El BDS (Boicot, Desinversions i Sancions contra Israel) està progressivament reduïnt l'abismal desequilibri de forces existent a Terra Santa des de 1948, reforçant la posició negociadora de Palestina i debilitant, al mateix temps, la d'Israel.\nL'exèrcit israelià destrueix les llars i corrals de població palestina a Hadidiya, març de 2008. © AI\nAitor Hernández Carr / Marcel Masferrer Pascual\nActivistes de BDS Catalunya — 3 de febrero de 2014 12:07h\nLa recent polèmica que ha envoltat el fitxatge de l'actriu nord-americana Scarlett Johansson com "ambaixadora de marca" per l'empresa israeliana SodaStream, i la seva posterior ruptura amb l'ONG internacional OXFAM, per a la qual exercia d'"ambaixadora internacional" des de 2007, ha donat una gran visibilitat a la campanya de BDS a la premsa internacional, inclosa la de l'Estat espanyol. No obstant això, hi ha encara un important desconeixement sobre què és exactament aquesta campanya, què demana i que està aconseguint. A continuació exposarem què és el BDS i per què, des del nostre punt de vista, està funcionant.\nQuè és la campanya de BDSLa campanya de Boicot, Desinversions i Sancions (BDS) contra Israel neix el 2005 amb una crida llançada per més de 170 organitzacions de la societat civil palestina a la comunitat internacional demanant-li que apliqui aquestes mesures coercitives "fins que Israel compleixi amb el Dret Internacional i els principis universals dels drets humans".\nDavant el fracàs continuat de les "converses de pau" entre Israel i l'Autoritat Nacional Palestina (ANP) tutelades per Occident des de 1991 (Conferència de Madrid) i la violació sistemàtica i impune de la legalitat internacional per part d'Israel, la societat civil palestina va decidir passar a l'acció i llançar aquesta campanya internacional no violenta. La campanya palestina de BDS s'inspira en la campanya similar que es va aplicar contra el règim d'apartheid sud-africà, i que va contribuir decisivament a la caiguda d'aquell règim racista.\nEl BDS busca posar fi a les polítiques que el règim sionista implementa a Palestina des de 1948, les tres característiques principals del qual són: ocupació, colonització i apartheid. La campanya no es dirigeix contra les ciutadanes i ciutadans de l'Estat jueu, ni de bon tros contra els jueus del món (molts jueus participen en el BDS, també dins d'Israel), sinó contra les institucions que sostenen i financen aquest règim opressor. Cal destacar que aquesta campanya neix en el si de la pròpia societat palestina i es projecta cap a l'exterior. Això li dóna una legitimitat i una fortalesa ètica enormes, evitant així els riscos de caure en el paternalisme i l'eurocentrisme en la solidaritat internacional amb Palestina.\nLa fi de l'ocupació i colonització de totes les terres àrabs preses el 1967 (Jerusalem Est, Cisjordània, Gaza i Alts del Golà sirians) i el desmantellament del Mur;\nL'atorgament de plens drets als ciutadans àrab-palestins d'Israel (que són un 20% de la població de l'Estat jueu), i\nEl respecte, protecció i promoció del dret dels refugiats palestins a retornar a les seves cases i propietats, tal com ho va estipular la resolució 194 del Consell de Seguretat de l'ONU (avui sumen més de cinc milions segons la UNRWA).\nAl contrari del que han difós els mitjans de comunicació de l'Estat espanyol durant els últims dies, la campanya de BDS no es limita a la "fi de l'ocupació", sinó que exigeix el respecte dels drets del conjunt del poble palestí, allà on es trobi (ja sigui en els Territoris Palestins Ocupats, a Israel o en els camps de refugiats de l'Orient Mitjà). Així mateix, la crida al BDS no es restringeix a les empreses, institucions i universitats que operen en els Territoris Palestins Ocupats (TPO) el 1967. Això deixaria fora del focus als més de 5 milions de palestins refugiats i als 1,2 milions de ciutadans àrab-palestins d'Israel. La divisió entre un Israel liberal i democràtic i les seves colònies il·legals en els TPO és falsa i il·lusòria: formen part d'un mateix sistema econòmic i polític. A més, en nombroses ocasions Israel ha falsejat les etiquetes de productes comercials procedents dels TPO, assenyalant com "Made in Israel" per poder exportar a tothom sense problemes i en el cas d'Europa, per poder beneficiar-se de l'Acord de comerç entre Israel i la Unió Europea, que en teoria nega avantatges fiscals als articles procedents de les colònies il·legals israelianes. Per tot això, el BDS es dirigeix contra el conjunt de les institucions i productes israelians, per forçar aquest règim a complir amb el dret internacional i els Drets Humans.\nEl Boicot pot prendre diverses formes: comercial (rebuig a comprar productes israelians); acadèmic (ruptura de relacions amb les universitats israelianes); cultural (artistes internacionals que es neguen a actuar a Israel i boicot d'artistes israelians que compten amb suport institucional del seu país, llevat que renunciïn a aquest suport, ja que Israel els utilitza per netejar la seva imatge); esportiu (rebuig a la participació d'equips israelians en competicions internacionals); sindical (ruptura de relacions amb sindicats israelians); i institucional (ruptura de relacions institucionals amb les autoritats israelianes). Les Desinversions es refereixen als diners que empreses internacionals retiren d'aquelles empreses israelianes o internacionals que es beneficien de la violació dels drets del poble palestí. Les Sancions són el càstig que la comunitat internacional aplica als estats que amenacen la pau i la seguretat del món, una mesura que es va aplicar amb èxit contra el règim d'apartheid sud-africà i que tard o d'hora s'acabarà aplicant contra Israel.\nPer què està funcionantLa campanya BDS nascuda el 2005, ha viscut un gran creixement en els últims temps i el seu impacte se sent de forma cada vegada més clara en el conflicte israelià-palestí. El BDS està progressivament reduint el abismal desequilibri de forces existent a Terra Santa des de 1948, reforçant la posició negociadora de Palestina i debilitant, al mateix temps, la d'Israel. El BDS funciona en dos sentits: 1) d'una banda la llista de victòries de la campanya creix a un ritme vertiginós, com a resultat del treball realitzat durant anys per activistes que treballen en grups de BDS escampats per tot el món (Estats Units, Sud-àfrica, Índia, França, Estat espanyol, Colòmbia, Marroc, Israel, Japó, etc.), així com de l'ús intensiu de les xarxes socials per part d'aquests activistes i simpatitzants del moviment; 2) d'altra banda, com a conseqüència d'aquesta acumulació d'èxits, els governs israelià, europeus i nord-americà s'estan veient forçats a actuar (de diferents formes).\nL'extensa llista de victòries de 2013 elaborada pel Comitè Nacional Palestí pel BDS (BNC) ja dóna una idea de l'auge recent de la campanya. Es pot tenir una perspectiva històrica de les victòries assolides des de 2005, revisant la "línia del temps" elaborada pel BNC. Citem a continuació algunes de les més rellevants.\nEn l'àmbit del boicot cultural, podem destacar el compromís públic dels artistes britànics Roger Waters (ex-membre de Pink Floyd) i Elvis Costello o l'actriu espanyola Pilar Bardem a no actuar a Israel. En l'àmbit del boicot acadèmic, destaquen la decisió de la Universitat de Johannesburg el 2011 de trencar els seus vincles amb la Universitat Ben Gurion d'Israel (una decisió amb alta càrrega simbòlica en venir de Sud-àfrica), l'anunci del físic Stephen Hawking en el 2013 que cancel·lava la seva presència en una Conferència acadèmica israeliana "per respectar l'anomenat palestí al boicot", i l'aprovació el 2013 d'una moció de suport al boicot acadèmic per part de l'American Studies Association (ASA) (juntament amb altres tres entitats acadèmiques dels Estats Units).\nEn l'àmbit del boicot comercial, al gener es va conèixer per primera vegada el gran descens que estan patint la exportacions dels productes procedents de colònies israelianes situades a la Vall del Jordà, a la Cisjordània ocupada (una caiguda del 14% el 2013). En l'àmbit del boicot institucional, destaca també Sud-àfrica, amb la decisió del seu govern de no permetre als seus ministres visitar Israel.\nGrans fons de pensions i bancs del nord d'Europa (Països Baixos, Noruega, Dinamarca i Suècia) han emprès el 2014 una onada de desinversions d'empreses israelianes lligades a la construcció de colònies jueves en territori ocupat, que està colpejant especialment als principals bancs israelians. És important destacar que les desinversions s'estan realitzant sobre empreses israelians situades dins de les fronteres d'Israel prèvies a 1967 i no exclusivament en els TPO. Un fet que afegeix rellevància a aquestes decisions.\nReaccions dels governs a la pressió del BDSA la Unió Europea (UE), després de molts anys de condemnes buides a les polítiques il·legals d'Israel, que mai comportaven conseqüències polítiques ni econòmiques, alguna cosa ha començat a canviar el 2013. L'acord aprovat el novembre passat per la UE i Israel en relació al Programa europeu d'investigació científica Horizon 2020, impedeix finançar de manera directa o indirecta a les institucions israelianes ubicades en els territoris ocupats palestins i sirians (Alts del Golan). Al gener es va saber que Alemanya ha decidit exigir condicions fins i tot més estrictes que la UE per a la concessió de fons bilaterals de cooperació científica i tecnològica a Israel, unes exigències que molt probablement seguiran la resta d'estats europeus en les seves relacions bilaterals amb el Estat jueu, tenint en compte que Alemanya està considerat com el "millor amic d'Israel" a Europa. Aquestes decisions apunten a l'establiment d'un boicot de facto a qualsevol tipus de col·laboració científica amb els centres israelians situats en els territoris ocupats i poden tenir importants conseqüències a mig termini.\nL'auge del BDS preocupa cada vegada més al govern israelià. El seu primer ministre Benjamin Netanyahu ha hagut de sortir al pas de la creixent pressió de la campanya, a la que diumenge va qualificar d'"immoral" i "injustificada" i a la qual va acusar d'enfortir la "intransigència palestina". Dies abans havia convocat els seus ministres per abordar per primera vegada la "amenaça del BDS", però la reunió es va acabar posposant per problema interns del seu govern. La majoria dels seus ministres afirmen que el BDS no aconseguirà doblegar Israel, però la ministra de Justícia Tzipi Livni i el de Finances Yair Lapid han dit en diverses ocasions que si les negociacions de pau en curs fracassen, Israel patirà una intensificació del boicot que afectarà la seva economia i que podria deixar a Israel en una situació d'aïllament internacional similar a la del règim d'apartheid sud-africà. Igualment, els principals empresaris del país van expressar recentment els seus temors davant el creixement de la campanya BDS.\nEl Secretari d'Estat dels Estats Units, John Kerry, utilitza l'auge del BDS per pressionar Israel en les negociacions amb l'ANP. Dissabte a Munic (Alemanya) va afirmar per primera vegada en públic que "Israel ha de preocupar-se pel boicot si la negociació falla", cosa que li ha valgut les crítiques virulentes de diversos ministres israelians i que va forçar un dia més tard a deixar clara seva "ferma oposició als boicots". Malgrat les seves paraules, tot indica que Kerry seguirà usant l'amenaça del BDS per forçar Israel a fer concessions en les negociacions de pau amb l'ANP.\nPer totes les raons que hem exposat en aquest article, creiem que la campanya internacional de BDS funciona i tot indica que el seu impacte sobre el conflicte israelià-palestí no farà més que créixer. La campanya està forçant progressivament l'aplicació del Dret Internacional i dels Drets Humans a Palestina i Israel per part dels grans actors -públics i privats- implicats, i apropant així la possibilitat d'aconseguir una resolució justa de les problemàtiques de la regió i d'aconseguir la pau. Una pau justa que ha de beneficiar no només a la població palestina, sinó també a la israeliana.\n3 de febrero de 2014 - 12:07 h


