Tots els grups del Parlament basc excepte EH Bildu acorden una declaració de "ferma condemna" a ETA\nPublicat 21/10/2021 12:25CET\nVITÒRIA (ÀLABA), 21 oct. (EUROPA PRESS) -\nTots els grups del Parlament basc, excepte EH Bildu, han acordat una declaració en què expressen la seva "ferma condemna" a ETA amb motiu del desè aniversari del cessament definitiu de l'activitat terrorista de la banda. La coalició sobiranista no s'ha pronunciat sobre el text que el PNB i el PSE-EE han presentat en la reunió de la Junta de Portaveus, la qual cosa ha impedit que s'aprovés com una declaració institucional.\nEl document del PNB i el PSE-EE és un text alternatiu a la proposta de declaració institucional de condemna a ETA de dimecres del PP i Cs, grup que finalment, de la mateixa manera que Elkarrekin Podem-IU i la parlamentària de Vox, s'ha adherit al text dels jeltzales i els socialistes.\nFonts d'EH Bildu han explicat que el seu representant "no s'ha pronunciat" sobre el text en la reunió de la Junta de Portaveus, per la qual cosa no ha pogut dir "ni sí ni no". En aquest sentit, han denunciat que el PP i Cs atribueixin a EH Bildu un rebuig al text perquè demostra que l'objectiu d'aquest grup "no era assolir acords" ni una declaració institucional, sinó "insistir en la trinxera i la no convivència".\nLa declaració expressa la "ferma condemna" dels grups davant "la desraó i la injustícia que va suposar l'activitat terrorista d'ETA durant més de quatre dècades", a més de denunciar "la il·legitimitat de la violència per aconseguir fins polítics".\nTambé expressa el seu "suport i acompanyament a totes les víctimes que van patir aquesta barbàrie". "Diem fort i clar que aquest dolor no s'hauria d'haver produït mai. ETA va deixar un dany irreparable a tota la societat basca. Apostem perquè la memòria i l'honor de les víctimes no quedin relegats per una mirada al futur que oblidi el passat", assenyala.\nAixí mateix, els grups polítics bascs destaquen que, transcorreguts aquests deu anys sense violència terrorista, es viu "en una societat més lliure, més justa i més respectuosa amb els drets humans". No obstant això, precisen que, si bé "vivim i convivim millor", falta "feina a fer".\nEn aquesta línia, apunten que "el nou temps exigeix assumir responsabilitats i reconèixer el dany causat". "Hem de construir el futur llegint bé totes les pàgines del nostre passat. Seguim compromesos a construir la convivència des de la veritat, la memòria i la justícia", afirmen.\nAixí mateix, es disposen a treballar per "promoure una reflexió plural en la qual quedi nítidament expressat que cap argument --ni un context o teoria del conflicte, ni una tesi sobre bàndols enfrontats, ni la denúncia de vulneracions de signe diferent, ni una raó d'estat, ni la prevalença del futur-- es pot invocar per minimitzar, justificar o legitimar la violència d'ETA, ni cap altra violació dels drets humans".


Ada Colau, española del año: "Som imparables a l'Estat" - XCatalunya.cat\nAda Colau, española del año: “Som imparables a l’Estat”\nColau veu “imparable” la suma de forces a l’Estat, diu que no hi sobra ningú i veu la llum d’una nova etapa a Catalunya\nL’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha donat el tret de sortida a la III Assemblea de Catalunya en Comú assegurant que la suma de forces escenificada al País Valencià és “imparable”. Colau ha defensat la feina de les confluències per imposar polítiques socials a l’Esat i a Catalunya, on ja hi veu “la llum” per obrir una nova etapa. Ha fet una crida a no perdre aquesta oportunitat i ha dit que “no hi sobra ningú”.\nHa afirmat també que Catalunya “mereix un altre Govern” i ha defensat que tot allò que els deien que era impossible s’està imposant, com els indults, la lluita contra el canvi climàtic i les polítiques socials. D’altra banda, s’ha mostrat convençuda que amb el lideratge de Yolanda Díaz es derogarà la reforma laboral del PP. Colau ha assegurat que estan “més fortes, més cohesionades, més determinades i més il·lusionades” malgrat la pandèmia. Ha assegurat que el cicle electoral que s’obre és una oportunitat “per no desaprofitar”.\nEn primer lloc, ha defensat la feina de Unides Podem al govern espanyol, on ha assegurat que està sent decisius per impulsar polítiques “radicalment diferents” en resposta a la crisi provocada per la pandèmia. Ha mencionat especialment la tasca de la ministra de Treball, Yolanda Díaz.\nA Catalunya, ha destacat el lideratge de la líder dels comuns al Parlament, Jèssica Albiach, en un context “duríssim”. També en aquest àmbit ha destacat que tot allò que els deien que era impossible s’està imposant: “Ja estan aquí els indults, ja està aquí la taula de diàleg i ja veiem la llum per començar una nova etapa que Catalunya mereix i necessita”.\nPer últim, ha destacat l'”orgull” municipalista i ha destacat especialment la figura de l’alcalde del Prat de Llobregat, Lluís MIjoler, com a puntal per aturar la “bestialitat” que suposava l’ampliació de l’aeroport del Prat.\nEn clau més personal, ha destacat la feina feta al capdavant de l’Ajuntament de Barcelona, on ha destacat que, “contra tot pronòstic”, els comuns porten sis anys governant. Colau ha defensat polítiques no només de més inversió social sinó també d’innovació social, com el dentista municipal, l’aposta per l’habitatge social i la transformació urbana.\nD’altra banda, Colau ha fet una crida a sumar tots els esforços per aconseguir els canvis de polítiques. L’alcaldessa de Barcelona ha dit que els comuns venen d’una “llarga trajectòria” i de la suma de l’experiència de molta gent.\nEn aquest sentit, ha expressat l'”enorme orgull” d’haver participat la setmana passada en l’acte amb Yolanda Díaz i Mònica Oltra al País Valencià i veure que el que sempre han defensat els comuns es “materialitzava” en un projecte a l’Estat. Ha afegit que en aquest projecte hi ha molta feina a fer i “on ningú sobra”, fent una crida a la unitat.\nColau ha tancat la seva intervenció inicial assegurant que és moment de “consolidar, perseverar, arrelar, cohesionar i guanyar per transformar i demostrar que sí que es pot”.\nTags: Colau, Estat\n1 pensamiento sobre “Ada Colau, española del año: “Som imparables a l’Estat””\nRetroenllaç: Jèssica Albiach parla en nom de Catalunya i ofereix el nostre país per "transformar España como hemos hecho siempre" - XCatalunya.cat


La darrera revisió d’OG: el programa de televisió TBS de Tracy Morgan és una delícia de G.D. — SXSW - Televisió | Maig 2021\nNo hi ha res realment com escoltar Tracy Morgan que cridi a algú com a mare, i el 2018, només 'The Last O.G.' ofereix a la audiència aquest plaer tan distint. Tot i que es va esbargir (“OG” està a TBS, no ho importa), la màquina maldestre de Morgan, carregada a l’entrada de la paraula maledicció més fiable d’Amèrica, encara ens transmet el poder primari i el temps minuciós necessaris per fer-ho hilarant, i es remunta a el pou prou sovint per fer-lo memorable en els primers sis episodis de la nova comèdia.\nEn aquest discurs estrany, que il·lustra l’àmplia crida de Morgan, “The Last O.G.” ja és un espectacle digne de veure, i només té la meitat d’un dino dinàmic. Tiffany Haddish també és aquí, fent caure els jurats censurats i els seus antics amics. És una força que constitueix les limitacions del programa en general. Molt bé però encara no és fantàstic, la resta de les sèries arriba molt aviat sense avançar cap al primer nivell de la televisió. Això pot dubtar a alguns que tinguin expectatives ultra altes, però Haddish i Morgan es veuen meravellats, i 'The Last O.G.' podrien costa fàcilment durant sis temporades només amb el seu encant.\nPer descomptat, això és d’esperar: amb John Carcieri (“Eastbound & Down”, “Vice Principals”) dirigint l’espectacle i recent guanyador de l’ Oscarscar Jordan Peele a bord com a co-creador i productor executiu, aquest “The Last OG” és amigable. s'apaga sense enganxament no és cap sorpresa. Potser l’aspecte més encoratjador dels sis episodis és la quantitat d’entrebancs previsibles que s’eviten.\nTray (Morgan) ha sortit de la presó després d'un atzar de 15 anys i torna a casa a Brooklyn, però les coses no són el mateix. Una mare que empeny un cotxet bessó gairebé li topa. Els turistes utilitzen un pal de selfie per obtenir un tret a les samarretes de Brooklyn dormides. Una altra mare posa en contacte amb el seu fill a 'menjar l'alga'. És segur dir que aquest no és el mateix carrer on el van rebentar per haver tractat cocaïna.\nPer descomptat, sí, però 'The Last O.G.' no dedica gaire temps a assenyalar quant ha canviat el barri. Tampoc ignora la gentrificació, sinó que no deixa de fer broma simple després d'una simple broma sobre persones blanques privilegiades, Carcieri inclou el comentari a la història. Wavy (Malik Yoba), antic soci de Tray en el crim, ara està fent un nou cons: el cafè. El ven a 'gent blanca amb feines' per cinc dòlars, i diu que guanya més diners que quan estava tractant el crack. Hi ha una gran revelació a l’episodi 4, “Llisca a la dreta”, que destaca el lladre explícit basat en classes i es fa un comentari més nítid.\nPer anar-hi, la safata no és un vell malhumorat que es queixi de com ha canviat la seva comunitat. Té una actitud contagiosa positiva i abraça Brooklyn amb els braços oberts. Quan surt de la presó, el seu primer pensament és fer de consell a qualsevol que torni a casa que necessiti la seva ajuda, perquè puguin evitar un destí similar. Així doncs, després que aprengui els nens de tornada a casa, tots els hipsters hiper que mengen menjars sense gluten a l'escola privada, no es frustren, sinó que es dedica a la seva atenció al seu cosí Bobby (Allen Maldonado). Quan lluita per trobar feina com a excompaniat, no s’enfosqueix i culpa el sistema (l’espectacle ho fa per ell): persisteix i els mata amb amabilitat.\nRealment, és una part perfecta per a l’amable Morgan (que també produeix executiu), però el comportament genial del seu personatge eleva tot l’espectacle i il·lustra com “The Last O.G.” rarament s’estableix amb el camí més fàcil. La premissa no és només una excusa per a la meva nostàlgia. Hi ha flashbacks als temps antics, però no ombregen aquí i ara. L’important és la missió de Tray per recuperar la dona que estima, Shay (Tiffany Haddish), i això ens porta als pocs defectes de la sèrie.\nCom que Haddish es troba en la seva pròpia estratosfera cultural ara mateix, el seu paper és sensiblement unidimensional és encara més brillant. Shay és la dona amb la qual Tray vol estar. Té bones raons per seguir endavant, però segueix vinculada a la seva única vegada. Més enllà d’això, veiem com és la seva vida sense ell, però la seva identitat sempre s’utilitza per servir a la història de Tray: dóna dos discursos sincers en els primers cinc episodis, i tots dos hi són principalment perquè Tray pugui mostrar i robar l’espectacle. (No és malament, us importa: la safata és un amor, però les escenes continuen sent totes).\nCom que és més un jugador de suport a 'The Tray Show' que un soci igual a la 'Tray & Shay Comedy Bonanza', Haddish obté moments fugaços per tal de forjar les seves coses. Ella s’aprofita, però qualsevol persona que esperi que sigui el seu espectacle per molt que sigui Jordan, s’està passant per una mica d’abandonament.\nSi l'episodi 7 és una mitja hora autònoma per a Shay, com 'Atlanta' va definir millor Van de Zazie Beetz en el seu propi episodi de la primera temporada. Això podria fer molt per al personatge i el programa. Ella es mereix clarament (i no només perquè volem veure més Haddish), sinó que 'The Last O.G.' també ha de córrer alguns riscos més si vol elevar-se al següent nivell. Per molt agradable i sorprenent que van ser els seus primers sis episodis, la major part de l’alegria prové d’evitar errors en lloc d’il·lustrar una gran ambició. I aquest tipus de talent davant i darrere de la càmera hauria de ser ambiciós A.F., com diuen els nens. Si la comèdia vol ser una comèdia intel·ligent i de boca llarga, amb un ampli atractiu arrelat en els seus intèrprets afables, això no serà més que bo. Però no és gaire gàngster.\n'The Last O.G.' es va estrenar al Festival de Cinema de SXSW. La temporada 1 s’estrena dimarts 3 d’abril a les 22: 30h. ET a TBS.


