PREMI D'HONOR PER A OLGA XIRINACS: de juny 2015\ni les arreles se'm nuen al cervell.\nNota: Aquest llibre va rebre la Flor Natural dels Jocs Florals del Retrobament, l'any 1978, a Barcelona.\nEtiquetes de comentaris: La literatura d'Olga Xirinacs, Llençol de noces (1979), poesia d'Olga Xirinacs\nTOTA LA COSTA ES BRESSA DE VAIXELLS\nTota la costa es bressa de vaixells,\nadormits a llevant. La llum s'esberla\ni fa estremir les pedres. Els racons\ns'espolsen l'ombra espessa, i als cantons\nles finestres desvetllen cent miralls\nencara blaus de sol. Ungim les mans\namb sal i pa calent. Els peus ja enceten\nrosaris de llambordes, i a la Seu\ns'estrenen glops de bronze que rodolen\nfent forats de les Voltes a la mar.\nSom fills de terra eixuta i ens drecem\nsobre runes altives. Vencerem\namb els brots d'olivera alçats al vent.\nDe Clau de Blau (1978)\nPublicat per Júlia a 0:32 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1978, Clau de Blau, La literatura d'Olga Xirinacs, poesia d'Olga Xirinacs, PREMI D'HONOR PER A OLGA XIRINACS\nFINESTRA AMB LILES\nImatge: quadre del pintor Manuel García Blázquez\nUn nou poema d'Olga Xirinacs comentat per Helena Bonals.\nA l'estança blava no hi trobo cap finestra amb liles\ni els vidres conviden la pluja a dinar cada dia;\nun ocell s'inventa una història molt curta:\nquatre plomes, adéu i un forat a la tarda.\nLa cambra on els amics dibuixen una vida\nde febre i de repòs, d'abrics i cartes,\non les urpes al ventre són platges sense ocàs\nque preparen altíssims migdies.\nXIRINACS, Olga dins Óssa Major Poesia completa (1977-2009).En el 77è aniversari d'Olga Xirinacs.\nL'estança blava seria l'habitacle de la poesia, que és un poema escrit amb paraules, d'aquí el color blau, el de la "paraula blava" de Vinyoli. No té "cap finestra amb liles", no l'envolta l'empatia de la primavera, sinó "la pluja a dinar cada dia", pluja a més a més monòtona. Un ocell trenca amb aquest panorama, fa "un forat a la tarda", com ho faria aquest poema. Aquesta cambra és plena de febre i d'abrics (l'acció), de repòs i de cartes (la contemplació). Les urpes al ventre que fa tot allò que és espiritual, són "les platges sense ocàs/ que preparen altíssims migdies", els de la bellesa de la poesia, que no decau mai si és ben feta.\nPublicat per Júlia a 22:49 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Finestra amb liles, La literatura d'Olga Xirinacs, Ossa Major, Poesia Completa\nLA PLACETA DELS ÀNGELS ENS ENVOLTA...\nLa Placeta dels Àngels ens envolta\ni li triem paraules cabalístiques\nper definir els carrers\nde les tardes jueves,\namb el cant vertical\ni olor de fosca a les arcades.\nRecorrem amb la punta dels dits\nels signes de pregàries\nal sòl atapeït.\nS'hi encenen brases en galledes\ni els geranis observen la vida\nfragmentats per la roba dels balcons,\ni pel dolor que bressa\nels palmells i els genolls\nd'infants tan pàl·lids com les llunes\nque mai no glacen les finestres.\nPublicat per Júlia a 1:25 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1978, Clau de Blau, La literatura d'Olga Xirinacs, poesia d'Olga Xirinacs\nS'esmicolen els dies\nsota un món lineal,\nsense vores d'arena\npels miratges inèdits.\nSe'ns escoles les hores\ni deixarem la pell\nsota els vidres asèptics\nclavats d'agulles fosques.\nPublicat per Júlia a 23:44 Cap comentari:\nMUNTS I MUNTS DE LLETRA ATAPEÏDA...\nMunts i munts de lletra atapeïda esgarrapaven\nles hores del silenci:\ndarrera de cada arbre i a cada cantonada,\nl'encontre possible punxava el desig.\nNo sabíem que els àlbers havien de créixer tant;\nja no es veien els nostres noms gravats.\nI que les lletres havien d'envellir,\ncom les tintes diluïdes de tants amors blaus\ni llàgrimes que amagàvem als armaris.\nEra el tems dels jurament eterns.\nLa felicitat total subratllava el cel escrita en ales de papallona,\nen vols translúcids d'espiadimonis,\nen imatges tranquil·les sobre l'aigua,\nen claps de sol a la paret,\nen reixes de lluna al terra de la cambra,\ntot tan efímer com la felicitat mateixa.\nDe Botons de tiges grises, 1977\nPublicat per Júlia a 11:50 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Botons de tiges grises, La literatura d'Olga Xirinacs, poesia d'Olga Xirinacs\nREFLEXIONS A L'ENTORN DE LA POESIA D'OLGA XIRINACS\nEn el camp més o menys intel·lectual en ocasions es produeixen debats inútils sobre si determinats creadors, escriptors, pintors, són millors en un camp que en un altre. Sovint he escoltat, per exemple, que Picasso era millor dibuixant que pintor o Espriu millor prosista que poeta. Durant anys es repetia, per part de determinats experts, que el millor de Rodoreda eren les seves narracions breus. El tema acostuma a anar acompanyat d'un cert elitisme. De vegades l'obra d'algú queda reduïda a alguna cosa determinada que va tenir un gran èxit, per les raons que fossin. En general es castiga l'excés de producció, com si la quantitat i la qualitat fossin incompatibles.\nAquests dies estic penjant al blog i a facebook poemes d'Olga Xirinacs. Per sort podem comptar amb el volum que recull la seva poesia completa fins l'any 2009. Crec que, en general, Olga Xirinacs és encara una gran desconeguda com a poeta, tema agreujat pel fet que en narrativa compta amb molts títols excel·lents però potser no ha tingut aquell èxit multitudinari que, sovint per raons complexes lligades a promocions i casualitats, fa que algú sigui conegut a nivell massiu, fins i tot per persones que no llegeixen gaire o no llegeixen gens. Una empenta important és quan algun llibre es porta al cinema o a la televisió, és clar que també es pot fer malament i que aquesta empenta acabi per perjudicar l'autor. És, en certa manera, com quan els cantants musiquen poemes, si es fa bé pot ésser aquest un element promocional de la poesia molt interessant.\nEntrar a fons en si Xirinacs és millor poeta que narradora seria un tema absurd, com ho són tots aquests debats valoratius que comentava al principi, car en un escriptor tot va lligat. És important trobar a la xarxa l'obra dels poetes, al menys una part, ja que el gènere poètic funciona més aviat per petites peces que no pas per llibres complets i avui quan algú s'interessa per un poeta, en genera, comença més aviat per cercar a google que no pas a la llibreria, on pot ser que no trobi res, o a la biblioteca, és clar.\nLa poesia ja és un gènere difícil de promocionar, suposadament minoritari. Jo mateixa estic aquests dies descobrint i redescobrint la poesia d'Olga Xirinacs i em sobta que com a poeta no compti encara del tot amb el reconeixement d'altres autors del seu nivell o fins i tot inferior, tot i que no voldria entrar en comparacions odioses i subjectives. A la xarxa crec que hi és encara poc present. Espero que sigui útil aquest blog i l'espai que he obert a facebook per donar a conèixer una petita part dels molts grans poemes que ha escrit al llarg dels anys. En tot cas cal no defallir en l'intent de què es tingui en compte en la concessió propera del Premi d'Honor, al menys fent difusió de la seva obra en prosa però també, i sobretot, de la seva magnífica poesia gairebé oculta.\nPublicat per Júlia a 22:13 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: La literatura d'Olga Xirinacs, poesia d'Olga Xirinacs, PREMI D'HONOR PER A OLGA XIRINACS\nTRISTA, TRISTA, LA TARDA DEL DIUMENGE\nTrista, trista, la tarda del diumenge.\nEls amples carrers que baixen al port, muts,\nquadrats, solitaris, oferien magatzems sense ànima,\nbocois buits llepats per un vent apagat\nque ens apelfava els passos\nquan saltàvem l'empedrat, camí del moll.\nEl sol omplia els forats del carrer,\nes repenjava al ferro de les portes\ni es moria de tedi colgat d'olors de sal, sofre i vi.\nCorríem i saltàvem per les barques velles,\nplanaven les gavines\ni se sentia l'olor de mariners i cançons amb ciutats de fusta\ni muralles de boira.\nDe vegades el pare ens passejava en una barca estreta\ni envernissada, amb respatllers calats,\ncom la barca d'Ofèlia morta,\nsolcant el riu amb el vel flotant a l'aigua de flors.\nPerò la por de sotsobrar es menjava tota la il·lusió\ndel blau poblat de misteris fluctuants.\nPublicat per Júlia a 7:42 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1977, Botons de tiges grises, Olga Xirinacs, poesia d'Olga Xirinacs\nAquell estiu jugava la llum als teus cabells;\ncanviaves en verd mullada de sal\na l'ombra d'una barca vella,\ni t'agradava sentir les veus i els passos\narrossegant-se per l'arena\ni ficant-se a les teves orelles com serps d'aire.\nPodíem imaginar qualsevol Atlàntida amb taronges de sol\nque es desfeien a les mans.\nTu i jo vam ser déus ungits d'oli d'ametlles dolces.\nUns déus casolans\nque jugaven a llençar-se cants de sirena\ni besaven pells brunes i cabells humits.\nque portaven tresors increïbles\npintats per en Segrelles,\nfins que morien als nostres peus\nquan l'aigua ens esborrava el son.\nDe Botons de tiges grises (1977)\nPublicat per Júlia a 21:47 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1977, Botons de tiges grises, Olga Xirinacs, Ossa Major, Poesia Completa\nARRIBAVEN ONADES SENSE FRED...\nNo, aquella tarda, amor, no aquella,\ni es moria en miralls vermells i grisos\nDe 'Suite marítima', 1987\nPublicat per Júlia a 10:32 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Olga Xirinacs, Ossa Major, Suite Marítima


Com funciona la producció audiovisual i fotogràfica? | ADG-FAD\nAmb Marçal Vaquer i Ibon Landa\nFotografia de Marçal Vaquer\nEl proper ADGPro versarà sobre com conceptualitzar i organitzar bé una sessió fotogràfica o rodatge. En aquesta ocasió, la masterclass comptarà amb Ibon Landa de la productora Bungalow i el fotògraf Marçal Vaquer com a ponents, que desgranaran detalladament en què consisteix el procés de producció per a tots aquells professionals del disseny gràfic que vulguin aprendre a optimitzar recursos i esforços en treballs on es requereixin peces audiovisuals i/o fotogràfiques.\nLa producció va des d'aspectes financers, recursos tècnics i logístics fins a quines tasques es fan cada dia. També pot estructurar-se en 3 fases: planificació (preproducció), execució (producció) i muntatge i edició (postproducció).\nFotografia de Bungalow\nA més de planificació estratègica de recursos, temps i equips, quan ens endinsem al món de la producció cal saber parlar l'idioma dels nostres interlocutors. Ibon i Marçal ens ajudaran a entendre quines són les nostres necessitats, com demanar-ho i com donar-li forma a la nostra creativitat en un format que no és el que controlem, i en el qual ells són una part fonamental del projecte.\nA través de conceptes clau i històries de la seva pròpia experiència, aquesta nova edició de l'ADGPro convidarà als assistents a plantejar dubtes de casos concrets i demanar consell de sistemes de treball i organització. Indispensable per a tot aquell que treballi la direcció d'art en el sentit més ampli.\nEdifici Disseny Hub Barcelona, planta -1


Col·laboradors europeus del Contact Seminar es reunixen a Alzira esta setmana\n1 de octubre de 2019 (17:09 CET)\nL’alcalde d’Alzira, Diego Gómez, ha rebut hui al Saló Noble de l’Ajuntament d’Alzira els 16 col·laboradors europeus que es reunixen a la ciutat del 30 de setembre fins al 5 de octubre.\nL’alcalde ha conegut de primera mà els projectes que porten a terme als seus països i també els ha fet un recorregut per les dependències municipals. L’objectiu principal d’esta reunió és intercanviar bones practiques entre les diferents organitzacions en respecte a projectes europeus i crear un vincle entre les mateixes per a poder col·laborar en futurs projectes.\nEn este projecte europeu que s’anomena “Seminari de Contacte per el Cos Europeu de la Solidaritat” participen 8 organitzacions, que estan representades a Alzira amb a dos participants cadascuna.\nLes organitzacions son les següents:• Eslovaquia – Mladdinfo Slovensko• República Checa – Dum deti a mladeze Ostrov Slany• Ucrania – Civiv Oganization Development Center Pangeya Ultima• Italia – Associacione Culturale Strauss• Turquia – Kadin ve Genc Girisim Merkezi Dernegi• Belgica – Centre Europeen du Voluntariat• Armenia – Armenian Open Society Youth NGO• Grecia – Youth Information Center. Municipality Kordelio Evosmos\nDurant esta setmana es van a realitzar diverses activitats per que les organitzacions es coneguen i puguen treballar juntes. També visitaran el Paratge Natural Municipal de La Murta per tal de mostrar el nostre patrimoni i dijous es farà una visita a Les Corts Valencianes així com al Palau de la Generalitat.