Una exposició virtual mostra la importància dels gats en la història de l'art\n'Cats in art history' reuneix 75 obres, des de l'Antic Egipte fins a l'art contemporani\ndilluns 27 d’abril 2020\nLa revolució digital està vivint el seu apogeu en aquests dies i l'art s'ha unit al corrent. Des de l'art de carrer a tot el món fins a la Capella Sixtina, són ara continguts virtuals. Tot i que la sensació no és la mateixa, podeu estalviar-vos cues i veure-ho tot des del sofà.\nEstà més que comprovat que l'art és un bon remei per a aquests dies, i si el combinem amb animalets, ja es converteix en bàlsam reparador de totes les penes.\nI aquí és on entra aquesta inusual exposició artística. Es tracta d'una visita virtual anomenada 'Cats in art history', en què l'Universal Museum of Art analitza la representació dels felins en la història de l'art a través de 75 obres des de l'Antic Egipte fins als nostres dies. Podem confirmar que gairebé tots els gats representats són increïblement adorables o bé delicats i elegants.\nCats in Art History VR exhibition Image: UMA\nRepartida en quatre sales d'una mansió parisenca fictícia, generada per ordinador, l'exposició abasta tot, des del gairebé imperceptible enigma felí en l''Olympia' de Manet fins a les criatures bellament equilibrades representades per Renoir, Delacroix i Courbet. L'única falla a la imatge angelical de l'espècie és el gatet borratxo que apareix a 'Les noces de Canà' de Veronese. Però no es pot ser sempre perfecte, oi?\nPots veure-la ja a la pàgina web de l'Universal Museum of Art\nNO T'HO PERDIS: Museus, centres d'art i galeries del món per visitar des de casa


Aquí TV3 - Com parla la televisió? - Quan es vol informar\nCom parla la televisió? » Quan es vol informar\nQuan es vol informar…\nVideo: El primer objectiu és ser objectiu\nEl primer objectiu és ser objectiu.\nEl periodista ha d'intentar evitar reflectir la seva actitud davant d'una notícia, per tant, és essencial que s'esforci per transmetre-la de la manera més neutra possible, és a dir, per ser objectiu.\nEn aquest vídeo podreu veure com l'equip del l'Info-K prepara el seu informatiu cada dia.\nFoto: Amb un sol punt de Vista no n'hi ha prou.\nAmb un sol punt de vista no n'hi ha prou.\nA l'hora de redactar i preparar una notícia és important recórrer a diverses fonts per contrastar-la i assegurar-ne la veracitat. Com més fonts diferents utilitzem, més rigorosa serà la informació que donem.\nEls redactors poden acudir al departament de documentació per trobar la informació retrospectiva que cal per contextualitzar la notícia, així com les imatges d'arxiu per il·lustrar-la.\nVideo: Quins criteris seguim per seleccionar les notícies?\nQuins criteris seguim per seleccionar les notícies?\nA l'hora de seleccionar una notícia valorem la novetat, la importància i l'excepcionalitat dels fets que es relaten, les conseqüències que tenen per a la societat, la rellevància dels personatges implicats, així com la proximitat emocional i temporal. I, per tractar-se de televisió, la disponibilitat, o no, d'imatges. A més, en tot moment es té present la línia editorial de la cadena, que en última instància determina la inclusió, o no, de la notícia.\nVideo: Un llenguatge respectuós, però no rígid ni encarcarat\nUn llenguatge respectuós, però no rígid ni encarcarat\nA l'hora de fer els telenotícies utilitzem un llenguatge el més planer i pròxim possible perquè l'espectador ens entengui. Escrivim tal com parlaríem per ser escoltats en públic i no pas per ser publicats o llegits. També evitem l'excessiu col·loquialisme (sempre tractem l'espectador de vostè). De vegades, quan la informació ho permet, com ara en els esports, la informació del temps o temes culturals, es pot utilitzar un to més distès. I com que tenim una responsabilitat en la difusió i enriquiment de la nostra llengua, procurem ser precisos i rics en el llenguatge, fugint de tòpics i frases fetes.\nVideo: Com fem un telenotícies?\nCom fem un telenotícies?\nEl procés d'emissió d'un TN comença amb una reunió del consell de TN, format pel redactor en cap, l'equip d'edició del telenotícies, amb l'editor i el realitzador al capdavant, el productor o l'ajudant de producció i els caps de secció que parlen de les notícies i temes que s'han seleccionat per aquell dia. L'equip d'edició fa aquesta selecció en funció de la importància i l'abast de les informacions i també d'un cert equilibri (no tindria sentit que totes les notícies d'un informatiu fossin de cultura o d'internacional).\nUn cop decidits els temes i formats (directes, cròniques, reportatges) s'elabora una escaleta una mena de guió on consta l'ordenació i la durada de cada notícia. A partir d'aquí, redactors, reporters, corresponsals i càmeres es posen a treballar per aconseguir que arribin a temps de l'emissió. Com que el TN s'emet en directe, l'escaleta no està mai totalment tancada perquè durant l'emissió sempre poden arribar notícies inesperades que caldrà incloure.\nA més, un cop a la setmana es reuneix el consell de redacció, on el director i els subdirectors d'informatius debaten amb editors, caps de secció, realització i producció els temes previstos durant la setmana següent i la manera com s'abordaran i s'explicaran.\nFoto: D'on ens arriben les informacions?\nD'on ens arriben les informacions?\nPrincipalment ens arriben per tres vies:\ndels nostres equips de redactors i reporters d'equips lleugers (ENG).\ndels nostres corresponsals\nde les agències de notícies i les agències de comunicació\nVideo: Ajudants externs del TN\nAjudants externs del TN\nPer fer un TN sovint es requereix l'ajuda del departament de documentació si es necessiten imatges de l'arxiu, així com del departament de disseny gràfic, que elabora els gràfics que facin falta perquè s'entengui més bé la informació.\nVideo: Quina diferència hi ha entre un sumari i un resum?\nQuina diferència hi ha entre un sumari i un resum?\nTot i que les paraules “sumari” i “resum” vénen a voler dir el mateix, a TV3 distingim entre l'un i l'altre. El sumari és un recull de titulars breus de les 4 ò 5 notícies més importants i s'emet al principi del telenotícies; el resum s'emet al final del TN i en principi pot ser igual que el sumari, si no és que ha arribat alguna notícia important durant l'emissió o bé que, com passa en el vídeo d'exemple, cal reduïr-lo per falta de temps a la graella.\nFoto: Com aconseguim les imatges d'una notícia?\nCom aconseguim les imatges d'una notícia?\nNormalment a través dels equips lleugers que han sortit a cobrir la notícia sobre el terreny o via agència, valorant a continuació si per elles mateixes les imatges poden donar lloc a una notícia.\nTambé es poden aconseguir imatges d'arxiu del fons de documentació de la pròpia televisió. I si cal es poden encarregar gràfics i animacions il·lustratives al departament de disseny gràfic.\nVideo: En quins formats es presenten les notícies?\nEn quins formats es presenten les notícies?\nUna mateixa notícia es pot donar de maneres diferents i cadascuna se l'anomena amb el seu nom:\nDe plató: es diu quan el presentador del TN parla directament a càmera.\nOFF conductor: es diu quan el presentador o la presentadora del TN no parlen a càmera, sinó sobre les imatges.\n-BVU: és el vídeo o notícia televisiva per excel·lència, explicada en imatges. (Les inicials corresponen a Beta Video Unit, i, malgrat que, actualment, gràcies a la digitalització ja no es fan servir cintes de vídeo, a TV3 continuem anomenant així les notícies televisives.)\nInsert: és el testimoni d'una persona sobre un tema determinat. Pot anar dins d'una notícia més completa o bé sol.\nCrònica: és el vídeo que fa el reporter o corresponsal aportant la seva firma dirigint-se directament a la càmera. D'això, se'n diu un stand-up.\nConnexió en directe: és quan el presentador dóna pas a un periodista que es troba sobre el terreny i que explica la notícia als espectadors.\nReportatge: és el vídeo que recorre a testimonis viscuts per il·lustrar una notícia i ajudar a exposar el tema.\nVideo: Coneixes les “5 W”?\nConeixes les “5 W”?\nNo, no són cap grup musical. Les “5 w” és una fórmula per obtenir la informació completa sobre un esdeveniment. Són la inicial dels pronoms interrogatius en anglès Who? (qui?) What? (què?) Where? (on?) When? (quan?) Why? (per què?) Cap de les 5 preguntes es pot contestar amb un simple “sí” o “no” i les respostes donen la informació essencial sobre els fets a què es refereix la notícia.\nFes servir el teu criteri per aplicar les cinc preguntes bàsiques del periodisme a la notícia que pots veure pel visor. Si et descarregues el PDF tindràs un resum de com hem tractat nosaltres la notícia. Potser tu hauries respost les cinc w d'una altra manera... Comparteix les teves opinions amb els companys i arriba a les teves pròpies conclusions. Per opinar, cal contrastar la informació i, per tant, la nostra proposta no és l'única possible.\nVideo: Els presentadors de TN s'ho saben tot de memòria?\nEls presentadors de TN s'ho saben tot de memòria?\nI ara! No tindrien pas temps de memoritzar tot els textos que han de dir en un TN. Per això, els llegeixen a través del teleprompter, un aparell amb un vidre transparent que es col·loca davant de la càmera i damunt del qual van apareixent els textos a mesura que el presentador els va llegint. Però, per si de cas el teleprompter fallés, els presentadors també tenen a mà una còpia impresa del text.\nVideo: A quins gèneres s'aplica el llenguatge informatiu?\nA quins gèneres s'aplica el llenguatge informatiu?\nMalgrat que el telenotícies (TN) és el millor exemple de l'ús del llenguatge informatiu, aquest llenguatge també s'aplica a:\nVia per la qual una notícia arriba a la redacció del telenotícies, com ara un corresponsal, un reporter sobre el terreny, un testimoni directe, una agència, un altre mitjà de comunicació, etcètera.\nEn relació amb una notícia, confirmar-la a través de dues o més fonts independents.\nDepartament que s'ocupa d'ordenar, indexar, conservar i recuperar material audiovisual de tota mena, especialment còpies dels programes emesos pel canal; també ho fa amb el material imprès: diaris i revistes, locals i estrangers. Abans es guardaven els vídeos en cinta i diaris en paper. Ara, tot es guarda en format digital.\nConjunt dels criteris d'estil i de contingut que prevalen en els programes informatius.\nEncarregat d'investigar, contrastar i escriure les notícies.\nEditor del telenotícies\nÉs qui s'encarrega de seleccionar les notícies i decidir l'ordre en què s'oferiran.\nPersona que té la responsabilitat final sobre la imatge i l'àudio, en l'elaboració d'un programa, sobretot en els seus aspectes artístics.\nProducció (o productor)\nÉs qui s'encarrega de portar el control del pressupost i de coordinar tots els elements necessaris per a la gravació d'un programa (presentador, actors, equip de gravació, públic, vestuari, maquillatge…)\nPersona que introdueix els continguts d'un programa, ja sigui un informatiu, o qualsevol altre gènere televisiu com, per exemple, un concurs, un magazine o un documental.\nSón els encarregats de coordinar la gestió de la informació que arriba a la redacció relacionada amb la seva especialitat A TV3, la redacció d'informatius té les seccions de: Política, Societat-Territori, Comarques (T/N Catalunya), Internacional, Economia, Cultura i Esports.\nEmissió d'un esdeveniment o d'una notícia en el mateix moment que es produeix.\nÉs el vídeo que fa el reporter o el corresponsal quan el firma i es dirigeix directament a la càmera. D'això se'n diu (També se'n diu??) un stand-up.\nGènere periodístic consistent en el relat d'uns fets amb finalitat informativa.\nUn equip lleuger o ENG (de l'anglès Electronic News Gathering; en català Equip Lleuger de Reportatge) és una unitat que es desplaça al punt d'origen de la informació i fa totes les feines periodístiques: la gravació, la redacció de la notícia i el muntatge de les imatges deixant la peça preparada per a emissió.\nPeriodista desplaçat a una ciutat per cobrir les notícies d'aquella zona.\nEmpresa que subministra informació, en text, àudio o imatges, directament als mitjans de comunicació.\nDepartaments d'entitats, associacions, empreses i partits que informen de les previsions d'actes que tenen a veure amb les seves activitats. Actualment canalitzen molta comunicació amb els mitjans de comunicació.\nÉs la part gràfica de la comunicació audiovisual que possibilita comunicar gràficament idees i fets. El departament de disseny gràfic és, per exemple, l'encarregat de fer els grafismes necessaris que ens ajuden a comprendre les notícies. Un clar exemple és la informació meteorològica, feta tota amb gràfics. Aquest departament també s'encarrega de fer les capçaleres (caretes) i la imatge dels programes i, ara, tot el diseny de les pàgines web.\nPart de l'estudi de televisió on es graven els programes.\nPresentador d'un programa informatiu\nÉs la conversió del senyal analògic de vídeo o d'àudio, propi de les màquines més antigues, al senyal digital, que és un format més recent que s'utilitza sobretot en informàtica.\nÉs un aparell consistent en una pantalla on van apareixent, amb lletres grosses, els textos perquè el presentador els vagi llegint. Darrere el vidre hi ha la part frontal de la càmera que està gravant. Però, per si de cas el teleprompter fallés, el presentador també té a mà una còpia impresa del text.\nÉs l'espai informatiu per excel·lència, normalment gravat en un plató i presentat per un o més conductors.\nProducció audiovisual que presenta fets amb intenció narrativa.\nConfrontació d'opinions diferents.\nPrograma en què la paraula, l'entrevista, és la principal característica.\nIntercanvi d'opinions en un to més distès i informal que el que es manté en el debat\nPrograma en què es parla una mica de tot, en un to més aviat distès. Acostuma a tenir un presentador, diversos col·laboradors i també, molt freqüentment, públic convidat.\nPrograma informatiu, normalment en format de reportatge, centrat en un únic tema d'actualitat.\nImatge digital creada o tractada amb procediments informàtics.\nEl formen tots els professionals que intervenen en la gravació d'un programa. Sol estar compost, com a mínim, pel realitzador, el productor i els tècnics de so i de llum i els operadors de càmera, acompanyats, si convé, dels seus respectius ajudants. Si hi intervenen actors, també calen professionals d'estilisme (maquillatge i perruqueria). Si la gravació té lloc en un plató, cal afegir-hi el regidor.\nMot amb què s'anomenen les actuacions conjuntades de perruqueria, maquillatge i vestuari sobre un actor o un presentador.\nConnexió amb una unitat d'enllaços amb una càmera o dues, o una unitat mòbil amb diverses càmeres per a la transmissió en temps real d'un esdeveniment (com ara un partit de futbol, una cursa, una entrevista a peu de carrer...).\n1. de telenotícies: És l'ordre en què el conductor haurà de presentar les notícies en un espai informatiu; 2. de dramàtic: És la manera com s'ordenen les escenes d'un guió dramàtic. 3. d'emissió: (també es coneix com escaleta de continuïtat) És el document on consta tot el que surt per antena, ja sigui publicitat, ràfegues, programes, informatius, promocions, etc, amb l'ordre en què s'ha d'emetre i l'hora exacta d'emissió.