Inici: Benestar Social El Consell Àrees i Serveis Noves tecnologies\nEl perfil de contractant és l’espai de difusió a través d'Internet de l’activitat contractual del Consell Comarcal de l'Alt Empordà amb la finalitat d'assegurar la transparència i l’accés públic a aquesta informació, tal i com estableix l'article 53 del Reial Decret Legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, pel què s'aprova el Text Refòs de la Llei de Contractes del Sector Públic.\nEls textos que s’ofereixen en aquesta pàgina són merament divulgatius. Si voleu verificar la seva validesa jurídica, consulteu els textos publicats en els diaris oficials corresponents. La interpretació dels plecs i qualsevol alteració i/o modificació de qualsevol part del contingut dels plecs invalidarà la versió obtinguda a través d'Internet i seran vàlids, exclusivament, els documents obrants a l’expedient administratiu corresponent, disponible a la seu de l’òrgan de contractació (C/ Nou, núm. 48, 17600 Figueres. Secretaria: Telf. 972503088).\nDes dels l'enllaços següents podeu accedir al perfil del contractant.\nCarta de serveis electrònics disponibles


“El Parlament no decideix”, a la portada de l''Avui'\nResum de la premsa\nLa premsa catalana i espanyola es fan ressò de la frenada al Parlament de la proposta de llei sobre la independència. Les protestes del personal sanitari català en contra de les retallades i l'excarceració de l'etarra Troitiño són els altres dos titulars destacats de les portades d'avui dijous\nREDACCIÓ Barcelona 14/04/2011 08:49\n260x366 Avui, 14 d'abril Avui, 14 d'abril\n260x366 ARA, 14 d'abril ARA, 14 d'abril\n260x366 El Periódico, 14 d'abril El Periódico, 14 d'abril\n260x366 La Vanguardia, 14 d'abril La Vanguardia, 14 d'abril\n260x366 ABC, 14 d'abril ABC, 14 d'abril\n260x366 El Mundo, 14 d'abril El Mundo, 14 d'abril\n260x366 El País, 14 d'abril El País, 14 d'abril\n260x366 La Razón, 14 d'abril La Razón, 14 d'abril\n260x366 Público, 14 d'abril Público, 14 d'abril\nMalgrat que no sigui el tema d'obertura de la majoria de diaris, tant la premsa catalana com l'espanyola dediquen un titular a la proposta sobre la independència de Catalunya que ahir es va votar al Parlament. L' Avui és qui hi dedica més espai i titula “El Parlament no decideix”, i afegeix que, amb 14 vots, SI, ERC i Laporta van ser els únics a favor de continuar la tramitació. El Periódico diu “Només un de cada deu diputats vota per la independència”, El País “CiU evita ara que prosperi la votació sobre la independència”, Público “CiU desactiva al Parlament el debat sobre una llei per a la independència” i La Razón “El Parlament rebutja la independència amb l'abstenció de CiU i l'absència de Mas en el debat”. L' ARA titula “Del 10-A al 13-A: el sobiranisme a debat”, i afegeix que dotze analistes reflexionen sobre el futur després de les consultes.\nLes retallades en l'àmbit de la sanitat i les protestes del personal sanitari són l'altre titular destacat a les portades d'avui. La Vanguardia diu “Vall d'Hebron es replanteja retallades per la pressió dels pacients”, l' Avui “El canvi de rumb del Govern no convenç els metges”, El País “Les protestes contra les retallades socials col·lapsen Barcelona” i l'ARA “La tisorada social serà contestada avui al carrer”, i afegeix que el personal sanitari es manifestarà aquesta tarda a la plaça Sant Jaume de Barcelona. Per la seva banda, El Periódico obre l'edició d'avui amb el titular “Mas va sospesar l'opció del copagament sanitari” i afegeix que el Govern va descartar el sistema per les dificultats d'aplicar-lo.\nLa visita del president espanyol a la Xina ofereix un altre titular econòmic a les portades d'avui. L'ARA diu “Capital xinès per salvar les caixes”, Público “La Xina es planteja invertir 9.300 milions a les caixes” i l' ABC “Zapatero invoca el capital xinès per sanejar les caixes”.\nLa Vanguardia també encapçala l'edició d'avui amb un titular econòmic i diu “Economia frena la guerra de dipòsits bancaris”, i explica que una llei penalitzarà els dipòsits a un any que ofereixin als estalviadors més del 3,1%.\nL'excarceració de l'etarra Troitiño és el tema d'obertura de la premsa espanyola. El País diu “L'etarra Troitiño surt abans de la presó gràcies a una escletxa legal”, l' ABC “22 assassinats i en llibertat 6 anys abans del compte” i La Razón “Etarres al carrer”, i afegeix que Troitiño només haurà estat a la presó un any per cada assassinat comès. Encara sobre la banda terrorista, el diari titula “Sang i xampany”, i diu que Gatza, el pres més antic de la banda, brinda per la seva excarceració al balcó de casa seva. El Mundo també dedica un titular a l'excarceració de Troitiño però obre la portada amb el titular “la delació va tenir 'mòbil polític' i va afavorir l'activitat d'ETA”, i es fa ressò de l'informe final emès pel jutge sobre el cas Faisán.\nFent un cop d'ull a l'actualitat internacional, La Vanguardia, La Razón i Público dediquen un titular a la detenció de l'expresident egipci, Hosni Mubàrak, i els seus dos fills, acusats de corrupció i crim. El País fa un apunt sobre la crisi nuclear al Japó titulat “Només la gent gran resisteix a la zona d'exclusió de Fukushima”, i afegeix que aquest és l'únic sector de la població que no abandona la zona decretada amb perill de radiació alta.


Disseny gràfic i branding per a Hey Puppies (II) • CREACTIVITAT\nHey Puppies és la signatura de moda sostenible, orgànica i reciclable per a gossos. Després de presentar la marca en la Fira Internacional de Interzoo, el següent pas establert en el programari acordat amb la companyia, va ser el de dissenyar, programar i publicar el seu lloc web corporatiu. Una pàgina ideada amb el propòsit de convertir-se en l’aparador de productes de la signatura, abans d’arribar al món del comerç offline.\nLa percepció de com plasmar la naturalesa de la marca en la nova pàgina web, va suscitar la planificació d’una nova taula rodona entre els responsables del projecte. Creactivitat advocava per plantejar un disseny minimalista, mentre que els propietaris defensaven un disseny que reflectís sense reserves, una mixtura entre la percepció verda i luxosa de la marca. Un debat que va concloure amb un disseny natural entre línies pures i netes, sobre una base gràfica de blancs, que contrarestava amb la riquesa de colors que brindava la gamma de productes representats. Un estil complementat així mateix amb el dinamisme que aportava la combinació de tipografies itàliques i sans serif.\nEl Look book es convertia en la representació editorial de la col·lecció de productes de la signatura. Un conjunt de fotografies fresques, divertides i dinàmiques, que destriaven de les clàssiques imatges de producte visibles en les presentacions més tradicionals. La incorporació d’un slider en la part central del Look book, contribuïa a sumar aquest factor moviment tan característic de les editorials en revistes de moda.\nEn el següent serial es tractarà el discórrer en la ideació i producció del e-commerce projectat per a la venda online de productes de la signatura.


Discurs institucional del 25 d’Abril de 2022 – Enric Morera\n12/05/2022\tPosted by Enric Morera\nUn any més, les Corts Valencianes han commemorat el seu dia, el 25 d’Abril i ho hem fet lliurant els nostres guardons Guillem Agulló i l’alta distinció Francesc de Vinatea. Compartisc amb vosaltres el discurs institucional.\nSenyores i senyors, bon dia.\nLes Corts Valencianes, en aquest acte solemne han lliurat l’Alta distinció Francesc de Vinatea al poble d’Ucraïna, víctima d’una invasió que no té cap justificació. El poble valencià, defensa la pau i la convivència entre els pobles del món i se solidaritza amb una nació que pateix una guerra injusta i il·legal.\nTambé atorguem el Premi Guillem Agulló a En Miquel Àlvarez Dolç, víctima d’uns fets que, per desgràcia, són massa habituals. En aquest cas una agressió homòfoba i amb el guardó reconeixem les persones que treballen en la docència, educant en valors, en la diversitat, en la tolerància, en el respecte i en la convivència pacífica dins d’un marc democràtic.\nEl Premi Guillem Agulló, enguany també és per a l’ex entrenador del València CF Guus Hiddink, qui fa ara justament 30 anys, amb molta fermesa i valentia va exigir la retirada de la grada de banderes amb simbologia nazi. Un símbol que no cap en una societat democràtica i que, a més, està totalment oposat als valors de la sana competitivitat, l’esforç i el respecte que han d’estar sempre presents al futbol en particular i a l’esport en general.\nSi ens fixem, són fets amb una mateixa arrel. Uns, un poble, víctima d’una invasió cruel que tantes morts i patiment està generant i que, malauradament, no té perspectives de finalitzar. Altres, com ara Miquel, víctima d’un delicte d’odi a la diversitat. I Guus Hiddink, que en el moment oportú es va plantar davant l’ús d’un símbol que tant de dolor va provocar al món sencer i a Europa en particular. És aquesta l’actitud cívica que ens cal com a societat. Plantar-nos davant el totalitarisme, l’odi i el feixisme. L’odi pot avançar, no estem lliures de repetir la història.\nPer això, com vaig dir l’any passat, hem d’estar alerta. El fet que va denunciar el senyor Hiddink, ara, amb la nova legislació valenciana, és il·legal i s’ha de combatre. Hem de posar mecanismes que eviten donar espai a les posicions antidemocràtiques.\nLa Unió Europea ha reaccionat amb una sola veu. La solidaritat s’expressa a molts àmbits a favor del poble ucraïnès. Diguem ben fort No a la Guerra i que s’acabe amb la invasió, com vam dir tots a la Declaració Institucional d’aquest parlament. Més Europa. Més Democràcia.\nEsperem i desitgem que els esforços de la comunitat internacional, amb les Nacions Unides al capdavant, puguen reconduir la situació. Aconseguir la protecció de les víctimes amb els corredors humanitaris i instaurar un alto el foc efectiu.\nEl pas següent, la recerca d’un acord que respecte la integritat d’Ucraïna. I en un futur, espere no molt llunyà, puguem vore una Europa més unida, on estiga el poble ucraïnès i també el rus, convivint i cooperant, en pau i llibertat i sense amenaces.\nEnguany es compleixen quaranta anys de l’aprovació del nostre Estatut d’Autonomia. Amb aquesta efemèride van cosides deu legislatures de les nostres Corts Valencianes, que ja són també part de la nostra història política recent com a poble. Quatre dècades que han estat molt positives amb avanços i millores notables per al nostre poble.\nFa més de 40 anys, el poble valencià es manifestava per places i carrers reclamant Llibertat, Amnistia i Estatut d’Autonomia. Passàrem d’una dictadura a un estat democràtic, amb una Constitució que contemplava el dret a l’autonomia de les “nacionalitats i regions” de l’Estat. En aquell moment es va saber donar una resposta política i institucional a les demandes de la ciutadania.\nUn dia com hui, hem de reivindicar les nostres competències, en tantes ocasions impugnades. Posem el cas del DRET CIVIL VALENCIÀ, a l’espera eterna al Congrés, com ho va estar la darrera reforma del nostre Estatut. Les Corts Valencianes van aprovar la reforma per un ampli consens en febrer de 2020. Tenim una oportunitat, si anem tots units, de millorar la Constitució, conjuntament amb l’article 49 que reclamen els col·lectius de la discapacitat. En aquesta reforma puntual s’ha de contemplar la nostra addicional, que ens done la oportunitat de recuperar el nostre dret civil valencià.\nHem viscut una crisi sanitària sense precedents, patim ara les conseqüències de la crisi provocada per la invasió russa a Ucraïna i tenim uns problemes estructurals a resoldre en relació a mons tan sensibles com el del camp o la indústria tradicional, per citar-ne alguns. Però també hem vist, aquest darrer any, dades molt positives en la nostra vida col·lectiva. La pandèmia, gràcies a l’esforç de la nostra societat i la ciència va poc a poc superant-se. Mai estarem prou agraïts a l’esforç dels professionals de la sanitat i el conjunt de persones dels serveis públics essencials.\nHem vist com la recuperació econòmica i social va obrint-se pas, malgrat els efectes de la invasió i les conseqüències inflacionàries. L’economia i la societat valencianes hui som “líders en creació d’ocupació i reducció de l’atur a Espanya”. Segons l’Institut Nacional d’Estadística (INE), en el primer trimestre d’aquest any creix de manera notable la contractació indefinida (+66.900 persones) i per contra s’ha reduït la contractació temporal, la qual cosa redueix la precarietat laboral. La població activa valenciana ja suma més de dos milions i mig de persones.\nL’anunci de la multinacional Volkswagen a la ciutat de Sagunt és una important notícia que consolida el nostre sector industrial productiu. O les gestions que el Consell ha impulsat per exigir el tractament en fred dels productes agrícoles africans davant l’Agència Europea de Seguretat Alimentària. O el recent acord sobre el transvasament del Xúquer-Vinalopó. Ara, amb la crisi dels preus de l’energia, poden ser una oportunitat per aprofundir en la transició energètica justa, cap a les energies renovables i aconseguir la sobirania energètica.\nSón indicadors que des de la unitat i l’acord podem avançar molt. Donem solucions i esperança al nostre poble.\nNo ens podem resignar o caure en el desànim. Tampoc en la divisió estèril que no aporta la necessària fortalesa per a aconseguir nous reptes col·lectius. Reflexionem si no caldrà plantejar la reivindicació per un finançament just com una demanda en nom de la democràcia valenciana. Tots sabem, que sense suficiència financera no hi ha autonomia. I sense autonomia guanyaran els qui no la volien. Aquells que l’han perseguida ni l’han volguda mai. I, fins i tot, proposen un model de societat uniformista en el sentit social, cultural i fins i tot de les llibertats personals. En joc, a més del finançament, es troba la democràcia valenciana.\nÉs el moment de trobar respostes a la justa reivindicació d’un finançament just. Continuar exigint l’acompliment dels articles 14 i 156 de la Constitució. Ara tenim una oportunitat. Tinc la confiança que l’Estat i els poders centrals, tindran l’interès d’arreglar un situació injusta que ja dura massa. Necessitem la unitat valenciana per facilitat un acord clau per a la nostra autonomia, és a dir per al nostre benestar. Són 50.000 milions d’euros des de fa 20 anys.\nL’última revisió del sistema de finançament de les CCAA, feta a 2009, va empitjorar els ingressos de la nostra Generalitat al no contemplar la nostra població ajustada. S’havia de revisar a l’any 2014, cosa que no es va fer i ens trobem amb un incompliment per part de l’Estat des de fa huit anys. Quan parlem de finançament parlem de les persones que no tenen una metgessa quan toca i esperen una intervenció quirúrgica. O de les xiquetes i els xiquets que han d’estudiar en llocs inadequats. O de la falta de funcionaris a la nostra administració, o les persones dependents o en perill d’exclusió social. O la protecció del nostre medi natural. També parlem de promoure les condicions per fer més competitives i productives les empreses que han de donar riquesa i treball. No parlem d’un tracte just com qui fa comptes, reclamem els recursos per poder atendre les nostres competències.\nLa Sindicatura de Comptes ha efectuat un informe sobre el deute públic valencià, atenent a la petició que vaig realitzar com a president, en el qual es traslladava una sol·licitud de la Comissió d’Investigació sobre el Deute Públic de la Comunitat Valenciana. El 12 d’abril passat es varen aprovar-les seues conclusions que afirmen que “des de l’inici de l’estat de les autonomies, la Generalitat Valenciana ha patit un dèficit pressupostari estructural, especialment intens a partir de 2009, que ha provocat que siga la comunitat autònoma més endeutada respecte al seu PIB.\nAquest dèficit no ve provocat per efectuar unes despeses superiors a la mitjana autonòmica, sinó per uns ingressos inferiors a aquesta”. Segons l’estimació realitzada en l’informe, amb un finançament autonòmic al nivell que correspondria en proporció a la nostra població ajustada, i amb el respecte a les necessitats estimades pel mateix model vigent, la Generalitat hauria pogut evitar una part molt important del deute acumulat, que s’estima en 53.820 milions en 2021.\nEn definitiva, el 78% del nostre deute públic, que signifiquen al voltant de 42.000 milions, provenen de la discriminació patida pels governs de l’Estat en matèria de finançament i generen cada dia un cost financer que perjudica la qualitat de vida dels valencians i valencianes.\nÉs un deute insostenible que demana una acció urgent, un sanejament que permeta la prestació dels serveis públics. El caos econòmic que ha generat l’Estat amb un sistema de finançament que s’ha demostrat ineficient i per l’incompliment de la reforma de la LOFCA fa que siga necessària una actuació extraordinària.\nCal exigir una exigir una condonació del deute de la Generalitat Valenciana en mans de l’Estat. És una solució transitòria, mentre s’arriba a un consens polític i territorial sobre la reforma del sistema de finançament de les autonomies.\nEs una proposta avalada per experts independents, tècnics d’Hisenda, per les comissions enviades a negociar el nou sistema des del Consell i aquestes pròpies Corts. És a dir, deixar de pagar tots els anys un deute impropi generat per l’infrafinançament, que ja tenim documentat i quantificat per la Sindicatura de Comptes.\nAquesta proposta és realista i viable i es podria implementar perfectament en els pròxims Pressupostos Generals de l’Estat. Els propose que encetem un consens ampli per fer-la possible i seguir treballant per un sistema que siga més just per a la Generalitat Valenciana.\nSenyores i senyors, hui commemorem el Dia de les Corts Valencianes, i hui reafirmem la nostra ferma intenció amb la pau i la democràcia. El diàleg, la negociació i l’acord com a element fonamentals de la civilització. Els valors de la llibertat, fraternitat i igualtat com a base de la nostra convivència democràtica. Hui, més que mai, unes Corts Valencianes per a continuar servint el nostre poble.\n« El futur del camp valencià passa per la unitat


