De RefWorks a Mendeley / El Blog de la BC / Inici - Biblioteca de Catalunya\nEts a: Inici / El Blog de la BC / De RefWorks a Mendeley\nEtiquetes: Refworks , Gestors de referències , Referències bibliogràfiques , Mendeley\nA partir del proper 31 de desembre, la subscripció al gestor de referències RefWorks a través del CBUC es donarà de baixa. En el seu lloc es recomana la utilització del programa Mendeley. Es tracta d’un gestor de referències molt innovador, integrat amb ScienceDirect i la resta de bases de dades i catàlegs de la biblioteca, que està tenint una molt bona acollida entre la comunitat investigadora d’arreu del món per les seves característiques avançades de xarxa col·laborativa.\nAmb la versió clàssica de Mendeley podeu crear una biblioteca personal, importar documents des d’altres plataformes i organitzar-los afegint etiquetes i creant carpetes. Els grups públics i privats permeten compartir la recerca i realitzar treball col·laboratiu. Podeu incloure citacions en Word i generar bibliografies, i també generar un perfil personal amb el currículum, publicacions i filiació.\nEncara que no està disponible de moment per a usuaris de la BC, la versió Mendeley Premium ofereix més prestacions que la versió clàssica (més capacitat d’emmagatzematge d’articles, de referències i de grups). Podeu beneficiar-vos-en si sou membres d’alguna universitat membre del CBUC. Si no ho sou, us recomanem que feu servir la versió Mendeley gratuïta.\nSi sou usuaris de RefWorks, a http://www.cbuc.cat/bdc/mendeley trobareu les instruccions per a migrar el contingut del vostre compte RefWorks a Mendeley. La biblioteca us pot assessorar en tot el procés de migració.\nPer a més informació sobre Mendeley Premium consulteu http://www.cbuc.cat/cbuc/fitxes_tecniques/mendeley_premium. Per a qualsevol dubte o informació addicional, adreceu-vos a info@bnc.cat


“Pensem que cal potenciar i cuidar aquest tresor cultural: la nostra llengua” - LA MIRA - Magazín\nLa Maria Sempere sempre mira i vola ben amunt. Entre núvols de lletres i paraules ha descobert l’apassionant món de l’edició. (Fotografies de Jordi Borràs Abelló)\nSempre ha estat una gran lectora, però quan va finalitzar la seva etapa universitària no s’imaginava que acabaria creant una editorial. Que viatjaria entre llibres i obres, entre autors i llibreters.\n“Hi ha la idea mística que l’editor es passa tot el dia llegint; suposo que és així si tens una empresa de trenta treballadors, però jo he de fer molts papers de l’auca”\nMira atentament diferents obres. La seva és una feina minuciosa i artesanal, que necessita hores d’entrega per aconseguir el destí desitjat: que un llibre arribi a les prestatgeries d’una llibreria.\n“Busco llibres que realment et mosseguin, et sacsegin; que te’n recordis, que els has llegit. Alguns, fins i tot, potser són incòmodes però remenen”\nPer això, també deixa clar que la seva és una feina d’equip: “Intentem treballar amb traductors i correctors reconeguts. Seguim aprenent tots plegats cada dia, en cada nou llibre”. El seu projecte editorial té encara pocs anys de recorregut però ja ha aconseguit fer-se un forat a les llibreries: “Pensem que aportem un estil, un enfocament o unes mirades diferents. Som molt curosos en l’edició per assegurar-nos que tot s’entén i tenim una gran interacció amb els traductors, que són coautors d’una obra sota l’empremta o la intenció de l’autor inicial, del creador, de l’artista”. La Maria es dedica, bàsicament, a fer traduccions perquè determinats llibres els puguem llegir en la nostra llengua i té clar el criteri que l’ajuda a seleccionar, a decidir les obres: “Busco llibres que realment et mosseguin, et sacsegin; que te’n recordis, que els has llegit. Alguns, fins i tot, potser són incòmodes però remenen”.\nLa pretensió, l’aspiració o l’ambició de la Maria no és senzilla. Desitja volar ben amunt, encara que algun viatge tingui turbulències. “S’han de fer molts equilibris. Sempre has d’anar prioritzant. Ara faig de comercial, ara preparo una subvenció, ara visito llibreters, ara acabo d’escollir la coberta d’un llibre. Hem d’autogestionar moltes coses per aconseguir un major volum de vendes i convèncer els nostres lectors”, comenta serena. La resignació no forma part del seu diccionari.\n“Ells tenen la saviesa de llengua. Un llibre ha de tenir un bon títol, una coberta atractiva, s’ha de vendre. Però el treball amb el text ha de ser molt acurat”\nEl que té clar és que, en determinats àmbits, com la correcció i la traducció, no pot regatejar ni un cèntim perquè això podria anar en detriment de l’obra. “Ells tenen la saviesa de llengua. Un llibre ha de tenir un bon títol, una coberta atractiva, s’ha de vendre. Però el treball amb el text ha de ser molt acurat.” La cirurgia fina que permet conjugar bé les paraules, perfilar els detalls i arrodonir una obra defineix la màgia de l’edició. I la Maria ho comprova cada dia, al mateix temps que segueix aprenent. Aquest camí, com moltes històries o viatges, és llarg i continu.\nLlegir i descobrir nous autors és la part que més aprecia de la seva feina, diu que la més romàntica. Però ha de tocar moltes altres tecles perquè funcioni l’engranatge editorial.\n“El paper del llibreter aporta molt valor. Ell té la capacitat de recomanar o no un llibre, és qui interacciona amb el lector final”\nPerò, al final, els editors treballen perquè tots els llibres arribin al mateix destí: les llibreries. “Els nostres llibres no es veuen si no tenim la complicitat dels llibreters. Som una editorial petita, no podem fer grans inversions en publicitat. Per això, el paper del llibreter aporta molt valor. Ell té la capacitat de recomanar o no un llibre, és qui interacciona amb el lector final. I estic molt agraïda pel seu suport incondicional.” Amb aquesta afirmació queda clar que determinades sinergies són imprescindibles, indiscutibles per entendre l’edició.\n“Hi ha moltes editorials diferents, cadascuna treballa en la seva línia, però ho fem per fer créixer la base de lectors”\nI, sense deixar ni un segon de silenci, la Maria reflexiona: “La meva percepció és que, com que és un sector difícil, tots els editors sentim una empatia respecte als altres. Ens mouen les ganes d’intentar aconseguir que l’oferta en llengua catalana sigui significativa. Hi ha moltes editorials diferents, cadascuna treballa en la seva línia, però ho fem per fer créixer la base de lectors. Pensem que cal potenciar i cuidar aquest tresor cultural: la nostra llengua”. Després de sentències categòriques, absolutes, com aquestes, ningú s’atreveix a qüestionar els esforços dels editors perquè puguem llegir i gaudir una gran varietat d’obres. La professionalitat de la Maria es combina amb les seves conviccions i mirades de la realitat, la societat i l’entorn.\nNo pot amagar la seva felicitat. Enlairar el seu propi projecte editorial li ha comportat grans satisfaccions. Només publica aquells llibres que l’han emocionat, sacsejat, que li han donat una mirada diferent o crítica de la realitat.\n“Des del primer dia vam tenir clar que volíem publicar obres reflexives, marcades per la quotidianitat i preocupades per la complexitat”\nPotser, per això, ja va decidir que el nom de l’editorial havia de remetre a Les hores, el títol de l’obra de Michael Cunningham guanyadora del Pulitzer, inspirada en la vida de Virginia Woolf. “Des del primer dia vam tenir clar que volíem publicar obres reflexives, marcades per la quotidianitat i preocupades per la complexitat.” Les hores ens ho demostren cada dia, algunes passen ràpid, altres es converteixen en eternes. I així intenta, també, plasmar-ho en totes les cobertes dels llibres: “El nostre objectiu és que els nostres lectors vagin a una llibreria i ja identifiquin les nostres cobertes. Evidentment, hi ha moltes altres editorials que fan aquesta distinció de portades pròpies i inequívoques. Nosaltres pensem que això aporta un valor addicional; a més, volíem que tot confluís en les hores, per això són un degradat que simula l’esfera del rellotge”.\n“Fent d’editora puc veure el resultat final de la meva feina. Venia d’una empresa molt gran i era difícil veure la incidència del que feia. És molt reconfortant anar a un club de lectura i que la gent et digui que li ha encantat un llibre”\nQueda clar que la Maria té el seu propi rellotge, aquell que marca el pas del temps i que un dia va decidir posar a zero per començar un nou viatge, el de l’edició. Ara, després d’uns anys dedicant-se a aquesta òrbita, parla amb orgull del canvi de direcció: “Fent d’editora puc veure el resultat final de la meva feina. Venia d’una empresa molt gran i era difícil veure la incidència del que feia. És molt reconfortant anar a un club de lectura i que la gent et digui que li ha encantat un llibre, que l’ha omplert personalment i que te’n doni les gràcies. També ara faig coses que no m’agraden tant, però això passa en totes les feines. Intento valorar positivament la part del temps en què em dedico a descobrir autors, corregir o endinsar-me en noves lectures”. La vida l’ha ajudat a prioritzar. Sap que no tots els viatges són iguals, però que tots poden ser singulars. La qüestió és saber-los gaudir amb un bon llibre. Molts trajectes els recordem per la lectura que ens va acompanyar.\nLa Maria va decidir un dia aterrar per tornar-se a enlairar. I ara fa créixer un horitzó infinit, el dels llibres. Però sempre toca de peus a terra, perquè tot funcioni i els números surtin.\nUn dia la Maria va aterrar i va agafar un altre avió, el que l’ha conduït al món de l’edició. En aquest viatge hi barreja romanticisme i pragmatisme. L’espiritualitat de llegir i de descobrir nous autors s’ha de fer conjugant números i vendes. Però ara té clar que aquest destí és el seu, on vol seguir, on vol aprendre, on vol créixer, malgrat totes les turbulències. L’edició, com la vida, no és senzilla però sí seductora. La Maria ha quedat atrapada, fascinada, enamorada pels llibres. I ara vola ben amunt.


