, el seu propi paper de repressió interna promovia una estructura que el feia només apte per enfrontar-se a gent desarmada o amb escassos recursos, és així en bona mesura com s’explica la neutralitat en les dues grans guerres mundials.\nAra bé, jo sí sóc partidari de comptar amb un museu de l’exèrcit. Encara que no el que els empleats dels Godó voldrien. Penso que caldria un museu on expliqués la relació entre els catalans i la guerra, des dels seus orígens fins a l’actualitat. Al cap i a la fi, tenim una rica tradició militar, tal com constaten els historiadors Xavier Hernández o Gabriel Cardona. Això implicaria la capacitat de rellegir el paper militar de l’era medieval i moderna, fins a 1714, i també explicar els diversos conflictes en els quals els catalans hem actuat militarment. Això implica coses no massa ben explicades, com les milícies ciutadanes de la guerra del francès o de les revoltes del XIX, els diversos grups informals de Miquelets o Somatens, els carlins, la intervenció catalana a la Primera i Segona Guerra Mundial, les milícies llibertàries o nacionalistes de la guerra civil, l’exèrcit republicà de Catalunya o el maquis urbà i rural. Esclar que això representa una memòria polèmica, perquè en aquests casos, i a partir del constatable en la història militar contemporània catalana, hi ha hagut un oponent habitual: l’exèrcit espanyol, aquest que pretén reivindicar el seu paper aquí (el paper d’agressor, esclar).\nFarien bé els militars, i molt especialment el seu ministre, de dedicar-se a coses molt més útils des del punt de vista museogràfic. Concretament a donar accés total i absolut a la documentació militar, de difícil, per no dir impossible accés per als historiadors. El problema, esclar, és que així podríem documentar les innombrables misèries d’una institució que ha tingut Catalunya com a l’enemic habitual.\n4016 lectures Un comentari\n7 de gener de 2015, 20.13 h\nEn aquest darrer paràgraf on esmentes amb exactitud el que ha representat "el glorioso ejército español", per a Catalunya, jo hi voldria afegir, que facin un viatget pel Twitter on hi trobaran tot de propostes per incloure dins aquest "ansiat" museu pels catalans.\nÉs clar, que és ironia, perquè no n´hi ha ni una que específicament faci esment a "lo glorioso que es el ejército español", ans al contrari, són instantànees del menyspreu i l´odi continuats d´aquesta institució vers el ... Llegir més


Inici | Tot Còmic\nTot Còmic neix l'any 1981 en la parada nº 65 del Mercat Dominical de Sant Antoni; i després de més de 15 anys dedicats a la venda directa i per correu, dóna el salt a internet en 1997, convertint-se en la primera botiga de còmics descatalogat on-line.\nGràcies a la seva professionalitat i experiència sobre els còmics, són especialistes en oferir-vos més d’un miler de col·leccions completes, amb el major estoc de còmics esgotats en castellà de totes les èpoques i editorials; molts d'ells d’edicions descatalogades només disponibles a través de la seva web.\nDeixeu-vos aconsellar per l’Alfons Caballero i trobareu la major diversitat de còmics del mercat, ja sigui a la seva parada dels diumenges, la pàgina web o la botiga del Carrer dels Jocs Florals, nº106 de Barcelona.