BETWEEN participa en el WORKinn 2017 de Bilbao, en el marc de la Industry Fest | BETWEEN Technology\nBETWEEN participa en el WORKinn 2017 de Bilbao, en el marc de la Industry Fest\nBETWEEN participa en el WORKinn 2017 de BETWEEN Technology ha participat els dies 7 i 8 de juny en el WORKinn 2017 a Bilbao, un esdeveniment que va néixer l’any passat com a “primera fira d’ocupació industrial d’Espanya” i que en 2017 s’ha celebrat al costat de la Industry Fest.\nXabier Basañez, Director del Bilbao Exibition Center (BEC), lloc on s’ha celebrat l’esdeveniment, indicava amb orgull que “la indústria es fa gran” en presentar la combinació de Ferroforma i els certàmens industrials Subcontractació, Addit3D, Pumps & Valves, Maintenance i Fitmaq, que formaven part de la Industry Fest i als quals se sumaven els esdeveniments Workinn i Polveri & Ecocoating.\nL’eix central de tots això certàmens industrials va girar al voltant dels principis de la denominada Indústria 4.0, un concepte molt que fa referència a una nova manera d’organitzar els mitjans de producció i que també es coneix com a Quarta Revolució Industrial o Cyberindustria.\nLa participació de BETWEEN en aquest esdeveniment es va centrar, com ja és habitual, al contacte amb els joves enginyers. La nostra empresa va tenir un paper rellevant al costat d’expositors com GESTAMP, DANOBAT, MATRICI o BATZ.\nCom a empresa amb seu a Bilbao, es van obtenir una important quantitat de visites de nous talents interessats a conèixer la nostra companyia, així com la seva filosofia i les seves vacants. Va ser una bona oportunitat per establir una primera presa de contacte amb les futures generacions d’enginyers de la zona Nord.\nLa majoria dels assistents eren estudiants àdhuc pendents de finalitzar la seva carrera o recentment llicenciats, un perfil bastant habitual en els esdeveniments d’ocupació i que es mostra molt interessat per conèixer la realitat laboral del sector al que va a incorporar-se.\nCom ja és habitual aquest any, es van repartir diversos articles de marxandatge a tots els joves que passaven a veure’ns perquè puguin començar a sentir l’esperit Betweener des que ens coneixen.\nL’esdeveniment WORKinn reuneix tant a empreses com a universitats, centres de formació professional, fabricadores i consumidors del sector industrial per posar-se al dia de les novetats del sector, així com fomentar la incorporació laboral dels assistents en un curt o mig termini. La participació de la nostra empresa en aquest tipus d’esdeveniments ens garanteix no només el contacte amb les futures generacions d’enginyers, sinó amb la realitat empresarial del sector.


josepmrodes 24.06.2021 0 75\nLa Fàbrica Tèxtil del Catllar del segle XVIII és un bon exemple de l’arquitectura industrial de l’època. Consta de dos edificis fabrils situats a la vora del riu, prop del…\njosepmrodes 23.06.2021 0 9\nEl celler cooperatiu de l’Espluga de Francolí és un celler d’estil modernista. Es destacable que Àngel Guimerà li dedica el sobrenom de “La catedral del Vi“, nom fet servir, després,…\njosepmrodes 13.06.2021 0 9\nLa Ciutadella Ibèrica de Calafell (s.VI a.C.-I a.C.) destaca per ser una exepció pel que fa a reconstrucció arquitectònica in situ d’un jaciment de l’Edat del Ferro. La Ciutadella Ibèrica…\nEl jaciment ibèric Rabassats de Nulles es coneix com el Bosc. És un petit establiment rural dedicat a l’explotació agrícola i l’emmagatzematge de cereals. És un tipus de jaciment que…\njosepmrodes 13.06.2021 0 60\nEl celler cooperatiu de Nulles, conegut com Adernats es localitza nord de la població de Nulles. L’estil de la construcció és noucentista. Fou creat entre el 1919 i 1920 per…\njosepmrodes 12.06.2021 0 88\nLa Torre dels Escipions és una torre funerària construïda pels romans als afores de l’antiga ciutat romana Tarraco (l’actual Tarragona). La torre dels Escipions és un dels elements del “Conjunt arqueològic…\njosepmrodes 11.06.2021 0 39\nLa muralla de Montblanc és formada per un conjunt de torres, portals i muralles que envolten el nucli històric de la vila de Montblanc. Aquesta construcció està declarada com a…\njosepmrodes 11.06.2021 0 27\nEl celler cooperatiu de Montblanc és d’estil modernista va ser construït per l’arquitecte Cèsar Martinell. El celler cooperatiu de Montblanc Les característiques de la construcció són les següents: Sala d’estibatge…\njosepmrodes 30.05.2021 0 62\nEl celler cooperatiu del Pinell de Brai, conegut com la catedral del vi per excel·lència, és un edifici modernista situat al municipi del Pinell de Brai (Terra Alta). Aquest fou…\njosepmrodes 30.05.2021 0 9\nEl celler cooperatiu de Gandesa és un edifici modernista situat a Gandesa (Terra Alta), obra de l’arquitecte Cèsar Martinell i Brunet, deixeble d’Antoni Gaudí. Aquest celler és considerat com una…\nRT @Promo_Economica: ℹ Oficina d'Informació als municipis 📌 Estand de la @DiputacioLleida a #Municipalia 📅 19, 20 i 21 d'octubre 📝 Fes la…\nRT @Promo_Economica: 🎤🎶🎵👏🏻👏🏻👏🏻 https://t.co/i5ysuZCWyj\nRT @DiputacioLleida: 📢La Diputació impulsa projectes per a la millora i aprofitament de recursos forestals. El Congrés de Bioeconomia, ha…