Arriben a l'Alt Urgell les mascaretes i ulleres de protecció adquirides per la Diputació de Lleida — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Arriben a l'Alt Urgell les mascaretes i ulleres de protecció adquirides per la Diputació de Lleida\nArriben a l'Alt Urgell les mascaretes i ulleres de protecció adquirides per la Diputació de Lleida\nEls consells comarcals de la demarcació i el Conselh Generau d'Aran repartiran el material comprat per l'ens provincial entre els funcionaris locals que ofereixen serveis essencials a la ciutadania\nEl material que ha arribat a l'Alt Urgell (Foto: Diputació de Lleida)\nLes 50.000 mascaretes i les 1.200 ulleres de protecció adquirides per la Diputació de Lleida han arribat aquest dimecres al matí als dotze consells comarcals de la demarcació i al Conselh Generau d'Aran. El material es repartirà ara als ajuntaments entre els funcionaris locals que ofereixen serveis essencials a la ciutadania per protegir-se contra la COVID-19. El president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, ha agraït la "bona i ràpida" feina, feta pels treballadors dels serveis de Manteniment i Parc Mòbil de l'ens.\nAquesta compra respon a les crides que han fet alguns ajuntaments a la Diputació de Lleida, ja que no disposen de material de protecció per als funcionaris locals que, en qualitat de personal essencial, presten els seus serveis a la ciutadania, com poden ser els agents de les policies locals i els diferents serveis d'atenció que no han aturat la seva activitat.\nDel total del material de protecció, la Diputació de Lleida s'ha reservat 1.000 mascaretes i 50 ulleres per a les necessitats immediates de la pròpia institució o per poder atendre alguna emergència puntual mentre es gestiona una segona compra de material específic per al moment en què es produeixi el desconfinament. La resta, s'ha distribuït en funció dels índex de població a cada comarca.


El Thyssen guanya un 3% de visitants i inicia un projecte inclusi\nEl Thyssen guanya un 3% de visitants i inicia un projecte inclusiu amb la universitat\nEl Museu Carmen Thyssen presentarà properament una formació perquè discapacitats puguin treballar als museus. Ho hem conegut avui en què s'han presentat les xifres de vistants. En un any guanya un 3%. El repte és ampliar els col.laboradors del museu i 25.000 visitants anuals, una qüestió que ara per ara queda lluny.\nSeguint l'exemple del Carmen Thyssen a Màlaga, el museu presentarà una formació amb la Universitat d'Andorra perquè persones amb discapacitat puguin treballar com a auxiliar de sala en un museu. El director artístic de l'espai, Guillermo Cervera, explica que no es limitarà "a estar físicament en el museu sinó a entendre molt més quins rols poden tenir, així com formar part activa d'altres departaments del museu".\nEl 2018 el museu va rebre 16.027 visitants, un 3% més o el que és el mateix unes 500 persones més que el 2017.\nS'han consolidat activitats com les propostes gastronòmiques Gastro Art a partir de les obres del museu, Art i Sentits a través del te i els Scape Room, que continuaran aquest any.\nAugmenta l'acceptació del museu. La majoria de visites són individuals. El gerent de la Fundació, Pep Farràs, detalla que prop de la meitat dels visitants són andorrans (47%), un 25% prové de Catalunya, un 14%, de la resta de l'estat espanyol i al voltant d'un 5% francesos.\nPer edats destaca que passa del 3 al 13% l'activitat de l'EduCarmen Thyssen, baixa un 2% el públic en edat de jubilació (16%) i s'inicia el registre dels joves gràcies al Carnet Jove amb un 3%.\nEn l'últim any el museu ha sumat 100 comerços col·laboradors que arriben al Pas de la Casa i ara espera ampliar el mecenatge i el patrocini amb noves fórmules que esperen que algun dia puguin retornar amb incentius fiscals a les empreses que donen suport a l'art.


Regatta Highton Short Rosa comprar i ofertes a Trekkinn\nEnhorabona, has trobat la millor oferta per Regatta Highton Short. A trekkinn trobaràs el millor equipament esportiu de muntanya. I també podràs rebre els millors consells i recomanacions del nostre equip d’experts en muntanya. Posem al teu abast tota la informació dels productes, característiques tècniques, opinions d’altres clients, etc. perquè puguis escollir exactament el producte que necessites. I et facilitem varis filtres perquè comparis les ofertes en milers de productes de Pantalons.


Pinso Royal Canin Beagle - Animal Sapiens\nPinso Royal Canin Beagle\nROYAL CANIN BEAGLE és un aliment complet per a gossos - Especial per al Beagle adult i madur - A partir dels 12 mesos d'edat\nEl Beagle és conegut per la seva tendència al sobrepès. Aquesta fórmula ajuda a mantenir el pes ideal gràcies al contingut adaptat de calories.\nForma, mida i fórmula de la croqueta adaptats al Beagle.\nAquesta fórmula específica contribueix a la salut d'ossos i articulacions i ajuda a mantenir el pes ideal. Enriquit amb EPA i DHA.\nCONTROL DE LA INGESTA DE L'ALIMENT\nLa forma exclusiva de la croqueta ajuda a limitar la velocitat d'ingestió i a estimular la masticació. Aquesta fórmula també conté una combinació de fibres.\nPes del gos Activitat\nPoca Moderada Molta\nComposició: proteïnes d'au deshidratades, blat de moro, arròs, blat, greixos animals, gluten de blat de moro, hidrolitzat de proteïnes animals, fibres vegetals, aïllat de proteïnes vegetals *, polpa de remolatxa, minerals, oli de peix, llevats, oli de soja, llavors i integumentos de psyllium, fructooligosacàrids, hidrolitzat de llevats (font de demà-oligosacàrids), oli de borratja, extractes de te verd i de raïm (font de polifenols), hidrolitzat de crustaci (font de glucosamina), extracte de Rosa de l'Índia (font de luteïna), hidrolitzat de cartílag (font de condroitina).\nAdditius (per kg): Additius nutricionals: Vitamina A: 28000 UI, Vitamina D3: 700 UI, E1 (Ferro): 42 mg, E2 (Iode): 4,2 mg, E4 (Coure): 5 mg, E5 (Manganès ): 55 mg, E6 (Zinc): 164 mg, E8 (Seleni): 0,09 mg - Conservants - Antioxidants.\nComponents analítics: Proteïna bruta: 27% - Olis i greixos bruts: 12% - Cendra bruta: 6,1% - Fibres brutes: 3,7% - Àcids grassos EPA i DHA: 3 g / kg. * LIP: proteïna seleccionada per la seva elevada assimilació.\nPinso Royal Canin Beagle 3kg\nEAN: 3182550821766 Poques unitats en estoc Poques unitats en estoc Poques unitats en estoc Properament disponible\nPinso Royal Canin Beagle 12kg\nEAN: 3182550821773 Poques unitats en estoc Poques unitats en estoc Poques unitats en estoc Properament disponible


Escriure és molt senzill, comunicar i dir coses, ja és més complicat.\nHi ha dies que les paraules, s'amunteguen a les puntes dels dits, volent sortir amb impaciència, sense ordre ni concens, fent necessària una segona lectura pausada, per posar cada element a on li pertoca.\nHi ha ocasions en que es fa el silenci, tot es torna blanc, el full de la pantalla de l'ordinador no avança, les mans estan quietes, la ment dóna voltes al que vol explicar i no acaba de trobar un bon inici. Fins que, els dits agafen l'iniciativa i comencen a escriure, el que el meu cap no sap trobar-hi la forma adecauda, acaba sortint de dins.\nHi ha escrits, que surten d'un concepte, d'una idea que va voltant pel cap. Al intentar posar-ho per escrit, els mots es van posant en fila, sortint amb fluïdesa, com si sempre haguessin estat esperant a que les cridés, per emprendre el viatge de dins meu, fins al teclat, on és agafen vida.\nDe vegades, els conceptes surten en el moment i el lloc menys esperat, fent que agafi paper i boli, per a poder capturar els pensaments.\nTambé, n'hi ha que es van fent per etapes, sense cap planificació, poden passar dies, setmanes o mesos, fins comprovar que expliquen de manera entenedora el que realment volia dir.\nHi ha textos, que tenen dia i hora de publicació, fent que sigui tot un repte, tenir el producte apunt, en el moment necessari, aquesta pressió, ajuda a donar el millor de mi mateix, per després en la distància, al rellegir-ho, me'n puc sentir orgullós.\nAlgú pot pensar que escric per poder ensenyar el que sé. La realitat és bastant diferent. Escrit per aprendre, reflexionant sobre el que penso, el que poc que après i la informació que em va arribant, m'ajuda a aprofundir en els meus propis dubtes, tot i que de vegades més que generar respostes, em fa obrir la porta a més preguntes.\nMés publicacions en el blog sobre: Coses del blog Coses meves Sensacions\n28/01/14 Crònica travessia No a la Fred publicada ...\n26/01/14 Travessia No a la Fred. Des de dintre\n25/01/14 Nedant a pell, escoltant l'aigua\n22/01/14 Ultraquim a les xarxes socials\nProposta pel 26/01/14 Travessia No a la fred\n14/01/14 Prèvia travessia No a la Fred publicada a...\n11-12/01/14 24 hores a muntanya. Crònica i track\n09/01/14 Objectius pel 2014\n05/01/14 Pedalant per Les Gavarres\n04/01/14 Nedant amb neoprè\n03/01/14 Carta als Reis Mags d'Orient\nRepte pel 11-12/01/14 24 hores a muntanya\n01/01/14 Tothom a l'aigua. Travessia d'any nou.