Màrius Serra: 'Llegir és la forma més directa de posar-nos en la pell dels altres' - La Veu - Cultura\nMàrius Serra: 'Llegir és la forma més directa de posar-nos en la pell dels altres'\nEl periodista i escriptor defensa la literatura 'com un antídot contra qualsevol fanatisme' en la inauguració de l'Any de la Literatura Infantil i Juvenil\n16/01/2019 - Laura Grau\nAmb la xerrada titulada ‘Jugar, llegir i, tal vegada, escriure’, l’escriptor i periodista Màrius Serra va inaugurar oficialment l’Any de la Literatura Infantil i Juvenil (Any LiJ) ahir la tarda a l’Auditori Municipal. L’autor va comparar el gaudi de la lectura amb els jocs de la infància i va explicar la seva experiència de creixement personal a través dels llibres i les biblioteques, on va descobrir la seva vocació literària i la seva passió pel llenguatge, especialment pels enigmes. Serra va proposar “un pacte de lectura”, que inclogui un espai, un temps i una actitud de concentració per poder llegir sense la interrupció constant que suposen els dispositius mòbils, especialment entre els joves.\nDavant de l’èxit de les plataformes de ficció televisiva com Netflix, que el periodista considera com les grans competidores de la novel·la, reivindica “la sobirania i la llibertat del lector per imaginar els personatges i les situacions a la seva manera i associar-los a les experiències pròpies”. En aquest sentit, per a Serra, llegir suposa la forma més directa de posar-se a la pell d’altres persones i ser capaços d’empatitzar. “Associar la normalitat a allò que s’assembla a nosaltres és la llavor de qualsevol fanatisme i aquest mal només es pot combatre llegint”, va remarcar l’autor, que va finalitzar la xerrada amb un concurs d’enigmes entre el públic.\nL’acte va ser presentat per la regidora de Cultura i Patrimoni, Mónica Martínez (ICV-EUiA), qui confia que l’Any LiJ “sigui la llavor perquè molts nens i joves puguin esdevenir futurs lectors i, en alguns casos, escriptors”. Per la seva banda, l’alcaldessa Laura Campos (ICV-EUiA), va emmarcar la iniciativa en les accions que s’han fet durant aquest any, com la Fira Tastajocs i el festival d’art urbà MiraMiR, “per trencar la percepció que Montcada és una ciutat gris i castigada per les infraestructures”. L’Any LiJ és una iniciativa transversal en que col·laboren set regidories, les dues biblioteques, el Pla Educatiu d’Entorn, el Servei Local de Català (SLC) i el Centre de Recursos Pedagògics del Vallès Occidental. L’acte més destacat del programa serà la celebració de la I Fira del Llibre Infantil i Juvenil, que tindrà lloc el 23 de febrer. També hi haurà espectacles, xerrades, tallers, simposis i rutes literàries. Una altra cita significativa serà la festa del desè aniversari de la Biblioteca Elisenda, que se celebrarà el 29 de març.\nMàrius Serra va mostrar la seva capacitat de seduir el públic amb una xerrada amena i instructiva, on va transmetre la seva passió pels llibres.\nL'alcaldessa Laura Campos i la regidora de Cultura, Mónica Martínez, amb Màrius Serra.


Sortides naturalistes 2019 - Museu del Ter\nInici / Noticies / Sortides naturalistes 2019\nSortides naturalistes 2019\nCONSULTA AQUÍ EL PROGRAMA DE TOTES LES SORTIDES\nEl Centre d’Estudis dels Rius Mediterranis – UVic – UCC, el Museu del Ter – Ajuntament de Manlleu i el Grup de Naturalistes d’Osona – ICHN, organitzen, per sisè any consecutiu, un conjunt d’activitats i sortides naturalistes gratuïtes i obertes a tothom. El programa també compta amb la col·laboració del Grup d’Anellament de Calldetenes-Osona, l’Espai Natural Guilleries-Savassona, el Parc del Castell de Montesquiu, l’Associació Flora Catalana i l’Ajuntament de Vic.\nEl programa busca unir esforços entre totes aquestes entitats i elaborar una oferta conjunta d’activitats de caire naturalista i, així, augmentar-ne la difusió i el públic assistent.