Muntem un festival pop: l’aprenentatge sense «ficcions» – Fem Escola a Barcelona\n12/01/2018 - Oscar Altide\nEn aquest espai, no solament es treballa el servei directe a les persones o col·lectius socials vulnerables, sinó que s’apropa l’alumne a la realitat del món a través dels diferents àmbits del coneixement, dels quals, en ple segle XXI, destaquem els següents: la biomedicina; les aplicacions tecnològiques; la creació artística, musical i literària; la cultura audiovisual; la recerca científica; i la recerca històrica i l’estudi de problemàtiques socials, entre d’altres.\nEls BRCS són unitats formatives de 30-36 hores que els alumnes duen a terme a raó de 6 hores a la setmana durant 5-6 setmanes. Els alumnes cursen dos blocs simultàniament (que suposen 12 hores de càrrega lectiva), que han d’escollir entre els blocs que oferim.\nLa major part d’aquests blocs estan vinculats a institucions o entitats que proposen un «encàrrec a l’alumnat» perquè l’executi durant aquest temps. L’experiència que vull relatar va comptar amb la col·laboració de l’Associació Nou Pop, que ens va proporcionar recursos humans (professionals del món de la producció musical, una coreògrafa) i l’encàrrec: muntar un Festival de Pop.\nSegons diuen ells mateixos al seu web, Nou Pop «és una comunitat de professionals de la música vinculada al barri del Poblenou amb la missió de compartir la seva passió amb joves d’entre 9 i 15 anys i oferir-los espais innovadors de creació musical».\nL’empatia amb la institució, el fet de treballar en equip i de generar simulacres del que serà el producte final i, sobretot, el gaudi a l’hora d’aprendre formen part de la metodologia que utilitzem (design thinking) per portar a terme aquests projectes.\nL’alumne aprèn de manera autònoma, generant idees, fent recerca. En aquest cas, el factor creació hi va ser molt present, atès que van haver de dissenyar el concepte del festival, l’espai on s’havia de celebrar. Alguns estudiants van ser els encarregats d’escollir la música més adient per després «punxar-la» i, fins i tot, en van crear de nova amb l’aplicació Garage Band per tal d’ambientar el chill out que van concebre a l’exterior de l’espai de Joves de Can Ricart. Van haver de fer pressupostos, contactar amb possibles patrocinadors, comprar el material necessari per a la decoració, pensar i planificar una estratègia de difusió de l’esdeveniment perquè la festa fos un èxit (a través de xarxes socials, cartells, creació d’un blog, muntatge d’un podcast que van fer en llengua anglesa, promoció en centres de secundària propers…\nEl festival va tenir lloc el dia 1 de desembre amb un èxit rotund: més de 170 convidats que van gaudir de bona música, rap en directe, ball coreografiat pels mateixos alumnes, estampació de samarretes, fotomaton…\nBloc de música de l’institut\nOscar Altide és coordinador pedagògic de l’Institut Quatre Cantons\nLa veu dels mestresinnovació educativa, música\tNavegació per les entrades


LES FRANCISCANES PRESENTEN NOVA BIBLIOGRAFIA SOBRE ELS SEUS FUNDADORS\n08 de maig de 2018. 11:02h.\nEmotiu homenatge a Sor Maria Rigo, qui durant 30 anys s'ha encarregat de conservar i recuperar el patrimoni documental de la Congregació.\nLa Congregació de les Franciscanes Filles de la Misericòrdia ha editat noves publicacions que recullen elements clau de la seva història com a Congregació i resulten també essencials per aprofundir en el germen de la seva essència carismàtica.\nEn el transcurs d'un acte celebrat a l'Església Parroquial de Pina, el passat 4 de maig es va donar a conèixer un conjunt bibliogràfic que, a través de la figura dels seus fundadors, Don Gabriel Marià Ribas de Pina i Sor Concepció de Sant Josep, recull aspectes fonamentals sobre ambdues figures i mostren, al seu torn, elements destacats dels orígens de la missió de les FFM.\nLa presentació va comptar amb la presència del bisbe de Mallorca, Sebastià Taltavull, i amb nombrosos convidats, entre els quals varen destacar familiars dels germans fundadors (Família Ribas de Pina) i representants d'altres congregacions.\nL'acte va ser, a més, el moment triat per celebrar un merescut homenatge a Sor Maria Rigo, figura clau en la conservació i transmissió del patrimoni documental de les FFM.\nDocuments i Obres\nAmb treball i tenacitat, Sor Maria Rigo ha recopilat durant els darrers 30 anys la vasta obra documental heretada dels germans Ribas de Pina. Gràcies a aquest esforç avui es compta amb una recopilació extraordinària de material original que permet mantenir vives l'essència i arrels de la Congregació, a més de ser un excel·lent referent històric.\nDocuments (Volums I i I) i Obres (Volums I i II) compilen diferents tipus d'escrits de D. Gabriel Marià (cartes, sol·licituds, aprovacions o el seu propi testament) i obres diverses redactades pel fundador.\nAquesta miscel·lània de documents, resultat del treball investigador de Sor Maria, ha comptat per a aquesta edició amb la coordinació de Sor Margalida Oliver, així com la inestimable col·laboració en l'edició de Tomeu Sales . El pròleg de Documents està escrit per Pere Fullana.\nEl llibre, a càrrec de Mn Teodor Suau, narra des de l'admiració i el respecte moments vitals de la vida de Sor Concepció de Sant Josep.\nEn aquesta obra trobam la descripció de la cofundadora de les FFM, la narració d'alguns dels moments més transcendentals en la seva vida, i bells detalls sobre la seva personalitat, així com de la seva profunda i sòlida espiritualitat.


Vols barats de Tenerife a Houston des de 601 € a Iberia\nVols barats EUA Houston Tenerife-Houston\nVols barats de Tenerife a Houston (HOU) de Tenerife a Houston Tenerife-Houston, EUA\nConsulta l’oferta de vols de Tenerife a Houston i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Tenerife a Houston.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Tenerife a Houston fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Agrícola ramadera - sahivo\nGeneral ramaderiaEquipos de granjasSistemes d'alimentacióEquipos para ibéricoTratamiento de purinesFabricas de piensoConjunto catálogos\nEnginyeria de processos Disseny i fabricació d'equips Muntatge d'instal.lacions / Exportació d'equips\nSAHIVO, S. A. des de fa gairebé 60 anys, dissenya, fabrica i instal·la tecnologia per al sector de l'equipament ramader, el nostre departament d'I+D, ha desenvolupat al llarg dels anys diferents equips i sistemes per a la millora de la producció ramadera, sent en aquest moment una de les empreses de referència en el sector.\nA través del nostre departament tècnic estudiem de manera individualitzada cadascun dels problemes i necessitats plantejades pels nostres clients i intentem resoldre'ls per a una millora de l'explotació i dels seus resultats.\nEn ser fabricants de la major part dels nostres equips, ens adaptem a les necessitats dels nostres clients.\nSAHIVO, S. A. realitza instal·lacions tant per porcs de capa blanca com porcs ibèrics, adaptant els equips a les particularitats de cadascun dels sectors, tant en disseny d'espais com en sistemes d'alimentació.\nEn el nostre ampli programa de fabricació i accessoris podem destacar:\n• Equips, accessoris i utillatges per a granges.\n• Climatització i condicionament de naus.\n• Sistemes de repartiment d'aliment.\nPinso en sec: MULTI-FASE i MULTI-DOSI\nPinso humit (sopa): MULTI-RACION\n• Sistemes de repartiment d'alimentació en líquid (sopes).\n• Equipament per a fàbriques de pinsos.\n• Optimització de recursos i millores energètiques\n• Tractament de purins i gestió mediambiental.


De cultivar verdures a escriure codi: la història de Mouaz, alumne de Migracode\nPublicat per Vincent van Grondelle el gener 30, 2020 gener 30, 2020\nEscrit per Roberta Campassi\nFins a desembre de 2016, Mouaz Makkieh prenia el cafè tranquil cada matí abans de començar la jornada laboral a la granja de la seva família, a 15 minuts amb cotxe de Damasc, Síria. L'horrorosa guerra al país s'havia realitzat des del 2011 sense cap rastre de desescalada; encara, a la granja Mouaz se sentia segur. "Per a mi va ser el lloc més segur de la Terra", recorda. “Tenia els meus animals, les meves verdures per créixer. La meva vida estava organitzada. ”\nAra és el 2020 i Mouaz viu al Born, al cor de Barcelona, on va haver de conformar-se per comprar verdures sense sabor al supermercat en lloc de cultivar-ne les més saboroses. Però, és també en aquest entorn tan urbà que el jove de 25 anys va començar a organitzar la seva vida. Mouaz parlant i sortint, Mouaz ha creat un grup d’amics atapeït i gestiona un horari intens, dividit entre l’ensenyament de l’àrab, l’aprenentatge de l’espanyol i l’estudi d’un altre tipus d’idiomes: els de programació.\nRoberta i Mouaz durant l'entrevista a OCC\nMouaz és un dels estudiants de Migracode, una iniciativa europea que ensenya habilitats de programació a refugiats i migrants com a manera de facilitar la seva integració a llarg termini al continent. El programa a Barcelona, acollit i gestionat pel Centre Cultural Obert (OCC), llançat a l’octubre amb una classe de nou estudiants. La segona edició del curs està prevista per començar al març.\nVa ser Migracode qui va atraure Mouaz a la capital de Catalunya amb l’esperança d’aprendre noves i valuoses habilitats per a la seva carrera, juntament amb l’oportunitat de treballar com a Voluntari d’ESC a l’OCC. El mateix impuls que el va impulsar a immigrar a Europa. Com altres cinc milions de sirians, va deixar el seu país per escapar de la guerra i a la recerca d’una vida millor. "Sortia o entrava a la lluita, així que sentia que no tenia gaire opció", afirma.\nMouaz va marxar de Síria cap a Turquia a finals del 2016 juntament amb deu amics, però no tenia cap família: els seus parents després immigrarien a Egipte. L’estiu del 2017, va decidir traslladar-se a Grècia on esperava que les condicions per als refugiats fossin menys difícils. Però aquesta vegada cap amistat se li va unir. En arribar a la ciutat grega de Polikastro i en adonar-se que no molta gent fora dels camps de refugiats podia parlar àrab, Mouaz va conèixer l’OCC, on es va inscriure al primer curs d’anglès de la seva vida. Només dos anys després, parla la llengua amb fluïdesa.\nMouaz (a la dreta) en una classe Migracode de Barcelona\nGairebé com a l’inici del seu curs d’anglès, aprendre a codificar no ha estat fàcil. "A les primeres classes, no entenia res", diu Mouaz, sens dubte. Tanmateix, basant-se en la seva pròpia experiència, les dificultats no són un obstacle per a ell. Amb aproximadament 50% del curs finalitzat, ha considerat que el seu nivell de confort en la codificació ha millorat considerablement: "Diria que ara és un 6 sobre 10. Encara tinc les classes dures, però també les gaudeixo molt".\nSegons Mouaz, els professors del curs, que treballen 100% de forma voluntària, tenen un gran paper per ajudar els estudiants a superar els reptes inicials. "Sempre estan preparats per donar classes i ajuda addicionals, tot el que heu de fer és preguntar", observa, plenament agraït. "Veure que ens ensenyen de forma gratuïta, sabent que es podrien pagar molt bé donant classes en algun altre lloc, és la màxima motivació per a mi".\nUn gran pas per a Mouaz en les properes setmanes serà definir el projecte de fi de curs. De moment, planteja crear un lloc web amb informació fiable per als refugiats que sol·liciten asil a Europa. "Hi ha moltes notícies falses i informació errònia, i sempre és molt difícil saber qui diu la veritat", explica. Mouaz es va enfrontar a aquests reptes quan va decidir traslladar-se de Turquia a Grècia, per exemple. “Alguns em van dir que el viatge era massa difícil, d’altres em van dir que aniria bé. Al final, vaig decidir veure-ho per mi mateix ”.\nQuan es tracta de codificar, Mouaz ja té previst aprendre uns quants idiomes més després d’acabar Migracode. També els vol aprendre millor. "És una cosa infinita, cada dia que es desenvolupen aquests idiomes, així que només hauràs de seguir estudiant", afirma.\nMouaz també creu que adquirir competències tècniques és una part del treball que ens queda per endavant. "És com quan vaig arribar a Europa, pensava que només necessitava aprendre un idioma per comunicar-me amb la gent", recorda. "Per descomptat, això és essencial, però no ho va arreglar tot. Hi ha molt més per aprendre a adaptar-se, a trobar feina, a reconstruir la vida ”.\nDesprés de conèixer Mouaz, no puc evitar pensar que la seva és una història de resiliència i coratge, que segueix escrivint —potser a codificar? - amb els nous idiomes que s’atreveix a aprendre.\nMouaz (costat dret a la part posterior) a l’equip de l’OCC com a voluntari de l’ESC\nBruna · febrer 3, 2020 a les 6:21 pm\nBonic article per a una bonica iniciativa! Mouaz, gràcies per compartir la teva història de superació de tants obstacles, desitjant-te tot el millor per al futur!\nJuan Manuel Martínez Córdoba · novembre 6, 2020 a les 10:18 am\nQue gran historia felicitaciones a Mouaz, solo pienso en unirme a MigraCode lo abans possible, creo que es la herramienta que he soñado estando lejos de mi país. Aquí se habré la oportunitat de capacitarme a pesar de tenir els obstacles amb què es topen els emigrants. A més és un programa complet on podré no només capacitar-me, també tenir l’oportunitat de vincular al món laboral acà a Espanya.\nGràcies Déu, gràcies Gràcies