Plans i projectes | ESCOLA MESTRE GIBERT\nPLANS I PROJECTES D’ESCOLA:\n1r premi Joan Serra a la dansa educativa.\nDes dels seus inicis, l’escola ha incorporat la dansa al seu projecte educatiu com un element integrador i diferenciador del nostre centre. És present al llarg de l’escolaritat dels nostres alumnes formant part de la seva formació educativa i personalLes activitats de dansa es fan dins i fora de l’horari lectiu a partir de:- El currículum de les àrees d’Educació física, música i psicomotricitat.- La celebració de Sant Jordi- El MEGIC: activitat complementària a l’hora del menjador.- La Dansa de la Solidaritat.- L’oferta d’activitats extraescolars.Aquest premi ens esperona per continuar amb aquesta feina tan gratificant i creativa .Moltes gràcies a tots els membres de la comunitat educativa que participen i feu gran aquest projecte.\n– Suport als nens amb necessitats educatives especials mitjançant l’elaboració de Plans Individualitzats i amb atenció de les professionals de l’aula USEE i del persona l extern de suport socioeducatiu.\n– Atenció especialistes d’educació especial.\n– Suport escolar personalitzat (SEP) dins o fora de l’horari lectiu (5è i 6è)\n– Intervenció acadèmica diversificada on es respecten i atenen els diferents ritmes d’aprenentatge amb el suport de diferents professionals (Tècnica d’educació infantil i mestres de suport )\n– Desdoblaments de grups (llenguatge verbal/psicomotricitat)\n– Desdoblaments de grups classe:\n– En les àrees instrumentals: llengua catalana (Cicle inicial 1r) i matemàtiques (Cicle superior)\n– En informàtica/dansa (1r, 2n i 3r) i informàtica/listening and speaking (4t,5è i 6è)\nTreball de les actituds socials de convivència i d’educació per a la ciutadania.\n– Pla de convivència\n– Pla d’acció tutorial\n– Habilitats d’autonomia personal\n– Habilitats d’interacció social\n– Educació en valors: treball d’hàbits personals i socials\n– Càrrecs de gestió i reunions de delegats\nProjecte Puntedu (biblioteca escolar).\nLa biblioteca, amb la coordinació del Puntedu, és un servei imprescindible per a la formació dels nois i noies en la nova societat de la informació.\n– Per als alumnes d’E.Infantil, la biblioteca serà el lloc de trobada amb el conte.\n– És un espai on els alumnes de Primària van a llegir i a cercar informació.\n– Ofereix també un servei de préstec de llibres.\nEls alumnes d’E. Primària poden utilitzar la biblioteca de 16:30 a 18:30h. com a lloc de treball, estudi o lectura.\nEls d’E. Infantil han d’anar acompanyats d’un adult.\n– Consolidar el model organitzatiu de la biblioteca\n– Continuar catalogant el fons bibliogràfic .\n– Activitats de dinamització de la lectura:\n– Préstec de llibres\n– Hora del conte (E. Infantil)\n– Apadrinament lector (E.I-5 – 6è)\n– Maletes viatgeres (E. Infantil) i maletes de l’Alfi (E. Primària)\n– Xim i Xesca (E. Primària)\n– Concurs “Nosaltres preguntem, nosaltres responem” (Cicle superior de Primària)\n– Coordinar les activitats de la biblioteca relacionades amb la lectura.\n– Potenciar l’ús de la biblioteca com a espai d’aprenentatge.\n– Oferir els serveis a tota la comunitat educativa.\nProjecte Plurilingüe: Llengua anglesa\n– Reduïm grups de 4t a 6è per a fer expressió i comprensió en anglès.\n– Proporcionem àmbits i experiències d’ús de la llengua anglesa a l’aula.\n– Facilitem experiències de comprensió oral a través d’audicions, espectacles…\n– Utilitzem les noves tecnologies\nÉs un programa impulsat per l’Ajuntament de Barcelona pensat per facilitar la implicació dels centres educatius en l’ambiciós projecte d’imaginar i construir un món millor i més sostenible, començant per la intervenció en l’entorn més immediat. El nostre projecte presenta tres línies d’actuació:\n– Aconseguir una gestió responsable dels recursos materials.\n– Reduir el consum.\n– Allargar l’ús dels objectes i materials sempre que sigui possible i potenciar la reutilització.\n– Ús de materials reciclats.\n– Continuar amb els projectes ja iniciats:\nÚs responsable de l’aigua.\nHort i jardins de l’escola: Enjardinar el terrat d’educació infantil amb plantes aromàtiques que cuidaran els nens i nenes d’aquest cicle.\nJardins: projecte de col•laboració amb l’associació Arep\nTreball de les TAC\nE. Infantil i Primària:\nDisposem d’aules habilitades amb una pissarra digital que ens permeten utilitzar diferents aplicacions per a l’aprenentatge dels nostres alumnes.\nAplicació de diferents activitats, com a suport del procés d’ensenyament-aprenentatge.\nAplicació dels recursos informàtics per a la recerca i organització de la informació de les diferents assignatures.\nAfavorir l’ús de l’ordinador dins de l’aula en les activitats curriculars a través de programes informàtics relacionats principalment amb les àrees de llengua i matemàtiques.\n– Festa Major del barri\n– Concert *: Els alumnes de tota l’escola canten i toquen instruments musicals a la parròquia de Sant Pacià amb motiu de la celebració del Nadal.\n– Sant Jordi *:\n– Lliurament de premis als guanyadors dels Jocs Florals\n– Exposició dels treballs literaris de tot l’alumnat\n– Exposició de novetats a la biblioteca de l’escola\n– Danses i balls dels alumnes d’E. Infantil, 1r, 2n i 3r\n– Ballada de Sardanes de tots els alumnes d’ E. Primària\n– Parades de roses i llibres\n– Fi de curs\n* Activitats obertes a les famílies\nTallers intercicles entorn a un centre d’interès d’escola, que culmina amb una exposició oberta a totes les famílies.\nRevista: “La Tafanera “ es publica amb la participació de tothom. En els seus articles deixa veure l’activa vida de l’escola. Subvencionada per l’AMPA.\nSortides i colònies: Complementen el currículum dels alumnes, oferint un entorn d’aprenentatge i vivències entre mestres i alumnes fora del context habitual de classe. Les colònies es fan cada dos anys, des d’EI-4 a 6è.


Programa de Doctorat "Arquitectura de Computadors" — Departament d'Arquitectura de Computadors — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ Programa de Doctorat "Arquitectura de Computadors"\nSou a: Inici / Docència / Doctorat\nL'objectiu del programa de doctorat Arquitectura de Computadors és la formació d'investigadors amb una competència internacional en les àrees que cobreix el programa: arquitectura de computadors, sistemes operatius, comunicacions i xarxes de computadors i disseny microelectrònic. Aquests investigadors podran contribuir, dins dels seus àmbits d'experiència, al progrés científic, tècnic, social i econòmic, amb les indústries i les institucions on desenvolupin la seva tasca professional. En l'àmbit docent, el programa de doctorat també té com a objectiu la formació dels professors que hauran d'impartir el seu ensenyament universitari en les àrees de coneixement cobertes pel programa. Per assolir aquests objectius, el programa defineix dues intensificacions: 1) Computació d'Altes Prestacions i Tecnologia i 2) Xarxes de Comunicacions i Sistemes Distribuïts.\nEl programa de doctorat va rebre la Menció de Qualitat del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte, referència MCD2003-00126 (BOE resolució del 28 de maig del 2003). La menció es va renovar per als cursos acadèmics 2004/05, 2005/06, 2006/07, 2007/08, 2008/09 i 2009/10.Ha rebut la Menció d'Excel·lència per als cursos 2011/12, 2012/13 i 2013/14 (MEE2011-0361).\nTambé ha estat acreditat per la AQU el 2019, amb la consideració d'excel·lència el 2021.\nSol.licitud d'admissió al programa de doctorat (procediment web)\nNormativa del programa de doctorat "Arquitectura de Computadors" de la UPC\nNormativa DAC per a la presentació de tesis per Compendi de Publicacions\nTesis doctorals presentades a la UPC (per programes)\nUnitat de Suport a la Recerca Laboral (USRL)


Amics arbres · Arbres amics: S'acaba l'estiu, arriba el temps de les figues\nS'acaba l'estiu, arriba el temps de les figues\nFigues: explosió de sabor\nDiversos cuiners ens donen idees delicioses per a plats que podem preparar amb aquest fruit de finals d’estiu\nQuan l’estiu s’acaba, arriben les figues. Són tan desitjades que la fraseologia n'està trufada. N’hi ha que les fan servir per referir-se a les situacions o persones toves ('fer figa'; 'ser un figaflor') o per referir-se a situacions diferents de les que pensàvem ('són figues d’un altre paner'). I encara, en la història de les figues, hi ha la fita del 2010, quan el dissenyador gràfic Claret Serrahima va voler il·lustrar amb una figa el cartell de la festa major de la Mercè de Barcelona. El disseny no va tirar endavant, perquè eren tants els significats figuratius que suggeria la imatge (sexuals i pejoratius), que no va ser acceptat.\nEn gastronomia, els cuiners asseguren que aquesta fruita de finals d’agost i principis de setembre els permet fer volar la creativitat. Al restaurant Nectari el xef Jordi Esteve, que té una estrella Michelin, sosté que la figa li permet el joc dels contrastos entre dolç i salat. “Obertes en forma de flor, hi podem posar un dau de foie-gras salpebrat i després donar-hi un toc de forn, un minut, a 180º, per menjar-les al moment”, explica. El greix del foie-gras es filtra a la fruita i lliga amb la seva dolçor. De fet, el cuiner recomana aquesta recepta per fer-la amb l’excedent de foie-gras que es tingui a la cuina després d’haver preparat la recepta de “parfait” [vegeu-la al vídeo]. Una altra suggerència d’Esteve és fer-les en carpaccio, tallades finament amb un ganivet. El plat l’acaba amb unes bolets de temporada, com ara uns rossinyols, amb pinyons torrats, oli i uns talls de poma àcida; tot plegat, amanit amb oli d’oliva.\nParfait de foie amb figues / Jordi Castellano\nMentrestant, el cuiner Marc Gascons, del restaurant Els Tinars de Llagostera, comenta que en la majoria del plats les figues les acostuma a fer servir en cru. “Per a una amanida de verdures, tallades a quarts, hi van molt bé”, diu.\nLes figues són un ingredient ideal per a les amanides / Laura López Pinos\nTambé per col·locar-les en una coca de foie-gras, amb figues esmicolades i una amanida a sobre. “I ara, quan comenci la temporada de ceps, que esperem que sigui primerenca i coincideixi amb la figa, fem ceps a la brasa amb una picada de pinyons i pernil de Jabugo amb uns daus de figues i un allioli suau”, comenta Gascons. En dolç, el xef dels Tinars també marida les figues amb un gelat d’oli d’oliva amb figues crues i una amanida d’herbes. “Postres senzilles i poc dolç, que és molt bo”, comenta.\nSeguint el fil de les figues amb postres, els restaurants Plata Bistró i Ca l’Isidre, tots dos a Barcelona, també en preparen. Al Plata Bistró, amb la recepta del pastís 'tatin', i a Ca l’Isidre, dirigit ara per Núria Gironès, al capdamunt d’un pa de pessic i combinades amb la vermellor dels gerds.\nConservar-les més temps\nUn consell per conservar les figues durant l’any és congelar-les. “Però jo recomano fer-ho amb un aparell especial, l’anomenat 'pacojet', que aconsegueix fer una pasta perquè les figues es mengin, quan es vulgui, com si fossin un gelat”, diu el cuiner Marc Gascons, que també compta amb una estrella Michelin.\nAl restaurant Somiatruites d’Igualada el cuiner David Andrés té al menú un plat de figues farcides de marisc, alfàbrega i mató. “Amb l’ajut d’una cullera parisenca, faig boles amb la polpa de la figa i les ajunto després amb la resta d’ingredients”, explica Andrés, que està considerat un dels millors joves cuiners d’Europa, segons el premi Pellegrino Joves Cuiners 2018.\nLa tradició de dolç i salat està tan establerta al receptari tradicional dels Països Catalans que dona receptes com l’oliago, a l’illa de Menorca, que, segons explica el xef Miquel Mariano Vadell, es menja amb les figues crues i pelades. “Com que la figa és dolça, contraresta el gust àcid del tomàquet”, diu. A part d’aquesta recepta, a l’illa és molt tradicional el figat, una melmelada de figues amb sucre. “Així tenim reserva de figues durant tot l’any, que mengem després amb formatge madurat”, explica el Mariano.\nA Girona, el cuiner Jordi Rollan, del restaurant Divinum, aposta per fer servir fins i tot les fulles de les figueres a l’hora d’emplatar les figues a taula. De fet, aquestes fulles tenen una part rasposa, però una altra, més verda i llustrosa, que és la que Rollan fa servir per emplatar les figues. La fulla, esclar, la neteja curosament perquè es converteixi en un plat net i polit.\nAliment amb calci i fibra\nPer acabar, la nutricionista Martina Ferrer considera que les figues són un aliment molt nutritiu, perquè aporten calci “de molt bona disponibilitat” i també fibra, “que és molt interessant per a la salut intestinal”. De fet, el calci de les figues encara és més important quan són seques, és a dir, quan perden l'aigua i es converteixen en fruita seca. Malgrat això, “quan són fresques, també n’aporten, de calci”, diu Ferrer.\nSobre les combinacions de dolç i salat que tan sovint aporten les figues en la cuina, la nutricionista opina que les figues ho permeten perquè “no són una fruita gaire dolça, com passa amb d’altres”. De fet, una de les combinacions estel·lars de les figues és menjar-les amb pernil. Tot i aquesta consideració, la nutricionista Martina Ferrer és del parer que “les nostres papil·les gustatives s’acaben educant en tots els gustos”, així que si estem acostumats al del dolç i salat alhora el paladar acceptarà la combinació amb alegria.\nAlgunes varietats de figues\nCada terra fa sa figa, podríem dir, de manera que hi ha tantes varietats de figues com figueres repartides pel territori dels Països Catalans. Algunes de les més destacades són les següents:\n·Figa de coll de dama (o figa de coll de senyora): Són unes de les més preuades, perquè són grosses i carnoses. Reben aquest nom per la forma del coll, pel qual pengen de la figuera. Són les que més destaquen de la població d’Alguaire. Una de les seves particularitats, com remarca la pagesa Maria Grau de Pacs del Penedès, és que de figa de coll de dama n’hi ha de pell negra i de pell blanca.\n·Figaflor: Més enllà de la frase feta, la figaflor és una figa, la primerenca de la figuera. També rep el nom de bacora. No totes les varietats de figueres fan figaflor i, quan en fan, acostuma a ser cap al mes de juliol. En castellà, són conegudes com a 'breves'.\n·Blanca: Malgrat que sorprengui, també hi ha varietats blanques de figues, que tenen la pell verda. La seva forma sovint es compara amb la d'una baldufa.\n· Article publicat al diari Ara el 30.08.2018\nPosat per Francesc Mas i Castanyer a les 18:24\nDues receptes per aprofitar que és temps de figues...\nDe banys de boscos\nLa Galeruca de l’om


“El Niño de las Monjas” debutarà amb picadors a Algemesí – LA VEU D'ALGEMESÍ\n“El Niño de las Monjas” debutarà amb picadors a Algemesí\nHome/Cultura/“El Niño de las Monjas” debutarà amb picadors a Algemesí\nJordi Pérez «El niño de las monjas» en la Setmana de Bous a Algemesí. Prensa2/MOISÉS CASTELL\nL’alumne de l’Escola de Tauromàquia de València substituirà a Borja Collado, que ha decidit deixar de torejar.LVA.- El 3 de setembre es va reunir la Comissió Taurina d’Algemesí per a tractar i votar la substitució del joneguer Borja Collado, que fa unes dates va decidir abandonar la seua carrera professional.\nTenint en compte el bon moment que travessa i els seus últims èxits, la decisió va ser que Jordi Pérez “El Niño de las Monjas”, siga el seu substitut. La subcomissió d’espectacles taurins ha valorat també la seua condició de valencià i el suport que pretén continuar donant als xavals de la terra i als alumnes de l’Escola de Tauromàquia de València.\nEl cartell definitiu queda de la següent manera: Dijous 26 de setembre, jònecs de Victoriano del Río per a Fernando Plaza i Jordi Pérez “El Niño de las Monjas”, que debutarà amb picadors.