\nLa proposta d’aquest any inclou 15 sortides centrades en l’estudi i coneixement del medi natural. Enguany es destaca la novetat d’una sortida centrada en el món dels insectes, que, tot i ser la forma de vida animal predominant pel que fa a biodiversitat al planeta, són uns grans desconeguts. A més a més s’hi afegeix un taller de paleontologia per a nens.\nTambé es continua programant la jornada “Bioblitz Osona”, que aquest any es durà a terme a l’entorn del riu Gurri a l’entrada de Vic: en un mateix dia, una quinzena d’especialistes en diferents grups de flora i fauna, amb l’ajut de voluntaris, intentaran identificar la biodiversitat d’aquest espai.\nUs escric perquè voldríem apuntar-nos a dues de les sortides geològiques que heu organitzat per a enguany:\n* “La geologia i els fòssils” (el 14 de setembre)\n* “Descobrim el que trepitgem” (el 19 d’octubre)\nEns agradaria saber, també, com es desenvolupen, si cal caminar o trescar molt.\nISABEL MATE ALONSO (DNI 35058927G)\nJOAN BARRULL VENTURA (DNI 43402248Y)\nHola bon dia Isabel i Joan. Moltes gràcies pel vostre interès en les activitats naturalistes. Ja us hem apuntat a les dues activitats que ens heu indicat, la de la geologia i els fòssils i descobrim el que trepitgem. La manera de desenvolupar-se les activitats és la següent: a l’hora indicada us dirigiu al punt de trobada de l’activitat i des d’aquí us desplaceu al punt a observar. Des d’allà es fa una caminada apte per a tots els públics on es fan les explicacions pertinents. Esperem haver-vos respòs als vostres dubtes.\nHola, la sortida dels insectes del proper 27abril19 per a quines edats és? Merci, Noemí\nBones de nou Noemí,\nTotes les sortides naturalistes són aptes per a tot tipus de públic, pels més petits podeu comptar a partir de 6 anys.\nMoltes gràcies per tot i disculpeu el retard.\nHola, la sortida de Flora i vegetació del 25/5/19, quina durada té (hores), poden venir infants? (Edats?) I distànci del recorregut? Moltes gràcies\nNoemí, disculpa el nostre retard en la resposta, per una propera sortida que et vulguis apuntar has de tenir en compte que estan pensades com a matinals, és a dir, unes tres hores.\nMoltes gràcies per tot i disculpa el nostre retard.\nAhir vaig rebre un link per escoltar els ocells. Avui m ha desaparegut i em diu prohibit entrar!\nBon dia Maria Rosa, en aquest link no tindràs cap mena de problema: https://coneixelriu.museudelter.cat/ocells.php\nMoltes gràcies per tot i disculpa el retard!\nDisculpeu, he intentat entrar, des de l’ordinador, a l’enllaç https://t.co/46U0DMdUC7?ssr=true, però no puc entrar-hi, en canvi des del mòbil sí puc escoltar els vostres ocells. Em podeu orientar de com els puc escoltar a través de l’ordinador?\nBon dia Francesc Xavier, aquí et deixo un link perquè hi puguis accedir de manera ràpida i senzilla. https://coneixelriu.museudelter.cat/ocells.php\nRuy Cezar Pinto\nBoa tarde! Muito, muito bonito mesmo, nunca vi nada igual. Meus parabéns a Organização. Obrigado.


ENQUESTA: Veus adequada la protesta dels ramaders amb un vedell ferit a la seu del Parc? | Pallars Digital\nENQUESTA: Veus adequada la protesta dels ramaders amb un vedell ferit a la seu del Parc?\nL’acció pretenia protestar contra els atacs de l’ós a les explotacions ramaderes\nper Redacció, 30 d'agost de 2018 a les 12:36 |\nL’Associació de Ramaders del Pallars Sobirà, amb el suport del sindicat AEALL-ASAJA i Unió de Pagesos, va deixar dilluns un vedell ferit a l'interior de l'oficina del Parc Natural de l'Alt Pirineu de Llavorsí com a mesura de protesta pels atacs d'os que, segons han denunciat, s'estan produint de forma reiterada a les zones on desenvolupen la seva activitat. Les entitats ecologistes i animalistes ja han denunciat l’acció, que recollim en aquest vídeo. I tu, què en penses?