Nom Comú Castellà: Cada. Enebro\nCaracterístiques:La savina és un arbre que té les fulles amb forma d’escata que se superposen unes a sobre de les altres, generalment disposades en quatre files. Els fruits o gàlbuls tenen forma esfèrica, tenen una coberta una mica carnosa. La forma del gàlbul, a més de la mida general de la planta i la seva forma, permet de diferenciar la savina del xiprer, que és un altre arbre amb fulles en forma d’escata, en aquest cas el gàlbul té forma de petita pinya. Aquesta subespècie viu sobre substrats arenosos on poden formar savinars compactes amb exemplars de gran mida, sovint vivint juntament amb pins. Es diferencia de l’altra subespècie per la mida dels gàlbuls. També les podem trobar sobre substrats rocosos, a llocs amb poca terra, llavors els individus solen ser més petits, molt semblant al ginebre comú, que es diferencia d’aquest perquè a les fulles hi té dues línies blanques en lloc d’una.


Col·labora – Gent Solidària de Terrassa\n1. Col•labora com a voluntari en:\n– Ajuda elaborant berenars per a infants-\n– Ajuda a persones o famílies amb manca de recursos.\n2. Col•labora econòmicament, fent-te soci o amb aportacions puntuals:\n– Tots els diners donats a Gent Solidària són utilitzats integrament per ajudar de forma immediata famílies de la nostra ciutat. No tenim despeses d’infraestructura, ja que tots els components del grup, en aquests moments 42 persones, som voluntaris.\n– Presentem anualment l’estat de comptes davant la Generalitat, l’Ajuntament i les entitats financeres.\n– Col•labora amb el que puguis. Pots omplir, el següent formulari amb les teves dades personals, les aportacions desgraven un 25% del IRPF. Per obtindre aquest justificant cal que ens ho demanis per telèfon o correu electrònic.\nVull Contribuir a la quantitat de (€)(necessari)\nEntitat des d'on fer l'ingrés(necessari)\nCompte Bancari des d'on fer l'ingrés (20 digits)(necessari)\nPer qualsevol donació que vulguis realitzar directament, el nostres números de compte són:\nES64 0182 8182 4402 0153 7410\nES06 2100 3378 1222 0010 8365


L'èxit de Marta Pascal\nBarcelona. Dijous, 18 de maig de 2017. 05:25\nNo ha passat ni una setmana, i el PDeCAT va viure ahir la reproducció del tots contra un que ja fa anys que dura. De fet, s’ho va buscar, perquè llevat de la reacció final, que va ser abstenir-se en la votació de les dues propostes de resolució, una de la CUP i una altra de CSQP, presentades en el ple del Parlament per instar el Govern a acusar CDC en el cas del Palau, no s’hauria d’haver arribat fins aquí, perquè el conseller Santi Vila ja hauria d’haver donat l’ordre d’actuar així en la reunió del consorci del Palau. La dona del cèsar, a més de ser honesta, havia de semblar-ho. Ser-ne i semblar-ho, les dues coses. Amb només ser-ne, no n'hi havia prou. Això és el que passa amb tots aquells que orbiten en l’entorn convergent i sembla que hi ha qui no ho vol entendre.\nSi cada vegada que el PDeCAT fa un pas endavant cap al futur i ell mateix es lliga al passat, està clar que dóna arguments a tots aquells que volen veure els nous demòcrates morts i enterrats


Cadires, bancs i tamborets - Les Burrades\n¿I tu on et seus? ... Cadires, bancs, banquetes, yuyús, tamburets, ... t'oferim una amplia varietat de seients de gran resistència i personalitat que podrás completar amb la resta de mobles que disposem a la web! Les cadires i banquetes de fusta, están fetes de forma totalment artesanal amb fusta de mindi massissa, el que li dona robustessa i una gran resistència. A més de tindre uns acabats de primera qualitat. Las banquetes de forja tambè son una molt bona alternativa per dormitoris, rebedors, o qualsevol altre espai de casa teva que vulguis completar.\nCadira linia recta "barrotes"\nSenzilla però elegant cadira dissenyada amb barrots. Mobles de fusta de mindi massissa amb un diseny elegant i resistent. Mides:Ample: 48cm Fons: 50cmAltura: 105cm\nCadira linia recta "Quadres"\nElegant i resistent cadira dissenyada amb quadres. Es un moble de fusta de mindi massissa de disseny elegant i resistent. Mides:Ample: 48cm Fons: 50cmAltura: 95cm\nCadira linia romantic entapissada\nElegant cadira entapissada corresponent a la linia romantic en colors blanc i gris plata. Moble de fusta de mindi massissa de gran resistència i disseny elegant.Mides:Ample: 54 cm Fons: 60 cmAltura: 111 cm\nSillon entapissat amb...\nElegant silló entapissat amb braços, corresponent a la línia romantic en colors blanc i gris-plata. Es un silló de fusta de mindi massissa de gran resistència i amb un disseny el·legant.Mides:Ample: 54 cm Fons: 65 cmAltura: 93 cm\nSilla simil piel marron 51x39x97\nBanc amb suport linia Gaya\nBanco c/respaldo ´´Gaya´ 117x45x76\nCadira de fusta estil colonial...\nCadira de fusta línia Barcelona. Estil colonial amb reminiscències dels anys 50 i un toc de modernitat\nCadira de fusta estil scandi\nElegant i resistent cadira de fusta estil escandinau. Estructura de color fusta natural, respatller i seient en color blancMoble de fusta de mindi massissa amb un disseny elegant i resistent. mesures: Ample: 46cm Fons: 54cm Alt: 79cm\nTamboret de fusta color noguera...\nTamboret de fusta color noguera marró i seient de boga trenat.


'Amors sense casa': la poesia LGTBQ catalana\n'Amors sense casa': un recorregut per la poesia LGTBQ catalana dels últims cent anys\nFoto: Sebastià Portell\nBarcelona. Dimarts, 6 de novembre de 2018. 07:00\nActualitzat Dimarts, 6 de novembre de 2018. 07:00\nEm consta que la primera casa que va trobar aquesta antologia va ser la d'una festa en què van coincidir Rosa Rey, editora d'Angle Editorial, i Sebastià Portell, curador de l'obra. Ell li va parlar d'un treball sobre poesia catalana LGTBQ que no havia arribat a bon port i ella va trobar que la idea tenia forma de llibre. Un any més tard, tenim entre les mans Amors sense casa: poesia LGTBQ catalana (Angle Editorial, 2018).\nL'antologia recull, a cura i amb la cura de Sebastià Portell, més de trenta autors i gairebé cent poemes que són «un recorregut personal a la recerca dels desitjos i les identitats sexuals i de gènere no normatius en la poesia catalana dels últims cent anys». Ordenats cronològicament, inauguren el llibre els poemes de Maria Antònia Salvà (1869-1958), considerada la primera poeta moderna en català, i el tanquen els de Guillem Gavaldà (1997), que amb només 22 anys ha guanyat el primer Premi Francesc Garriga. Entre l'una i l'altre hi trobem els mariners de Blai Bonet, els adéus de Francesc Garriga, els adolescents de Biel Mesquida, les cases de Maria-Mercè Marçal, els cossos de David Vilaseca, la minuciositat de Sònia Moll, les mudes de Mireia Calafell o les trenes de Maria Cabrera, sempre valorant estrictament els versos i no la vida —sentimental— dels seus autors.\nFrancesc Garriga/Albert Forns\nParlo de la cura amb què ha treballat Sebastià Portell perquè no només hi trobem —i hi busquem, esclar— els amors no normatius o inclassificables de la poesia catalana actual, sinó que, a més a més, qualsevol que faci una ullada a l'índex hi trobarà diversitat de tota mena: de la primera poeta moderna al poeta més jove, del balear al valencià, de l'homosexual al queer i del pecat a l'alliberament. Dit d'una altra manera, podem resseguir en versos el camí del col·lectiu LGTBQ al llarg d'aquests cent anys i ho podem fer des de temps i dialectes diferents. Seguint l'esquema que el mateix curador va fer en un curs que impartia a la llibreria Laie aquest any, assistim als primers passos de temàtica LGTBQ en literatura catalana —Maria-Antònia Salvà, Blai Bonet o Francesc Garriga—, observem l'eclosió i experimentació dels anys setanta —Biel Mesquida o Maria-Mercè Marçal—, passem per la possible normalització de la producció poètica LGTBQ —Sebastià Alzamora, Carles Rebassa o David Vilaseca—, notem les traces de proposta queer d’Orlando, de Virginia Woolf, —per exemple, en Maria-Mercè Marçal— i arribem a les veus poètiques més joves amb el cos com a eix central —Mireia Calafell, Maria Sevilla o Guillem Gavaldà.\nMaria Sevilla/Jordi Martínez\nLa culpa —«¿Per què ha de ser pecat, amor, estimar / l'AMOR?»— , la identitat —«voldria el teu amor / per definir el meu sexe»—, el desig —«Que inútils les llengües: el desig ho sap dir tot»—, l'homofòbia —«sintètica mostra verbal / de l'hegemonia de l'odi»— i la llibertat —«tantes sexualitats com cossos possibles»— són alguns dels temes que travessen aquesta antologia polièdrica batejada a partir d'un vers de Maria-Mercè Marçal. Un títol, per cert, que pot parlar d'exclusió però també, i encara més, de llibertat.\nEn definitiva, una antologia diversa, rica, potent, nova —«una primera pedra»—, que tant pot ser llegida en conjunt com en particular, que ens ensenya uns amors que han hagut d'estar per força fora de la norma i que, ara, aquí i per fi es normalitzen. I, sobretot, una antologia molt interessant perquè reivindica el caràcter LGTBQ d'autors de capçalera que no reconeixíem en aquesta temàtica i alhora en descobreix de nous que encara no coneixem.