Programa actualitzat del XII Congrés de la CCEPC\nEl XII Congrés de la CCEPC, al voltant del tema genèric “Associacionisme cultural. Entre el mosaic i les xarxes”, es fa en versió virtual a causa de la pandèmia de COVID-19, en tres sessions que es desenvoluparan els dies 6 i 7 d’aquest mes de novembre (el cap de setmana vinent).\nLes ponències i les diferents intervencions del congrés, incloent-hi les sessions de debat, es podran seguir a través de Youtube. Juntament amb el contingut actualitzat d’aquestes sessions, que s’han hagut de modificar en durada prevista i en horari, oferim els enllaços que permetran connectar-s’hi per internet.\nFeu clic aquí per descarregar el programa complet en versió PDF.\nFeu clic aquí per descarregar el llibre de les comunicacions al Congrés (17 MB)\nEnllaç alternatiu per descarregar el llibre de les comunicacions al Congrés\nContinueu llegint «Programa actualitzat del XII Congrés...» »\n‘Plecs d'història local’ obre una nova etapa\nPlecs d’història local, suplement de la revista L’Avenç, arriba al número 175 amb una reestructuració completa i una ampliació del nombre de pàgines. Amb aquest motiu tindrà lloc un acte al Museu d’Història de Catalunya el dimecres 13 de novembre, on parlaran el director de L’Avenç; Josep M. Muñoz, el codirector del suplement, Ramon Arnabat, i Josep Santesmases, codirector del suplement, president de la CCEPC i vicepresident de l’Institut Ramon Muntaner. Seguidament hi haurà una taula rodona centrada en el tema “La necessitat de ser locals, també des de la història”, amb la participació de Jesús Mestre, ex director de Plecs; Andreu Ginés (FEDINES i CCEPC), Sebastià Serra (UIB), Teresa Reyes (Diputació de Barcelona) i David Cao (UB i Patronat d’Estudis Osonencs), amb moderació de M. Carme Jiménez (IRMU).\nPlecs d’història local és la publicació periòdica de referència de la historiografia local. Des del número 124 l’Institut Ramon Muntaner i la Coordinadora de Centres d’Estudis de Parla Catalana són els responsables de la seva direcció i gestió. Ha comptat amb la col·laboració d’un ampli i actiu consell assessor d’especialistes pluridisciplinars amb una notable representació territorial, i amb el suport econòmic de les quatre diputacions catalanes, la Generalitat de Catalunya, la Fundació Mútua Catalana i la Fundació Josep Irla.\nLa implicació de tots ells i el balanç positiu d’aquests darrers anys ens anima a fer un pas endavant i a obrir, a partir del número 175, una nova etapa amb modificacions en el disseny i l’estructura de la publicació i una ampliació de les seves pàgines. És doncs un bon moment per parlar en aquest acte del que ha representat aquest període, de com enfoquem el futur i de debatre sobre la utilitat i la necessitat d’articular i difondre la història des dels àmbits locals.\nDeclaració de la Junta de Govern de la CCEPC\nLa Coordinadora de Centres d’Estudis de Parla Catalana manifesta el seu absolut i contundent rebuig a la sentència condemnatòria emesa pel Tribunal Suprem contra els líders polítics i civils catalans feta pública el dia 14 d’octubre de 2019.\nEn primer lloc volem manifestar la nostra solidaritat amb les persones condemnades i privades de llibertat que l’octubre de 2017 exercien responsabilitats en diversos càrrecs al govern de la Generalitat de Catalunya, al Parlament de Catalunya i a les entitats cíviques més importants del país. Als membres del govern: Oriol Junqueras, Raül Romeva, Josep Rull, Jordi Turull,Joaquim Forn i Dolors Bassa; a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell; als presidents d’Òmnium Cultural Jordi Cuixart i de l’ANC Jordi Sànchez. Així mateix, volem fer arribar el nostre escalf i suport a les seves famílies que pateixen injustament les conseqüències de l’empresonament.\nManifestem també la nostra convicció que la judicialització i la utilització de la força pública mai resoldran conflictes que es conformen en el no reconeixement de l’exercici de drets humans bàsics expressats, anhelats i demanats reiteradament i pacíficament per una part molt significativa de la societat catalana. És en el diàleg i en el reconeixement dels drets de les persones i dels pobles com i on cal cercar la resposta al conflicte plantejat.\nTergiversant, menystenint o ignorant mai es dirimeixen els problemes, així com reclamant l’enduriment de les mesures punitives i la justificació de les lleis com a recurs únic no es tapen les incapacitats per gestionar solucions autènticament democràtiques, com poden ser la convocatòria de referèndums per determinar clarament la voluntat de la ciutadania.\nReiterem el nostre suport al Govern i a les institucions catalanes i a les accions que pacíficament s’organitzin des de la societat civil en rebuig a la sentència, en defensa dels drets d’expressió i manifestació, en la petició de la llibertat dels empresonats i les empresonades i en l’exigència de l’exercici, lliure i democràtic, del dret a votar.\nLa Junta de Govern de la CCEPC\nManual de criteris per a la presentació i l’edició de comunicacions als congressos\nFruit de l’experiència en l’edició dels nostres congressos, hem elaborat un manual per posar en comú diversos criteris a l’hora de presentar textos a jornades i congressos, de manera que es pugui disposar d’un criteri unificat i clar, tant per als autors com per als curadors de les edicions.\nL’autor del manual és Oriol Fort. El posem a l’abast dels centres d’estudis per si us pot servir també com a referència per a les vostres publicacions.\nGuia de transparència per a les entitats perceptores d'ajuts públics\nLa Comissionada per a la Transparència i l’Accés a la Informació Pública de la Generalitat de Catalunya ha publicat una Guia de transparència per a les associacions i fundacions perceptores d’ajuts i subvencions públics, a fi de donar pautes i aportar criteris amb relació al règim de transparència, la publicitat activa, la informació a facilitar, etc.\nLa Guia s’adreça a les associacions i fundacions de règim general que exerceixen majoritàriament les seves activitats a Catalunya i que perceben fons públics, així com a les associacions d’utilitat pública subjectes a la legislació de la Generalitat. Se n’exclouen les fundacions de sector públic de les administracions de Catalunya i les fundacions participades per les universitats.\nAquestes són les principals qüestions que aborda la Guia:\nCriteris de subjecció al règim de transparència.\nDocumentació que s’ha de publicar en matèria institucional i organitzativa, de gestió econòmica, pressupostaria i patrimonial.\nQuè s’ha d’indicar respecte dels ajuts i les subvencions rebuts.\nCom s’ha de fer pública la informació i quina és la responsabilitat de les entitats sobre la informació publicada.\nLa Guia també fa referència, entre altres aspectes, als mecanismes per publicar enllaços al Portal de Transparència, i als serveis de suport de Xarxanet per ajudar les entitats sense afany de lucre a complir els requisits de la Llei de transparència, que va entrar en vigor el passat mes de juliol.\nDocuments en PDF: Guia de la transparència · Llei de transparència\n(Pàgina 1 de 35. En total hi ha 171 apunts) pàgina següent »


‘Villena, plena de vida’, un crit d'optimisme per al ressorgir de la ciutat - LOBLANC\n‘Villena, plena de vida’, un crit d’optimisme per al ressorgir de la ciutat\nL’Ajuntament de Villena ha presentat aquest matí el vídeo ‘Villena, plena de vida’, una producció audiovisual de dos minuts de duració on es plasma el ressorgir de la ciutat a nivell social, econòmic i cultural després del període de quarantena viscut a causa del COVID-19.\nLa sala d’actes de la Casa de Cultura ha tornat a albergar públic en les seues butaques. Ha sigut per a la presentació i projecció del vídeo ‘Villena, plena de vida’, seguint les mesures sanitàries i guardant les distàncies de seguretat exigides.\nLa presentació ha sigut a càrrec de l’Alcalde, Fulgencio Cerdán i el regidor de Dinamització Municipal, Javier Martínez. Al costat d’ells han estat Salvador Martínez Puche i Adriana Bonastre com a autors i creadors de la idea. “És un vídeo que representa bé a la nostra ciutat”, ha expressat l’Alcalde, Fulgencio Cerdán. “Posa en valor la indústria, el comerç i l’hostaleria de la nostra ciutat els quals s’han sumat a aquest projecte i permeten que Villena es reactive d’una manera assenyada i coherent”.\nL’acte de presentació s’ha desenvolupat davant un reduït nombre de persones, a causa de les restriccions pròpies d’aforament actuals. Han sigut presents els mitjans de comunicació locals així com les empreses i entitats que han col·laborat desinteressadament en l’enregistrament de les imatges i els representants de la Corporació Municipal.\nEl vídeo, que ja ha començat a circular en mitjans digitals i xarxes socials, té dues parts molt ben diferenciades. La primera d’elles en blanc i negre molt més lenta amb la imatge desoladora de Villena durant el confinament i una segona part en color que inicia una xiqueta obrint una cortina com a element simbòlic que dóna pas a l’activitat, el comerç i l’hostaleria.\nEl regidor de Dinamització Municipal ha subratllat “el difícil de recopilar en només dos minuts les moltes fortaleses que Villena atresora com a ciutat”. “La idea fonamental és que la cartografia es convertisca en anatomia quan els llocs tenen ànima”, ha assenyalat Salvador M. Puche com a propulsor d’un projecte que pretén ser testimoni del pas avant de la ciutat després de la pandèmia del coronavirus.\nPreviousEl Instituto Alicantino Juan Gil-Albert abre el plazo para la VI edición del concurso Arte en la Casa Bardín\nNextLa Regidoria d’Igualtat d’Altea programa un cicle de curtmetratges contra la violència de gènere\nEl Consell de Cultura demana una reunió a representants del blog ‘Alcoi Cutural’\nL’Ajuntament d’Alacant reactiva la col·lecció d’art municipal després d’adquirir deu obres d’artistes alacantins\nPetrer centra la seua oferta a atraure turisme de proximitat i és la població de la comarca que més subvencions rep per als seus programes