\nEnquestes, fauna salvatge, Ipcena, FAADA, Parc Natural de l'Alt Pirineu, atacs, protesta, bestiar, ramaderia, ramaders, os bru\nNi en un costat ni l'altre, però això és maltractament\nPer Anònim el 1 de setembre de 2018 a les 17:11\nEn la meva opinió cal buscar opcions perquè l'ós o el llop pugui recuperar els espais que tenia, probablement abans que nosaltres. L'altre és que cal un control molt més estricte per no afectar l'activitat ramadera d'aquestes fantàstiques valls. Crec que les accions s'haurien de pendre tenint molt en compte les opinions dels ramaders d'aqui dalt ja que són els principals afectats. Segur que hi pot haver un punt d'entesa. Però d'aquí a deixar el pobre vedell moribund d'aquesta manera... és un ésser viu, i tot hi haver tingut un atac ferotje, acabar les seves hores d'aquesta manera... com si no n'hagués tingut prou amb l'atac...hem sembla tenir molt poca humanitat. Almenys nosaltres podem decidir... el pobre vedell no. Poseu-vos en la seva pell. I per cert jo sóc vegetarià. No menjo cap tipus de carn ni peix.\nOssos i llops no, ramaderia sí\nPer Anònim el 31 d'agost de 2018 a les 22:03\nEls q viviu a la jungla de formigó preneu les vostres decisions alla baix mentre respireu aire pur xD; aquí hem d decidir nosaltres!\nPer albert de Llessui el 31 d'agost de 2018 a les 20:10\nDesgraciadament, és una notícia i publicable als diaris portar un animal malferit a una oficina de Llavorsí i amb tota la parafernalia d'acompanyament (càmeres i periodistes esperant); no hi hauria notícia, si s'hagués comunicat el fet tan sols per escrit, però la finalitat no justifica de cap manera maltractar l'animal com s'ha fet.\nDefensem el medi rural\nPer Anònim el 31 d'agost de 2018 a les 19:01\nPer a molts conservacionistes és més important la fauna salvatge que no pas les persones que viuen al medi rural. Les persones els fan nosa. Si fos per ells les comarques de muntanya estarien buides d'activitat humana. I pel que fa al vedell, que no pateixin tant, que segur que no ha trigat gaire a passar pel veterinari. El propietari del vedell és el més interessat en que l'animal estigui en les millors condicions. Parlen de maltractament animal. S'han parat a pensar que sent qualsevol vaca, cavall u ovella quan un os li va clavant les urpes pel seu cos?\nOs si, ramaders si, llops si...\nPer Jonathan el 31 d'agost de 2018 a les 17:57\nAlguns ens volen fer creure que no hi ha animal més destructiu que l'os, o el llop. Afrtunadament alguns tenim experiència de viure en països amb densitats d'osos i llops molt més importants que la dels Pirineus i sabem, que si hi ha voluntat hi s'hi fan bé les coses, els atacs "REALS" d'aquets animals al bestia és mínim. És clar que s'ha de voler fer bé les coses i no fer trampa, ser honest i estimar de debò allò que fas. Feu costat al vostre ramat, la seguretat del vostre ramat amb mastins o similars millora de manera espectacular ho sabeu, està comprovat, no és cap esperiment nou, ja fa anys que s'utilitza a països osers i llopers amb resultats satisfactoris. Hi si no voleu fer costat al ramat com és feia abans, passant fred i xops despres d'un diluvi, intenteu dedicar-vos a un altre cossa. Afortunadament, hi puguen noves fornades de ramaders amb ganes de fer les cosses d'un altre manera, amb respecte per l'entorn, però sobretot i el més important, amb respecte cap als altres animals salvatges, entre ells el llop i l'os.\nPer Diari Pallars Digital el 31 d'agost de 2018 a les 13:15\nPer Anònim el 31 d'agost de 2018 a les 12:44\nNo home no.ells Mao matarían les rates ni les mosques de casa seva.au vaaaa que sou molt ecos i molta historia i no Sabeu ni x on surt lo sol.ignorants!\nPer Anònim el 31 d'agost de 2018 a les 12:24\nSI! fins als collons de les imposicions de l'administració! m'agradaria veure quants votants són del pallars o aran...\nPixapins i quemacus\nPer Ramonet el 31 d'agost de 2018 a les 12:14\nPixapins i quemacus, si a casa vostre us entren rates, també les voldreu eliminar, oi? Dons els ramaders tenen el mateix dret a lluitar contra qui els vulgui portar a la ruina.