Tomeu Penya torna a Sant Fruitós 20 anys després presentant "Optimista" i acompanyat dels èxits de sempre. — Ajuntament de Sant Fruitós de Bages\nTomeu Penya torna a Sant Fruitós 20 anys després presentant "Optimista" i acompanyat dels èxits de sempre.\nTomeu Penya torna a Sant Fruitós 20 anys després presentant "Optimista" i acompanyat dels èxits de sempre. El proper dissabte 20 de febrer a les 21,00 h., el popular cantautor mallorquí Tomeu Penya presentarà el seu darrer treball "Optimista” a l’escenari del Teatre Casal Cultural, dins la programació cultural de Sant Fruitós de Bages. https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/tomeu-penya-torna-a-sant-fruitos-20-anys-despres-presentant-optimista-i-acompanyat-dels-exits-de-sempre https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/tomeu-penya-torna-a-sant-fruitos-20-anys-despres-presentant-optimista-i-acompanyat-dels-exits-de-sempre/@@download/image/1102160132_copyofbannerfaceconcert2.png.jpg\nEl proper dissabte 20 de febrer a les 21,00 h., el popular cantautor mallorquí Tomeu Penya presentarà el seu darrer treball "Optimista” a l’escenari del Teatre Casal Cultural, dins la programació cultural de Sant Fruitós de Bages.\nTomeu Penya va actuar durant dos anys seguits a Sant Fruitós de Bages amb motiu de la Festa Major d’Estiu, a meitat de la dècada dels 90. En aquesta ocasió en Tomeu es presenta amb un espectacle més intimista pensat per sales petites de concerts, on a més del seu darrer treball “Optimista” també farà un recorregut pels seus èxits de sempre, des d’aquell mític disc “Illes dins un riu”.\nTomeu Penya presenta nou disc anomenat “Optimista” on el cantautor mallorquí, acompanyat del seu amic Simó Pocoví, inicia una gira que el portarà per tot Catalunya, Balears i Andorra, una oportunitat única de veure un dels cantautors més admirats i estimats de casa nostra amb un espectacle diferent plé de bones cançons i grans dosis d’humor. No hi faltaran els seus gran èxits de sempre com “Mallorquins i catalans”, “Illes dins un riu” o “Duc el dimoni dins jo”.\nPintxo de sobrassada amb formatge i xarrup de Pomada pels assistents.\nPer acompanyar la vetllada musical, els assistents podran degustar, inclòs dins el mateix preu de l’entrada, un deliciós pintxo de sobrassada i formatge i un xarrupet de Pomada Xoriguer, per acostar-nos a l’ambientació illenca.\nDes d’una hora abans i fins una hora després del concert hi haurà servei de bar a càrrec del Nou Celler, on també està previst que hi passi en Tomeu per fer-se les típiques selfies amb els assistents que ho desitgin.\nEntrades a la venda al preu de 16 euros\nEncara hi ha entrades anticipades a la venda al preu de 16€, a l’àrea de cultura de l’ajuntament, al Nexe, i també a les taquilles del Teatre Kursaal (Manresa) i per internet a www.kursaal.cat El preu de les entrades el dia de la representació serà de 18€, i en el cas que en quedin es podran comprar al Teatre Casal Cultural des d’una hora abans de l’inici de la funció.


dimarts, 16 de juliol de 2019 21:13h\nImatge de la candidatura de MÉS per Binissalem amb Ensenyat i Campomar.\n08-02-2019 | MÉS per Binissalem\nMÉS per Binissalem ha presentat aquest divendres la 'capçalera' de la candidatura per les eleccions locals. L'acte va comptar amb la presència de més cent persones que ompliren la primera planta del Casal de cultura de Can Gelabert.\nEs tracta d'una candidatura paritària que encapçalarà Pere Pol i Creus, Aurora Mateu Martínez, Antoni Pons Moya, Magdalena Pons Esteva, César Moreno Llabrés i Aina Lladó Ferrà. Aquesta és una capçalera elegida per l'assemblea de MÉS i que destaca per «la seva experiència i la incorporació de cares noves».\nSegons han assegurat des del partit, l'objectiu principal de la candidatura és fer possible «el canvi que ja demanaren molts binissalemers i binissalemeres fa 4 anys». Així, l'agrupació local «pretén consolidar els bons resultats d'aleshores i passar a ser la força més votada el 2019, després de la caòtica legislatura que ha sofert Binissalem en mans de tres batles: dos del PP i Víctor Martí, d'UxB, que no han suposat cap canvi significatiu a l'ajuntament i per al poble de Binissalem».\nEn aquest sentit, des del partit han recordat que, a les darreres eleccions, MÉS va ésser «la segona força política del consistori, amb 1.195 vots, a tan sols 150 vots de diferència del Partit Popular (PP)». Així, el partit ja ha estat treballant durant aquests quatre anys a l'oposició «realitzant moltes propostes que ni PP ni UxB han sabut desenvolupar».\nLa creació d'un Pla de Mobilitat, la 'vianització' del centre històric, la construcció d'un nou centre d'educació infantil 0-3, etc. són molts dels projectes que, tal com han assegurat, «l'equip de govern de torn no ha sabut impulsar».\nAixí, Des de l'agrupació local han recalcat que «durant els mesos vinents es continuarà treballant per formar una llista plural i diversa i per recollir les propostes que configuraran el programa electoral 2019-2023». Han assistit a la presentació Miquel Ensenyat, candidat a president del Govern per Més per Mallorca i Joanaina Campomar diputada i candidata també al Parlament.