Amics de la terra | BOCINETS DE COSTA PREFERITS\nvostè està aquí: » inici » media » BOCINETS DE COSTA PREFERITS\n"ELS BOCINETS DE COSTA PREFERITS"\nAmics de la Terra i el GEN-GOB conviden a totes les persones que estimen les nostres platges i la costa a participar en aquest concurs de fotografies "El teu bocinet de costa preferit", que permeti posar en valor els meravellosos paratges costaners que encara es conserven a les Pitiüses.\nPLATGES I FRASES\n"Quan jo era petita els meus pares em portaven a les platges de Comte, amb un panet i un solpost per gaudir. Per això he escollit un tram d'aquell bocí de costa, perquè l'aigua encara agombola aquells retalls d'infantesa"\nSal Rossa- ses Salines\n"La majoria de la gent no ho sap, però els estanys saliners, com terreny guanyat a la mar, estan inclosos al domini públic i per tant protegits per la llei de costes"\nEntre es Cap de Rubió i Cala Aubarca\n"La costa nord és la que més m'embruixa"\nCala Rotja, al costat de la Torre d'en Rovira\n"Aquest colors al fons del mar tan sols els he trobat a llocs poc transitats"\n"paraïs per als amants de la naturalesa"\n"Entre les illes Pitiüses, la mar turbulenta recorda la nostra història"\n"Entre urbanització i urbanització, els pins resisteixen, dibuixant imatges delicades"\n“Es dels meus preferits per ser un lloc de difícil accés des de terra. Això et fa sentir satisfet d’arribar-hi i de veure que en certa manera resta protegit de nosaltres els humans i de la nostra empremta. L’aigua del indret es meravellosa i la tranquil•litat que si respira única.”\nment en calma,\n“Vaig conèixer sa platja d'aigua blanca un mes de gener, feia una temperatura genial, ni massa fred ni massa calor, feia vuit dies que estava a s'illa. En aquell moment en vaig enamorar d'ella.”\nsa Cova de sa Figuera borda\n"És des de fa alguns anys, un dels meus racons preferits de l'illa ... ai, té tants!!\nAquí acostumo a anar, a l'estiu, un diumenge al matí d'hora i amb prou feines hi ha gent, pel que és un enorme plaer nedar allí. Ha hagut dies que he estat sola i he sentit que estava al paradís ... blau per dalt, blau per baix i jo flotant ... ja us dic, el paradís"\nCanal se sequi-ses Salines\n“Enmig del parc natural de ses salines, un paisatge fràgil i amenaçat...\nEl Parc Natural de Ses Salines forma un paisatge molt peculiar i fràgil, teòricament es un espai protegit, però a la pràctica es un espai greument amenaçat any rere any per la onada massiva de turistes, i mes ara, amb la recent inauguració de l'ampliació de l'aeroport a on els politics s'han posat com a repte superar els més dos milions de turistes que venen cada temporada.\nDins dels indrets que m'agraden de s'illa, he triat aquest per la fragilitat i amenaça continua de l'entorn del Parc.”\n“Aigües Blanques és un lloc màgic on encara es pot respira tranquil•litat y llibertat”\nCales de Comte\n"Només un dia per poder gaudir de les platges d'Eivissa, des d'un punt de vista que no veiem a la tele: L'illa natural, pura, flotant a l'aigua mentre el sol se submergeix."\nFormentera - entre les platges d'Illetes i de LLevant, a Formentera\n"Quant temps més podrem disfrutar d'aquest paradís?"\n"Aquest és el racó on he passat cada diumenge de la meva infància, quan anàvem a sa caseta de pescadors a dinar amb famili i amics. Encara que sigui una imatge que he vist tota la vida, no em canso mai de mirar es Vedrà des de qualsevol dels seus angles. Quants records!"\nes Niu de s'àguila, a Es Cubells\n"Soc eivissenca de 28 anys i fins fa uns mesos no havia fonyat mai aquesta platja, només la havia vist a fotografies d’Internet, però ni es papà, que és pescador, em sabía dir on parava Es niu de d’àguila.\nDesconec si es un nom recent o si s'ha dit així tota la vida, però estic contenta d'haver-lo descobert i enfadada perquè després d'haver caminat entre moltes roques per arribar-hi pensant que seria una platja verge, hi ha dos xalets que sa porta de casa seva donen casi a peu de platja... Una llàstima que es permeti."\n“És un dels meus bocinets preferits perquè com podeu apreciar en aquesta foto podem contemplar al mateix temps dos dels llocs més bonics de l'illa, la mar i els Estanys de ses Salines.”\n“Sant Francesc de s'Estany és un lloc fantàstic per relaxar-se i poder contemplar una posta de sol com aquesta.”\n“Aquest indret és un dels raconets més bonics de l'illa. El dia que el vàrem descobrir ens quedarem meravellats, tant per les seves aigües clares i transparents, de les milloretes per practicar busseig, com per la tranquil•litat que es podia respirar.”\n“Ses aigües mes netes y transparents de s’illa, juntament amb ses seues postes de sol, fan que per jo sigui un des meus bocinets de costa preferit”.\nPuig den Serra ( Sa capelleta D'en Serra )\n"Espectacular vista del parc de ses Salines presa de terra endins Des d’aquest lloc podem apreciar una vista espectacular en conjunt del parc de Ses Salines englobat en el marc natural del voltant”\nses Salines - A prop de se Torre de ses Portes\n“Un dels llocs mes polits que he trobat fent fotos de sa costa”\nVista de la costa a la zona de Pou des Lleo\n“Aquesta zona de la costa sempre es molt tranqui-la i te un punt salvatge i indòmit. Molta de molta calma a la tarda. Un moment perfecte.”\nVista de ses Salines desde Sant Francesc\n“Als dies clars i assolellats d'hivern, amb l'aire net i transparent, el sol post a Sant Francesc ...es un moment bellíssim”\nBadia de Sant Antoni de Portmany, vista des de es Poueto.\n“No és el lloc mes polit d'Eivissa, però és el meu barri i li tinc carinyu. Al sol post, sempre es veu nens banyant-se. L'aigua quieta, els vaixells a l’horitzó... Sant Antoni també pot tenir encant. La foto la vaig fer a finals de juny, un dia amb calma i l'aire ple de pols.”\nEs Codolar, o a la platja des còdols\n“Un lloc on sentir la mar tant en hivern com en estiu.”\n“Per sentir-se petita petita veient els penya-segats que t'envolten.”\nS’Illa den Calders, els cucons que la voregen.\n“En aquest lloquet la roca salada i llunàtica sembla que ens transporta...”\n"Aquests dos són els meus trocets de costa preferida per varis motius, en primer lloc, la punta de costa que surt a la part esquerra ho és perquè és del meu poble natal, on he viscut sempre i estic molt agraït per poder viure on visc. La costa que surt a l'altre costat és d'una platja on m'encanta anar per fer variats esports aquàtics i nedar en la seva tranquil·la i cristal·lina aigua"."\nsa platja Ses Boques, al costat d'Es Cubells\n”sa caseta des vaixell”\n“camí a la mar, una de ses platges que encara tenim netes i poc conegudes .... “\n“de soca a vaixell “\n** “És la platja on el meu cosí i el meu tiu tenen el restaurant, allí on ara hi ha el restaurant de S'illot antes era una feixa on el meu güelu sembrava cada any, i li va cedir el tros de terra per fer el restaurant. Quan era petit m'agradava anar allí i tirar-me de la roca més gran que es veu a la fotografia. Aquest es el meu bocí de terra.”\n“Un dia que des de casa, veia que aquell dia hi hauria una posta de sol polida, i vaig anar allí per fer les fotos, ja que cau a 10 minuts de casa. A la foto destaca un arbre, l'únic en peu, ja que amb els incendis de Benirràs i Xarraca tota aquella zona es va cremar. Es un dels meus llocs preferits i on vaig molt sovint amb bicicleta. El meu bocí de terra.\nDesde es Cap Blanc, al lado de es Canaret.\n"Prop de casa, on es respira pau i tranquil·litat."\nEs racó de ses dones, entre Es Figueral i Aigües blanques\n“M'encanta per la seva bellesa salvatge. Roques negres d'origen volcànic, parets color groguenc. Flora autòctona magnífica. Aigües transparents, arena daurada. La vaig descobrir l'any passat i casi no m'ho podia creure.”\n“Per la seva forma rodona i envoltat de muntanyes, sembla un llac. Es un raconet molt resguardat del vent. Aigües molt tranquil•les i netes. Perfecte per una excursió d'hivern i per bussejar a l'estiu.”\nProp de Cala Vadella\n“Un escull unit a la costa per dos casetes varadero i un petit port. M'encanta per la flora i fauna submarina. Poca profunditat i transparencia total. Vista des de d'alt fan ganes de baixar i fer un banyet.”\nPlatja de Talamanca, zona de Ses Figueres\n"Podem construir recipients d'aigua artificials a qualsevol lloc, però la mar salada és inconfusible. La vida natural que conté la mar no es pot copiar."\n"Hi ha poca gent perquè els còdols no agraden, per mi són la millor catifa per tombar-me i descansar".\nMirador des Cubells\n"Un mirador al blau infinit, un blaus on mariners i pescadors s'han guanyat la vida durants anys."\nEl far a la Mola, Formentera\n"Hi ha res més autòcton i significatiu de la nostra illa? La nostra Sargantana, protegida, inofensiva, verd fosc, i gran, molt gran!! "\n"Mai havia vist un regal tan meravellós de la mar, aquests diminuts corals portats des del més profund de l'oceà. I només es poden veure'ls aquí. "


Foto amb el primer equip – Preguntes freqüents FC Barcelona -->\nAltres consultes de socis\nFoto amb el primer equip\nEl FC Barcelona ofereix la possibilitat que els socis més petits es facin una foto amb els seus ídols del primer equip, en el moment abans de començar un partit. Aquesta opció és només per socis entre 4 i 12 anys en el moment de la inscripció.\nS’ha de fer una sol·licitud i entregar-la a l’Oficina d’Atenció al Barcelonista o enviar-la per correu electrònic, adjuntant una fotocòpia del carnet de soci per correu electròni, correu postal, fax o presencialment.\nEl Club es posarà en contacte amb els pares o tutors dels nens per convocar-los i donar-los les instruccions corresponents, així com el dia i hora de la trobada. Li recordem que degut al gran volum de sol·licituds, hi ha un temps d’espera d’uns quants mesos des del moment de la inscripció fins el moment de la fotografia.