Tot a punt per a la festa major de setembre d'aquesta ciutat lleidatana!\nLa Soll reivindica la Festa Major de setembre amb una àmplia programació\nTindrà lloc del dijous 10 al diumenge 13 a l'espai situat a la plaça de les Nacions\nper M.R. 09/09/2020 11:10h\nLa Soll reivindica la Festa Major de setembre amb una programació amb set actuacions musicals, un show de màgia i un debat cultural | LleidaDiari.cat\nL'espai cooperatiu La Soll de Tàrrega ha preparat una àmplia programació cultural per celebrar la Festa Major de setembre de Tàrrega que tindrà lloc del dijous 10 al diumenge 13 a l'espai situat a la plaça de les Nacions. Des de l'entitat es reivindica que cal mantenir aquesta celebració històrica i que ara, més que mai, cal apostar per la cultura seguint tots els protocols d'higiene i seguretat instaurats.\nAixí, el programa d'actes començarà el dijous a les 13h amb un vermut electrònic a càrrec de DJ Ubach. A les 22h es farà una encesa simbòlica de torxes i lectura del manifest en un acte coorganitzat amb El Rostoll, ANC i Òmnium. Posteriorment, hi haurà sopar amenitzat pel grup targarí de versions Tal Kual. El divendres 11 de setembre també hi haurà vermut musical amb DJ Pen i a les 18h tindrà lloc un espectacle de màgia a càrrec de Màgic Mingo, una institució targarina que tornarà a treure els seus trucs de la màniga per al públic de totes les edats.\nReflexionar sobre el model cultural de la ciutat\nDissabte a les 11.30h serà el torn del debat 'La cultura targarina en temps de confinament'. Aquesta xerrada comptarà amb la participació dels últims regidors de Cultura de l'Ajuntament de Tàrrega (Carlos Vílchez, Raül Palacios, Jordi Ramon i Joan Lluís Tous) i tindrà com a objectiu reflexionar sobre el model cultural de la ciutat en uns moments complicats com els actuals. Posteriorment, hi haurà el vermut amb PD Verrizè i se celebrarà una paella de Festa Major per a tots els assistents que hagin reservat. A partir de les 17h, hi haurà un Bingo Musical i a les 22h es tancarà la nit amb el concert de Toni de Colors de Rumba.\nFinalment, diumenge serà el darrer dia de celebració amb un vermut caní amb el grup local Perifèrics i on els gossos seran els grans protagonistes en homenatge als tradicionals concursos canins que se celebren a Sant Eloi per aquestes dates. Tots aquests actes tindran aforament limitat i es recomana fer reserva prèvia per poder tenir l'espai garantit a través dels formularis publicats a les xarxes socials. Així, des de l'organització es vetllarà per complir totes les mesures d'higiene i seguretat per poder celebrar una Festa Major popular i segura. La programació cultural de la Soll s'ha realitzat amb la col·laboració de La Terrassa de la Soll i la regidoria de Cultura de l'Ajuntament de Tàrrega.\nTornada a l'escola: La proposta d'un poble lleidatà per compatir pati i evitar contagis\nNou cribratge massiu, ara, a Mollerussa


La coordinadora de trasplantaments del Trueta forma un centenar de sanitaris xinesos en donació d'òrgans - El Gerió Digital\tMostra la navegació\nCercador SocietatLa coordinadora de trasplantaments del Trueta forma un centenar de sanitaris xinesos en donació d'òrgansAl gener viatjarà a Etiòpia per liderar un projecte de donació procedent de cadàverDimecres, 11 de gener de 2017 16:54h\nGrup de formadors del curs impartit a la Xina © ACN\nLa coordinadora de trasplantaments de l'hospital Trueta de Girona, Núria Masnou, ha estat a la Xina aquest mes de desembre per impartir un curs de formació en donació d'òrgans i teixits. Masnou forma part de l'equip del Donation & Transplantation Institute (DTI), un organisme internacional que vetlla per augmentar les donacions arreu del món. El DTI assessora entitats del sector de la salut en la creació de programes i investigacions en matèria de donació i trasplantament d'òrgans, teixits i cèl·lules humanes. Al llarg del gener també viatjarà a Etiòpia per liderar un projecte de donació procedent de cadàver, una pràctica gairebé inexistent als països africans. Durant tres dies, Masnou ha participat a la ciutat de Hangzhou, juntament amb el president del DTI, Martí Manyalic, en una formació intensiva a un centenar de professionals sanitaris xinesos de diversos camps: medicina general, cirurgia, anestèsia, medicina intensiva, neurocirurgia, infermeria i assistència social. Les sessions s'han centrat en la pràctica del procés de donació procedent de cadàver i està previst que al llarg de 2017 Masnou participi en dues noves sessions a Xangai. La cultura i la legislació xineses pel que fa a la donació d'òrgans és molt diferent a la del país. La tasca dels formadors se centra en la pràctica dels protocols de detecció de possibles donants, en els aspectes relacionats amb la mort encefàlica i en l'optimització de l'extracció, per poder fer créixer el nombre d'òrgans que podran ser trasplantats als receptors que en necessiten. Masnou és membre de l'equip formador del DTI i, anteriorment, ja havia participat en projectes internacionals de desenvolupament de la donació de cadàver, impartint cursos al Brasil i a Turquia. Aquest mes de gener viatjarà també fins a Etiòpia, aquest cop per liderar un projecte de donació d'òrgans procedents de cadàver a Addis Abeba, la capital d'aquest país africà on fins ara només hi ha en marxa un programa de donació renal de pacient viu. Fa pocs dies una delegació del principal hospital etíop, el Saint Paul's Hospital, ha estat al Trueta per conèixer de primera mà l'organització d'un programa de donació d'òrgans. Ara, del 16 al 20 de gener, Masnou hi viatjarà per analitzar la situació actual dels hospitals i per planificar el desenvolupament d'un programa que afavoreixi l'increment de donacions de teixits i òrgans, amb l'ànim d'ajudar els professionals africans i també de millorar la qualitat de vida dels habitants d'aquest país.


Recanto do Cabo Arraial do Cabo Brasil - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nReserva Recanto do Cabo\nRecanto do Cabo valoracions\nCaracterístiques que t'encantaran sobre Recanto do Cabo\nHabitacions disponibles a Recanto do Cabo\nMés informació sobre Recanto do Cabo\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Arraial do Cabo, Recanto do Cabo és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nRecanto do Cabo també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Arraial do Cabo. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores.\nL'ambient de Recanto do Cabo es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, plat de dutxa, estris de cuina són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Recanto do Cabo és una selecció idònia per a la vostra estada a Arraial do Cabo.


Holiday home Rubinvej Hasle VI Hasle Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Rubinvej Hasle VI\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Rubinvej Hasle VI és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Hasle. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Rubinvej Hasle VI ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Holiday home Rubinvej Hasle VI es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany, sauna, pesca que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Hasle, el Holiday home Rubinvej Hasle VI és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Tornen les Caminades Saludables a Castellbell i el Vilar. – Castellvilarenc.info\nby Pere Sànchez 06/04/2021 06/04/2021\nFotos: Caminades Saludables Castellbell i el Vilar\nUn any després del confinament total, a causa de la pandèmia de la Covid-19, totes les activitats socials i econòmiques van quedar aturades.\nDe mica en mica, es va veient una petita recuperació de les activitats, després d’un any de foscor. Al Casino Borràs ja es poden fer obres teatrals, del que portem d’any, ja s’han fet tres obres teatrals. El futbol i el Futbol Sala també han reprès les seves competicions.\nEl diumenge de Pasqua, els Bastoners van tornar a sortir al carrer amb ballades estàtiques al Bures, Borràs i Bauma.\nDes del 9 de Març, el grup de Caminades Saludables de Castellbell i el Vilar, han retornat amb les seves activitats, just un any després d’estar inactius.\nCada dimarts i dijous fan els estiraments davant del poliesportiu tal com es pot veure a la fotografia, i a continuació fan la ruta amb marxa nòrdica. La darrera sortida, els/les integrants d’aquest grup van fer una ruta pel poble molt diferent a les fins ara realitzades. Es va tractar de recollir brossa per tot l’itinerari, encara que sembli mentida, en van recollir molta, des de llaunes, ampolles de vidre, altres materials i fins i tot mascaretes, si, les quirúrgiques sobretot. Tot això recollit en uns sacs, almenys ho han deixat tot polit, cosa que cal agrair.\nProtecció Civil de la Generalitat activa l’Alerta del Pla INUNCAT per pluges intenses avui a qualsevol punt del territori


Aplicacions Educatives a Internet: Converteix els teus arxius a Internet\nPublicat per Aplicacions Educatives a Internet a 0:31\nMiquel sola ha dit...\nVeig que els marges tant del vídeo com de l'audio sobrepassen l'espai del teu bloc. Si vols evitar això has d'entrar novament a la direcció EMBED i canviar els marges manualment. Escrit en anglès veuràs la paraula altura i amplada amb els respectius números al costat. Si modifiques aquests números podràs comprovar que els marges es redueixen.\n21 d’abril de 2011 a les 16:06\nLa violència a Internet\nPresentacio de el blog: RECURSOS TIC PEL MESTR@\nTwubs és una eina que ens permet buscar etiquete...


Premsa de vi del Purgatori – Patrimoni Existencial\nPremsa de vi del Purgatori\nLa masia anomenada del Purgatori es trobava al sot del mateix nom, lleugerament aixecada del fons de la vall i al nord de l’església de Tagamanent. Encara avui dia s’hi endevinen algunes runes i, en un dels camps propers, una base de premsa de vi.\nEnric Garcia-Pey fa esment de les vinyes del Purgatori, de les quals diu que encara queden les parets de pedra seca que s’enfilen per l’obaga en petites terrasses fins a mig puig dels Ponents. Si no fos per la presència d’aquesta resta arqueològica (la base de la premsa), creuríem que ens estan prenent el pèl. Però no és així.\nEn l’exhaustiu treball de toponímia de Garcia-Pey apareix una referència al mas Purgatori de l’any 1861. Val a dir que en els padrons i censos municipals no hi hem trobat cap referència. Per tant, aquesta és la referència més antiga que trobem a la masia.\nEntrada prèvia Límits de la parroquia de la Móra\nEntrada següent Destral prehistòrica de la Castanya


PLA D'ARRENDAMENTS I SUBMINISTRAMENTS DE LA DIPUTACIÓ DE LLEIDA 2019\nEl Programa d'arrendaments i subministraments de la Diputació de Lleida està orientat a col·laborar econòmicament, pel procediment de simple concurrència, en el finançament de la despesa corrent de les entitats locals.\nA aquests efectes, s'ha atorgat una subvenció a l'Ajuntament de Cabó, per import de 5.930,43 Euros per a sufragar una part molt petita de les despeses de subministrament d'energia elèctrica i dels serveis de comunicacions.\nJornada de portes obertas de l'església romànica de Sant Serni\nDissabtes de portes obertes a l'església romànica de Sant Serni. Centre d'interpretació del patrimoni dels senyors de Caboet, Cabó.\nEn conmemoració del centenari de la mort de Joaquim Miret i Sans, el divendres 28 de juny a les 20 hores al Casal Parroquial, tindrà lloc una conferència a càrrec de Joan Anton Rabella Ribas.\nPLA D'ARRENDAMENTS I SUBMINISTRAMENTS DE LA DIPUTACIÓ DE LLEIDA2018\nArranjament de la coberta del campanar de Sant Serni (nou) de Cabó\nDurant els mesos d'abril i maig d'enguany, el constructor Vicenç López León ha realitzat l'obra d'arranjament de la coberta i la teulada del campanar i la col·locació d'una barana de protecció en el seu accés.\nAquesta actuació ha tingut un cost de 22.363,09 euros, dels quals 15.280,85 euros han estat subvencionats per la Fundació Pública de la Diputació de Lleida, Institut d'Estudis Ilerdencs, en el marc de la convocatòria de subvencions per a la restauració i remodelació del patrimoni cultural, anualitat 2017 - BDNS (Identif.):335483.\nPORTES OBERTES ESGLÉSIA ROMÀNICA\nObres de neteja i esbrossada del camí Ral de Cabó