Guanyar un Llevant a l'alça, l'únic camí del Reial Madrid per sortir de la crisi - Diari de Girona\nGuanyar un Llevant a l'alça, l'únic camí del Reial Madrid per sortir de la crisi\nddg 20.10.2018 | 00:41\nGuanyar un Llevant a l'alça, l'únic camí del Reial Madrid per sortir de la crisi Diari de Girona\nEl Reial Madrid rep aquest migdia (13.00 hores) el Llevant al Santiago Bernabéu obligat a enterrar d'una vegada per totes la seva nefasta ratxa de resultats, que l'han dut a encadenar quatre partits sense guanyar ni marcar. És la primera crisi de Julen Lopetegui al capdavant de l'equip. Per acabar amb ella no els toca cap altre remei als blancs que intentar batre un rival que va cap amunt i que ha sumat dues victòries en els seus dos darrers partits.\nEl futur de Lopetegui al capdavant de la plantilla està en joc en els tres propers partits. El Reial Madrid ve d'un mes negre, perdent contra Sevilla i Alabès a la Lliga, a més d'un empat a casa amb l'Atlètic de Madrid. A tot això se li ha de sumar la inesperada desfeta al camp del CSKA en Lliga de Campions. El tècnic, almenys, pot estar d'enhorabona perquè recupera efectius com ho són Marcelo i Isco. Tots dos han superat les seves respectives lesions. Els dubtes els té al davant, amb Benzema i Bale que no tenen el mateix ritme que els seus companys. L'única absència segura és la de Carvajal. El seu lloc al lateral dret l'ocuparà Odriozola.\nDe la seva banda l'entrenador del Llevant, Paco López, té les baixes per lesió de Coke Andújar i Nikola Vukcevic. S'han quedat fora de la convocatòria Samu García i Antonio Luna per decisió tècnica, mentre que Borja Mayoral no podrà jugar a l'estar cedit pel Reial Madrid.\nEl Ministeri de Turisme preveu invertir 3,4 milions a l´Estartit


Javier Arce, guanyador del IX Premi Vila de Santanyí Francisco Bernareggi d’Arts Visuals | Ajuntament de Santanyi\njavier arce guanyador del ix premi vila de santanyi francisco bernareggi darts visuals\nJavier Arce, guanyador del IX Premi Vila de Santanyí Francisco Bernareggi d’Arts Visuals\nLa Regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Santanyí ha fet oficial, aquest cap de setmana, el nom del guanyador del IX Premi Vila de Santanyí Francisco Bernareggi d’Arts Visuals amb la inauguració de l’exposició dels projectes finalistes.\nAixí, el premi ha sigut per a l’artista Javier Arce Bueno, amb la proposta Keep polítics out of this picture. Després de gairebé una dècada, el Bernareggi segueix lluitant per aconseguir ser un guardó de prestigi, que espera consolidar-se i convertir-se en mirall de les avantguardes artístiques. L’obra guardonada ha obtingut una dotació de 5.000 €, i passarà a formar part de la col·lecció municipal d’art contemporani. A més l’Ajuntament cedirà l’espai de la Casa de Cultura Ses Cases Noves, per organitzar una exposició individual a l’artista guanyador, que comptarà amb 2.000 per a les despeses.\nEn aquesta edició del premi s’han rebut 82 sol·licituds, un dels nombres més elevats de la història del guardó. Les propostes han estat revisades per un jurat qualificador format per Susy Gómez, artista contemporània, Chema de Francisco, director de la fira Estampa (Madrid), Biel Amer, crític d’art i gestor cultural, i Elena Ruiz. Directora del Museu d’Art Contemporani d’Eivissa.\nDe la mateixa manera, el jurat també ha decidit atorgar una Menció d’Honor per unanimitat a Tomás Pizá Cabrer per By the side of the road I fell in Love with a beautiful highway.\nA més de Javier Arce i Tomás Pizá, els altres finalistes són Marla Jacarilla amb Minalatan (De la sèrie: Anotaciones para una eiségesis); Roser Caminal amb Si je te vole la Mer; Adrian Martinez Mari amb Atril 1; Juan Baraja amb Norlandia; Cristòfol Pons amb Teología del desarrollo económico; David Latorre amb Manifiesto; José Juan Fiol Alemany amb To lose a performance meter in an anonymous painting; Xim Llompart amb Drone storm summer interlude; Ana Del Águila Malváez amb Soldado y salvavidas (Los niños perdidos de Ceuta Díptico);i Art al quadrat amb Silvia en la piel de Olimpia Arocena.\nLa regidora de Cultura, Ricarda Vicens, també s’ha mostrat molt satisfeta: “és un goig poder estar al capdavant d’una regidoria com aquesta i veure com la participació en aquest premi d’arts visuals dedicat a Francisco Bernareggi augmenta any rere any. A més de cada vegada ens arriben obres i propostes de tots els racons d’Espanya, cosa que fa que el premi estigui guanyant molta força”.


Aquest diumenge és el Dia Universal de la Sardana\nLa sardana unitària que es tocarà a totes les ballades del Principat, la Catalunya Nord i la resta de comunitats catalanes és 'El saltiró de la cardina', de Vicenç Bou\nAquest proper diumenge, 17 de juny, és el Dia Universal de la Sardana. I com a tal, a totes les ballades d'arreu, tant del Principat com de la Catalunya Nord i de la resta de comunitats catalanes sonarà una mateixa sardana. Serà 'El saltiró de la cardina', de Vicenç Bou.\nAquesta peça és una obra clàssica d'uns dels compositors més coneguts del món de la sardana. L'elecció d'aquesta obra es deu al cinquantenari de la mort de Vicenç Bou. A més a més, coincideix que l'estrena de la sardana va ser just fa 100 anys, és a dir, el 1912.\nCada any, el diumenge previ a Sant Joan totes les manifestacions sardanistes de tot el món expressen la universalitat de la sardana amb la interpretació d’una peça comuna per a totes elles.\nEl Dia Universal de la Sardana té com a objectiu difondre i enaltir la sardana com a dansa i fer visible el seu esperit de germanor i festa que representa. Per aquesta raó no només s’organitzen ballades als Països Catalans, sinó que casals catalans de l’estranger i d’altres entitats acostumen a preparar esdeveniments sardanistes per  a aquesta data.\nEntre el Dia Universal de la Sardana i Sant Joan se celebraran fins a 103 esdeveniments sardanistes, entre ballades, concerts i concursos, repartits per tot el món.


El Rebost de la Rosa: de març 2022\n150 gr de formatge blau (el que més us hi agradi)\nPosarem força aigua a bullir per a tirar-hi la pasta; mentrestant, començarem amb la crema de formatge. Tirem la nata a un cassó i quan comenci a bullir, retirarem del foc i hi esmicolem el formatge, guardant-n´hi uns dauets per a l´emplatat. També trencarem les nous i en guardarem uns trossets per al final.\nPosarem les nous a una paella amb una miqueta d´oli, les daurem i reservem. Quan la pasta estigui feta la integrarem a la crema, no cal escórrer-la bé, hi tirarem també una mica del brou de la cocció, amb una mica d´oli, donem un parell de remenades i ja podem emplatar: posem la pasta ben cargolada al mig i pel damunt hi posem dauets de formatge i uns quants trossos de nous. Acabem el plat empolvorant amb una mica de pebre recent molt, BON PROFIT!!\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 7:01 Cap comentari:\nAhir vaig tindre una gran sorpresa: em van portar múrgoles recent collides i la veritat, em fascinen, tan pel seu aroma com per la seva forma tant bonica i com no, pel seu gust intens, però a la vegada delicat i suau. Són uns dels bolets més preuats pels "gourmets" francesos i espanyols.\nTambé tenia uns espàrrecs de marge recent collits, doncs au, som-hi!!\n4-5 ous ben grossos\nun bon menat d´espàrrecs\nPrimer que res agafem les múrgoles i les netegem bé davall de l´aixeta i posarem a una paella amb una miqueta d´oli i les fregirem. Amb l´oli que ens quedi, també saltejarem els espàrrecs que, prèviament, haurem escaldat, molt poca estona, només per a traure-li la fortor.\nJa només ens caldrà tirar-li els ous, d´un en un, remenem fins que ens quedin al nostre gust de fets i només cal emplatar; posem una bona cullerada de remenat i guarnim tot el voltant amb les múrgoles o les "marucles" que naltros anomenem, doncs au, BON PROFIT!!\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 6:53 Cap comentari:\nAmanida de taronja amb llagostins i favetes "baby" regada amb una vinagreta de mel i taronja\n2 taronges ben maques\n1 pot de favetes "baby" amb oli d´oliva\n3 cabdells d´enciam\nsuc de taronja, 1 cullerada sopera de mel, sal, oli i pebre negre i un rajolí de vinagre blanc\nRentem bé els cabdells i els tallem a rodanxes, igual que las taronges; reservem.\nTraurem els caps dels llagostins i ja els posarem a punt per a emplatar.\nFarem la vinagreta: posarem a un bol el suc de taronja, la cullerada de mel, el vinagre, la sal, l´oli i una mica de pebre negre. Només ens caldrà muntar el plat.\nPosarem al fons del plat una rodanxa del cabdell, damunt una de taronja, una altra d´enciam, una de taronja i acabarem al el cabdell; posarem al voltant del plat les "favetes", asseurem als llagostins i regarem tot amb la vinagreta, també amb un "toc" de pebre de colors, recent mòlt.\nÉs una recepta molt senzilla i a la vegada molt gustosa, animeu-vos, BON PROFIT!!\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 7:34 Cap comentari:\nMandonguilles de carn amb crema d´albergínia i "mini samfaina"\n400 gr de carn picada (ens sortiran unes 20 mandonguilles, meitat vedella/meitat porc)\n1 pot de "mini samfaina" (si és fet de casa millor)\n3 alls ( 2 per a fer les mandonguilles i l per a la crema d´albergínia)\nsal, oli, pebre negre i anet\nPosarem la carn picada a un bol i la salpebrem, hi afegim una miqueta de llet i una molleta de pa, ens quedaran més tendres; integrem tot bé i hi afegim el julivert ben picadet. Ja podem fer les mandonguilles; les enfarinarem, passarem per pa ratllat i fregirem. Reservem.\nL´albergínia la posarem al forn ben sucada d´oli i la deixarem fins que quedi ben escalivada ( a 180ºC durant 25-30 minuts, més que menys). Quan estigui freda li traurem la pell i la posarem al vas de la batedora junt amb la sal, una mica de pebre, els alls laminats i el suc de la llimona; integrem tot bé i reservem.\nJa només ens caldrà muntar el plat: posem a la base una bona cullerada de la crema, damunt, amb un cèrcol metàl·lic, hi posem la samfaina, al seu voltant les mandonguilles i si ens queda crema farem unes flors que, empolvorarem amb anet, QUE US VAGI DE GUST!!\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 9:57 Cap comentari:\nFesols cuits amb punxegudes, gambetes i maionesa de julivert\n400 gr de fesols cuits\n250 gr de punxegudes (llengua de bou)\n200 gr de gambetes\n2 alls (1 més per a fer la maionesa)\nSi els fesols els tenim ja cuits, avançarem molt en l´elaboració de la recepta, doncs és el que costa més de coure.\nPosarem els dos alls laminats a una paella amb força oli i els farem ben daurats; tot seguit hi posarem les gambetes, salpebrarem i donarem uns quants tombs, les traurem i hi afegim les punxegudes, també salpebrarem i deixarem coure una estona, uns 15-20 minuts, aproximadament.\nAnem a fer la maionesa: posem al vas de la batedora l´ou, l´all, el vinagre, la sal, una mica de pebre negre, el julivert i un bon raig d´oli, emulsionem tot i ja la tenim. Ja només ens caldrà muntar el plat; posem a la base els fesols, damunt les punxegudes i les gambetes, regarem amb l´oli restant de la cocció i per acabar, hi posem la maionesa de julivert,. Tot "a punt" per a gaudir-lo, ÀNIMS!!\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 8:46 Cap comentari:\nAquest plat té unes quantes elaboracions però, la veritat, val i molt la pena, us animeu??\n5-6 costelles de porc, fetes al forn\n1 ceba tendra ben grossa\n200 ml de crema de llet o nata\ncibulet, julivert, el que més us agradi\nLa costella, si podem tenir-la cuita, millor, doncs és el que més estona costa; la posarem al forn salpebrada amb un bon raig d´oli i a 170-180ºC durant uns 40-50 minuts, més que menys.\nAnem a fer la "parmentier" de patata. Rentem bé les patates, les courem amb la seva pell i quan comencin a bullir comptarem uns 25 minuts, o bé, punxarem amb la punta d´un ganivet i si entra amb facilitat, ja estaran cuites. Les escorrem, les deixem refredar i després les pelem. Tot seguit les passarem pel passapuré o les aixafem amb una forquilla i reservem a un bol.\nEn un cassó petit escalfem la crema de llet, la llet i la mantega, barregem amb la patata, fins que quedi tot ben integrat, rectificant de sal i pebre, si cal.\nQuan tinguem les costelles de porc tèbies, les desossarem i esmicolem la carn, que també reservarem.\nAra hidratarem les figues: les posarem amb aigua calenta uns 10 minuts, després les escorrem i picarem ben fines.\nI ja per últim, agafarem una cassola amb un bon raig d´oli i sofregirem la ceba ben picada; tot seguit hi afegirem les fiques i la mel, donarem un parell de remenades i hi posem la carn de porc i el cibulet, integrem tot bé.\nAmb el forn preescalfat a 180ºC, agafem una safata i cobrim amb una mica de puré, després hi posem la carn, aixafant-la bé, tornem amb una capa de puré, empolvorem amb el pa ratllat i ho posem al forn, durant uns 20 minuts. Està DELICIÓS!!!\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 8:57 Cap comentari:\n150 gr de bajoques\n1 carabassó ben maco\nuna mica de crema de llet o bé nata líquida\nAgafarem totes les verdures i les tallarem ben petites, a daus; les posarem a una cassola amb un bon raig d´oli d´oliva i les sofregirem una miqueta, salpebrem i ja podrem tirar-hi l´aigua, deixant que es coguin bé.\nMentrestant, agafarem una pastanaga, un trosset de carabassa, unes quantes bajoques, un tros de moniato i una patata i les tallarem amb una mandolina o bé amb un pelador de verdures i les posarem a hidratar amb aigua ben freda.\nQuan les verdures estiguin cuites, traurem, si és necessari, una mica del brou de la cocció i passarem per la batedora, hi posarem una mica de formatge i acabarem d´emulsionar bé la crema. Ho passarem pel colador xinès, doncs queda més fina.\nTot seguit agafarem les verdures hidratades, les passarem per un paper absorbent i anirem fregint a una cassola ambforça oli o a una fregidora.\nI ja ho tenim, només ens quedarà emplatar; posem la crema, per sobre hi posarem les verdures cruixents, salpebrem i hi tirarem un rajolí de crema de llet o nata, si ens hi agrada, és clar, BON PROFIT!!\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 8:26 1 comentari:\nPublicat per El Rebost de la Rosa a 6:33 2 comentaris:


L'arqueòleg Eudald Carbonell i l'empresari Manel Xifra protagonistes de la segona xerrada del cicle d'EnginyersGi sobre coneixement a Instagram Live\nLes xerrades emparellen referents del coneixement i l'enginyeria com Eudald Carbonell i Manel Xifra, M. Àngels Pèlach i Sílvia Planella, i Lluís Torner i Miquel Carbonell\nEls convidats han estat premiats amb els Premis Manel Xifra i Boada que atorga anualment Comexi Group i el Col·legi.\nENGINYERS GI, el Col·legi d'Enginyers Graduats i Enginyers Tècnics Industrials de Girona organitza la segona xerrada del cicle Xerrades d'Enginy que son emeses en directe a través del seu canal d'Instagram (@enginyersgi). L'objectiu és promoure una sèrie de debats sobre diferents temes d'actualitat en un format distès i des d'un punt de vista tècnic i humanista.\nLa segona xerrada que tindrà lloc aquest dimecres 21 d'octubre a les 18 h i comptarà amb Eudald Carbonell i Manel Xifra, que es preguntaran si la societat camina cap al col·lapse. A partir de la crisi sanitària i econòmica de la Covid-19 s'analitzarà cap a on es dirigeix la societat, els seus dirigents i els seus pensadors i quin paper hi juga l'enginyeria i altres disciplines tecnològiques. Eudald Carbonell és doctor en geologia per la Universitat Pierre et Marie Curie i en història per la Universitat de Barcelona des de l'any 1999, ocupa la càtedra de Prehistòria de la Universitat Rovira i Virgili i actualment és investigador principal del Grup d'Autoecologia Humana del Quaternari d'aquesta universitat i investigador de l'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES). El 2009 va rebre el Premi Nacional de Cultura i el 2018 el Premi Manel Xifra i Boada. Per la seva banda Manel Xifra és enginyer industrial i president de l'empresa Comexi Group i de la patronal Metall Girona.\nEl tercer debat, que tindrà lloc el dimarts 3 de novembre a les 18 h, es titula "Recerca de frontera: futur i aplicacions de la fotònica" i comptarà amb Lluís Torner i Miquel Carbonell. La fotònica és la ciència i la tecnologia de la generació, control i detecció de fotons, que són partícules de llum. L’anomenada ciència de la llum està vinculada a la vida quotidiana, ja que s’utilitza als telèfons mòbils, ordinadors portàtils, instruments mèdics o il·luminació. És la diagnosi per a la imatge que permetrà desenvolupar estris que detectin marcadors de malalties en fase molt embrionària i sovint de manera no invasiva. Lluís Torner és fundador i director de l’Institut de Ciències Fotòniques (ICFO), catedràtic de la UPC, guardonat amb la Medalla Narcís Monturiol el 2009, el Premi de Lideratge d’àmbit mundial de la Optical Society of America el 2011, el Premi Nacional de Recerca l’any 2016 i el Premi Manel Xifra i Boada l'any 2019. Miquel Carbonell és enginyer tècnic químic, tècnic municipal i secretari d'ENGINYERS GI.\nEl passat dimecres dia 14 va tenir lloc el primer debat, que va tractar de com incentivar les dones per tal que escullin carreres tecnològiques, i va comptar amb M. Àngels Pèlach i Sílvia Planella. M. Àngels Pèlach és directora de l'Escola Politècnica Superior de la Universitat de Girona i és catedràtica d'Universitat i enginyera química. Sílvia Planella, és fundadora i codirectora del projecte ENGINY-era, és directora d’Enginy Consultoria, i membre d'EnginyersGi i graduada en Enginyeria Tècnica Industrial Mecànica i en Arquitecta Tècnica.\nLabels: Activitats Catalunya Conferències Història xerrada


Els cotxes voladors podrien arribar d’aquí a pocs anys | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nEls cotxes voladors podrien arribar d’aquí a pocs anys\nEl vehicle volador urbà, anomenat CityHawk, serà de forma i mida similar a l’aeronau militar no tripulada Cormorant, desenvolupada per una altra filial d’Urban Aeronautics, que hi porta treballant més de deu anys. Aquest model fa servir la tecnologia VTOL (Vertical Takeoff and Landing) d’enlairament i aterratge vertical, pensada per a aplicacions militars, un sistema que, segons ha assegurat l’empresa, la seva filial Metro Skyways projecta fer servir per crear aeronaus civils.\nEl CityHaw tindrà un disseny compacte sense ales ni motors exteriors, fet que facilitarà el seu vol entre edificis i a baixa altura. En comptes d’això, incorporarà unes pales de rotor intern, en lloc de tenir-les a la part de dalt i exposades com en els helicòpters, i que permetran l’enlairament i l’aterratge vertical. Tindrà capacitat per a quatre persones i estarà pilotat per una persona, tot i que, segons asseguren els seus creadors, tindrà un alt grau d’autonomia.\nSegons ha explicat la companyia en un comunicat, atès que funcionarà amb combustible d’hidrogen líquid serà un mitjà de transport net, ja que no emetrà emissions de carboni. I ha afegit que el desenvolupament d’aquest projecte de transport urbà durarà com a mínim cinc anys mes.


L'associació reclama al Govern ajudes directes i titlla de "fracàs" les restriccions aplicades durant el Nadal\nper Marta Romera / ACN 25/01/2022 14:44h\nEl Gremi de Restauració de Barcelona ha demanat al Govern la supressió del certificat covid per entrar a bars i restaurants després de gairebé dos mesos de la seva entrada en vigor. «Si bé la seva introducció va generar un repunt en la vacunació, mantenir-lo com a requisit d'accés no està justificat», ha defensat aquest dimarts el director de l'associació, Roger Pallarols.\nPer altra banda, el gremi ha reclamat al Govern que aprovi ajudes directes per compensar la pèrdua d'ingressos provocada per les restriccions durant la campanya de Nadal. Pallarols ha titllat de «fracàs» l'estratègia «basada en les restriccions» i ha destacat que les mesures «no han evitat que es disparin els contagis i, en canvi, han enfonsat més els restauradors».\nEl Gremi de Restauració demana la supressió del certificat covid a l'hostaleria perquè ja no promou la vacunació | LleidaDiari.cat\nLa situació dels establiments d'oci nocturn\nEn el mateix escrit, el gremi exigeix al conseller de Salut, Josep Maria Argimon, que «demani disculpes» i «assumeixi l'error en primera persona». Alhora, l'agrupació ha volgut mostrar «solidaritat» amb els establiments d'oci nocturn i ha reclamat la seva obertura «immediata». «No té cap sentit perllongar l'agonia d'uns empresaris que es troben al límit de les seves capacitats», ha conclòs.\nEl Govern aixeca les restriccions en trobades, aforaments i horaris i manté l'oci nocturn\nAtenció famílies: Els vídeos de joguines contenen publicitat encoberta


Neinor Homes compra terrenys a la zona de Joan XXIII per 6,6 MEUR per construir 90 habitatges\nImatge d'una de les promocions que té en marxa a Sitges\nLa promotora immobiliària entra així al mercat local de Tarragona «que presenta dinàmiques favorables», segons la companyia\nActualitzada 07/09/2017 a les 14:14\nNeinor Homes, una de les promotores immobiliàries que compta amb una de les carteres de sòl finalista –apte per a la construcció– més àmplies de tot el territori espanyol ha invertit 6,6 milions d’euros en la compra de dos solars de 10.000 metres quadrats per a la construcció de 90 habitatges. Els terrenys adquirits estan ubicats al sector de Joan XXIII de Tarragona, «una àrea residencial de la ciutat amb escassa oferta de producte d’obra nova i amb una demanda creixent», segons assegura la companyia, la qual va ser la primera promotora residencial que va debutar en Borsa –el passat mes de març– després de la crisi de la construcció.\nLa compra de terrenys per part d’aquesta empresa suposa l’expansió de la mateixa al que considera regió de l’est i l’entrada al mercat local de Tarragona, «que presenta dinàmiques favorables», segons l’empresa. A Catalunya, la companyia ja té projectes en marxa a Barcelona ciutat, l’Hospitalet de Llobregat, Sant Adrià de Besòs, Sant Cugat del Vallès, Sant Just Desvern, Sitges, Sabadell i Girona. Les promocions de la companyia a Catalunya representen aproximadament el 25% del total de projectes que té a tot Espanya.\nNeinor Homes és una de les principals noves promotores sorgides a Espanya després de l’esclat de la bombolla immobiliària. Està participada pel fons nord-americà Lone Star, que es va quedar alguns actius immobiliaris de Kutxabank i, a més, actua com a companyia de serveis immobiliaris per al banc basc. La companyia té seu a Bilbao i oficines a Madrid, Barcelona i Còrdova.