Cinema de dones i món laboral\nEl cinema és un mirall del nostre món. Des dels inicis, el setè art ha mostrat la transformació i l’evolució de les dones en el món laboral, en molts casos la lluita contra les desigualtats i ha estat una eina pedagògica per identificar i conscienciar sobre el rols que es mostren a la gran pantalla que moltes vegades s’estableixen com habituals a la nostra societat.\nEns apropem des del cinema a la lluita per la igualtat entre homes i dones en l'àmbit laboral en una societat on encara tenim molt camí per recórrer.\nFecha de creación: 07/03/2019\nFord, Harrison , Weaver, Sigourney , Griffith, Melanie , Nichols, Mike\n[S.l.] : Twentieth Century Fox, cop. 2002\nTess McGill és una frustrada secretària que intenta obrir-se pas en el món dels grans negocis de Nova York. Quan la seva cap es trenca una cama esquiant a les seves vacances veu l'oportunitat d'aprofitar la seva absència per donar una empenta a la seva carrera. Formarà equip amb el broker Jack Trainer per aconseguir un gran contracte. La situació es complicarà quan torni la seva cap.\nCertain women = Vidas de mujer\nReichardt, Kelly , Williams, Michelle , Dern, Laura , Stewart, Kristen\nMadrid : Sony Pictures, cop. 2017\nDirigida per Kelly Reichardt, ens apropa a la quotidianitat de quatre dones de l’estat de Montana dels EE.UU. Laura, una advocada que combat el sexisme i el masclisme; Gina, una esposa i mare cansada de com l’infravalora el seu marit; i Beth, una jove estudiant de dret que forma una relació ambigua amb la Jamie una solitària treballadora del seu ranxo. Quatre dones independents que tiren endavant amb tots els elements en contra.\nFontaine, Anne , Tautou, Audrey , Poelvoorde, Benoit , Nivola, Alessandro\n[S.l.] : Warner Bros., cop. 2009\nSe centra en els anys d'aprenentatge de la gran dissenyadora de moda i mostra com una jove de família molt modesta, autodidacta però dotada d'una personalitat excepcional, arriba a ser un símbol d'èxit i llibertat, creant la imatge de la dona moderna.\nFonda, Jane , Tomlin, Lily , Parton, Dolly , Higgins, Colin\nMadrid : Twentieth Century Fox, cop. 2004\nViolet, Doralle i Judy són tres treballadores que fartes del seu cap, Franklin Hart, un home dèspota, tirà, masclista, egoista, mal educat i insuportable, fantasiegen formes imaginatives d’acabar amb ell. Un gir inesperat fa que les seves fantasies es tornin realitat i es fan amb el control de l'oficina mentre retenen el seu cap segrestat. La pel·lícula va tenir una continuació en una sèrie de televisió i l'any 2009 es va estrenar a Broadway "9 to 5: The Musical", amb la direcció i les cançons de Dolly Parton.\nDardenne, Jean-Pierre , Dardenne, Luc , Cotillard, Marion , Rongione, Fabrizio\nBarcelona : Cameo, DL 2015\nA Seraing, una ciutat industrial de Liège a Bèlgica, Sandra (Marion Cotillard) és una jove esposa i mare, que treballa en una petita fàbrica de panells solars. Té una crisi nerviosa i es veu obligada a agafar temps lliure en el seu treball. Durant la seva absència, els seus companys de treball s'adonen que són capaços de cobrir els seus torns de treball per hores lleugerament més llargues i la gestió proposa un bo de €1.000 a tot el personal si estan d'acord per fer fora a Sandra. Sandra més tard torna al treball i descobreix que el seu destí està en mans dels seus 16 companys de treball, i ella ha de visitar cadascun d'ells en el transcurs d'un cap de setmana de persuadir-los per rebutjar la bonificació monetària. No obstant això, la majoria dels companys de treball necessiten el bo proposat per a les seves pròpies famílies i Sandra s'enfronta a una dura batalla per mantenir el seu lloc de treball abans de la votació crucial el dilluns al matí.\nHerrero, Gerardo , Belaustegui, Marta , Enriquez, Roberto , Jiménez, Alberto\nBarcelona : Cameo, cop. 2004\nUna important empresària del món de la moda, Sònia, amb prou feines disposa de temps per dedicar al seu fill i el seu marit. La seva veïna Rocío, malgrat estar també molt qualificada i preparada, no ha aconseguit triomfar professionalment encara que sí en el pla familiar. Cadascuna de les dues amigues desitja la vida que porta l'altra, pensant que així seran felices, però no és tan fàcil d'aconseguir com sembla.\nCaro, Niki , Theron, Charlize , MacDormand, Frances , Spacek, Sissy\n[S.l.] : Warner Bros., cop. 2006\nQuan fracassa el seu matrimoni, Josey Aimes torna a la seva localitat natal al nord de Minnesota. Amb dos nens al seu càrrec i amb el suport de la seva vella amiga Glory, Josey busca feina a les mines de ferro. Aviat començarà a sentir l'assetjament dels seus companys masculins.\nLoach, Ken , Wareing, Kierston , Ellis, Juliet , Leslaw, Zurek\nBarcelona : Cameo, DL 2008\nAngie és una noia plena d'energia, enginy i ambició, encara que l'educació que ha rebut no ha estat massa acurada. Després de quedar un cop més sense ocupació, intenta de nou refer-se i demostrar la seva vàlua. Angie i la seva companya de pis, Rose, decideixen convertir-se en les seves pròpies caps obrint una agència de treball temporal per a immigrants.\nRoberts, Julia , Soderbergh, Steven , Finney, Albert , Eckhart, Aaron\nMadrid : Columbia Tristar, 2001\nErin Brockovich és una mare soltera i aturada que busca feina amb poca fortuna. Després de no aconseguir una indemnització per un accident de cotxe, li demana al seu advocat, Ed Masry que la contracti com a compensació. Al principi ningú la pren seriosament amb el seu aspecte i modals estrambòtics, però això canviarà quan comenci a investigar un escàndol d'aigües contaminades en la comunitat local. Erin i Ed intentaran aconseguir la major indemnització de la història.\nFiguras ocultas = Hidden figures\nMelfi, Theodore , Henson, Taraji P. , Spencer, Octavia , Monae, Janelle\nMentre Estats Units competia contra Rússia per portar a l'home a l'espai, la NASA va descobrir el talent ocult d'un grup de dones matemàtiques Afro-Americanes que van ser els autèntics cervells després d'una de les majors operacions americanes de la història. Basada en la increïble història real de tres d'aquestes dones, conegudes com els "ordinadors vivents", la pel·lícula segueix a aquestes dones tan aviat comencen a ascendir al costat de les grans ments pensants de la NASA amb la tasca de calcular el llançament a l'òrbita de l'astronauta John Glenn i garantir el seu retorn. Dorothy Vaughn, Mary Jackson, i Katherine Johnson van superar qualsevol limitació professional, de raça o de gènere mentre el seu talent i desig per assolir els seus somnis les va catapultar com a veritables heroïnes en la història dels Estats Units.\nMihaileanu, Radu , Biyouna , Bakri, Saleh , Ouazani, Sabrina\nBarcelona : Savor, DL 2012\nRadu Mihaileanu dirigeix aquesta pel·lícula que ens trasllada a un poble rural entre el nord d'Àfrica i el Pròxim Orient on un grup de dones proposen una mesura de xoc -una vaga d'amor i sexe- per aconseguir que els seus respectius homes comencin a col·laborar en el transport de l'aigua des de la font de les muntanyes ja que tradicionalment des de temps immemorables aquesta tasca ha recaigut sempre sobre les dones del poble.\nRoberts, Julia , Dunst, Kirsten , Stiles, Julia , Newell, Mike\nMadrid : Columbia, cop. 2004\nEn plena dècada dels 50, una professora d’Història de l’Art, Katherine Watson, arriba a una universitat per donar classe a un col·lectiu de noies pertanyents a la aristocràcia anglesa. La seva forma d’ensenyar trenca amb la societat patriarcal i la imposició social de que la dona ha de dependre econòmica i socialment del seu marit.\nZonca, Erick , Régnier, Natacha , Bouchez, Élodie , Colin, Gregoire\nA la ciutat francesa de Lille, dues joves franceses sense diners ni perspectives de futur es fan amigues. Isa es muda al costat de Marie, que està amargada per l'accident de cotxe que ha deixat en coma a la seva mare i la seva germana, mentre que Isa somia amb anar-se'n a viure al sud, a un clima més càlid.\nBollaín, Icíar , Nimri, Najwa , Ulloa, Tristán , Vázquez, María\nMadrid : Sogepaq, 2008\nCarmen, Inés i Eva són tres detectius privades, però en comptes de portar barret i pistola, fan la compra, canvien bolquers i tracten de mantenir una parella. Mentre intenten desvetllar secrets aliens, descobriran que hi ha mentides pròpies que no han sabut veure i veritats que és millor no revelar. Inés és una detectiu infiltrada en una firma multinacional que gràcies a la col·laboració de Manuel ha arribat al moll d'una intriga laboral. Però aquesta investigació la portarà a haver de prendre una difícil decisió ètica. Eva acaba de reincorporar-se després d'una baixa per maternitat i descobreix alguna cosa que la seva parella li ha estat ocultant. La veterana Carmen observa el naufragi conjugal d'en Sergio i no veu el seu propi fracàs.\nRitt, Martin , Field, Sally , Bridges, Beau\nMadrid : Twentieh Century Fox, cop. 2003\nNorma Rae és una jove mare soltera i treballadora tèxtil que treballa a una fàbrica d'Alabama en condicions pecàries. La seva anodina vida canviarà quan un dia conegui a un sindicalista anomenat Reuben, que ensenyarà als treballadors de la factoria el valor de la solidaritat en un lloc on els empleats creuen que les paraules unió i problemes van juntes.\nDardenne, Luc , Dardenne, Jean-Pierre , Dequenne, Emilie , Rongione, Fabrizio , Yernaux, Anne\nBarcelona : Manga, DL 2005\nLa jove i impulsiva Rosetta viu en una caravana amb la seva mare alcohòlica. És acomiadada de la fàbrica on treballa perquè el seu contracte temporal ha expirat. Això la trasbalsa fins al punt que hauran de trucar a la policia perquè se l'emporti. La violència i l'assassinat comencen a circular per la seva ment.\nNichols, Mike , Streep, Meryl , Russell, Kurt , Cher\nBarcelona : Manga, cop. 2005\nEl 1974, Karen Silkwood (Meryl Streep), treballadora i sindicalista d'una central nuclear d'Oklahoma, reuneix proves que demostren la ineficàcia de les mesures de seguretat de la planta. Aquesta actitud l'enemistarà tant amb els seus companys de feina com amb els dirigents de la central.\nCorneau, Alain , Testud, Sylvie\n[Paris?] : Studio Canal, c. 2003\nBasada en una novel·la d'Amélie Nothomb, narra l'experiència laboral d'una jove belga que retorna al seu país natal per treballar de traductora en una gran companyia japonesa. Ser dona i occidental provocarà que l'humiliïn i l'acabin degradant laboralment per no ser massa competent i tenir iniciativa, en comptes de seguir la submissió i convencionalisme de la resta de companys.\nGavron, Sarah , Mulligan, Carey , Bonham-Carter, Helena , Streep, Meryl\nBarcelona : Savor, DL 2016\nEl moviment sufragista va néixer a Anglaterra prop de la Primera Guerra Mundial. La majoria de les sufragistes no procedien de les classes altes, sinó que eren obreres que veien impotents com les seves pacifiques protestes no servien per res. Per això que van començar a radicalitzar-se, tot posant en risc la seva feina i les seves vides. Aquest es el cas de Maud (Carey Mulligan), la protagonista d'aquesta pel·lícula.\nLeder, Mimi , Jones, Felicity , Hammer, Armie\n[Madrid] : Aurum Producciones, \nBasada en la història real de la jutgessa del Tribunal Suprem dels EE. UU Ruth Bader Ginsburg, el llargmetratge se centra en la carrera de la segona dona en la història (després de Sandra Day O'Connor) que va servir en aquest alt òrgan judicial desafiant el sistema legal nord-americà i va establir les bases contra la discriminació de gènere.