Universitat de Barcelona - GRBIO: Per a què serveix l’estadística?\nGRBIO: Per a què serveix l’estadística?\nSegona jornada de divulgació del món de l’estadística, 2022\nEl grup de recerca en Bioestadística i Bioinformàtica (GRBIO) de les universitats de Barcelona i Politècnica de Catalunya posa en marxa la segona edició de la jornada «Per a què serveix l’estadística?» una iniciativa de divulgació adreçada a professors i professores d’ESO i batxillerat. S’ofereix una jornada que busca apropar el món de la estadística al conjunt de la societat de la mà dels professionals de l’educació secundària. Investigadores del GRBIO oferiran recursos per acostar aquesta disciplina als estudiants d’ESO i batxillerat, i donaran a conèixer la seva vinculació i rellevància en el nostre dia a dia.\nEl seminari tindrà una durada aproximada de 3 h i caldrà formalitzar la inscripció per participar-hi.\nPlaces: la capacitat màxima és de 50 places per sessió. Es requereix un mínim de 10 persones per fer l’activitat.\nHorari i data: 24 de febrer de 2022 de 16 a 19 h.\nSeminari en línia amb Zoom\nAnem a la disco. La meva parella? Un test d’antígens!\nPonents: Leire Garmendia i Dra. Concepció Arenas\nIntroducció de conceptes claus relacionats amb les proves diagnòstiques. Què entenem per sensibilitat i especificitat? altres mesures com precisió, valor predictiu etc. Això pot permetre entendre millor que vol dir que una prova d’antígens tingui una determinada sensibilitat. Es presentarà material amb aquests conceptes que estarà disponible per a tots els participants que la vulguin portar a les seves aules.\nMenteixen els gràfics?\nPonents: Dra. Mireia Besalú i Dr. Antonio Miñarro\nSessió dedicada a conèixer diferents gràfics per la representació de dades que podem trobar habitualment als diaris i a les notícies, i d’altres més especials. Es comentarà com es pot manipular la informació amb un gràfic, per tal de mostrar la importància de saber-los interpretar correctament. Es presentarà una infografia de representació de dades que estarà disponible per tots els participants que la vulguin portar a les seves aules. A partir d’aquesta infografia es presentarà una activitat pràctica a realitzar a les aules.\nDones i estadística!\nPonents: Dra. Nuria Perez\nSessió dedicada a comentar la vida i el treball de tres o quatre dones estadístiques. Conèixer la vida de dones dedicades a aquesta matèria pot animar a seguir les seves passes i a despertar interès per l’estadística.\nInscripcions obertes del 10 de gener a l’11 de febrer de 2022.


El bloc del Sant Miquel: de març 2016\nMúsics a la classe de 1r C\nDaniela ens va deleitar amb el seu violí.\nAcí teniu una graciosa foto del grup classe.\nPublicat per CEIP SANT MIQUEL a 6:11\nEn 2n experimentem amb les plantes\nEl alumnes experimenten que amb clavells blancs posant aigua i tinta de retoladors de colors, els pétals en uns dies es transformen en els colors que hem posat, en este cas roig, groc i blanc.\nAprenen com les plantes absorvixen l'aigua i com esta es distribuix a través de la tija transformant els pétals en colors.\nPer una altra banda posem llentilles i fesols amb cotó en pèl i aigua en gots i comprovem que sense llum poden crèixer però no agafen el color verd del procés de la fotosintesi.\nPublicat per CEIP SANT MIQUEL a 1:41\nCURSA D'ORIENTACIÓ DE TERCER CICLE EN EL PARC DE LA BOMBILLA\nCom cada curs visitem el Parc de la Bombilla per a practicar un esport a l'aire lliure, i fora del recinte escolar. Es tracta de la orientació, esport on es tracta de cercar unes balises assenyalades en un mapa en el menor temps possible. L'alumnat de tercer cicle ha dedicat moltes sessions d'educació física per a preparar aquest dia, i encara ens queda una cursa en el Parc de Sant Vicent!.\nPublicat per CEIP SANT MIQUEL a 7:58\nEtiquetes de comentaris: E.F., Tercer Cicle\nJUGUEM A JOCS TRADICIONALS VALENCIANS\nQuè són els jocs tradicionals valencians?, són tots eixos jocs que s'han jugat tota la vida al carrer dels nostres pobles. Segur que els més majors de la família els reconèixen i ens podrien contar moltes coses al seu voltant.\nVos presentem amb fotografies un grapat d'aquestos jocs que estem gaudint. Aprenem les seues regles bàsiques, algunes de les seues modalitats autòctones i els materials que fan servir.\nProbablement tu també reconegues alguns i pot ser que al veure aquest àlbum també t'apetisca anar-te'n al pati de l'escola o al teu carrer a jugar, en eixe cas... que t'ho passes molt bé!\nPublicat per CEIP SANT MIQUEL a 6:48\nEtiquetes de comentaris: E.F., Primer Cicle, Tercer Cicle\nUS ANIMEU A JUGAR AL BILLAR?\nEl dijous 3 i divendres 4 de març vam rebre la visita de tres amants del billar carambola: Ximo Gómez Montesinos, president del Club de billar Llíria i vicepresident de la Federació de Billar de la Comunitat Valenciana, Rafa Cabo i Jovi Sánchez , ambdos jugadors de billar carambola. Ens van ensenyar les regles, tipologies, tècniques bàsiques i algunes anècdotes divertides i truquets molt interessants del billar. Tot açò amb un sol i noble objectiu, ensenyar-nos el joc que els apassiona. I que no tinguen cap dubte que ho han aconseguit!, tant en alumnat com en professorat. Des del col·legi Sant Miquel els donem les gràcies per la seua iniciativa de dur el billar a tots els col·legis de Llíria, i els animem a continuar en la seua tasca de difusió d'aquest esport, i que aconseguisquen donar-li el vertader estatus que es mereix en la nostra població.\nPublicat per CEIP SANT MIQUEL a 7:43\nCURSA D'ORIENTACIÓ DE TERCER CICLE EN EL PARC DE L...


– Teatre – REQUIEM FOR EVITA (🐌🐌🐌🐌🐌) – La Seca Espai Brossa – 2018.05.09 i 2018.05.27 (temp. 17/18 – espectacle nº 263 i 281) |\n– Teatre – REQUIEM FOR EVITA (🐌🐌🐌🐌🐌) – La Seca Espai Brossa – 2018.05.09 i 2018.05.27 (temp. 17/18 – espectacle nº 263 i 281)\nREQUIEM FOR EVITA (temp. 17/18 – espec. nº 263 i 281)\nAbans de començar la crònica, d’entrada haig de dir que aquest espectacle m’ha arribat a posar “gallina de piel” forces vegades durant la representació i sobretot he rigut com feia temps no ho feia en una sala de teatre i he passat una estona super divertida, que m’ha passat volant.\nAquesta vegada vaig anar tot sol, ja que l’Imma no va poder assistir per estar reclosa a casa, per recuperar-se al més aviat possible d’una intervenció quirúrgica sense importància, però que la impossibilita caminar amb normalitat. Sense cap mena de dubte, quan l’Imma es vegi capaç, tornarem plegats a gaudir per segon cop d’aquesta meravella d’espectacle, que com veieu a mi m’ha fascinat.\nEn finalitzar l’espectacle el dia de l’estrena en Jordi Prat i Coll, director i autor de la dramatúrgia de l’espectacle, ens va explicar (no sé pas si feia broma o parlava seriosament) que el que desitjava era representar el Musical “Evita”, però que pel tema de la impossibilitat d’obtenir permisos i sobretot per manca de pressupost, va pensar que podia crear una proposta més senzilla i de petit format, sobre el personatge d’Eva Perón, en pla de comèdia i ambientada en un acte de fe similar al de les religions que tots nosaltres coneixem.\nREQUIEM FOR EVITA compta amb Jordi Vidal, Andreu Gallén i l’alternança dels actors Ivan Labanda i Anna Moliner, segons els dies, en un calendari determinat i publicat a la web del Teatre.\nAquest espectacle va ser estrenat a Temporada Alta l’any 2016, i llavors estava protagonitzat en el paper d’Evita, per Anna Moliner; ara arriba en programació a La Seca, Espai Brossa i aquest paper s’ho combinen, com ja he dit, Ivan Labanda i Anna Moliner. Dimecres passat, dia de l’estrena, va ser protagonitzat per Ivan Labanda malgrat que en finalitzar la representació i per ser un dia “especial”, ens van obsequiar amb un “bonus track” extra de l’Anna Moliner amb la cancó … Don’t cry for me Argentina.\nTres personatges humils es reuneixen setmanalment en uns baixos. Després de menjar una mica es preparen per celebrar una missa particular. Idolatren Eva Perón. Canten passatges de la seva vida. Veuen en ella la figura ideal per purgar les seves ànimes. I sense haver trepitjat mai Buenos Aires aquests tres pecadors cantaran Don’t cry for me Argentina pel mateix motiu que tot cristià recita el pare nostre: per una qüestió de fe. La fe només busca en allò intangible una raó de ser. Qui som nosaltres per qüestionar-ho? Avui en dia, hi ha qui creu en Messi, qui en Obi-Wan Kenobi o qui en Michael Jackson. Així doncs: Requiem aeternum dona Evita.\nRequiem for Evita és una proposta de teatre musical construïda per alimentar amb humor una idolatria que potser no està tan allunyada de la realitat argentina. Jordi Prat ha volgut reflexionar sobre el populisme gràcies a una figura que atreia tant a la gent de dretes com als d’esquerres. Un muntatge que ha “obligat” al director a visitar les esglésies i assistir a missa per impregnar-se de la cerimònia religiosa I el que implica en els fidels.\nEls creients d’aquesta nova religió, s’identifiquen amb Eva Perón, perquè ella era del poble i va arribar a ostentar el poder sense integrar-se ni transformar-se i explotant en tot moment la seva feminitat.\nGairebé la quarta paret teatral no existeix des del minut zero, perquè des de l’espai escènic conviden al públic permanentment a participar i fins i tot animen a fer fotografies i vídeos per compartir a les xarxes socials.\nTota la representació està plagada de sorpreses que no explicaré pas, però únicament us desvelaré que us trobareu amb cançons del musical Jesus Christ Superstar o fins i tot amb una cançó de Concha Piquer, perfectament argumentada.\nEm va sorprendre la gran qualitat musical i vocal de la proposta, i molt especialment la de Jordi Vidal, que malgrat ja el coneixia d’altres propostes escèniques, potser no m’havia fixat tant amb la seva veu. No cal dir que Ivan Labanda torna a brodar el paper d’Evita amb la seva veu insuperable i amb la seva perfecta i divertida interpretació transvestida d’aquest personatge.\nNo us la perdeu per res del món. És una proposta de gran qualitat i a més a més us puc assegurar que passareu una estona molt i molt divertida.\nDramatúrgia i direcció escènica: Jordi Prat i Coll\nDirecció musical: Andreu Gallén\nIntèrprets: Ivan Labanda / Anna Moliner, Jordi Vidal, Andreu Gallén\nDisseny d’Il·luminació: Lluís Robirola \_ Disseny de Escenografia i Vestuari: Judith Torres \_ Coreografia: Aixa Guerra \_ Adaptació Lletres: David Pintó \_ Fotografia: May Zircus, Gerard Oliva, Jan Forrellat, Tristán Pérez-Martín\_ Producció executiva: Jordi Vidal\nIdioma: català, castellà, anglès i llatí\nDurada: 1 h i 20 min\n2018.05.27 – Tornem a La Seca, per veure de nou aquesta meravellosa producció … i és que l’Imma no va poder assistir amb mi el dia de l’estrena, perquè estava recent operada. Curiosament hem estat presents a la primera (jo tot sol) i última representació ja plegats.\nLa funció d’ahir va ser molt especial, ja que el paper de “Evita” s’ho van repartir entre Ivan Labanda i Anna Moliner. Un detall que va emocionar a l’Imma, va ser que l’actor Jordi Vidal va pujar expressament fins a la penúltima fila, per donar-li la “comunió” personalment.\nUs deixo la transcripció del que ha publicat l’Imma a l’espai de Facebook “Teatre, l’opinió dels espectadors”:\nREQUIEM FOR EVITA, ahir era l’últim dia i la sala estava plena de gom a gom. Vaig gaudir de valent amb aquesta proposta irreverent i esbojarrada d’un grup de creients que idolatren Eva Perón. També vaig tenir la gran sort de poder veure a les dues Evitas que s’han anat alternant a les representacions, l’Anna Moliner i l’Ivan Labanda, ahir tots dos van intervenir a la representació. Extraordinari Jordi Vidal. Dirigit per Jordi Prat i Coll compta també amb Andreu Gallén que actua i interpreta al piano la majoria de les cançons. Un musical, un joc, una delícia. Absolutament genial.\nAquesta entrada s'ha publicat en Teatre, Teatre Musical i s'ha etiquetat amb Andreu Gallèn, Anna Moliner, Ivan Labanda, Jordi Prat i Coll, JORDI VIDAL, LA SECA - Espai Brossa, REQUIEM FOR EVITA el 11 de maig de 2018 per Miquel Gascon.\n← – Teatre – LA IDEA D’EUROPA (🐌🐌🐌+🐚) – Biblioteca Francesca Bonnemaison – 2018.05.07 (temp. 17/18 – espectacle nº 262) – Teatre – ÍCARO (🐌🐌+🐚) – Àtic22 del Tantarantana – 2018.05.10 (temp. 17/18 – espectacle nº 264) →