El Pla de Mandat 2019-2023 per fi veu la llum. David Bote, acompanyat del seu soci de govern, Sergi Morales, i del primer tinent d'alcalde, Juan Carlos Jerez, han presentat aquest matí el full de ruta que ha de marcar el camí per als pròxims quatre anys.\nEn conjunt, l'acord estableix 31 prioritats, 173 accions i 116 compromisos que compten amb una inversió total de 91,5 milions d'euros. "És un pla de mandat ambiciós, que està sotmès a un marc pressupostari dur", ha reconegut l'alcalde socialista fent referència a la reducció de 2 milions d'euros de despesa corrent prevista aquest any per l'Ajuntament.\nEn aquest sentit, Bote ha deixat clar que no tota la inversió es realitzarà amb recursos propis, sinó que el consistori disposa de 10 milions d'euros de fons provinents de la UE. A més a més de les subvencions de la Diputació de Barcelona, el govern confia que aviat arribi el suport econòmic de la Generalitat de Catalunya. "Durant aquests quatre anys, ens agradaria veure una inversió i una aposta clara per Mataró per part del govern català en àmbits com la sanitat i l'ensenyament", ha assenyalat l'alcalde. I és que actuacions com l'ampliació de l'Hospital de Mataró o la construcció de l'edifici de l'institut Les Cinc Sènies depenen de les aportacions procedents de l'ens autonòmic.\nPosar la ciutat al dia\n"El nostre objectiu principal és seguir posant la ciutat al dia", ha assegurat Bote. És per aquest motiu que el consistori dotarà d'una inversió especial a accions com la millora dels equipaments (19,4 milions d'euros) i dels espais públics (17,6 milions d'euros).\nEl nou mandat preveu dos pressupostos participatius, dotats d'1,5 milions d'euros cadascun.\nD'altra banda, també hi haurà aportacions considerables per a les àrees d'urbanisme (15,6 milions); mobilitat, seguretat i sostenibilitat energètica (7,2 milions d'euros); promoció econòmica de la ciutat (5,7 milions d'euros) i habitatge (5,6 milions). La neteja i recollida de residus (5,6 milions) serà una altra de les prioritats que es mantindran al llarg del nou mandat, així com l'impuls de diferents projectes per seguir modernitzant la ciutat i convertir-la en smart city (3,4 milions d'euros).\nUna de les joies de la corona del full de ruta fins al 2023 és el Pla d'Impuls del Centre, que contempla una inversió anual d'un milió d'euros amb recursos propis i diverses accions: treure els cotxes de la Riera en el primer trimestre de 2020, continuar amb la peatonalització de carrers o avançar en la transformació de l'edifici de l'Ajuntament i de la plaça Santa Anna. Altres projectes prioritaris per al consistori són la transformació de l'antiga carretera N-II; el desenvolupament del sector Iveco-Pegaso per enfortir el TecnoCampus, i la reorientació de l'àmbit comercial del Port.\nUn soci de govern satisfet\nTot indica que el pla de mandat s'ha tancat sense friccions ni punts de desacord entre ambdues formacions. De fet, Sergi Morales ha celebrat que "tinguem un pla de mandat basat en el treball conjunt i fruit de l'aportació dels dos grups que donen suport al govern". Per al líder d'En Comú Podem, "el resultat final és un bon document que no deixa espai per a la improvisació i que obligarà el govern municipal a fer un rendiment de comptes a la ciutadania".\nPer últim, segons han assenyalat a la roda de premsa celebrada dimecres, abans que acabi l'any, el govern municipal també donarà a conèixer l'avantprojecte dels pressupostos per al 2020.


REVALIDEM ELS VUIT PISOS A SANT CUGAT\n(Pd4 de dol, 4d8, 5d7, 4d7a, Pd5, 3Pd4sim)\nEl segon castell de vuit de la temporada és, segurament, el més important de l'any. Els Bordegassos de Vilanova n'eren molt conscients i diumenge, a Sant Cugat del Vallès, no van desaprofitar l'oportunitat per donar continuïtat al quatre de vuit que dues setmanes abans havien estrenat en plaça pròpia. Gràcies al bon nombre de camises desplaçades, la colla de la camisa groc terrós va tornar a exhibir un domini absolut sobre el carro gros. A més, aquest cop va completar un cinc de set lleugeríssim que deixa molt bones sensacions de cara a reptes a llarg termini.\nEl cartell de la diada de Sant Ponç era de luxe, amb tres colles de nou al costat dels Bordegassos, que van escollir el plat fort per obrir l'actuació. Un cop més, van quadrar el quatre de vuit a la primera i va tirar amunt amb decisió, mantenint bones mides en tot moment. Va tornar a ser un quatre completat a molt bon ritme, potser uns pocs segons més lent que el de Sant Jordi, però també molt ràpid. Al carro gros va tornar a sobrar-li moltíssima corda. De fet, ni tronc ni pinya no van patir en cap moment. La carregada va ser plàcida i la descarregada també. Dona la sensació que enguany el quatre de vuit serà un castell molt sovintejat pels vilanovins. A mitjans de maig ja n'han descarregat dos i amb cent per cent d'eficàcia, una xifra mai superada a l'entitat en aquest moment de l'any.\nA segona ronda els Bordegassos van sorprendre amb un cinc de set molt lleuger, que presentava una hipotètica alineació de cinc de vuit sense el pis de segons. Naturalment, la catedral és un repte molt a llarg termini, però els vilanovins tenen clar que el camí per arribar-hi passa per fer molts cinc de sets lleugers que generin confiança. Per completar les rondes de castells els de Mario Marco van descarregar un altre quatre de set amb l'agulla. Aquest va ser el primer castell com a enxaneta per a Magí Manyer, fins ara aixecador. També s'hi va estrenar a quarts Paula Vázquez. Un pilar de cinc i tres pilars de quatre simultanis van cloure la diada. Un dels pilars, amb un domàs reclamant la llibertat els presos polítics.\nEls Castellers de Sabadell van completar el triplet de vuit, mentre que els Castellers de Sant Cugat i els de la Vila de Gràcia es van anotar la clàssica de vuit.\nPer als Bordegassos l'actuació va tenir un component emocional especial. L'actuació la van dedicar a la memòria de David Thompson 'Dave', membre de la colla de nacionalitat escocesa desaparegut sobtadament la setmana passada. Al començament de la diada els Bordegassos li van dedicar un emotiu pilar de dol. Els castellers vilanovins també van lluir crespons negres a la camisa durant la diada.\nAquest diumenge 20 de maig els Bordegassos actuen a Barcelona, a la Festa Major de Nou Barris, acompanyats dels Castellers de Barcelona. La diada començarà a les 12 del migdia i tindrà lloc a la plaça Major d'aquest barri barceloní.


info legal - Serradora Boix\nPOLÍTICA DE PRIVACITAT — POLÍTICA DE COOKIES\nEl present avís legal regula l’ús i utilització del lloc web www.serradoraboix.com (en endavant, LA WEB), del que és titular SERRADORA BOIX SL (en endavant, SERRADORA BOIX).\nLa navegació pel lloc web de SERRADORA BOIX li atribueix la condició d’usuari del mateix i comporta la seva acceptació plena i sense reserves de totes i cadascuna de les condicions publicades en aquest avís legal, advertint que aquestes condicions podran ser modificades sense notificació prèvia per part de SERRADORA BOIX, en aquest cas es procedirà a la seva publicació i avís amb la màxima antel·lació possible.\nL’usuari a més, s’obliga a fer un ús correcte del lloc web de conformitat amb les lleis, la bona fe, l’ordre públic, els usos del tràfic i el present Avís Legal, i respondrà enfront a SERRADORA BOIX o enfront a tercers, de qualsevols danys i perjudicis que poguessin causar-se com a conseqüència de l’incompliment d’aquesta obligació.\nQualsevol utilització diferent a l’autoritzada està expressament prohibida, podent SERRADORA BOIX denegar o retirar l’accés i el seu ús en qualsevol moment.\nEL SERRADORA BOIX, en compliment de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, li informa que:\nLa seva denominació social és: SERRADORA BOIX SL.\nEl seu nom comercial és: SERRADORA BOIX\nEl seu domicili social està a: Ctra. C-16, Km. 81 - 08692 Puig-Reig - Barcelona\nInscrita al Registre Mercantil de Barcelona, Tom 43144 , Foli 82, Secció 8, Fulla B 32441, I/A 41\nTotes les notificacions i comunicacions entre els usuaris i SERRADORA BOIX es consideraran eficaces, a tots els efectes, quan es realitzin a través de qualsevol mitjà dels detallats anteriorment.\n2. CONDICIONS D'ACCÈS I UTILITZACIÓ\nEl lloc web i els seus serveis són d’accés lliure i gratuït. No obstant, SERRADORA BOIX pot condicionar la utilització d’alguns dels serveis oferts a la seva web al previ emplenament del corresponent formulari.\nL’usuari garanteix l’autenticitat i actualitat de totes aquelles dades que comuniqui a SERRADORA BOIX i serà l’únic responsable de les manifestacions falses o inexactes que realitzi.\nL’usuari es compromet expressament a fer un ús adequat dels continguts i serveis de SERRADORA BOIX i a no emprar-los per a, entre altres:\nIntroduir a la xarxa virus informàtics o realitzar actuacions susceptibles d’alterar, espatllar, interrompre o generar errors o danys en els documents electrònics, dades o sistemes físics i lògics de SERRADORA BOIX o de terceres persones; així com obstaculitzar l’accés d’altres usuaris al lloc web i als seus serveis mitjançant el consum massiu dels recursos informàtics a través dels quals SERRADORA BOIX presta els seus serveis.\nIntentar accedir als comptes de correu electrònic d’altres usuaris o a àrees restringides dels sistemes informàtics de SERRADORA BOIX o de tercers i, en el seu cas, extreure informació.\nVulnerar els drets de propietat intel·lectual o industrial, així com violar la confidencialitat de la informació de SERRADORA BOIX o de tercers.\nTots els continguts del lloc web, com textos, fotografies, gràfics, imatges, icones, tecnologia, programari, així com el seu disseny gràfic i codis font, constitueixen una obra la propietat de la qual pertany a SERRADORA BOIX, sense que puguin entendre's cedits a l'usuari cap dels drets d'explotació sobre els mateixos més enllà de l'estrictament necessari per al correcte ús de la web.\nAixí mateix, totes les marques, noms comercials o signes distintius de qualsevol classe que apareixen al lloc web són propietat de SERRADORA BOIX, sense que pugui entendre's que l'ús o accés al mateix atribueixi a l'usuari dret algun sobre els mateixos.\nL'establiment d'un hipervincle no implica en cap cas l'existència de relacions entre SERRADORA BOIX i el propietari del lloc web en la qual s'estableixi, ni l'acceptació i aprovació per part de SERRADORA BOIX dels seus continguts o serveis.\nSERRADORA BOIX no es responsabilitza de l'ús que cada usuari li doni als materials posats a disposició en aquest lloc web ni de les actuacions que realitzi sobre la base dels mateixos.\nSERRADORA BOIX exclou, fins a on permet l'ordenament jurídic, qualsevol responsabilitat pels danys i perjudicis de tota naturalesa derivats de:\nL'incompliment de les lleis, la bona fe, l'ordre públic, els usos del tràfic i el present avís legal com a conseqüència de l'ús incorrecte del lloc web. En particular, i a manera exemplificativa, SERRADORA BOIX no es fa responsable de les actuacions de tercers que vulnerin drets de propietat intel·lectual i industrial, secrets empresarials, drets a l'honor, a la intimitat personal i familiar i a la pròpia imatge, així com la normativa en matèria de competència deslleial i publicitat il·lícita.\nAixí mateix, SERRADORA BOIX declina qualsevol responsabilitat respecte a la informació que es trobi fora d'aquesta web i no sigui gestionada directament pel nostre web màster (administrador del lloc web). La funció dels links que apareixen en aquesta web és exclusivament la d'informar a l'usuari sobre l'existència d'altres fonts susceptibles d'ampliar els continguts que ofereix aquest lloc web. SERRADORA BOIX no garanteix ni es responsabilitza del funcionament o accessibilitat dels llocs enllaçats; ni suggereix, convida o recomana la visita als mateixos, per la qual cosa tampoc serà responsable del resultat obtingut. SERRADORA BOIX no es responsabilitza de l'establiment d’hipervincles per part de tercers.\nEn el cas que qualsevol usuari o un tercer consideri que existeixen fets o circumstàncies que revelin el caràcter il·lícit de la utilització de qualsevol contingut i/o de la realització de qualsevol activitat a les pàgines web incloses o accessibles a través del lloc web, haurà d'enviar una notificació a SERRADORA BOIX identificant-se degudament i especificant les suposades infraccions i declarant expressament i sota la seva responsabilitat que la informació proporcionada en la notificació és exacta.\nPer a tota qüestió litigiosa que incumbeixi al lloc web del SERRADORA BOIX, serà aplicable la legislació espanyola, sent competents els Jutjats i Tribunals de Barcelona (España).\nA continuació li indiquem els detalls referits als diferents tractaments de dades personals que realitzem a SERRADORA BOIX SL.\nEntitat: SERRADORA BOIX SL – NIF: B08961393\nDirecció postal: Ctra. C-16, Km. 81 - 08692 Puig-Reig - Barcelona\nCorreu electrònic: boix@serradoraboix.com\nA SERRADORA BOIX SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat d’atendre la seva sol·licitud i enviar-li comunicacions comercials, així com els nostres butlletins.\nonsentiment de l’interessat: Atendre la seva sol·licitud i enviar-li comunicacions comercials, així com els nostres butlletins.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si a SERRADORA BOIX SL estem tractant, o no, dades personals que els concerneixin.\nEn determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. En aquest cas, SERRADORA BOIX SL deixarà de tractar les dades, llevat per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.\nA SERRADORA BOIX SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de prestar els serveis que ens ha sol·licitat, atendre les seves sol·licituds d’informació i enviar-li comunicacions comercials.\nVideovigilància de les instal·lacions per seguretat de l'empresa.\nEstan previstes cessions de dades a: Si escau, les forces i cossos de seguretat de l'Estat.\nA SERRADORA BOIX SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de videovigilància de les instal·lacions i seguretat privada pel motiu de la seguretat de l'empresa.\nLes dades es conservaran un màxim de 30 dies, tret que existeixi alguna circumstància que exigeixi la seva conservació més enllà d'aquest temps per atendre possibles incidents o responsabilitats.\nInterès legítim del Responsable: Videovigilància de les instal·lacions i seguretat privada.\nSi escau, les forces i cossos de seguretat de l'Estat, amb la finalitat d'aportar les imatges si s'ha comès un delicte.\nEn determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. En aquest cas, SERRADORA BOIX SL SL deixarà de tractar les dades, llevat per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.\n6.4. Tractament de les dades personals de Curriculum Vitae (selecció de personal)\nTé dret a accedir, rectificar i suprimir les dades, així como altres drets, indicats a la informació addicional, que pot exercir dirigint-se a la direcció del responsable del tractament.\nA SERRADORA BOIX SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de gestionar els Currículum Vitae rebuts i realitzar els processos de selecció de personal.\nAdreça postal: Ctra. C-16, Km. 81 - 08692 Puig-Reig - Barcelona\nA SERRADORA BOIX SL tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb la finalitat de realitzar la gestió administrativa, comptable i fiscal dels serveis sol·licitats, així com enviar comunicacions comercials sobre els nostres productes i serveis.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si a SERRADORA BOIX SL estem tractant dades personals que els concerneixin, o no.\nPodrà exercitar materialment els seus drets de la següent forma: enviant un correu electrònic a picas@serradoraboix.com o una carta a Ctra. C-16, Km. 81 - 08692 Puig-Reig - Barcelona.\nGuarden l'acceptació de la política de cookies d'aquest lloc.\nControl de sessió.\nEn la pròpia web.\nct0 __twitter_sess __guest_id _eu_cn