APLICACIÓ D’HERBICIDES EN PREEMERGÈNCIA EN CEREALS D’HIVERN | extensius.cat\nL’augment de les poblacions resistents als herbicides utilitzats en postemergència del cultiu fa cada cop més habitual l’aplicació d’herbicides en preemergència, fins i tot en algunes zones ja són l’única estratègia de control químic efectiva disponible. A la vegada, per preservar aquesta eina el màxim temps possible cal fer una gestió integrada de les males herbes, alternar diferents modes d’acció i degradació dels herbicides i aplicar-los correctament per evitar derives i residus en conreus no objectiu.\nLes aplicacions en preemergència del cultiu són una practica habitual i en algunes zones obligada a causa de la proliferació de biotips de males herbes com el margall i en menor mesura de roella resistents a la majoria dels herbicides utilitzats en postemergència del cultiu.\n– La presència de rostoll o palla disminueix l’eficàcia d’alguns d’aquests herbicides ja sigui per la seva intercepció abans de que arribin al sòl o per que impossibiliten una cobertura adequada d’aquest amb les conseqüents pèrdues d’eficàcia.\n– Alguns d’aquests productes en funció de la seva solubilitat es veuen influenciats per la humitat del sòl pel que les aplicacions en sequera poden resultar menys eficaces, ja que l’herbicida estarà menys disponible per a ser absorbit per les plantes.\n– Si es fa un treball del sòl, s’ha de fer pensant en afavorir la germinació ràpida i homogènia de les males herbes i s’ha de deixar correctament anivellat sense massa terrossos. Sol ésser preferible un treball superficial més que un de profund.\n– En aquest moment d’aplicació no és necessari un gran volum de brou (<150 l/ha) ni broquets de gota fina. Els antideriva resulten igualment eficaços.\n– Per reduir el risc de deriva també és recomana aplicar correctament, sense vent amb humitats relatives >50% i temperatures no molt altes inferiors a <25ºC. També és convenient respectar l’altura òptima de la barra de tractament en funció dels broquets utilitzats.\n– Es important tenir en compte les especies potencialment presents a cada parcel·la. Herbicides com la pendimetalina o el diflufenican no són capaços de controlar totes les especies de fulla ampla.\nUnitat de Malherbologia - Servei de sanitat vegetal


Itàlia no modifica gens ni mica els seus pressupostos\nEl Govern italià puja un nou esglaó en el seu enfrontament obert contra Brussel·les. Aquest dimarts, l'Executiu liderat per Luigi Di Maio va anunciar que no pensen canviar els pressupostos enviats a Brussel·les perquè "són els que necessiten el país".\nMario Borghezio, eurodiputat racista de la Lliga Nord, convidat a la Diada per Som Catalans\nLa Comissió Europea va sol·licitar a Itàlia a l'octubre que revisés els seus comptes públics per ajustar-les als objectius de dèficit --ara mateix el pressupost xifra un objectiu del 2,4%, molt superior al 0,8% compromès per l'anterior Govern de Matteo Renzi-- i, al seu torn, incloguessin algunes revisions quant a la despesa pública.\nNo obstant això, la coalició entre la Lliga Nord i el Moviment 5 estrelles no ha fet cas a les peticions de la institució europea. No pensen tocar un pressupost ple de mesures populistes (baixades d'impostos, aprovació d'ingrés vital) amb la mirada posada en les eleccions europees de maig de 2019. La idea de Roma és senzilla: com pitjor, millor.


El ple de la Diputació de dijous passat exigeix l'alliberament dels presos polítics i el retorn dels exiliats - Rubí Informa!\nInici » Notícies » Política i Economia » Política » El ple de la Diputació de dijous passat exigeix l’alliberament dels presos polítics i el retorn dels exiliats\n29 Abril 2018 a 10:00\nEl ple de la Diputació de dijous passat exigeix l’alliberament dels presos polítics i el retorn dels exiliats\nAprovada amb els vots de PDeCAT, ERC_AM i CUP-PA\nEl ple de la Diputació, celebrat aquest dijous passat al migdia, va aprovar una moció per «exigir la posada en llibertat immediata de tots els presos polítics», «el retorn de tots els consellers i polítics catalans exiliats», i donar «suport incondicional als alcaldes i alcaldesses d’aquest país investigats per la fiscalia només per expressar la voluntat de posar urnes perquè la ciutadania exerceixi la democràcia».\nDurant el debat de la moció, la presidenta Mercè Conesa va assegurar que «amb aquesta moció, la Diputació de Barcelona dona suport als presos polítics i als exiliats, i demanem que s’aturi la repressió d’una vegada».\nEl text, presentat pel PDeCAT, ERC-AM i CUP-PA, ha comptat amb l’abstenció d’Entesa i, els vots en contra de PSC-CP, C’s i PP, també demana «la garantia del respecte absolut als seus drets polítics, ciutadans i humans sense veure’s sotmesos a cap judici pel seu lliure exercici polític».\nAmb l’aprovació de la moció es va acordar «declarar la vulneració de les llibertats de les persones, recollides i protegides en tots els tractats internacionals i manifestar la persecució de la lliure expressió, de la vulneració dels drets polítics i humans i del dret a decidir dels ciutadans per part d’un estat que jutja les idees i empresona de forma il·legal». A més, també es denuncia «l’evident manca de separació de poders a l’estat espanyol, així com la manipulació i coacció dels mitjans de comunicació per part de l’estat».\nEl text aprovat pel ple demana «a les institucions europees que no continuïn emparant accions pròpies d’una dictadura i apel·lar a la justícia internacional perquè intercedeixi de manera immediata i garanteixi el respecte als drets dels ciutadans catalans»; i, d’altra banda que el teixit associatiu «defensi els drets fonamentals, civils, polítics, la llibertat, la democràcia i els nostres legítims representants escollits democràticament del Parlament de Catalunya».\nFinalment, el ple de la Diputació també dona «suport a la crida d’unitat» impulsada pel president del Parlament, Roger Torrent, i a la plataforma “Espai Democràcia i Convivència”.\nEl ple de la corporació va aprovar una moció que té per objectiu demanar al Govern de l’Estat que enforteixi i capaciti «els governs locals en l’exercici de les polítiques públiques d’igualtat i violència de gènere», en el marc del Pacte d’Estat contra la violència masclista. A més es demana al Govern de l’Estat «complir els seus acords i, per tant, que en els pressupostos generals de l’Estat» es destini «un increment anual de 20 milions d’euros als ajuntaments i 100 milions d’euros a les comunitats autònomes». La moció ha estat presentada pel PSC-CP i també ha tingut els vots a favor del PDeCAT, ERC-AM i Entesa; l’abstenció de C’s, PP i CUP-PA.\nDurant el ple també s’ha mostrat el seu suport i solidaritat a l’ONG Proactiva Open Arms «per la magnífica tasca que fa salvant vides de persones que cerquen refugi i protecció internacional». El text, presentat per Entesa i amb el suport de la resta de partits polítics excepte el PP, que s’ha abstingut, també rebutja les acusacions aquesta entitat i exigeix «la retirada dels càrrecs contra els treballadors i treballadors» de l’ONG.\nL’altra moció aprovada durant la sessió d’aquest dijous ha estat en defensa del dret a morir dignament. Abans d’iniciar el debat, la presidenta Mercè Conesa ha donat la benvinguda a la presidenta i resta de membres de l’associació en defensa pel Dret a Morir Dignament, presents al ple. El text ha estat presentat per Entesa i ha tingut els vots a favor de la resta de partits polítics, excepte el PP que s’ha abstingut, i demana a la corporació oferir recursos formatius als treballadors dels governs locals «sobre els drets de la ciutadania al final de la vida i el benefici de fer el Document de Voluntats Anticipades», així com impulsar «xerrades informatives i activitats a centres assistencials, educatius i culturals, campanyes en els mitjans de comunicació locals i edició de pamflets o tríptics».\nCicle Sostenible dels Aliments\nEl ple de la corporació ha aprovat per unanimitat l’adhesió a la Declaració de Castellar del Vallès ‘Per un cicle sostenible dels aliments. Del Malbaratament a l’Aprofitament’.\nAmb l’adhesió s’acorda dissenyar les polítiques públiques vinculades al cicle dels aliments, prioritzar l’economia circular i el consum responsable i local com a primera fase del cicle dels aliments, promoure accions informatives i de sensibilització; així com impulsar els horts municipals ambientals i socials i, fomentar les mesures reguladores i fiscals que estiguin a l’abast, entre d’altres.\nLa sessió d’aquest dijous ha donat llum verda a una modificació de crèdit i al Pla econòmic i financer per a l’exercici 2018-2019 del sector públic de la Diputació.\nEl ple de la Diputació també ha acceptat la modificació de la delegació de funcions de gestió a l’ORGT dels ajuntaments d’Avinyó, de Monistrol de Calders, de Parets del Vallès, de Pineda de Mar, de Sant Fruitós de Bages, de Sant Joan de Vilatorrada, de Sant Sadurní d’Anoia, de Sant Salvador de Guardiola, de Cerdanyola del Vallès i d’Olesa de Montserrat.\nFinalment, la Diputació no ha aprovat la moció presentada pel PSC-CP per a la recuperació de les activitats gratuïtes als casals de la gent gran. La moció ha tingut els vots a favor del PSC-CP, Entesa, C’s, PP i CUP-PA i, els vot en contra del PDeCAT i ERC-AM.\n#alliberament #diba #exiliats #presos #Proactiva Open Arms


Home - Daniel García\nBenvinguts a Daniel García Lletrats\nEl servei personalitzat, el rigor jurídic i la especialització son les qualitats que oferim i perseguim cada dia a la nostra feina. Però, si alguna cosa defineix el nostre despatx es que el client és el centre de tot el que fem.\nLa defensa es fa a mida de cada client, d’acord amb les seves necessitats. Posem tota la nostra experiència, tenacitat i coneixements al seu servei per tal de crear la solució més específica pels seus problemes.\nDefensa del Lesionat / Responsabilitat Civil\nDefensa en Responsabilitat Penal dels Menors d’edat\nDefensa del perjudicat per negligència mèdica\nEl nostre despatx es unipersonal. Aquest fet ens permet un tracte més directe y estret amb els nostres clients, amb una implicació més intensa en els assumptes, una comunicació sense intermediaris y un coneixement profund dels seus problemes i inquietuds. Totes aquestes coses les podem dur a terme sense perdre flexibilitat, el que ens confereix un caràcter únic i diferencial com a despatx.