domingo, 13 junio 2021 - 10:42 h\nJorge Bello | 14/03/2019\nA poc d’assabentar-me’n, amb l’excusa pueril, o senil, de regalar-los un aparell de música, hi vaig entrar. Vam xerrar una bona estona. Em van tractar correctament, nois i noies d’aspecte ben normal i d’idees ben clares.\nM’explicaven que volien oportunitats, perspectives. Em deien que estaven segurs que encara és possible un món millor, més just i més ben repartit. Tota la raó del món.\nVaig veure que tenien les idees, i la sang, i la potència, i la força, i les ganes de fer, de començar, d’alçar el vol. El banc, però, no els deixaria fer perquè poc després s’estimaria més tornar el local a la pols i a les rates, que no pas donar-los una oportunitat.\nDins ja era tot prou net. Hi havia unes cadires i unes taules d’aspecte bancari, i sobretot hi havia llibres, tot de llibres en ús, ben posats sobre unes prestatgeries que també semblaven bancàries. Em va agradar, l’ambient era de confiança.\nEl local va romandre buit durant anys. Abans hi havia un banc. Buit, omplint-se de pols i de rates, fins on puc saber aquest local continua que és propietat d’un banc, o tal vegada d’un fons voltor, que és tres quarts del mateix. Tots dos fan especulació pura i dura, cruel i salvatge, tot i les persones, més enllà de les persones.\nUn dia, aprofitant que no hi eren, van venir i van tancar portes i finestres amb gruixudes planxes de ferro, enganxades amb soldadura. No van buidar el local, sino que el van ferrar amb tot el que hi havia a dins: mobles, llibres, roba, il·lusions, vida.\nEls bancs van retenir com a botí un gran conjunt de propietats, habitatges. Persones van acabar al carrer, habitatges van acabar al banc dolent, que per definició és un ens per a l’especulació.\nAra, els bancs van vendre els habitatges que tenien en cartera i que oferien per internet. A un preu molt inferior, els bancs van vendre aquests habitatges als fons voltor. Consulteu la premsa, si us plau. El preu de venda ha estat un 50 per cent inferior, i fins i tot un 75 per cent de descompte.\nAquests milers d’habitatges continuen en venda a través dels mateixos portals d’internet, i encara que van canviar de mans a preu de ganga, continuen a la venda amb el mateix preu que abans. El negoci per al fons voltor és, per tant, gegantí. La maldat, també.\nL’especulació és legal, però necessita la complicitat entre banquers i polítics. L’ocupació d’un local o un pis, buits per mor de l’especulació, en canvi, no és legal, i sembla cosa escandalosa.\nLa cosa escandalosa, però, és el fet que els bancs van estimar-se més vendre milers d’habitatges a fons voltor, a un preu mínim, que no pas vendre o llogar aquests mateixos habitatges, a un preu igual de mínim, a les moltes persones que busquen habitatge.\nHi ha una maldat majúscula en la complicitat entre polítics i banquers per mantenir l’especulació. L’especulació destrueix persones i famílies, ciutats, illes i pobles. Destrueix la confiança i la convivència social perquè fa que tot sigui cada cop més car, inaccessible. Fa que les diferències siguin cada cop més profundes.\nMenorca i Barcelona són ben a dins d’aquesta espiral. L’autoritat li dona prioritat a l’especulació, a la qual protegeix legalment, alhora que margina ara el necessari, ara el vulnerable.\nEn el cas menorquí, prou que es veu que l’Illa ha perdut bona part de la capacitat d’atracció de persones i famílies, professionals, col·lectius que són prou necessaris, per manca de lloguers accessibles. És a dir, per mor de l’especulació, turística, immobiliària.\nAquesta especulació sembla que li agrada més a l’autoritat que no pas la perspectiva d’atraure les persones que Menorca necessita. D’això, se’n diu complicitat, i té nom i llinatges. I provoca comportaments incívics que són força comprensibles.\nSi fos el cas, sí que jo mateix ocuparia un local buit, o un habitatge tancat per a l’especulació. És clar que ho faria de tal manera que fer-me fora fos difícil. Ningú és ximple.\nHo faria perquè si no hi ha el dret d’ocupar allò buit, tampoc no hi ha el dret de deixar-lo buit només per fer-ne diners i encarir en conseqüència els habitatges dels voltants.\n25/10/2018 Per millorar la salut infantil


Sis patis d'escoles obren al vespre a partir d'aquest dilluns - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nCan Deu, Can Rull, Centre, Educació, Espronceda, Poblenou, Sabadell, Societat, Sol i Padrís\nEls patis de cinc escoles obriran entre les 18 i les 20 hores a partir d’aquest dilluns i fins a finals de l’estiu en una nova edició dels anomenats Patis Oberts. En les properes setmanes s’hi incorporarà l’escola Joaquim Blume.\nEn aquesta edició, els Patis Oberts es faran a les escoles Andreu Castells (Can Rull), Espronceda i Juan Ramón Jiménez (Poblenou), on ja es feien l’any passat. En la zona centre, es farà al pati del Joanot Alisanda enlloc de l’escola Teresa Claramunt. I en la zona nord s’aposta per l’escola Can Deu enlloc del CEIP Roureda. Així mateix, properament s’hi incorporarà l’escola Joaquim Blume, a Sol i Padrís.\nAixí el numero de Patis Oberts arribarà a sis a Sabadell, ampliant-se en un respecte el darrer any i en dos respecte la primera edició.\nEls patis oberts donen als infants i joves més oportunitats de lleure. Fomenten la relació entre ells i també, per tant, la cohesió i la convivència. Fins ara la valoració dels patis oberts és altament positiva i per això des del Govern apostem per potenciar aquest projecte”, assegura el regidor d’Educació, Joan Berlanga.\nEls Patis Oberts compten amb un dinamitzador, que es fa cura de l’espai i si cal proposa jocs als assistents, tot i que la majoria juga de forma lliure en condicions de seguretat. Els infants més petits han d’anar acompanyats per un adult. Obren de dilluns a diumenge, entre les 18 i les 20 hores.\nFoto portada: un dels patis al CEIP Espronceda. Autora: Ariadna Blánquez.


L'alcaldessa de VNG visita el veïnat de l'Aragai\nLa trobada va tenir lloc al Club de Tennis\nUna representació de l'equip de govern de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú, encapçalada per l'alcaldessa Neus Lloveras, va reunir-se ahir amb veïns i veïnes de l'Aragai, en el marc del programa "L'alcaldessa al teu barri". Els habitants del sector van traslladar principalment demandes sobre mobilitat i manteniment de la via pública. L'alcaldessa els va informar de les noves mesures en la recollida de poda i voluminosos que l'Ajuntament està posant en marxa. Ambdues qüestions havien estat reclamades pel veïnat de l'Aragai en trobades anteriors.\nAcompanyant l'alcaldessa, van assistir a la trobada la regidora d'Hisenda, Empresa i Innovació, Olga Arnau; la regidora d'Educació, Ocupació, Seguretat i Recursos Humans, Glòria Garcia; la regidora de Polítiques de Ciutadania, Blanca Albà, i el regidor de Serveis Viaris i Mobilitat, Joan Giribet. En la sessió es va fer retorn d'actuacions realitzades al barri en els darrers mesos a petició dels veïns, com l'eliminació dels dipòsits de gas natural que hi havia en un solar, així com l'arranjament de voreres a la Torre del Vallès i la intensificació de requeriments a propietaris de solars perquè en facin manteniment.\nL'alcaldessa de la ciutat va parlar també de la nova ponència de valors cadastrals de Vilanova i la Geltrú, que entrarà en vigor el 2019. La revisió, demanada per l'Ajuntament des de 2014 a la Direcció General del Cadastre, ha permès ajustar els valors a la realitat actual. Els veïns i veïnes van acollir la informació, i se'ls va recordar que s'ha obert una oficina d'atenció presencial al Centre Cívic La Geltrú, per a totes les persones que necessitin fer consultes o informar-se.\nEls representants municipals també van explicar les imminents millores en la recollida d'escombraries a la ciutat, algunes de les quals havien estat demanades des del barri. En aquest sentit, a l'Aragai es disposarà des d'avui mateix de quatre punts de recollida específica de restes de poda. Igualment, el nou funcionament de la recollida de mobles i andròmines, assignant un dia de la setmana a cada barri, evitarà l'acumulació d'objectes al voltant dels contenidors.\nEls veïns presents a la trobada van alertar de l'excés de velocitat que prenen alguns vehicles en punts de la ronda Ibèrica i de l'avinguda de la Torre del Vallès. La necessitat de repintar el carril bici de la ronda Ibèrica i de vetllar el manteniment dels parterres en alguns punts de la ronda, van ser altres peticions expressades.\nAixí mateix, els habitants del barri van queixar-se de falta d'aparcament en alguns carrers i de problemes amb l'enllumenat públic, una qüestió que el govern espera que es resolgui amb la renovació a tota la ciutat que s'ha aprovat recentment. El barri també ha patit la presència del mosquit tigre i de paneroles l'estiu passat, per la qual cosa l'Ajuntament augmentarà en control en la neteja de solars i punts d'acumulació d'aigua.\nAmb la trobada d'ahir dimecres a l'Aragai, l'Ajuntament enceta una nova ronda de "L'alcaldessa al teu barri", reunions obertes a tots els veïns i veïnes, amb la finalitat de facilitar espais d'intercanvi d'opinions i conversa informal amb l'alcaldessa i l'equip de govern, així com també de rendiment de comptes de la gestió municipal. Dimecres que ve, 24 d'octubre, l'alcaldessa visitarà el barri de l'Armanyà. La convocatòria serà a les 19.30 h a l'Auditori Municipal Eduard Toldrà.