1r Taller Claus de la comunicació efectiva i “Elevator Pitch”\nEl proper dia 21 de maig, la Regidoria d'Empresa organitza el primer taller de claus de la comunicació efectiva i "Elevator Pitch", adreçat a emprenedors i empreses de creació recent. Taller de 9 hores de durada, que es desenvolupa en tres sessions.\nEl dimarts dia 21 de maig a les 11h farem una visita guiada i podreu conèixer personalment algunes de les cooperatives participants en l’exposició.\nPodeu fer l’inscripció fent clic aquí. Per a més informació podeu trucar al 93 668 48 12 (Sra. Sara Mínguez).\nCom afectarà el Brexit la meva empresa?\nDes de l’Ajuntament de Molins de Rei, amb la col·laboració d’ACCIÓ, organitzem la jornada Com afectarà el Brexit la meva empresa?, que tindrà lloc el dimecres 12 de juny de 2019 a les 9.15 h a la Sala Gòtica (pl. del Palau).\n- 09.15 h Recepció d’assistents\n- 09.30 h Benvinguda\n- 09.35 h “Escenaris actuals i perspectives del Brexit”\n- 09.50 h “Impacte i recomanacions empresarials”\nAlba Lara, gestora de l’Oficina Tècnica Barreres Internacionalització d’ACCIÓ\n- 10.20 h “Eines i serveis per fer front al Brexit\n- La finestreta Brexit d’ACCIÓ”\n- 10.30 h Torn obert de paraules\n- 10.45 h Cloenda\nPots fer al inscripció fent clic aquí\nMés informació a empresa@molinsderei.cat o al telèfon 93 680 02 97.\n1r Taller Anàlisi i viabilitat econòmica del projecte empresarial\nEl proper dia 7 de maig, la Regidoria d'Empresa inicia el primer taller de l'anàlisi i viabilitat econòmica del projecte empresarial, adreçat a emprenedors i empreses de recent creació. Taller de 12 hores de durada, que es desenvolupa en tres sessions.\n1r Taller Pla de màrqueting 2019\nEl proper dia 4 d'abril, la Regidoria d'Empresa organitza el primer taller del pla de màrqueting, adreçat a emprenedors i empreses de recent creació. Taller de 12 hores de durada, que es desenvolupa en tres sessions.\nEls dies 27, 28 i 29 de març de 2019 en horari de 9.30 a 13.30 hores, tindrà lloc les jornades de capacitació emocional i empresarial per tenir èxit en el negoci.\nHi van participar els instituts Lluís de Requesens i Bernat el Ferrer, de Molins de Rei; el Gabriela Mistral i els Salesians de Sant Vicenç dels Horts; l’Institut Pallejà, de Pallejà i l’Institut Corbera, de Corbera de Llobregat. Per preparar-lo, els alumnes van haver de crear i presentar una idea empresarial innovadora que un jurat va valorar posteriorment. La idea guanyadora d’aquesta edició va ser el projecte “The Purple Button”, de l’Institut Corbera. Es tracta d’una aplicació informàtica adreçada a reduir el nombre d'agressions sexuals i conductes sexistes contra les dones. Per aquest projecte, l’Institut Corbera s’ha emportat un premi de 500€.


Llibreta oberta: Cartes pedagògiques\nAhir vaig tafanejar una estona les novetats literàries en una llibreria cèntrica de Barcelona. A la taula de llibres recents de la secció de pedagogia hi havia Mal d'escola, de Daniel Pennac, en català i en castellà, al costat d'altres obres que no han tingut tant ressò mediàtic. Em va cridar l'atenció un títol, Estimat alumne (Ara llibres). Aquest llibre de Joan Portell em va fer pensar en l'èxit que va tenir fa pocs anys Carta a un adolescent, de Vittorino Andreoli. Aquest psiquiatre italià escollia el gènere epistolar per reflexionar sobre els canvis vitals de l'adolescència. La carta (en singular o en forma d'epistolari) és un recurs narratiu clàssic, molt apropiat per a l'exposició d'idees; de seguida em vaig adonar que Portell no era l'únic que havia escollit aquest gènere per reflexionar sobre l'educació.\nEspigolant amb la mirada i els dits, dos llibres més: Carta a una mestra, de M. Jesús Comellas (Ed. Columna) i Carta a los nuevos maestros; endevino que es tracta de la traducció al castellà del llibre Va de mestres. Carta als mestres que comencen, de Juli Palou i Jaume Cela. És interessant comprovar que, recentment, alumnes i mestres necessitem escriure'ns cartes. Ens veiem quasi cada dia a l'aula, però aquesta comunicació ens deixa insatisfets, necessitem la perspectiva del pas del temps, de la reflexió personal distant en el temps i l'espai. M'agradaria rebre una carta dels meus alumnes..., d'algun alumne. A la taula de novetats hi havia més llibres de reflexió global sobre l'educació, Apàtrides, incultes i (de vegades) analfabets, de Patrícia Gabancho, o Creure en l'educació, de Victòria Camps (Ed. 62). És un signe dels temps?\nPublicat per Glòria Sanz a 8:38\nUn Palau a la Zona Franca


Martí defensa Cinca a ultrança i ataca amb virulència "aquells que volen que el procés de BPA descarrili" - Altaveu el diari digital d'Andorra\nMartí defensa Cinca a ultrança i ataca amb virulència "aquells que volen que el procés de BPA descarrili"\n14/04/2016 (03:46 CET)\nMartí defensa Cinca a ultrança i ataca amb virulència \_"aquells que volen que el procés de BPA descarrili\_"\nEl cap de Govern, Toni Martí, ha mostrat aquest dimecres el seu “suport incondicional” al ministre de Finances, Jordi Cinca, i després de deixar clar que Cinca ni dimitirà ni el destituirà per l’afer dels ‘Papers de Panamà’ que ha posat sobre la taula el pas del titular de Finances per Orfund, ha assegurat que “no vull ni pensar que tot això es fa perquè el procés de BPA descarrili”. Martí ha comparegut de forma extraordinària arran de la petició de dimissió feta pel Partit Socialdemòcrata (PS), però mentre ha acabat ‘salvant la vida’ a la formació liderada al Consell per Pere López, ha mirat de ser molt contundent, sense concretar amb noms, contra “aquells que voldrien que no s’acabés culminant” el procés de resolució de BPA per tal que es pugui beneficiar “interessos personals” per sobre de l’interès general. Martí ha arribat a deixar clar que el gabinet jurídic estudia emprendre accions contra tots aquells que qüestionin o posin en dubte la línia oficial. “Ho farem a desgrat”, ha pretès deixar clar. “Però analitzarem el que s’ha dit fins ara i esperem que no haguem d’analitzar més”, ha etzibat com voler deixar clar que ja n’hi ha prou i ningú s’ha d’atrevir a criticar amb vehemència l’actuació governamental.\nLa compareixença de Martí, just abans que l’habitual de Jordi Cinca, a qui ja no se li ha fet cap pregunta ni sobre els ‘Papers de Panamà’ ni sobre Orfund ni sobre una eventual dimissió, ha seguit la roda de premsa feta unes hores abans pel secretari d’organització de Demòcrates per Andorra (DA), Esteve Vidal, que també havia fet una encesa defensa de Cinca i havia deixat entreveure que el pitjor que li pot passar al Principat és que el titular de Finances dimiteixi o se’l faci plegar. El cap de l’executiu ha tancat el cercle amb un ferri suport al responsable ministerial, que ha assegurat que amb l’activitat professional vinculada amb la societat panamenya de la qual Cinca va reconèixer ser el seu apoderat durant un any -encara que en continuaria tenint les accions després- “no hi havia res d’il·legal ni hi havia res d’immoral”. A banda de defensar el responsable de Finances -“compto amb el ministre Cinca com compto amb tots i cadascun dels ministres del Govern”- i de garantir que l’executiu continuarà “implementant un programa de reformes”, l’al·lucució de Martí, visiblement nerviós -els moviments el delataven i mirava d’ocultar la tensió amb un somriure molts cops irònic i gairebé permanent- s’ha centrat en atacar amb duresa als crítics amb la gestió del ‘cas BPA’: “Aquells que volem que el procés descarrili no se’n sortiran. El full de ruta se seguirà implementant.”\nÉs clar que per justificar la seva aparició s’ha hagut de referir al PS i la seva petició de dimissió de Jordi Cinca. Però aviat els ha exemptat de certes responsabilitats. Primer ha acusat la formació lidera per López i David Rios de “demanar (la dimissió) sense contrastar res” i l’ha acusat de contribuir “ells a crear aquesta mala imatge” . Però després ha deixat clar que “la gent del PS no forma part d’aquest grup de gent” que al seu entendre difama, calúmnia i injúria el Govern, les institucions i els seus representants per frenar el procés de BPA. “El PS ho fa per desgastar un ministre, per desgastar el Govern, però hi ha altres coses amb les quals podria desgastar” i “no se n’adona que està contribuint a malmetre el nom i la imatge d’Andorra”. Sense dir-ho obertament, Martí ha deixat clar que estava arremetent contra Socialdemocràcia i Progrés (SDP) i ha estat més subtil però igual de directe en focalitzar els seus atacs contra l’entorn dels accionistes majoritaris de BPA. I just fetes aquestes insinuacions i duta a terme una nova defensa de Cinca, i d’assegurar que el Govern d’Andorra és i serà “respectuós amb totes les persones”, quan ha anunciat que s’estudiaran accions jurídiques contra aquells que “aquestes últimes setmanes han creuat les línies vermelles”. “Farem la nostra feina. I passarem del circ mediàtic, si n’hi ha; i superarem les calúmnies i les injúries”, ha dit el màxim responsable governamental.\nMartí també ha aprofitat per dir que espera que el 4 i 5 de maig, per quan està programat el debat de d’orientació política, ja “s’haurà culminat el procés de resolució de BPA”. En aquest sentit ha remarcat que té “la ferma convicció que anem per la bona direcció” i ha recordat que fa uns mesos “es deia que la millor solució seria que hi hagués un comprador i que fos un comprador estranger”. I en aquest marc ha celebrat les dues ofertes rebudes. Ha obviat, però, el cap de Govern que el més ferm defensor del fet que el comprador fos estranger havia estat el propi Jordi Cinca. I tampoc no ha tingut en compte malgrat dir que les propostes rebudes “no són menors” que es tracta dos fons voltor l’un amb molts pocs èxits darrerament, sobretot quan ha acudit a processos a Espanya, i l’altre amb, en principi, poquíssima rellevància i menys potencial encara. “No cal que els diguem (a l’AREB, que ha recordat que és qui haurà de fer l’anàlisi del procés i acabar decidint sobre les ofertes) que l’objectiu és que no hi hagi quitances.” Martí ha reconegut que “m’hauria agradat” que es presentés algun banc del país, però que davant les alternatives existents “hauríem d’estar com a mínim esperançats”.\nI després de gairebé mitja hora de discurs i d’algunes preguntes amb resposta d’aquella manera, el cap de l’executiu ha acabat recordant que Andorra “sempre ha fet de les crisis una oportunitat” i ha sentenciat amb una frase lacònica: “Aquest país no pot estar contínuament sotmès a una guerra civil política.”