L'ajuntament recepciona l'obra de les grades de la plaça dels Sedassos — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Patrimoni › Notícies › Notícies 2018 › L'ajuntament recepciona l'obra de les grades de la plaça dels Sedassos\nL'ajuntament recepciona l'obra de les grades de la plaça dels Sedassos\nL'àrea de Patrimoni completarà la intervenció integrant les aportacions dels veïns\nLa graderia del Circ Romà, al tram de la plaça dels Sedassos. Foto: Mauri.\nL'Ajuntament recepciona les obres de recuperació i integració urbanística del Circ Romà, accessibilitat i museística en el sector de la Plaça Sedassos i compleix amb els terminis imposats pel Ministeri de Foment per rebre l'ajut per a l'actuació, atorgat l'any 2014. L'obra es va iniciar el febrer de 2017 amb un període previst d'execució de 6 mesos, encara que l'incompliment reiterat de l'empresa constructora ha allargat l'obra en 10 mesos.\nL'Ajuntament, per tal d'evitar denunciar el contracte, que hagués suposat la paralització de les obres, va optar per fer un seguiment exhaustiu que ha permès finalitzar-les abans d'esgotar el termini màxim per tal de rebre la subvenció de l'Estat. Amb tot, s'ha sancionat l'empresa amb una multa diària fins a l'entrega de l'obra i confiscat la seva garantia.\nUn cop recepcionada l'obra, l'àrea de Patrimoni completarà el projecte en els aspectes de seguretat i per tal de separar clarament l'àmbit públic de la plaça de la zona del monument evitant la permeabilitat. Mentre finalitza el disseny i instal·lació de la tanca perimetral definitiva, s'instal·larà una provisional per evitar l'accés al monument. Igualment, es tornarà a col·locar la porta a les escales que uneixen la plaça amb el carrer Ferrers i s'instal·laran càmeres de seguretat per dissuadir d'actes incívics.\nEl model previst de gestió inclourà en l'inici la visita programada de grups, amb la intenció que en un futur s'integri al circuit visitable del conjunt del Circ. Mentrestant, els tècnics estudien les activitats públiques que es podran dur a terme en aquest nou espai de la ciutat, fent-les compatibles amb la preservació patrimonial i la convivència amb els veïns.\nEl projecte executat ha estat una intervenció urbanística mitjançant la millora i la integració en el conjunt monumental recuperant-lo com a nexe d'unió entre la part superior de la graderia-visòrium (carrer Ferrers) i la inferior (imma cavea-podi plaça Sedassos). La restitució volumètrica de part de les grades compleix l'objectiu de fer el monument més entenedor i ha convertit un espai degradat en un lloc renovat.\nCal recordar que, segons la llei 9/93 de Patrimoni, el material emprat en la reconstrucció no pot imitar les restes, diferenciant molt bé l'antic del nou, així com determina que ha de ser una actuació reversible. L'obra executada compleix aquests requisits.


31. puntuació de concordança\nPuntuació que en una geocodificació s'assigna a cadascun dels candidats segons el grau de concordança entre l'adreça associada a l'element de referència i l'adreça objecte de geocodificació. [...]\n32. Concordança en oracions copulatives amb nom col·lectiu o pronom neutre al subjecte / Concordança en oracions copulatives d'identificació (o reversibles) / 'La reclamació principal és les millores salarials' o 'La reclamació principal són les millores salarials'?\nPel que fa a la concordança en oracions copulatives, cal tenir en compte dos casos particulars: 1. Amb un nom col·lectiu com a subjecte Quan un nom col·lectiu referit a un grup de persones fa la funció de subjecte d'una oració copulativa, el verb concorda amb l'atribut. Així: Si l'atribut [...]\n33. puntuació de concordança mínima\nPuntuació de concordança mínima perquè es produeixi una geocodificació d'adreces. [...]\n34. Concordança del participi amb el pronom de complement directe / 'les agulles, les hem perdudes' o 'les agulles, les hem perdut'?\npersona (la, els i les), sol haver-hi concordança, especialment en els registres formals. Per exemple: La proposta de redacció no l'hem acabada en el termini previst.?On heu deixat els papers? ?No els hem vistos. ?On teniu les agulles? ?Les hem perdudes. Cal tenir en compte que de vegades el temps [...]\n35. Concordança en oracions amb subjecte format per coordinació disjuntiva / 'Vindrà el noi o la noia' o 'Vindran el noi o la noia'?\nconcordança en singular. Per exemple: No sé si m'avisarà la meva mare o el meu germà. [...]\n36. Concordança en oracions amb subjecte format per coordinació amb 'tant... com...' / 'Venen tant ell com ella' o 'Ve tant ell com ella'?\n37. Concordança en oracions amb subjecte format per coordinació copulativa / 'M'agraden el groc i el verd' o 'M'agrada el groc i el verd'?\n38. Nova gramàtica / Concordança del subjecte coordinat amb la preposició 'amb' / 'La Núria amb la Laura el porten' o 'La Núria amb la Laura el porta'?\nQuan el subjecte està format per dos elements coordinats amb la preposició amb (o bé amb expressions com ara en col·laboració amb o juntament amb), el verb concorda en plural, tret dels casos en què el sintagma preposicional introduït per amb va entre comes perquè és un incís. Per exemple: La Núr [...]\n39. Formes dobles: concordança / Ús no sexista del llenguatge\n40. l'un a l'altra?, l'un i l'altra?, l'una per l'altre?, etc. / Concordança en les expressions 'l'un i l'altre' i altres variants / Nova gramàtica\nEls elements de la correlació l'un i l'altre i les seves variants (l'un a l'altre, l'un per l'altre, l'un sense l'altre, l'un al costat de l'altre, etc.) poden anar en masculí o femení si les coses o les persones a què fan referència són de gènere masculí o femení, perquè hi poden concordar en gèn [...]


Textos de un antisistema: de febrer 2013\nLa manifestació del 15F a Barcelona; cantonada\nPasseig de Gràcia amb Gran Via..\nArticle escrit per a En lluita, febrer de 2013.\nEl 15 de febrer de 2003 va veure la major protesta internacional de la història, contra l’amenaça de guerra a l’Iraq. Aquest article analitza les lliçons d’aquesta mobilització. A la manifestació de Roma van participar uns 3 milions de persones; a les de Londres, Barcelona i Madrid, més d’un milió; i hi va haver marxes —algunes de desenes o centenars de milers de persones— a 600 ciutats més. Segons estudis posteriors, uns 35 milions de persones van participar a les protestes d’aquella primavera.\nCategories: Català, Estrategias del movimiento, Guerra e imperialismo, Irak


Ciutadans admet que no el fa, tot i que al currículum de la web del partit hi diu que és "doctorand"\n3 min. Barcelona 15/09/2018 00:31\nEn l’escrutini públic de currículums desencadenat a partir del cas Cifuentes, el torn d’Albert Rivera va arribar ahir. La rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Margarita Arboix, va desmentir als micròfons de Catalunya Ràdio que el líder de Ciutadans estigui fent un doctorat, tal com detalla la web del partit. Al final del dia, Cs ho va admetre en un comunicat. El mateix partit que va posar el president espanyol, Pedro Sánchez, a la diana per la seva tesi es va veure obligat a donar explicacions.\nL’aclariment va arribar després que saltessin a la llum diferents versions del currículum del líder de Cs. A la pàgina oficial del partit, es detalla que Rivera és “doctorand” en dret constitucional, però Arboix va assegurar ahir que no està matriculat a la universitat, tot i tenir “alguns cursos de doctorat” fets. Per altra banda, el currículum que publica el Cercle d’Economia afirma que té un doctorat, mentre que a la fitxa de diputat de Rivera que el Parlament va publicar de cara a la legislatura 2012-2015 es detalla que “va cursar els estudis de doctorat en dret constitucional a la UAB”. En canvi, al seu perfil del Congrés només apareixia un títol de llicenciat fins ahir, quan el partit hi va afegir un màster de dret.\nEn un comunicat, Ciutadans va insistir que el currículum del seu president “sempre ha sigut públic” a les “webs oficials”, i va recalcar que Rivera va decidir “no iniciar la tesi per la seva dedicació a la política” malgrat haver cursat estudis de doctorat. El partit, però, no va respondre a aquest diari si retirarà o no de la seva web oficial que Rivera és encara “doctorand”. En el currículum de Rivera publicat pel Cercle d’Economia -el partit no va aclarir si es va redactar amb informació facilitada per Cs- també hi surt com a màster un curs de màrqueting polític cursat a la Universitat George Washington, però la formació va insistir que es tracta d’un curs i així ho va fer constar als currículums oficials de Rivera i a la web del partit.\nUn màster nou al CV del Congrés\nLa polèmica va esclatar després que ahir mateix Cs actualitzés el currículum de Rivera a la web del Congrés per afegir-hi un màster de dret cursat a Esade que ja apareixia a la seva fitxa de diputat a la web del Parlament. El partit va introduir aquest canvi el mateix dia en què el seu partit, juntament amb el PP, va sol·licitar la compareixença “urgent” de Pedro Sánchez a la cambra per explicar els dubtes sobre la seva tesi.\nSegons apareix a la web del Congrés, Rivera va acabar aquest màster el mateix any que la llicenciatura, el 2002, però ni Esade ni el Pla Bolonya no ho permeten ; segons detalla al seu web, per iniciar les classes del Màster (que dura 15 mesos) la llicenciatura ha d’estar acabada.\nBorrell denuncia el "tot s'hi val" dels partits i la premsa contra Sánchez