Política de Privacidad - BIOVida\nRespectant el que s'estableix en la legislació vigent BIOVida es compromet a adoptar les tècniques i organitzatives necessàries, segons el nivell de seguretat adequat al risc de les dades recollides.\nDomicili social: C/ Sant Josep Oriol, 5.\n– Dur a terme la gestió administrativa, fiscal i comptable de clients i/o proveïdors.\nL'usuari sap i accepta que la participació a les activitats proposades i/o la descàrrega dels continguts gratuïts oferts en el Lloc Web estan obligatòriament condicionades a la plena acceptació inicial de tota la finalitat abans indicada. En cas de no acceptar tal condició, l'Usuari ha d'abstenir-se de participar en les activitats proposades i/o descarregar els continguts gratuïts oferts en el Lloc Web.\n3. QUANT DE TEMPS CONSERVA BIOVida LES DADES PERSONALS?\nLes dades personals que BIOVida recopili mitjançant els diferents formularis de contacte i/o recollida d'informació, es conservaran mentre que no se sol·liciti la seva supressió per part de l'interessat.\nLa base jurídica per a dur a terme els tractaments de dades especificades a l'apartat anterior és el consentiment de l'interessat.\nBIOVida no compartirà mai les dades personals amb tercers, aquests romandran exclusivament en aquesta empresa.\nS'informa que BIOVida pot facilitar dades personals a organismes de l'Administració Pública i Autoritats competents en aquells casos que BIOVidareciba un requeriment legal per part d'aquestes Autoritats o en els casos que actuant de bona fe, es consideri que tal acció és raonablement necessària per a complir amb un procés judicial; per a contestar qualsevol reclamació o demanda jurídica; o per a protegir els drets de BIOVida o els seus clients i el públic en general.\nL'Usuari pot exercir davant BIOVida els seus drets d'accés, rectificació, supressió, limitació del tractament, portabilitat de les dades, oposició i a no ser objecte de decisions individuals automatitzades, inclosa l'elaboració de perfils. De la mateixa manera, en els tractaments de les dades de l'Usuari la legitimació del qual es basi en el consentiment donat per l'Usuari, aquest té el dret a retirar aquest consentiment en qualsevol moment, sense que això afecti la licitud del tractament basat en el consentiment previ a la seva retirada.\nPer a l'exercici d'aquests drets, l'usuari pot enviar la seva sol·licitud a l'adreça de correu electrònic a rgirbau@gmail.com. En tot cas, l'Usuari té dret a presentar una reclamació davant la corresponent autoritat de control si ho creu oportú.


Sr. Pere Mayans Balcells\ncap del Servei d'Immersió i Acolliment Lingüístics\na) Definir línies d'actuació, pautes de funcionament, recursos i criteris d'avaluació per als docents i per als professionals dels serveis educatius per tal de definir, concretar i aplicar el projecte lingüístic dels centres educatius.\nb) Elaborar, d'acord amb la realitat sociolingüística de l'alumnat, els criteris i les línies d'actuació que facilitin la revisió i l'adaptació de la metodologia de la immersió a l'educació infantil i primària i garantir-ne la continuïtat a l'educació secundària.\nc) Col·laborar en l'atenció lingüística dins l'acollida personalitzada a l'alumnat nouvingut.\nd) Participar en el seguiment i el compliment de l'aplicació de la Llei 1/1998, de política lingüística, i fer estudis i investigacions sobre l'aprenentatge de la llengua i la cultura catalanes, d'acord amb criteris sociolingüístics i en el marc dels procediments generals d'avaluació del sistema educatiu.\ne) Realitzar activitats i coordinar les accions que el Departament hagi acordat amb les administracions educatives i entitats dels territoris de l'àmbit lingüístic català, i amb el Consell d'Aran pel que fa a l'aranès.\nf) Gestionar l'elaboració, selecció i difusió de recursos i materials didàctics, i facilitar als centres educatius orientacions per a la seva aplicació, dins i fora de l'horari escolar, amb la col·laboració i coresponsabilització dels ajuntaments i altres entitats, per tal de propiciar i fomentar l'ús de la llengua catalana entre l'alumnat, amb una atenció especial al que procedeix de la nova immigració.\ng) Col·laborar en l'organització de cursos de formació i jornades específiques en l'àmbit propi.\nh) Elaborar informes específics per a la concreció d'actuacions i la priorització de recursos humans i econòmics en relació amb l'autorització de projectes d'innovació educativa en el seu àmbit.\nPerfil i trajectòria professional: Pere Mayans Balcells\ndata actualització (20/03/2017)


Protecció Civil activa l'alerta per onada de calor generalitzada a Catalunya - Balaguer Televisió\nProtecció Civil activa l’alerta per onada de calor generalitzada a Catalunya\n2, agost, 2018\nLa primera onada de calor de l’estiu ha començat aquesta setmana amb màximes que van superar aquest dimecres els 40ºC i mínimes per sobre dels 20ºC, com a Balaguer, on els termòmetres es van enfilar a temperatures molt elevades. L’onada de calor ve donada a causa de les condicions d’estabilitat atmosfèrica, al costat de la forta insolació pròpia d’aquestes dates i de l’entrada d’aire càlid d’origen africà.\nEn aquest sentit, la Direcció General de Protecció Civil ha activat aquest dijous al matí l’alerta del Pla de Protecció Civil de Catalunya PROCICAT per l’onada de calor que afectarà de manera generalitzada tot el territori català des d’aquest dijous fins a mitjans de la setmana que ve. Les temperatures màximes extremes afectaran tot el territori, excepte en les comarques de Pirineu. La calor s’intensificarà a partir d’aquest divendres i dissabte i la calor es deixarà sentir especialment al Prepirineu, tot i que els valors més elevats s’esperen a l’Alt Empordà, la franja de Ponent i a les Terres de l’Ebre. D’altra banda, a les comarques del Pirineu es preveuen ruixats de tarda amb forma de tempestes locals. Per la seva banda, l’Ajuntament de Barcelona ha activat el pla d’actuació per onada de calor en fase d’alerta.\nDues persones ingressades a Lleida per cops de calor\nEn els últims deu dies l’Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida ha atès tres persones afectades per cops de calor, a causa de les altes temperatures registrades aquests últims dies. D’aquestes, dues van quedar ingressades en estat lleu. Es tracta de dues persones d’edat avançada que van arribar al centre sanitari amb símptomes de deshidratació i complicacions secundàries atribuïdes a altres patologies pròpies. Van quedar en observació fins que es van recuperar.\nPrecisament, la doctora de primària del CAP Primer de Maig de Lleida, Pilar Baqué, ha destacat la importància d’hidratar-se molt sovint, especialment la gent gran, malalts crònics i infants per evitar patir cops de calor. Recomana, a més, evitar sortir al carrer en les hores de màxima insolació i, si se surt a fer esport, fer-ho a primera hora del matí o al vespre.


Retrucs » Captures interactives de webs amb el Kwout Captures interactives de webs amb el Kwout – Retrucs\n21 de maig de 2014 Retrucs Remots\nJa us hem parlat del Marker.to i del Bounce, dues aplicacions per compartir seccions interessants de pàgines web. Avui us presentem el tercer apunt d’aquesta sèrie, el Kwout. Es tracta d’un programa en línia gratuït amb el qual podeu retallar parts d’un web i compartir-les en format d’imatge.\nTeniu dues opcions: utilitzar la versió de demostració o la versió completa. Si opteu per la primera, només cal entrar al Kwout, introduir l’adreça del web que vulgueu compartir en la secció Demo i fer clic a kwout. El programa obre una pàgina amb la imatge del web que heu triat, des d’on podeu seleccionar el tros per compartir. El desavantatge d’aquesta opció és que la selecció no pot superar els 600 × 600 píxels.\nAmb la versió completa del Kwout, en canvi, podeu seleccionar el tros de web que vulgueu, sense límit de píxels. Per fer servir aquesta opció, però, necessiteu instal·lar-vos el complement del Firefox o l’extensió del Chrome. Un cop fet, per retallar i compartir parts de qualsevol web, simplement heu de clicar el botó del Kwout que us apareixerà a l’extrem inferior dret del Firefox o l’extrem superior dret del Chrome.\nEn totes dues versions, un cop hàgiu seleccionat la part que us interessa de la imatge, heu de fer clic a Cut Out per poder-la compartir. Podeu difondre-la via web, Gmail, Facebook, Twitter o Flickr (entre molts altres serveis), i fins i tot afegir-hi un comentari de vídeo. A més, si voleu reduir la imatge perquè és massa gran, el Kwout permet canviar-ne la mida.\nEl punt fort d’aquesta aplicació és que les parts que seleccioneu i retalleu per compartir mantenen els enllaços del web original. És a dir, el Kwout crea una captura de pantalla de la pàgina que us interessa, però sense esborrar els enllaços que conté.\nImatge de portada: Spider web, CC BY-NC DraconianRain [obra derivada]


El Ple enterra la creació d'una funerària pública a Barcelona | betevé\nEl PDeCAT, Cs, PSC i PP hi voten en contra, ERC s'absté, i només BComú, la CUP i els dos regidors no adscrits hi donen suport\nMarc Garcia | dimecres, 27 de febrer del 2019, a les 22.10\nEl Ple de l’Ajuntament de Barcelona ha tombat la creació d’una funerària pública. El PDeCAT, CS, PSC i PP hi han votat en contra (sumen majoria absoluta) i ERC s’ha abstingut. El govern d’Ada Colau (BComú) ha obtingut el suport de la CUP i els dos regidors no adscrits, Gerard Ardanuy i Joan Josep Puigcorbé. En una sessió extraordinària amb moments tensos, el debat enterra una qüestió que fa més de dos anys que s’arrossega i que no ha aconseguit mai els suports necessaris.\nL’alcaldessa ha lamentat la posició d’ERC i el PSC, a qui ha acusat de no votar-hi a favor per interessos partidistes. “Estem aquí per governar per la gent, no per interessos polítics; avui guanya el partidisme”, ha sentenciat Colau. El debat ha arribat al ple després que s’hagi anunciat una auditoria a Serveis Funeraris de Barcelona per detectar suposades irregularitats en la facturació. L’Ajuntament té el 15 % de les accions d’aquesta empresa i el 85 % restant és a mans de Mémora.\nSònia Recasens (PDeCAT) ha acusat el govern de posar en marxa “operacions demagògiques i populistes” i de plantejar “el major exercici d’irresponsabilitat” amb l’auditoria. Koldo Blanco (Cs) ha dit que no es refien de Colau perquè no dialoga amb les empreses funeràries i ha criticat que es facin campanyes per “malmetre’n la imatge”. Carmen Andrés (PSC) ha recordat que l’Ajuntament forma part de Serveis Funeraris i que si no ha actuat abans és perquè ha fet “deixadesa de funcions”. Alberto Fernández Díaz (PP) ha qüestionat que la funerària que plantejava el govern pogués incidir en els preus i ha acusat Colau d’aprofitar-se de “la bona fe de la gent”.\nDes d’ERC, Jordi Coronas ha justificat l’abstenció pel rebuig a “la campanya de màrqueting electoral” del govern i ha exigit que es compleixi l’acord que van tancar el 2018 per oferir enterraments més barats sense sala de vetlla. Maria Rovira (CUP) ha defensat la funerària perquè en la negociació van “forçar al màxim l’Ajuntament” per avançar cap a un operador públic. Malgrat el resultat de la votació, el regidor de presidència, Eloi Badia, ha dit que el ple marca “un punt i seguit”. “No abandonarem aquesta necessitat”, ha afirmat.\nEl govern de Colau va presentar el projecte de la funerària municipal el novembre del 2016 i, des d’aleshores, ha topat amb diversos contratemps. El 2017 es va retirar en dues ocasions del ple per falta de suports. Els grups no compartien que un sol tanatori públic amb sis sales de vetlla, com pretenia el govern, fos suficient per incidir en el mercat. Aquest 2019, la CUP ha pactat amb el govern arribar a 26 sales de vetlla amb tres tanatoris.\nEn paral·lel a tot això, el 2018, ERC va pactar amb Colau enterraments a 1.800 euros sense sala de vetlla. El servei l’oferiria Cementiris de Barcelona en les mateixes instal·lacions dels cementiris municipals. Pretenia ser una avantsala de la futura funerària pública, en espera de construir els tanatoris municipals. ERC ha optat per una abstenció perquè considera que en l’expedient del ple no es recull el contingut del que es va pactar.\n— Cementiris de Barcelona — plenari municipal — Serveis Funeraris