\nPer Anònim el 31 d'agost de 2018 a les 09:32\nL ós ja existia des de fa anys, al igual que els llops, però la hipocresia i la errogancia de l home que es creu millor animal per decidir qui viu i qui mor per destruir tot allò que no li agrade, que no Li està fet a la seua mida O gust... En comptes de buscar solucions. si Algo no ens agrade, Ho exterminem!!! Cobran les subvencions que cobreu per tenir els animals pasturan lliures per les muntanyes, no us feu les víctimes, tanqueu els remats a la nit i feu-los guardar per gossos. Que aquí tots tenim dret a viure i amenjar o no "entecots". I per un ós ja han de pringar tots?... Jo crec que ja s ha fet bé, s ha tret l ós més agressiu. Solucionat i fins la pròxima, als problemes solució i no exterminació. Que per això som humans racionals...\nPer Ines el 31 d'agost de 2018 a les 08:24\nFalta muuucha pedagogía. Un ecosistema sano ha de tindre depredadors. El oso no es un capricho de los ecologistas\nPer Anònim el 30 d'agost de 2018 a les 23:51\nAl veterinari que el curi.\nPer Anònim el 30 d'agost de 2018 a les 23:07\nAquest 60% i pico... Després sou prou bons per fotre-vos l'entrecot a cremadent i per anar per la muntanya i les valls pirinenques i disfrutar del paisatge cuidat per la mà del pagès i no pas per l'ós.... La vostra falta d'empatia condemnarà el Pallars a la desaparició.\nPer Luz Calvo el 30 d'agost de 2018 a les 23:07\nEl vedell a sobre de ser atacat abandonat ferit en lloc de portarlo al veterinari!!!!!\nPer Jan pau el 30 d'agost de 2018 a les 22:45\nSi els ecologistes volen óssos que cerquin una muntanya i els tinguin allí. Prou sacrificada és la feina dels ramaders per tirar endavant, solament falta aguantar això\nPer Anònim el 30 d'agost de 2018 a les 19:25\nEls animals salvatges tenen dret a viure en total llibertat per las nostres montanyas\nPer MARIA RUBIO el 30 d'agost de 2018 a les 19:12\nPer Anònim el 30 d'agost de 2018 a les 18:49\nvaries infraccions a la llei de proteccio dels animals i a la normativa de transport i de benestar\nPer Anònim el 30 d'agost de 2018 a les 16:25\nPer Anònim el 30 d'agost de 2018 a les 14:59\nPer suposat.aixi sabrán i es posaran ala pell dels nostres R amaders.Que San pensat.!!!


El conseller Llena i el president de SEIASA signen demà un conveni per a la construcció d'una nova xarxa de reg a Tremp\nLa infraestructura permetrà una millor gestió i major sostenibilitat\nEl conseller d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural, Joaquim Llena, i el president de SEIASA, Joaquim Molinos, signaran demà dijous, a les 17:30 hores, un conveni de col·laboració entre el DAR, SEISASA del Nordeste i la Comunitat de Regants de la Conca de Tremp. Entre els assistents, també hi haurà el delegat del Govern de la Generalitat de Catalunya a l’Alt Pirineu i Aran, Víctor Orrit, i el director dels serveis territorials del Departament a l’Alt Pirineu i Aran, Josep Escales.\nEl conveni permetrà impulsar la construcció d’una nova xarxa de reg amb canonades a pressió per subministrar aigua als regants a peu de finca, fet que permetrà una millor gestió i major sostenibilitat.\nEn acabar la signatura del conveni, s’atendrà als mitjans de comunicació.\nSignatura d’un conveni de col·laboració entre el DAR, Seiasa del Nordeste i la Comunitat de Regants de la Conca de Tremp.\nSeu de la Delegació de la Generalitat de Catalunya a l’Alt Pirineu i Aran.\nCarretera, C-13, quilòmetre 90,2. Talarn.\n17:30|.Delegació del Govern a l'Alt Pirineu i Aran (ctra. C-13, quilòmetre 90,2)|Talarn (El Pallars Jussà)\nEl conseller d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural, Joaquim Llena, i el president de SEIASA, Joaquim Molinos, signaran un conveni de col·laboració entre el DAR, SEISASA del Nordeste i la Comunitat de Regants de la Conca de Tremp. Entre els assistents, també hi haurà el delegat del Govern de la Generalitat de Catalunya a l’Alt Pirineu i Aran, Víctor Orrit, i el director dels serveis territorials del Departament a l’Alt Pirineu i Aran, Josep Escales.