Roser Serra presenta 'Eres literatura, literatura de la buena' a L’Agrícol | RTVVilafranca\nRoser Serra presenta ‘Eres literatura, literatura de la buena’ a L’Agrícol\nRoser Serra, dirigida per Toni Reguerio, posa en escena ‘Eres literatura, literatura de la buena’, un recital literari d’uns textos inèdits on l’autora, anomenada Lilith, vol mantenir l’anonimat.\nL’acte es farà aquest divendres, a tres quarts de nou del vespre al Centre Artístic Penedès L’Agrícol de Vilafranca. No és necessari reserva. L’acte compta amb el suport de la Secció literària de L’Agrícol.\nEl dissabte, 3 d’octubre, a dos quarts de vuit del vespre, el recital es presentarà a l’HD Riudebitlles. Per assisitr-hi cal fer reserva prèvia al correu electrònic\nRoser Serra, autora del conte ‘Tupinamburga, la remeiera’ i gerent de l’empresa de serveis turístics Gust a Terra va rebre el diari que li va cedir la Lilith amb la única condició de mantenir l’anonimat. Adaptant els textos ha fet aquest recull per poder donar veu a uns relats que son pura literatura. L’actor Toni Regueiro ha estat qui s’ha encarregat de la direcció artística perquè els escrits prenguin vida pròpia.\nS'estrena Eres literatura, literatura de la buena sobre la vida secreta d’una persona anònima\nCentre Vila proposa nova tongada de rutes escolars sobre la història del comerç a Vilafranca\nUna ruta comercial de proximitat uneix Vilafranca als actes de la Setmana del Comerç


Enplater S.A - Impresión de embalaje flexible - Qualitat\nEnplater disposa de la certificació BRC des de l’ any 2006.\nLa BRC IoP regula els principis i pràctiques més apropiades dirigides a minimitzar els riscos de contaminació dels aliments.\nL ‘ obtenció de la norma BRC garanteix als seus clients que compleix amb els objectius establerts per al compliment respecte a les exigències de seguretat alimentària.\nDescàrrega certificat BRC per a Enplater i EPA.\nQualitat: ISO 14001\nLa norma internacional ISO 14001 expressa com establir un Sistema de Gestió Ambiental (SGA) efectiu.\nL’ objectiu de la seva implantació és aconseguir un equilibri entre el manteniment de la rendibilitat i la reducció de l’ impaco ambiental.\nDescarrega el certificat ISO 14001 Enplater i ISO 14001 EPA\nEnplater disposa de la certificació EMAS fa més de 10 anys.\nEMAs és l’acrònim d’Eco-Management and Audit Scheme, una eina de gestió per a empreses que permet avaluar, millorar i donar a conèixer el seu comportament ambiental.\nDescarrega el certificat EMAS.\nQualitat: ISO 9001\nEnplater ha implantat la ISO 9001:2008 per garantir el compliment amb el sistema de gestió de la qualitat de tots els elements d’administració amb els quals una empresa ha de comptar per tenir un sistema efectiu que li permeti administrar i millorar la qualitat dels seus productes o serveis.\nDescarregar ISO 9001 Enplater i EPA\nQualitat: Petjada de carboni\nEl procés de millora contínua d’ Enplater a nivell mediambiental, no està solament relacionat amb el compliment estricte de la legislació vigent, sinó que està en línia amb les actuacions socialment responsables i en el seu interès per protegir el medi ambient.\nAmb l’objectiu de reduir les emissions de Gasos d’Efecte Hivernacle (GEI) Enplater realitza auditories periòdiques per identificar les emissions de GEH, establint objectius i polítiques de reducció d’emissions efectives.\nISCC PLUS, International Sustainability and Carbon Certification, com a fabricant de films. La ISCC ofereix solucions per a la implementació del certificat de sostenibilitat, per garantir que les matèries primeres produïdes no provoquen la desforestació i realitzar la traçabilitat.\nDescarregar ISCC PLUS


En principi, si com dic, les responsabilitats no estan en l'àmbit de lo punible judicialment, amb el veredicte dels ciutadans a les eleccions, n'hi hauria prou. Passa, lamentablement, que la depuració de responsabilitats no sempre es veuen substanciades a les eleccions. Més aviat el contrari: quantes més obres i subvencions, més possibilitats d'èxit, traduït en vots i regidors. Amb la qual cosa - encara que el votant pot tenir sempre la quartada de no estar prou informat- sovint, la mala gestió, l'estirar més el braç que la manega, el tirar de beta, el no reparar en "gastos" etc. no sempre és degudament castigat a les urnes, de vegades per desconeixement i altres perquè al ciutadà, la piscina, el pavelló, la festa permanent, la subvenció a la respectiva associació etc. ja li va bé, i n'hi es planteja si tot plegat és mostra de bon fer ( Fem-ho Bé ) o d'alegria pressupostaria injustificada. Així, també podríem concloure fàcilment que, conscientment o inconscient, la ciutadania té la seva part de responsabilitat. Dit això, i continuant amb la postura de no penar més enllà del que dictaminen les urnes ( repeteixo, sempre què estesem parlant de termes dintre de la llei ), el que si s'hauria de fer per part d'administracions superiors és establir uns percentatges d'endeutament menys generosos, avortar qualsevol escletxa legal per escapar-se de les directrius, i sobre tot, que ningú ( des de l'ajuntament de Barcelona fins l'EMD de Jesús ) ho pogués burlar.\nAl rànquing dels 100 ajuntaments més endeutats d'Espanya al 2009, Tortosa tenia el dubtos honor de ser-hi en el lloc 91 amb 43.6 milions d'euros de deute ( la cosa no es de suposar que hagi anat a millor ) . Tot això en un any en que l'ajuntament va poder realitzar tota una seria d'obres finançades amb càrrec al FEIL ( fons estatal d'inversió local ), allò que en deien "de Zapatero". Per lo vist, i qui sap si per a que no es pugues dir que tot era del FEIL, s'havia de mantindre els nivells d'endeutament, no fos cas que sortíssim del rànquing.\nParlo de Tortosa perquè és el que ens afecta i per estar al llistat en llocs capdavanters de les poblacions de característiques semblants, però es evident que el problema és més general del que seria desitjable.


Evitem la introducció del bacteri Xilella fastidiosa | Web Oficial de l'Ajuntament de Pardines\nEvitem la introducció del bacteri Xilella fastidiosa\nDes del DARP ens han fet arribar la següent comunicació:\nTal i com us hem informat en anteriors escrits, Xylella fastidiosa és un bacteri que provoca una greu malaltia a les plantes i que provoca la seva mort. Pot atacar a més de 300 espècies de plantes ornamentals i cultius importants de casa nostra com l’olivera, l’ametller, la vinya, els cítrics, entre altres. Actualment no existeix cap tractament efectiu un cop es detecta en qualsevol de les plantes hostes a les que infecta.\nCatalunya és lliure de Xylella fastidiosa però no és el cas d’algunes comunitats autònomes properes com son la Comunitat Valenciana (Alacant) i les Illes Balears, així com d’altres estats membres com França (Llenguadoc-Rosselló i Costa Blava) i Itàlia. Quan es detecta en un territori s’ha d’efectuar dràstiques mesures d’erradicació, d’acord amb al normativa comunitària, concretament el Reglament (UE) 2020/20 21 de 14 d’agost, produint greus perjudicis econòmics per als agricultors i els productors de material vegetal. Per aquest motiu cal extremar les mesures que evitin la introducció i la propagació d’aquesta malaltia en el territori de Catalunya.\nEn aquest sentit, la Polygala myrtifolia (planta de la fotografia) és un dels vegetals considerats per la Comissió Europea amb un elevadíssim risc d’infectar-se per Xylella fastidiosa i de propagar-la. És per això que per evitar la introducció d’aquesta plaga a Catalunya, el Departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, conjuntament amb el sector, considera necessari recomanar el fet de no plantar aquesta espècie ornamental en els espais públics i àrees verdes dels municipis, tot i que no estigui prohibit normativament.\nLa millor estratègia per evitar la introducció de la Xylella fastidiosa és la prevenció, per la qual cosa és fonamental que qualsevol sospita de la seva presència, es comuniqui immediatament al Servei de Sanitat Vegetal del DARP: ssv.daam@gencat.cat


Alteracions a la mobilitat a Camí de Can Sanahuja i Mirador de Montserrat durant el cap de setmana de l’11 i 12 d’agost — Ajuntament de Viladecavalls\nData i hora oficials: 04:40 | 26/10/2021\nAlteracions a la mobilitat a Camí de Can Sanahuja i Mirador de Montserrat durant el cap de setmana de l’11 i 12 d’agost\nAlteracions a la mobilitat a Camí de Can Sanahuja i Mirador de Montserrat durant el cap de setmana de l’11 i 12 d’agost Aquest proper cap de setmana es duran a terme les tasques de retirada de les tapes de clavegueram situades a l’eix de les vies com a part de les obres de pavimentació. https://www.viladecavalls.cat/actualitat/noticies/alteracions-a-la-mobilitat-a-cami-de-can-sanahuja-i-mirador-de-montserrat-durant-el-cap-de-setmana-de-l201911-i-12-d2019agost https://www.viladecavalls.cat/@@site-logo/logo.png\nAquest proper cap de setmana es duran a terme les tasques de retirada de les tapes de clavegueram situades a l’eix de les vies com a part de les obres de pavimentació.\nPer aquest motiu durant el dissabte i el diumenge quedaran tallats al trànsit provisionalment els carrers, però la circulació de la zona estarà garantida.\nQuan quedi tallat el camí de Can Sanahuja, es realitzarà la circulació en ambdós sentits pel carrer Mirador de Montserrat, i viceversa. El sentit del trànsit quedarà degudament senyalitzat.\nAprofitem per recordar que es manté la prohibició d’estacionament als carrers Mirador de Montserrat i Camí de Can Sanahuja fins a la finalització de l’asfaltat d’aquests, prevista pel pròxim 17 d’agost. Així mateix, des del 13 fins al 17 d’agost, ambdós carrers quedaran tallats a la circulació, de manera puntual, durant les tasques d’estesa de l’asfalt.\nAFECTACIONS DE LA LÍNIA M6 DE TGO\nArran de les obres de pavimentació dels carrers Mirador de Montserrat i Camí de Can Sanahuja, els dies 13,14,16 i 17 d’agost, les parades d’autobús “Obagues”, “Els Pinets” (de pujada i de baixada) i “L’Era” (sols de pujada) quedaran temporalment anul·lades. La parada final de regulació serà la de “Biblioteca”, on s’estacionarà el bus fins a l’hora de sortida cap a Terrassa.\nUBICACIONS TEMPORALS DELS CONTENIDORS\nLes zones de contenidors dels carrers Mirador de Montserrat i Camí de Can Sanahuja canviaran la seva ubicació, de manera provisional, mentre durin les obres de pavimentació. En el següent plànol podeu consultar les ubicacions provisionals.