Edge House Number 6 Knysna Sud-àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n6 Simola Estate, Old Cape Road, Simola Golf and Country Estate, Knysna, Sud-àfrica - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Edge House Number 6?\nMés informació sobre Edge House Number 6\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Edge House Number 6 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Knysna. A 15km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 5-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Edge House Number 6, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, xemeneia, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Edge House Number 6 es reflexa en cada habitació. llençols, escriptori, balcó/terrassa, estació d'Ipod, ventilador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com camp de golf (a 3 km), piscina exterior, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Edge House Number 6.


Els escacs com a eina terapèutica i d’aprenentatge (7) - Edami\nCom ja s’ha avançat en la introducció, una molt bona font d’informació per realitzar el treball han estat 5 entrevistes a persones vinculades als escacs. Una d’aquestes se li ha fet, com no, a Joan Segura que també ha ajudat a contactar amb altres personalitats totalment dedicades als escacs. La més destacada de totes aquestes entrevistes ha estat al Gran Mestre Internacional i 8 vegades campió d’Espanya Miquel Illescas (li he pogut fer en persona) que és l’autor del llibre “Jaque Mate” que s’ha llegit per a l’elaboració del treball. Les altres tres entrevistes són al secretari de la federació Catalana d’escacs, un professor d’escacs a les escoles i un psiquiatra, tots ells també escaquistes. S’ha considerat convenient seleccionar només les preguntes que aportessin més informació en relació al tema del treball degut a la gran extensió que ocuparien totes les preguntes que s’han fet.\n7.1 Entrevista a Antoni López Manzano\nTé 55 anys, està casat i té una filla. És l’actual secretari general de la federació catalana d’escacs, lloc que ocupa des de 29 anys. A més, és un jugador federat al Club Aragonés amb un ELO aproximat a 2100 punts. Té una gran relació amb Joan Segura que el va contractar com a secretari. Han escrit llibres junts com “Iniciación al ajedrez”.\n– Quins són els motius que fan que la gent comenci a jugar a escacs i quins són els motius per el quals recomanaria jugar-hi?\nEls motius pels qual la gent comença a jugar als escacs són els següents:\nLi ensenya un familiar que en sap i li\nHo aprèn a l’escola amb algun amic, o un professor d’escacs.\nHa sentit parlar dels beneficis dels escacs i va a un club o una escola per\nEls motius pels quals recomanaria aprendre a jugar són molt variats:\nPrimer de tot perquè es un joc molt\nEs econòmic i es pot practicar en qualsevol\nEs una afició per tota la teva\nEncara que tinguis dificultats físiques ho pots practicar\nDesenvolupa la memòria, la concentració, la lògica, la visió espacial, la paciència, la responsabilitat\nVa bé tant per a la gent gran, perquè és una gimnàstica mental excepcional, com per als més menuts perquè els ajuda en la resta d’assignatures de l’escola.\n– Quins canvis positius d’actitud/caràcter es manifesten al practicar escacs freqüentment?\nEls escacs, tot i ser un esport individual, fomenta les relacions amb les persones que ho practiquen i fa més sociable. Les persones amb dificultats de sociabilitat es troben a gust parlant del tema dels escacs i fa que s’obrin facin amics. Els escacs també fomenta la tenacitat, la lluita, l’esforç i el treball ben fet.\n– O negatius?\nEl problema dels escacs, igual que en qualsevol altre activitat de la vida és l’excés, l’obsessió. Els escacs poden ser tant absorbents com tu permetis que siguin, i un excés de qualsevol activitat mai és bo. Primer són els estudis, la família, els amics i la resta d’activitats d’una persona.\n– Recomanaria implantar els escacs a les escoles? Perquè? En cas afirmatiu quantes hores a la setmana?\nTant el Parlament Europeu 2012, com el Parlament de Catalunya 2010, com el Congrés dels Diputats espanyol al 2015 han donat suport a la introducció dels escacs a les escoles pel seu alt valor pedagògic. Per tant, no és que ho digui jo, és que està avalat per nombrosos estudis a tot els món. La UNESCO també va recomanar la pràctica dels escacs a l’any 1995.\n– És cert que la pràctica dels escacs aturen l’evolució de les malalties degeneratives, tals com l’alzheimer?\nS’han fet estudis que demostren que els exercicis mentals, com ara els escacs, ajuden a retardar les malalties degeneratives com l’alzheimer.\nEls escacs és un joc que es pot considerar terapèutic i que ajuda als problemes socials tan variats com la reinserció dels presos, la drogoaddicció, la falta d’autoestima i l’oci improductiu. Els escacs és un excel·lent mitjà per esplaiar positivament l’agressivitat i estabilitzar les nostres emocions. Però a més, els escacs fomenta valors positius, la sociabilitat, la resistència a les frustracions, el control a la impulsivitat, el saber perdre i acceptar els contratemps aprenent a superar-los, virtuts que l’ajudaran de gran a tenir un sa control emocional i a tenir un major èxit a la vida.\n– Quina relació hi ha entre els escacs i les matemàtiques?\nPel que fa als escacs com a eina educativa, els nens petits poden començar a conèixer conceptes de geometria com diagonals, línies, quadrats, amb el tauler d’escacs. A nivell matemàtic, s’ha demostrat que els nens que aprenen a jugar als escacs i ho practiquen tenen una millora significativa que es concreta en la millora de la capacitat de pensament lògic – matemàtic, en el domini numèric i operatiu, en la capacitat mètrica, en la millora de l’orientació espacial i en la resolució de problemes.\nEl matemàtic Carl Gauss es va veure interessat a resoldre el problema de les 8 dames. Així també, Leonard Euler es va plantejar i va resoldre el problema del moviment del cavall (recórrer amb el cavall per totes les caselles del tauler sense passar dues vegades en cap d’elles), a més de proposar solucions dins del tauler d’escacs per a la construcció dels quadrats màgics d’ordre n.\nEls jugadors d’escacs tenen orientació cap a les matemàtiques i hi ha òbvies similituds des que els escacs és un joc de resolució de problemes, avaluació, pensament crític, intuïció i planificació, molt semblat a l’estudi de les matemàtiques. Els estudis demostren que els estudiants que juguen escacs incrementen les seves destreses per a la solució de problemes, respecte a les dels seus companys.\n– Existeixen estudis sobre persones de la tercera edat que pateixen malalties degeneratives com l’alzheimer, demència senil que al iniciar-se en el joc dels escacs hagin disminuït els símptomes o els efectes d’aquestes malalties? En que es basen els estudis?\nExisteixen molts estudis amb gent gran que pateix alzheimer i que al fer exercici mental mitjançant els escacs milloren les seves capacitats i el rendiment cognitiu. N’hi ha tants que només n’he seleccionat un que m’ha cridat l’atenció realitzat per l’hospital universitari de Valencia de persones entre 55 i 87 anys.\nL’estudi es basava en dividir en dos grups de 60 persones a gent de centres especialitzats en atenció a gent gran de diverses classes econòmiques i culturals. El primer grup va realitzar un curs d’escacs setmanal durant un any, mentre que l’altre grup va fer altres activitats de menor treball mental.\nAl acabar l’experiment, els resultats van ser concloents: els que no havien fets les classes d’escacs no havien millorat gens les seves prestacions mentals; en canvi, el 65% dels que van assistir a les classes, van veure com augmentava el seu rendiment cognitiu de forma espectacular. Segons els doctors el resultat va ser extraordinari i va confirmar el potencial que pot tenir aquest esport per alleujar l’impacte d’aquesta malaltia.\n7.2 Entrevista a Elias Muratet\nVa néixer a Barcelona al 1956 però actualment viu a Banyoles. És pare de dos fills i avi d’una neta. Està llicenciat en dret per la UB i actualment treballa d’advocat des de l’any 1980. Juga als escacs des dels 6 anys. Té el títol d’àrbitre d’escacs tant per la Federació Catalana com per la Federació Espanyola i amb normes d’àrbitre Internacional. Des de 1990 és monitor d’escacs a diverses escoles de primària a Banyoles on també és el president del Club d’Escacs Banyoles.\nMolts. Jo destacaria la relació cordial amb el rival. Es guanyi o es perdi, és té una bona relació amb el contrincant, doncs és una pràctica habitual fer un anàlisi de les partides i comentar mútuament les pretensions amb les jugades fetes i el que preveies que l’altre faria. Per tant, ajuda a treballar les relacions interpersonals des d’un punt d’igualtat. Penso que el més important dels escacs és l’acceptació de les responsabilitats dels propis errors, i la voluntat d’automillora, i per tant es fa sovint una autocrítica positiva.\n– I en relació amb les facultats mentals?\nLa pràctica del escacs fa treballar (gairebé de forma exclusiva, en el sentit de que és la única part del cos que es treballa) les funcions cerebrals, en els seus diferents aspectes: memòria, reflexió, control d’impulsos, etc. Així com un bon cos s’adquireix amb exercici físic, les facultats mentals s’exerciten amb un treball del cervell, i els escacs en són una bona activitat. És difícil trobar un jugador d’escacs que no gaudeixi de l’exercici mental, molt sovint són bons en matemàtiques, els agraden les endevinalles, els joc d’ingeni, etc..\nSi, es més, en el projecte “Observo, penso, jugo” de la utilització dels escacs com a eina educativa, ha estat aprovat pel Departament d’Ensenyament com a assignatura curricular a Primària, i ja s’està implementat a les escoles catalanes.\nParlar dels avantatges en els més joves dels escacs requeriria una llista molt llarga, no només en aspecte de evolució mental, sinó també en aspectes relacionals i d’evolució personal. Si fes una relació de tots els avantatges que té el joc dels escacs seria molt llarga.\nPer dir quantes hores a la setmana no podem oblidar que és un joc (o un esport) que exigeix un esforç mental important i això no es pot “forçar”. Crec que seria contraproduent obligar a un sobreesforç, ja que conduiria a l’abandonament del plaer que proporciona jugar. Crec que amb una hora, hora i mitja a la setmana seria suficient (si li agrada ja seguirà jugant fora del horari escolar).\n– Creu que els jugadors d’escacs tenen una tipologia psicològica comuna? O hi ha diversitat?\nCrec que la tipologia no es comuna, cadascú té la seva pròpia idiosincràsia; ara bé, no puc amagar que penso que la incorporació a la pròpia personalitat dels beneficis (de tota mena) de la pràctica dels escacs acaba comportant l’assumpció de pràctiques vitals que ajuden a dibuixar un perfil més o menys concret, i favorable a una psicologia positiva, en generar estats de flux amb la pròpia existència.\n– Coneix algun jugador que hagi tingut alguna d’aquestes malalties degeneratives? I si al iniciar-se al joc hagi atenuat els efectes d’aquestes malalties degeneratives?\nAl nostre Club tenim una persona, que tota la vida ha estat un bon jugador, que té un principi d’Alzheimer (té 84 anys) i la pràctica dels escacs li ha estat prescrita pel metge. No podem dir que millori, però si que no es detecten davallades en el seu estat, que en els dos darrers anys es manté. Ell (i el seu metge) ho viu com un èxit.\n7.3 Entrevista a Eduard Vieta Pascual\nÉs professor titular del departament de psiquiatria i psicobiologia clínic de la facultat de medicina en la UB. També és el cap del servei de psiquiatria i psicologia de l’Hospital Clínic Universitari. És un expert de les capacitats cognitives del cervell que els escacs desenvolupa.\n– Quins canvis positius d’actitud i caràcter es manifesten al practicar escacs freqüentment?\nLa pràctica dels escacs pot tenir conseqüències positives o negatives en funció de les característiques de la persona que els practica i la intensitat d’aquesta pràctica. En general, les conseqüències positives superen àmpliament les negatives, però hi ha excepcions. També depèn de si el joc es fa online o de manera presencial. Per a la majoria de la gent, aprendre a jugar a escacs durant la infantesa o l’adolescència comporta desenvolupar qualitats com la concentració mental, la paciència, la planificació, i la competitivitat sana. Els escacs és un esport sense contacte físic però amb tots els elements i beneficis de qualsevol esport, i contra el que pensa molta gent, per jugar be cal tenir també una bona forma física.\nPer a mi els escacs haurien de formar part de l’oferta esportiva de les escoles. El que passa els que els nens i nenes ja passen moltes hores en front d’ordinadors, mòbils i consoles i l’activitat física és molt necessària, per tant no hauria d’anar en detriment d’aquesta.\n– Els escacs poden augmentar el quocient intel·lectual o simplement evita que es redueixi?\nLes dues coses. Els escacs ensenyen a pensar més enllà de lo immediat; ensenyen tàctica però també estratègia, et fan conscient de les cadenes acció –reacció, i desenvolupen capacitats neuropsicològiques com l’atenció, la memòria, la velocitat de processament i les funcions executives. També augmenten la “reserva cognitiva”, que ajuda a mitigar els efectes de malalties neurodegeneratives com l’Alzheimer o malalties mentals com l’esquizofrènia i el trastorn bipolar.\n– Quins beneficis en àmbit personal i social aporta els escacs?\nSi la persona que juga no es limita a mirar el taulell i prou, ajuden a socialitzar-se, a posar-se en el lloc dels demés, i a aprendre a perdre i a guanyar. A Mourinho li hauria anat be aprendre escacs.\n– Quines capacitats cognitives es treballen i es desenvolupen més?\nL’atenció, la memòria, la velocitat de processament i les funcions executives.\n– És cert que la pràctica dels escacs aturen l’evolució de les malalties degeneratives, tals com l’Alzheimer ? Quines altres malalties cerebrals els escacs fan que s’atenuïn els símptomes? Coneix algun cas?\nMés que aturar, el que fa és alentir la seva progressió, per què aquestes malalties fan una “poda” neuronal; com més arbonificació tinguin els circuits cerebrals, menys lesiva és la poda. Potenciar la reserva cognitiva amb els escacs és una bona manera de preparar-se contra els estralls neuropsicològics de l’envelliment i certes malalties.\n– Els escacs millora el pensament crític de les persones? Perquè?