Societats musicals ofereixen concerts per santa Cecília a Gandia i Rótova | Safor Informatiu\nSocietats musicals ofereixen concerts per santa Cecília a Gandia i Rótova\nLa Unió Artístico Musical Sant Francés de Borja, va cel.lebrar ahir a Gandia un concert especial per santa Cecília, en el qual van participar conjuntament les orquestres jove i la gran, dirigides per Javier Gasó i Vicent Martí, i que va contar amb l’assistència de un nombròs públic.\nA Rótova també hi hàn concert i actes\nLa Rotovense Musical ha presentat esta setmana el cartell i les activitats organitzades al voltant de la patrona de la música, Santa Cecília, que tindran lloc a Ròtova entre el 25 i el 27 de novembre. L’agrupació musical ha aprofitat per animar la gent a participar de manera activa en les diferents activitats.\nL’acte central serà el concert que tindrà lloc dissabte 26 de novembre, a les 20.30h, a la nau polivalent del municipi. El concert, dirigit per Ferran Escrivà, comptarà amb peces de Saül Gómez, Alfred Reed, Steven Reineke, Kees Vlak, entre d’altres, i acabarà amb la interpretació del pasdoble i himne de l’agrupació La Rotovense Musical. El concert servirà per celebrar també l’entrada d’una nova músic, Mireia Millet Soler, una jove rotovina que toca la flauta travessera.\nAl llarg de tres dies tindran lloc més activitats: passacarrers, sopars i esmorzars, jocs… Per això La Rotovense ha volgut animar a la gent a participar-hi. Les inscripcions per al campionat de truc (de divendres 25) tindran lloc fins al moment de començar la partida. (1€ per persona, en equips de tres; i cal contactar amb Marc o Jaume). Per al sopar de germanor a La Nau de dissabte 26 (3€ per persona) cal apuntar-se fins el dijous 24. (contactant amb Dídac Camarena, viaWhatsApp al telèfon 636 505 448). Finalment, diumenge 27, tindrà lloc un dinar de germanor a La Nau, a Ròtova (amb el preu de 10€ adults i 6€ xiquets/es. La gent es pot apuntar a la farmàcia de Llocnou fins el dijous 24 o al Centre Social de Ròtova, en horari de 17h a 19h,el dia 21 de novembre –Rosa Balbastre i M. José Puig-).\n← Club Natació Oliva se entregó a tope en torneo de Mislata\nAyuntamiento de Gandia reclama ahora al Estado que ejecute un convenio de 2007 para el acceso a la ciudad →


La Xarxa d'Horts Ecològics a la ciutat proporciona a particulars, col·lectius i entitats sense ànim de lucre espais de conreu amb cessió temporal. Són espais d'experimentació i demostració de com conrear seguint criteris d'agricultura ecològica, són espais on s'augmenta considerablement la biodiversitat de la ciutat, i on es produeixen productes de qualitat i de kilòmetre 0.\npromoure espais públics per a la socialització i la dinamització comunitària, que afavoreixin les relacions entre generacions, les oportunitats de col·lectius i/o persones i la millora de la seva qualitat de vida.\ndivulgar el valor de l'agricultura de proximitat i ecològica,\naugmentar la biodiversitat a la ciutat,\npromoure la formació, l'educació ambiental i les bones pràctiques en temes de sostenibilitat.\nla recuperació i protecció dels espais principalment urbans o urbanitzables del municipi amb qualitat de terres fèrtils, i la seva dinamització com a eines socials, ecològiques, i també econòmiques de desenvolupament local i social.\nLa ciutadania, a títol individual, també pot sol·licitar una parcel·la destinada a Hort Urbà Ecològic (més informació).\n- Bases 2a Convocatòria Horts Urbans Ecològics -\nLes entitats municipals sense ànim de lucre poden sol·licitar un Hort Social Ecològic (més informació)\n- Bases de la Convocatòria -\nBases per accedir a un Hort Urbà Ecològic. Ciutadania i entitats\nBases per a horts socials ecològics, cessió d'espais públics destinats a entitats\nInformació. Xarxa d'Horts Ecològics\nInformació Horts Urbans Ecològics\nPetit manual de l'hort urbà


La història darrere de l'amistat de la princesa Diana amb la mare Teresa - Entreteniment | Gener 2021\nLa història darrere de l'amistat de la princesa Diana amb la mare Teresa\nLa princesa Diana va mantenir una improbable amistat amb la mare Teresa. Diana és coneguda afectuosament com 'La princesa de la gent' i era coneguda per la seva tasca de defensa. La mare Teresa era monja i missionera, així com la fundadora de l'Orde dels Missioners de la Caritat. Ella es va dedicar a ajudar els menys afortunats i va ser canonitzada com a santa el 2016. A les dues vegades que es van conèixer, van aprendre els uns dels altres. La Diana i la mare Teresa es van preocupar per ajudar els pobres i els menys afortunats, cosa que van relacionar profundament.\nLa mare Teresa va tenir una influència duradora en la princesa Diana\nDiana, princesa de Gal·les i mare Teresa | Imatges PA mitjançant Getty Images\nL'ex majordom de Diana, Paul Burrell, va dir que després de conèixer-se els dos, Diana es va inspirar en la mare Teresa i va tenir un 'despertar espiritual'. El Daily Mail va informar que després de la mort de Diana, es van portar articles a l'hospital, inclòs un rosari dotat per la mare. La mateixa Teresa. Les perles de pregària es van posar a les mans de la princesa i es van quedar allà quan tant les seves germanes com la princesa Charles van arribar a l’hospital. També es va posar a les mans una foto dels fills de Diana, que portava amb ella allà on anés.\nLa mare Teresa va declarar en honor a la princesa Diana\nMare Teresa | Tim Graham / Getty Images\nDesprés de la tràgica mort de Diana, la mare Teresa va declarar en honor a la estimada princesa. 'Diana era extremadament simpatitzant amb les persones pobres, i molt viva i acollidora. Totes les germanes i jo preguem per ella i per tots els membres de la seva família ', va dir la mare Teresa.\nNomés es van reunir dues vegades\nLes paraules poden inspirar-se, i és per això que estem encantats de compartir algunes de les nostres cites preferides. Des de membres del públic a personatges públics, des de professors i estudiants fins a líders joves, comencem amb una cita de Diana, la princesa de Gal·les.\nestrelles de cinema 2015\nUna publicació compartida per The Duke and Duchess of Sussex (@sussexroyal) el 9 d'agost de 2019 a les 9:00 PDT\nEls amics només es reunirien dues vegades a la vida, però van morir als pocs dies de l’un de l’altre. La parella va pregar junts, cosa que suposadament va poder donar força a Diana per enfrontar-se a la situació que envoltava la seva separació amb el príncep Carles.\nDiana, la princesa de Gal·les que toca gent de la classe intocable a Hyderabad, Índia | Jayne Fincher / Getty Images\nMary C. Johnson, una antiga monja que va estar present el dia que la princesa Diana i la mare Teresa van conèixer per primera vegada, van escriure a The Huffington Post un relat de primera mà sobre el dia de successió que va canviar la seva vida per sempre.\n'La mare va portar a Diana a la seva habitació, un petit despatx o dormitori just al costat del recinte. Vaig esperar fora, vigilant la porta, esperant que aquestes dues dones, tan entonades i tan admirades, poguessin trobar consol en la companyia de les altres ”, va dir Johnson. 'Van parlar durant gairebé trenta minuts, més temps del que mai havia passat amb l'atenció indivisa de la mare, tot i haver estat una germana durant quinze anys en aquest moment'.\nLa princesa Diana i la mare Teresa resaven junts\nMare Teresa | Mark Edwards / Funcions de Keystone / Getty Images\nLa princesa Diana i la mare Teresa van procedir a resar junts en una capella propera al recinte. La reunió va ser capturada per paparazzi clamant per un tret dels dos junts. 'Quan la mare i la Diana van sortir de la capella i es van posar amb el calçat respectiu, vaig dirigir una cadena de monges per deixar que els paparazzi anessin fora mentre la limusina de Diana es va allunyar', va explicar Johnson. 'Tot i que la princesa va marxar, la premsa es va negar a marxar. Els càmeradors es van girar dempeus sobre les espatlles de l'altre, fent fotos de la calçada buida i demanant-me que els deixés entrar '.\nLa reunió final\nLa princesa de Gal·les i la mare Teresa | Anwar Hussein / WireImage\nDurant l’estiu passat de Diana, va visitar amb la mare Teresa a la ciutat de Nova York. Van recórrer els carrers del Bronx i van passar uns breus 40 minuts junts. La mare Teresa ja estava en un estat de salut deficient, però va aprofitar el temps per veure a Diana. La princesa Diana va morir el 31 d’agost de 1997, en un accident de cotxe a París. La mare Teresa la seguiria aquell mateix any només uns dies de diferència el 5 de setembre de 1997, a l'Índia.\nguanyador de l'ego més jove\nTot i que només es van conèixer dues vegades, tant la princesa Diana com la mare Teresa van influir profundament les unes sobre les altres. Tots dos es van esforçar al llarg de la seva vida per ajudar els menys afortunats, i els seus llegats segueixen vivint a través de les seves bones obres benèfiques.\nuniversitat sophia umansky\nels aliments prohibits per la FDA\ncharlize theron harvey weinstein\ngwenyth paltrow patrimoni net


Joan Carles I va viatjar a Londres per exigir a Corinna el retorn dels 65 milions d’euros - La Valira\nJoan Carles I va viatjar a Londres per exigir a Corinna el retorn dels 65 milions d’euros\nEl rei emèrit, Joan Carles I, va viatjar a Londres fa gairebé vuit anys per trobar-se amb la seva examant Corinna Larsen i exigir-li que li tornés els 100 milions de dòlars -equivalents a 65 milions d’euros- que va donar-li el 2012. Segons ha revelat El Confidencial, però, Larsen va posar com a condició dipositar els diners en un compte a nom del rei emèrit i que aquest els declarés a Hisenda per tal d’evitar problemes judicials, una proposta que Joan Carles I va desestimar.\nLa trobada va produir-se el 16 de setembre del 2014, a l’hotel de luxe The Connaught de Londres, tal com ha detallat el mitjà citat, i, contràriament al que pretenia l’exmonarca, va complicar la seva relació amb Larsen, desencadenant en un conflicte als tribunals. El rei emèrit va viatjar en un vol privat acompanyat de quatre escortes, i va reunir-se amb la seva examant en un reservat que es troba sota de l’hotel. Com que va rebutjar la condició de Larsen, la donació de 65 milions d’euros va seguir sota custòdia de l’empresària.\nJoan Carles I va tornar a Espanya un dia després de la trobada, el 17 de setembre, i poc després va fer-se públic que va cobrar 65 milions d’euros del règim saudita per la construcció de l’AVE a la Meca. Fa dos anys, Larsen va interposar davant la justícia britànica una demanda per assetjament contra el rei emèrit i va assegurar que el CNI l’havia vigilat il·legalment. La defensa de l’exmonarca va al·legar que era inviolable, però el jutge ha negat la immunitat a Joan Carles I.