Notes de Camp: El Kilauea, un dels volcans més actius del món\nEl Kilauea, un dels volcans més actius del món\nL’arxipèlag de les Hawaii es situa al sud-est d’una cadena de volcans que va començar a formar-se fa 70 milions d’anys. Alguns d’aquests volcans han evolucionat des del fons marí fins a emergir de la superfície del mar, d’altres no ho faran mai. Totes aquestes formes volcàniques tenen el seu origen en el que es coneix com “punt calent”. Aquest punt es deu a l’acció d’un plomall mantèl·lic (corrent convectiu) que ascendeix des de les zones més profundes del mantell i provoca la fusió de la part més externa d’aquest. A mesura que la placa tectònica es va desplaçant, els volcans s’aparten del “punt calent” i deixen de llençar magma a la superfície. Es van creant volcans nous, tot generant fileres d’illes com és el cas de les Hawaii, les Açores o les Canàries.\nCada illa de l’arxipèlag de les Hawaii està formada per un o més volcans. La situada a l’extrem sud-est, l’illa de Hawai’i, compte, de moment, amb cinc volcans. Mauna Kea, Kohala, Kilauea, Hualalai i Mauna Loa. Els tres últims han entrat en erupció durant els passats 200 anys, i molt especialment el Kilauea, que està en erupció continua des del 1983. Però, a pocs quilòmetres mar endins ja fa anys que s’ha detectat el Lo’ihi, el volcà més jove. Actualment és el que s’anomena un “seamount”, però tan sols està a 960 metres de profunditat, i podria acabar treien el seu cim per sobre de la superfície del mar donant lloc a una nova illa.\nEl Kilauea és el més jove dels volcans de la Big Island, la illa més gran i la situada més al sud de l’arxipèlag de les Hawaii. Aquest volcà es va començar a formar fa uns 500.000 anys, en el fons del mar, i va sortir a la superfície fa uns 75.000 anys. Des d’aleshores ha estat quasi constantment en erupció i és un del més actius del món.\nDurant segles, el Kilauea ha expulsat magma des del seu cim i a través de dos àrees de rift que s’estenen al llarg de varis quilòmetres. Sobre aquest rift s’han desenvolupat craters tant importants com el Kilauea Iki, el Mauna Ulu, el Halema’Uma’U, i el Pu’u O’o, que encara aboca magma a l’exterior, des del 1983.\nEl Pu’u O’o està situat a un 17 quilòmetres de la costa i a una altitud de 1.000 metres. Les laves tenen tendència a anar cap al mar i per això aprofiten tot un conjunt de tubs de lava que desemboquen a l’oceà. Quan aquests es bloquegen la lava corre per la superfície, formant colades que poden ser molt destructives.\nA mitjans de 1986, el punt d’emissió de lava es va desplaçar més al nord del Pu’u O’o. La lava va destruir nombroses cases i va arribar fins a la platja de Kalapana, una de les més visitades de l’illa\nErupció del Pu’u O’o durant la nit\nCaldera de Kilauea i cràter del Halema’Uma’U\nCaminant pel fons del cràter del Kilauea Iki\nCràter del Mauna Ulu\nColada de laves Aa sobreposant-se a una de Pahoehoe\nCanals de lava\nLes laves penetren en un dels tubs de lava que drenen la zona\nCràter del Pu’u O’o\nLes laves dels volcans situats sobre el rift de l’est de l’illa de Hawai’i, acostumen a vessar les seves laves cap a la costa saltant el Halina Pali, una cinglera amb un desnivell de varis centenars de metres\nEl rift del sud-oest, de moment està tranquil\nPer informació del volcans de Hawai’i : aquí\nPublicat per El nan a 10:18 p. m.\nEtiquetes de comentaris: Estats Units, Hawaii


Un Sancho de Ávila nou de trinca | betevé\nEl nou tanatori serà una realitat a finals del mes de gener del 2018. L'antic edifici de vetlla, el més antic d'Espanya, s'enderrocarà per fer-hi un institut\nMarc Bermejo | Dimarts, 31 d'Oct del 2017, a les 14.56\nEl Tanatori Sancho de Ávila es va construir l’any 1968 i, per tant, el 2018 compleix 50 anys. Ho farà, però, amb les hores comptades perquè quan comenci a funcionar el nou tanatori -situat a uns metres de distància i, de fet, en la mateixa illa-, s’enderrocarà. Per tant, a finals del mes de gener començaran a funcionar els dos nous edificis, un dedicat a la vetlla i a la cerimònia de difunts i un altre amb servei de restaurant i atenció a les famílies.\nEl tanatori de Sancho de Ávila complirà 50 anys d’existència amb un futur prometedor. L’antic edifici serà enderrocat i en el seu lloc es farà un institut però, a uns metres de distància, de fet, en la mateixa illa, ja s’estan ultimant dos nous edificis que estaran operatius a finals del mes de gener del 2018. El principal, de 10.500 metres quadrats, disposarà de 20 sales de vetlla, amb un clar protagonisme de la llum i amb una gran terrassa a l’entrada de totes aquestes. Les sales de vetlla dupliquen i en alguns casos tripliquen l’espai de les antigues. Els tres auditoris, on es faran les cerimònies, poden tenir espai per a un màxim de 500 persones. Recollint el desig d’algunes de les famílies també s’ha construït, a continuació de l’espai dedicat al taüt, un passadís noble per tal d’oferir un darrer comiat al difunt en la més estricta privacitat. Una privacitat que, fins i tot, es pot trobar en el segon edifici de 1.500 metres quadrats dedicat al restaurant. Si ho volen, les famílies poden tancar un menjador per tal de fer els àpats amb més tranquil·litat. En aquest edifici també s’ubicaran les oficines d’atenció a les famílies. El nom de Tanatori Sancho de Ávila es conservarà, però l’entrada principal estarà ubicada al carrer dels Almogàvers.\nUn nou institut i una residència d’estudiants\nSi bé els dos tanatoris coexistiran un breu període de temps, per assegurar una correcte transició, l’antic edifici desapareixerà per donar pas a un institut i, a la cruïlla amb el carrer de Joan d’Àustria, es projectarà un edifici de 12 plantes per acollir una residència d’estudiants.\n— estudiants — instituts — obres


El Parlament de Catalunya va aprovar dimecres 23 de juliol la tramitació del projecte de llei de creació de l'impost sobre la provisió de continguts en xarxes informàtiques de comunicació per al foment del sector audiovisual i de l'accés a Internet per a la difusió cultural.\nEl Govern impulsa la creació d'aquest nou tribut aplicable a les companyies operadores d'Internet, amb una quota fixa de 0,25 euros/mes per cada connexió a Internet contractada en el territori de Catalunya, ja sigui a través de la telefonia fixa o de dispositiu mòbil. L'objectiu d'aquest impost és fomentar la producció i la millora de la competitivitat del sector audiovisual català.\nL'impost no comportarà cap càrrega tributària a les persones que tenen contractat el servei d'accés als continguts existents en les xarxes informàtiques de comunicació. Així el projecte estableix explícitament que els operadors no podran repercutir en el contribuent l'import de les obligacions tributàries en assenyalar que «no podrà exigir del contribuent l'import de les obligacions tributàries satisfetes d'acord amb l'establert a l'article 36.3 de la Llei de l'Estat 58/2003, de 17 de desembre, General Tributària». Serà l'Agència Tributària de Catalunya i els òrgans competents en matèria de consum les entitats que vetllaran pel compliment d'aquest mandat\nEs preveu que la recaptació anual per aquest tribut sigui de 20,5 milions d'euros.\nEl Govern considera necessària la creació d'aquest impost per enfortir i ajudar a la producció pròpia audiovisual en la línia del que fan altres països europeus quan expressen l'excepció cultural per tal de defensar en positiu el seu llegat cultural i lingüístic, la seva economia i l'ocupació en el sector de l'audiovisual.\nLa recaptació d'aquest tribut de caràcter finalista, es destinarà a dotar dos fons:\nL'impost constituirà una nova font d'ingressos que ha de permetre impulsar la indústria cinematogràfica i audiovisual en la línia dels fons a la producció establerts a la Llei de Cinema de 2010.\nb) Fons per a fomentar l'accés a Internet en els equipaments culturals i per al foment de productes digitals sobre el patrimoni català.\nEs considera convenient crear un Fons de foment de l'accés a Internet per a la difusió cultural, per vincular-lo a actuacions que permetin que els espais culturals (com monuments, museus, etc.) disposin d'accés a Internet. D'aquesta manera els visitants o usuaris d'aquests espais podran accedir a continguts culturals a través de les noves tecnologies de la informació i la comunicació. Els recursos del fons s'hauran de destinar a projectes o actuacions que promoguin l'accés de la ciutadania a Internet en centres o institucions de difusió cultural.


Causes d´extinció del contracte de treball II | Assessoria SM Gestió (Barcelona) Fiscal, laboral\nCauses d´extinció del contracte de treball segona part\nL´extinció del contracte de treball comporta l´aturada de la relació laboral que uneix empresa o entitat i treballador, motivant que ambdues parts quedin alliberades de les prestacions a les quals s´havien compromès.\nTrobem diferents supòsits d´extinció del contracte de treball:\n-Extinció per mutu acord.\n-Per causes que figuren vàlidament al contracte de treball.\n-Extinció per impossibilitat objectiva sobrevinguda\n-Acabament de contracte per jubilació\n-Extinció per decisió unilateral d´una de les parts.\nEn un blog anterior es van desenvolupar els quatre primers supòsits i en aquest ens centrem en l´últim.\nExtinció per decisió unilateral d´una de les parts\nL´extinció del contracte per decisió del treballador:\n1.- L´extinció per desistiment del treballador.\nEl treballador té la facultat de desistir del contracte sense necessitat d´al·legar cap causa, havent d´avisar amb 15 dies d´antelació. En aquest cas el treballador no té dret a cap indemnització.\n2.- La resolució motivada per la modificació substancial de les condicions de treball.\nQuan l´empresari decideix modificar unilateralment la jornada, l´horari i distribució del temps de treball, el règim de treball a torns, el sistema de remuneració i quantia salarial o les funcions i el treballador queda perjudicat per aquesta modificació, pot resoldre el contracte. La indemnització serà de vint. dies de salari per any de servei amb un màxim de nou mesos.\nQuan la decisió empresarial provoca el trasllat del treballador, aquest pot resoldre el contracte percebent una indemnització de vint dies de salari per any de servei amb un màxim de dotze mesos.\n3.- La resolució del contracte per incompliment de l´empresari\nS’entén que hi ha incompliment de l´empresari en els casos següents:\n- Incompliment contractual greu de l´empresari (tret supòsit de força major).\n- Modificació substancial que perjudiqui la dignitat del treballador.\n- Falta de pagament o retard continuar en el pagament del salari\n- Per incompliment de la sentència que declari injustificat o nul el trasllat o la modificació substancial de les condicions de treball.\nEl treballador haurà de sol·licitar a l´òrgan judicial la resolució del vincle sense abandonar el seu lloc de treball. En cas que s´estimi la causa al·legada pel treballador, li correspon un a indemnització de 33 dies de salari per any de servei amb un màxim de vint-i-quatre mensualitats.\nL´extinció del contracte per decisió de l´empresari:\nL´empresari a diferència del treballador, no pot extingir el contracte sense al·legar una causa. Exceptuant durant el període de prova.\nL´empresari pot extingir el contracte per incompliment del treballador o si concorren circumstàncies alienes a la conducta del treballador – resolució del contracte per causes objectives.\n1.- Acomiadament. Extinció del contracte per incompliment del treballador.\nRecollit als arts. 54 i 55 del ET. Quan hi ha per part del treballador, un incompliment greu i culpable en els supòsits que enumerarem, no sent una llista tancada:\n-Faltes repetides i injustificades d´assistència o puntualitat a la feina.\n-La indisciplina o desobediència.\n-Les ofenses verbals i físiques a l´empresari o a les persones que treballin en l´empresa o ales familiars que hi conviuen.\n- La transgressió de la bona fe contractual, a més de l´abús de confiança en l´incompliment del treball.\n- La disminució continuada i voluntària en el rendiment normal o pactat.\n- L´embriaguesa habitual o toxicomania si repercuteix negativament en la feina.\n- La persecució per raó d´origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual i l´assetjament sexual o per raó de sexe a l´empresari o a les persones que treballen a l´empresa.\nL´empresari ha de comunicar de forma escrita al treballador els fets que motiven la seva decisió.\n2.- Resolució per causes objectives.\nSón causes no imputables al treballador. Recollides als arts. 52 i 53 de l´ET.\nAquestes circumstàncies són les següents:\n- Ineptitud del treballador coneguda o sobrevinguda després de l´inici de la relació laboral.\n- Falta d´adaptació del treballador a canvis. L´extinció no es pot donar fins que hagin transcorregut un mínim de dos mesos des de que es va introduir la modificació o des que va finalitzar la formació adreçada a l´adaptació.\n- Per causes econòmiques, tècniques, organitzatives o de la producció.\n- Faltes d´assistència a la feina.\n- Falta de fons públics per mantenir els contractes per temps indefinit concertats directament per entitats sens ànim de lucre per a l´execució de plans i programes públics determinats, sense dotació econòmica estable i finançats per les administracions públiques mitjançant consignacions pressupostàries o extra pressupostàries anuals, conseqüència d´ingressos externs de caràcter finalista.\nL´empresari ha de comunicar la seva decisió al treballador per escrit amb una antelació de quinze dies i fer lliurament d´una indemnització de vint dies per any de servei amb un màxim de dotze mensualitats.\n3- Resolució col·lectiva per causes de l´empresa. Expedient de regulació d´ocupació.\nLa resolució es considerada col·lectiva, segons recull art. 51.1 ET, quan en un període de 90 dies la decisió afecta almenys a 10 treballadors en plantilles de menys de 100 treballadors; als 10% de la plantilla si aquesta té entre 100 i 300 treballadors i quan afecta almenys a 30 treballadors en plantilles de 300 ó més.\nEl procediment dels expedients de regulació d´ocupació serà desenvolupat pròximament en una altra publicació.\nTags: ASSESSORIA LABORALcontratce de treballPROCEDIMENTS EN ACOMIADAMENTS\nAnterior Llei catalana del Protectorat de fundacions i de verificació de les associacions declarades d’utilitat pública.\nSegüent Incentius fiscals al Mecenatge a partir del 2015