\nNo necessàriament. Les qualitats que un pot desenvolupar amb els escacs de vegades es generalitzen i de vegades no. És a dir, hi ha gent que després fa servir aquestes qualitats en altres àmbits i hi ha gent que només ho aplica quan juga a escacs. El que si fan els escacs és ensenyar a vèncer frustracions, admetre els propis errors, i posar-se en elm lloc dels altres, però com ja he dit, hi ha gent que això no ho fa servir fora del joc.\n7.4 Joan Segura Vila\nVa néixer a Santa Coloma de Queralt al 1928. Està casat amb tres fills i 3 néts. És un jugador, àrbitre i directiu d’escacs. Com a jugador ha passat per 6 clubs al llarg de la seva trajectòria on va començar al Vic i ha acabat als Tres Peons (el mateix club que el meu). Ha guanyat desenes de torneigs amb un ELO superior als 2200 punts i va aconseguir el tercer lloc en el Campionat de Catalunya, on se li va donar el títol de Mestre Català. Com a directiu, va ser president de la Federació Catalana d’Escacs, entre 1978 i 1987, la qual cosa li va comportar també una vicepresidència a la Federació Espanyola. Dos anys més tard va ser nomenat com l’únic President d’Honor de la FCE que encara ho conserva. També va ser àrbitre Internacional fins al 1988.\nActualment es dedica a publicar els problemes d’escacs diaris al Mundo Deportivo i al Punt Avui.\n– Quins aspectes beneficiosos destacaries dels escacs?\nSempre he pensat que els escacs, en general, tenen molts aspectes beneficiosos, com el fet de necessitar un adversari per comparar el teu punt de vista propi amb el rival que tens davant teu. Aquest fet ajuda a atenuar i superar l’egocentrisme dels nens.\nEl joc desenvolupa els diferents aspectes de personalitat i és un gran ajut en la formació integral dels nens.\nEls escacs són una activitat competitiva per naturalesa, i per tant, afavoreixen aquelles qualitats necessàries per la lluita quotidiana.\nUn altre fet important és l’aspecte ètic, ja que una vegada conegudes les seves regles no admeten excepcions i són iguals per tothom.\n– Trobes que és una bona iniciativa la implantació dels escacs a les escoles com assignatura? Hi ha algun estudi antic que ho demostri?\nClarament sí. Està demostrat que la pràctica dels escacs desenvolupa la intel·ligència. Dotzenes de científics de tot el món ho han investigat i van ser professors soviètics del 1925 que van propiciar la introducció als col·legis com assignatura optativa. L’informe psicomètric de la URSS era molt extens, però val la pena redactar la part final: “Els escacs estimulen, desenvolupen i disciplinen la intel·ligència. No existeix cap altre joc que s’acosti tan a la lògica pura i a la deducció pròpia del pensament modern”.\nEls científics russos van deixar per la posterioritat 16 virtuts dels escacs: concentració, pla lògic, imaginació, previsió, memòria, voluntat de vèncer, control dels nervis, decisió, esperit de síntesi, creativitat, organització metòdica, autocrítica, atenció a diferents fronts, deducció de les reaccions de l’adversari, objectivitat i intuïció. Però aquestes 16 regles d’or no ho són tot. Els escacs és un combat que exigeix un gran esforç de voluntat.\nUn dels experiments més fiables realitzat a escoles és el que van practicar a l’escola Monte Faro (La Corunya) per encàrrec d’una empresa que agrupava 32 escoles de l’estat espanyol. 16 nens van rebre durant un mes classes d’escacs i uns altres 16 d’altres matèries. Dels que havien estudiat escacs, la seva capacitat actual havia augmentat un 56% mentre que els altres només un 25%. El director de l’empresa va declarar: “poques assignatures tenen les virtuts dels escacs, per exemple la de calcular variants de memòria constantment al llarg d’una partida. El nen abans de realitzar un moviment amb la mà ho fa amb el cervell, i així l’esforç intel·lectual del nen s’enriqueix”.\nEls escacs té algun aspecte negatiu?\nEn general els escacs no perjudiquen la salut dels participants però hi ha casos excepcionals. Un d’ells pot ser el de les persones delicades del cor i que no en tinguin constància. Val la pena conèixer el que va passar l’any 1945 en l’encontre Altés (Terrassa) – Aulina (Club Paluzie) de la 1a divisió catalana. El jugador Joaquim Aulina va caure desplomat sobre el tauler i tots els auxilis no van poder-li salvar la vida. Va morir realment jugant una partida d’escacs, però s’ha de tenir present que superava els 60 anys i no havia passat cap revisió cardíaca. Avui en dia tots els nens han passat un control de salut i per tant els escacs no poden perjudicar.\nEls escacs també poden ser addictius i els pares i els mestres han de procurar que el nen no s’obsessioni i descuidi els estudis o altres facetes importants de la seva vida pels escacs. De totes maneres, el risc d’obsessionar-se amb els escacs està més que compensat per les grans avantatges que té per la formació del caràcter, la seguretat en un mateix, el pensament lògic, la previsió de les conseqüències. Tot és molt important i de fet són molts els nens que han vist un bon ajut per a superar alguns dels seus problemes.\n7.5 Miquel Illescas Córdoba\nÉs un escaquista català nascut a Barcelona en l’any 1965. Té una filla de 7 anys amb la Gran Mestre femenina Olga Alexandrova. En l’any 1988 va obtenir el títol de Gran Mestre Internacional i anys després va assolir un ELO màxim de 2640 punts. Posseeix el rècord absolut de ser l’espanyol amb més campionats d’Espanya individuals (n’ha guanyat 8 en total) i també de ser el català amb més ELO de tota la història.\n– Recomanaria implantar els escacs a les escoles com a nova assignatura? Quins beneficis aporten als nens?\nRecomanar portar els escacs als centres escolars no és alguna cosa que hagi de fer jo, ja ho han fet el Congrés de Diputats, el Senat, la UNESCO i el Parlament Europeu. Per això ja són moltes les institucions que es sumen a reclamar aquesta iniciativa. I en relació als beneficis, els escacs són una forma sofisticada de les matemàtiques, perquè és un joc on la geometria està molt present ja que apareixen conceptes com: línia recta, fila, columna, diagonal, el control de l’espai. I també apareix l’aritmètica quan per exemple, es diu que una torre equival a un cavall i dos peons. Doncs això és una equació de primer grau (T= C+X). Els nens s’acostumen a fer aquest tipus de càlculs mentals que després necessitaran per resoldre qualsevol problema de naturalesa similar. Però a part de ser un joc divertit que els alumnes hi tenen interès, hi ha la vessant intel·lectual: memòria, concentració, raonament etc.. També són coneguts per respectar les regles i el rival i desenvolupar l’actitud empàtica. I per últim, els escacs ajuda a formar el caràcter, enfrontar-te a la presa de decisions inclús quan porten a escenaris negatius, assumir l’èxit i el fracàs. És difícil trobar assignatures que facin tot això de la forma neta i elegant que ho aconsegueix els escacs.\n– Quins avantatges en l’àmbit social aporta els escacs?\nEls escacs t’obliga a escoltar perquè en el moment que es deixa de prestar atenció a la jugada del contrari, els resultats no són bons. Per tant, afavoreix el desenvolupament de les relacions socials en el sentit que incita a que sempre es respecti el torn i la paraula de l’oponent, l’escoltem i que intentem de comprendre’l, perquè si es comprèn el que l’altre fa, podem jugar una bona partida.\n– Com pot ajudar la practica dels escacs en la gestió dels estrès en la vida quotidiana?\nEls escacs és com un gimnàs o com un entrenament. Aleshores si s’està acostumat a resoldre problemes amb poc temps o si s’està acostumat a prioritzar objectius, si després aquests hàbits estratègics es poden aplicar a la vida, es pot estalviar molt d’estrès.\nLa pràctica dels escacs ajuda a agafar mètodes que després poden ser molt útils en qualsevol altre situació de la vida quotidiana.\n– És cert que la pràctica dels escacs aturen la progressió i redueix els símptomes de les malalties degeneratives tals com l’Alzheimer?\nMés aturar la progressió, la pràctica dels escacs ajuda a prevenir i retardar l’aparició de l’Alzheimer com ho demostren diversos estudis. Si no s’utilitza el cervell humà s’acaba oxidant al no reptar-lo a pensar. Llavors moltes d’aquestes malalties degeneratives s’associen amb uns hàbits poc saludables i en aquest sentit la pràctica dels escacs és perfecte per mantenir-se en forma i tenir una activitat intel·lectual apropiada. Però crec que un cop es pateix la malaltia ja és massa tard per solucionar-ho. Tot i així, he vist casos de gent amb discapacitat mental que a través dels escacs recuperen l’autoestima i porten al màxim la seva capacitat dintre del seu radio mínim. Llavors diria que els escacs sempre afavorirà l’evolució d’aquest tipus de pacients perquè d’alguna manera et porta cap a un camí de correcció, però evidentment curar-se del tot no crec que pugui ser possible.\n– Com afecta la pràctica dels escacs a les connexions neuronals del cervell?\nJo diria que del cervell humà sabem menys que del espai que està a milions anys llum el qual és sorprenent. És un misteri que aviat en sabrem molt més però el cert és que està demostrat que quan una persona aprèn un nou idioma o canvia de treball es desenvolupen noves connexions neuronals. Llavors els estudis fets sobre els escacs demostren que un mateix problema si l’intenta solucionar un Gran Mestre o un amateur, s’activaran diferents parts del cervell, lòbuls diferents perquè l’amateur està aprenent i el Gran Mestre tira de l’experiència i els coneixements prèviament adquirits. Llavors tinc claríssim que jugar als escacs és una activitat exigent al cervell i evidentment, s’activaran connexions neuronals i augmentarà la capacitat general per qualsevol altre tipus d’activitat.\n– Té alguna contraindicació per la salut jugar a escacs d’alt nivell?\nTots els esports d’alt nivell tenen riscos perquè el mer fet de competir en aquest nivell, la exigència que suposa sigui futbol, ciclisme, tenis etc.., posa a prova el sistema nerviós de les persones. Quan es juguen campionats importants es pateix una tensió perquè tothom vol fer un bon paper. En el cas dels escacs com aquest patiment i tensió va acompanyada d’un procés molt personal (no pots escopir, cridar ni donar les culpes a l’àrbitre com fan els futbolistes), el escaquista assumeix en solitari tota la responsabilitat i la tensió. En conseqüència, el sistema cardiovascular pateix bastant en aquest esport. Els riscos dels escacs van exclusivament vinculats al tema del estrès i jo personalment vaig patir cert estrès quan estava a l’elit per això pot arribar a ser un problema.\n– Quines característiques posseeixen els escacs per poder considerar-se un esport?\nAquí tot ve de la seva definició, si entenem esport com exercici físic aleshores el tir amb arc, la vela, el golf etc.. tampoc serien esports quan tothom ho considera. El esport tal com jo l’entenc és competició i llavors aquí ja no hi ha discussió. De fet si anem a les qüestions formals, està reconegut com un esport per el COI ja que té més de 180 països afiliats, té totes les estructures pròpies d’un esport: campionats locals, del món, olimpíades etc.. Els escacs també té un fort desgast físic (superior a molts altres esports) perquè, per exemple, a Kramnik en el campionat del món l’any 2000, va perdre 9 quilos en un mes tot i que menjava molt. Perquè el cervell és l’organisme del cos humà que més consumeix, sobretot glucosa, i necessita constantment una nova ingesta d’aliments per poder mantenir el ritme. El cervell no és cap broma, gasta molta energia i per això els escacs requereix una bona forma física dels escaquistes. Penso que indiscutiblement, els escacs és un esport com qualsevol altre perquè està reconegut per totes les institucions esportives.\n– Quin consell donaria als jugadors principiants perquè no es desanimin en les seves derrotes i continuïn practicant?\nHem de partir que jo a cap alumne meu recomanaria dedicar-se als escacs perquè malauradament és una feina que molt poca gent hi pot viure bé. Actualment només els 30 millors del món poden treure un bon salari per viure en bones condicions. En canvi si s’estigués en el top-30 d’enginyers o metges segurament aniria econòmicament molt millor. Per tant, si es té clar que els escacs no pot ser una feina, que és una activitat per passar-ho bé, llavors sí que els recomanaria. Un bon consell que sempre es diu que ens hauria de guiar i fer de brúixola, consisteix en fixar-se com s’ha jugat abans de si s’ha guanyat o perdut. De seguida es diu, “com que he guanyat estic content i passo pàgina”. Doncs no, s’ha de fer l’anàlisi de la partida. Normalment el que fem els “bons” és sempre tractar de ser objectius. Si es perd, l’anàlisi de la derrota ens fa sentir millor perquè diràs que en aquesta pedra no tornaré a ensopegar. Psicològicament és bo comprendre perquè s’ha perdut i serveix per pensar que es pot millorar i que realment la derrota no ha estat embà. Quan es té aquesta sensació automàticament la persona ja se sent una mica millor. I després un altre consell consisteix en dir: anem pas a pas, això no ha de ser una feina és un hoobie, estic fent una cosa positiva pel meu desenvolupament personal i sobretot tu has de passar bé, si no t’ho passes bé segurament hauries de buscar alguna altra cosa.\n– Quins són els principals secrets per arribar a aconseguir tots els seus èxits?\nRealment la clau és que tinguis passió pel que fas, si vols arribar a ser un gran campió t’ha d’apassionar el que fas. No és només dir que jo vull guanyar perquè això no serveix. Tampoc serveix tenir una aproximació només científica de dir per exemple: faré cada dia vuit hores de feina. El motor de totes aquestes coses és la passió, quan a tu t’agrada, gaudeixes, tens un gran respecte per la teva feina és quan pots aspirar a tenir els èxits. Però realment penso que això bé al final de tot, la gent que vol començar allà per tenir èxit malament anem. Primer s’ha de començar per comprendre, gaudir, per millorar, per donar-te compte de la progressió, per ser capaç de mirar-te al mirall i dir: que faig malament i que tindria que fer millor?. Per millorar sempre s’ha de fer el que es fa malament tot i que a ningú li agrada veure les seves debilitats. Tothom vol pensar que som molt bons però l’actitud d’humilitat, feina, constància i de passió, penso que és l’únic camí possible per pujar a l’elit.\nTags: Antoni LópezEduard VietaElias MuratetJoan SeguraMiguel IllescasOriol Calvet\nPreviousPrevious post:Els escacs com a eina terapèutica i d’aprenentatge (8)NextNext post:Els escacs com a eina terapèutica i d’aprenentatge (6)\nSin categoría @ca(187)\n2020-21 Antoni López batxillerat casal casal col·legis Coronavirus CosmoCaixa COVID-19 Curs Eduard Vieta Elias Muratet Escacs escolar FIDE Francesc Carmona Funcación Kasparov Joan Segura Llibres Lliga catalana Miguel Illescas Mèxic nadal novedad Olga Alexandrova Oriol Calvet Oriol Calvet Segura pandèmia rapid tornejos


El català no serà oficial a Aragó La República\nEl català no serà oficial a Aragó\nSembla ser que la Llei de Llengües de l’Aragó podria veure aviat el seu punt i final. El trajecte ha estat llarg i ple de polèmica i ajornaments. Des del Departament d’Educació i Cultura del govern aragonès ja es té redactat l’avantprojecte d’aquesta llei. Tot apunta que segons l’esbós final la llengua catalana no serà reconeguda oficialment a cap part de la Franja de Ponent, malgrat les promeses inicials en aquest sentit. Quan d’aquí a sis mesos, aproximadament, la llei entri a les Corts aragoneses, per a la seva posterior aprovació durant la tardor de 2008, el català no serà reconegut per les institucions aragoneses.\nLa Llei de Llengües de l’Aragó ja té un redactat final, pendent d’aprovació. Aquesta llei girarà al voltant de tres pilars bàsics:\n1- El dret dels ciutadans a conèixer i usar el català i l’aragonès.\n2- El foment del seu ús en aquelles zones on hi hagi parlants d’aquestes llengües.\n3- Hi haurà garanties del seu aprenentatge, que serà regulat també a la futura Llei d’Educació aragonesa, de propera aprovació.\nEncara que tot això és molt positiu, hi manca el més important, que no hi és. La llei no serà en cap cas, citant paraules textuals del govern, ‘impositiva’. Es vol posar èmfasi en el caràcter ‘voluntari’ d’aquestes dues llengües. Evidentment les ‘imposicions’ és deixen, és clar, per al castellà, d’obligat ensenyament i coneixement per a tots.\nPer tant ni aragonès ni català seran cooficials en cap punt de l’Aragó, tot i que regularà les relacions dels seus parlants amb l’administració, probablement mitjançant el concepte de ‘mèrit’ per als funcionaris de l’administració. Segons l’executiu aragonès la llei serà ‘assumible per tothom’ perquè ‘recull drets però no pressiona a ningú’.\nPer acabar, la llengua catalana rebrà molt probablement el nom de ‘català de l’Aragó’ o bé ‘català occidental’.


El paper de les dones durant la Guerra Civil centrarÃ la commemoraciÃ³ del Dia Internacional de la Dona a Amposta\nInici ComunicaciÃ³ NotÃcies NotÃcies 2017 El paper de les dones durant la Guerra Civil centrarÃ la commemoraciÃ³ del Dia Internacional de la Dona a Amposta\ntipus: tots els tipusActes religiososActivitats esportivesActivitats familiarsActivitats musicalsAssembleaCinemaComerÃ§ConferÃ¨nciesCultura populardiversosEstadesExposicionsFesta del MercatFestesFiresFormaciÃ³FÃ²rumGastronomiaLlibresMedi AmbientPatrimoniRutes i sortidesTallersTeatre i dansaTrobadesTurisme\nPresentaciÃ³ de les pubilles i pubilletes de les Festes Majors Amposta 2018\nActivitats infantils a la urbanitzaciÃ³ Eucaliptus\nTaller de rap i rima per la llibertat d'expressiÃ³ a cÃ rrec de Fetitxe 13 de Versembrant\nTÃ¨cnic per a reforÃ§ de lâ€™Ã€rea de Secretaria: resultats\nPeons de neteja de dependÃ¨ncies: llistat dâ€™admesos i exclosos\nPeons de neteja viÃ ria: llistat d’admesos i exclosos\nHostesses/os: oferta de treball\nTriatlÃ³ infantil a Amposta\nEstades dâ€™Estiu 2018\nS’ha programat una conferÃ¨ncia de la historiadora i escriptora Assumpta MontellÃ i una exposiciÃ³ al vestÃbul del Museu Terres de l’Ebre\npublicat el 06/03/2017\nEl paper de les dones durant el període de la Guerra Civil protagonitzarà l’acte central de la commemoració del Dia Internacional de la Dona a Amposta. I és que divendres 10 de març, la historiadora i escriptora Assumpta Montellà impartirà una conferència sobre aquest tema al Museu de les Terres de l’Ebre, com a part de l’acte institucional organitzat per l’Ajuntament d’Amposta i el Consell Comarcal del Montsià. Aquest tema també protagonitza l’exposició ’La lluita per l’oportunitat de viure. Les dones durant la segona República, la guerra, el franquisme i la construcció de la democràcia’, que es pot veure des de dimarts 7 de març i fins divendres 10 al vestíbul del Museu de les Terres de l’Ebre.\nAquests, però, no seran els únics actes que tindran lloc a la capital del Montsià durant aquesta setmana per commemorar el Dia Internacional de la Dona. L’escriptora Montserrat Roig serà protagonista d’una composició poeticomusical de Jaume Calatayud i Vicente Monera. Serà el dimecres 8 de març a les 19h. a la Biblioteca Sebastià J. Arbó. L’acte l’organitza l’àrea d’adults de la Biblioteca i la regidoria de Serveis Socials de l’Ajuntament d’Amposta. L’endemà, el dijous 9, a les 19.30 h. al Museu de les Terres de l’Ebre, hi haurà una de les xerrades dins del cicle ’Trencant mites sobre la desigualtat de gènere a l’Europa del segle XXI’. Serà a càrrec de la professora de Dret Civil de la URV, la Dra. Ana Giménez, que impartirà ’T’agrada conduir? A les dones també. Analitzem la publicitat sexista’. L’organitzen la URV Campus Extens Antena del Coneixement, Museu de les Terres de l’Ebre, Consell comarcal del Montsià i Ajuntament d’Amposta\nL’últim dels actes que s’inclouen és l’espectacle de dansa E.V.A. Enamorada Venerada Atrapada, dissabte 11 de març (amb dos passis, un a les 19 h i l’altre a les 21 h) a l’auditori de la Unió Filharmònica. Aquest espectacle està inclós dins Amposta Teatre i Dansa, organitzat per la regidoria d’Ensenyament i Cultura de l’Ajuntament.