Notícies - El projecte d'Smart City de Sant Cugat fa un gir social amb tres projectes\nel 18/nov/14 Pablo Vázquez Societat PDF\nEl projecte d'Smart City de Sant Cugat fa un gir social amb l'aposta per un Living Lab a la Biblioteca de Volpelleres, una aplicació per a Google Glass i l'entrada de Cugat.cat a la televisió intel·ligent. La ciutat ha presentat aquests tres projectes pioners aquest dimarts a l'Smart City Expo World Congress, que ha aplegat 400 projectes internacionals a la Fira de Barcelona.\nDesprés d'anys fent servir la tecnologia 'smart' per millorar la gestió de la ciutat, Sant Cugat fa un nou pas amb tres projectes d'innovació social i tecnologia aplicada al coneixement i l'accés a la cultura. L'alcaldessa, Mercè Conesa, assegura que Sant Cugat ha aconseguit reduir la despesa pública gràcies a l'aplicació de tecnologia i reivindica la vessant social que han de tenir les 'smart cities'.\nLes 'smart cities' no són únicament els serveis bàsics de gestió urbana d'una ciutat, com la gestió de l'enllumentat i la recollida de residus, sinó començar a pensar en la necessitat de le persones de millorar l'accés a la cultura i a la informació.\nEl director general de Telecomunicacions i Societat de la Informació de la Generalitat, Jordi Puigneró, ha destacat l'aposta constant de Sant Cugat per convertir-se en una ciutat intel·ligent.\nSant Cugat va ser la primera ciutat de Catalunya que va fer una aposta per les 'smart cities' i ara està prou madura per fer un pas més i apostar pels serveis culturals i socials.\nSant Cugat ha presentat tres projectes que impulsen nous accessos al coneixement:\n- Library Living Lab: Situat a la biblioteca de Volpelleres Miquel Batllori, serà un laboratori conjunt amb participació de l'administració local, el Centre de Visió per Computador i la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Aquest 'living lab' permetrà avançar en la recerca de noves maneres d'accedir als documents físics i digitals.\n- App Google Glass: Sant Cugat serà la primera ciutat de l'Estat espanyol amb una aplicació específica per a Google Glass. La desenvoluparà l'empresa Soft For You i servirà per potenciar l'experiència ciutadana i turística dels futurs usuaris d'aquesta tecnologia.\n- Cugat.cat a l'Smart TV: L'aplicació per a Smart TV de Cugat.cat serà la primera d'un mitjà local a tot el país. El director de Cugat.cat, Miquel Herrada, ha explicat que aquesta aplicació permet adaptar-se als nous hàbits de consum audiovisual a través de les televisors intel·ligents i arribar a nous públics.\nL'aplicació de Cugat.cat per a Smart TV té l'objectiu de fer més accessible el nostre contingut a la ciutadania. Volem que el 100% de santcugatencs tinguin interés en l'actualitat local tinguin una nova plataforma per arribar als nostres continguts. Teníem el diari electrònic, a la web, a les aplicacions mòbils, a la ràdio i ara fem el salt al televisor de casa.\nAquesta és la quarta vegada que Sant Cugat participa a l'Smart City Expo World Congress, que enguany reuneix els projectes de 400 ciutats de tot el món.\nEls projectes previs de tecnologia 'smart city' aplicats per l'Ajuntament a la ciutat inclouen el primer carrer intel·ligent, els passos de vianants intel·ligents i la gestió de l'enllumenat i la recollida de residus.\nSant Cugat ha presentat els seus projectes a l'Smart City Expo World Congress de Barcelona / Foto: Localpres


S'inicia el procès electoral per a la renovació 2017 de la Junta de Facultat i Juntes d'Unitats Docents en tots els seus sectors. Durant els dies 22 i 23 de novembre el professorat (sector A i B), els estudiants (sector C) i el PAS (sector D) escolliran els seus representants, en dos votacions, a la Junta de Facultat i a la Junta d'Unitat Docent, a la qual pertanyin i segons el cens publicat.\nMOLT IMPORTANT: Consulteu el CENS electoral\nFacultat de Medicina - Junta de Facultat - Sectors A, B, C i D\nFacultat de Medicina - Juntes d'Unitats Docents - Sectors A, B, C i D\nSi no hi sou o bé esteu en una circumscripció equivocada haureu de sol·licitar la vostra incorporació o bé l'esmena corresponent entre els dies 18 d'octubre i 24 d'octubre, omplint el següent imprès (Formulari I) i presentar-ho a deganat, en cas contrari no podreu votar ni tampoc presentar la vostra candidatura.\nPer votar us haureu d'identificar amb el vostre NIU i la contrasenya. S'ha de tenir en compte que no haureu votat fins que no confirmeu el vot (no hi haurà prou validant-lo). Cada votant podrà emetre el seu vot tants cops com vulgui dins del període actiu de votació, però només es comptabilitzarà el sentit del seu darrer vot.\nPodeu trobar més informació a : https://seuelectronica.uab.cat/votacio-e\nConvocatòria - Calendari Electoral


Laporta demana la mobilització als socis per votar contra la moció - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nLaporta demana la mobilització als socis per votar contra la moció\nLes primeres paraules en públic de Joan Laporta des que sap que s'haurà de sotmetre a un vot de censura van ser de contraatac. En el seu discurs durant els actes de celebració del cinquantè aniversari de la Penya Barcelonista de Premià de Mar, Laporta va demanar la mobilització als socis per votar contra la moció. També va fer referència, sense citar-los, a l'impulsor del vot de censura, Oriol Giralt, i a l'exvicepresident del club Sandro Rosell.\n09/06/2008 - 09.15\nEl president del Barcelona, Joan Laporta, va iniciar ahir la seva particular campanya electoral de cara a la votació de censura que haurà d'afrontar destacant els seus èxits al capdavant del club i comparant-se amb el promotor de la moció, Oriol Giralt, recentment fotografiat amb membres del col·lectiu radical Boixos Nois, en subratllar que la seva junta no es fa fotos "amb criminals".\nLaporta va acudir a la celebració del 50 aniversari de la Penya Barcelonista de Premià de Mar, on va deixar clar que lluitarà al màxim per no ser censurat pels socis i on va insistir que la seva tasca al capdavant del club "ha millorat el Barça". A més, el president del Barcelona va insistir que la directiva està "pagant el fet d'haver estat independent i de no cedir davant els interessos mediàtics i polítics", i es va mostrar "confiat" que el barcelonisme protagonitzarà una "mobilització contra el vot de censura".\nLaporta va defensar la seva gestió al capdavant del club afirmant que està "molt orgullós d'aquests cinc anys" i va assegurar, a més, que treballa en la formació d'un "projecte esportiu novament il·lusionant, similar al que vam iniciar el 2003". En un intent de ratificar el seu compromís amb el club, el president va manifestar que tots els membres de la junta "tenen les seves professions" i que "cap d'ells manté interessos directes en el món del futbol". "Els nostres negocis no depenen del que passi en un camp de futbol", va expressar.


CLILstore unit 1917: El cotxe elèctric\nEl cotxe elèctric no és ciència ficció, i l'híbrid menys.\nUn motor elèctric, durant 10 segons, pot multiplicar per 3, per 5, inclús per 10 la seua potència en el moment de l'arrencada. Això fa que, com un volant d'inèrcia, el motor elèctric pot donar empentes molt fortes, que això és un tema relativament desconegut en els cotxes.\nD'on ve l'electricitat que alimenta aquests motors? En primera instància pensem en la bateria però el que hi ha és un grup electrogen. És un motor de tall de gespa, de benzina, que alimenta un alternador. Gasta la benzina molt millor del que fan els cotxes avui i aquesta electricitat es porta a traccionar les rodes.\nL'híbrid sèrie seria: tracció purament elèctrica i fem amb un motor de benzina electricitat per alimentar aquests motors, i a més hi ha bateries a dintre. És a dir que hi ha dos fonts d'electricitat: la bateria i el grup electrogen.\nPel camí tenim l'híbrid paral·lel. És a dir, un cotxe convencional, on el motor tèrmic tiba de les rodes a través del diferencial, però que té a més un motor elèctric per quan hi ha un embús i el cotxe va poc a poc, o per ajudar en un adelantament a tindre una potència transitòria, tenint el motor tèrmic i el motor elèctric.\nLes bateries és un dels veritables problemes tècnics dels vehicles elèctrics. A tots ens agradaria que una bateria disposés de l'energia que pot acumular un dipòsit de combustible, sigui benzina o sigui gasoil. Però les bateries acumulen molt menys i són més delicades.\nEl futur està amb els elèctrics i els híbrids són un pas. Amb els elèctrics sóc una mica escèptic, és a dir, tindran el seu rol amb distàncies relativament curtes de 60 o 100 quilòmetres com a molt, però els híbrids donaran autonomies més fortes.\nUn vehicle pot ser una bona innovació tècnica però si no es pot construir en sèrie no funciona. I després s'ha de poder vendre i que a la gent li agrade aquest cotxe, és a dir: innovació tècnica, que sigui construïble i fabricable en sèrie, i que es pugui vendre.\nShort url: http://test.multidict.net/cs/1917


L’any 1976, Juan Estelrich dirigia un dels títols més insòlits del cinema espanyol, 'El anacoreta', on Fernán Gómez encarnava un home que sense més explicacions es tancava a viure al lavabo. El protagonista d’'El encamado', un tipus normal i corrent, pren una decisió semblant: una nit de cap d’any es fica al llit i no en torna a sortir. No es pot aixecar, víctima de la mateixa impotència que impedia als personatges d’'El ángel exterminador' creuar el llindar de la porta. Germán Roda dirigeix i escriu aquest film de baix cost que adopta les formes del fals documental per explicar una història que hauria pogut funcionar com a lectura sobre l’absurd de la societat actual. Però sense el nihilisme d’Estelrich ni l’angoixa de Buñuel, 'El encamado' es queda en una idea enginyosa que no s’ha elaborat prou per omplir un llarg. –Eulàlia Iglesias.


picalapica: La CUP, els pressupostos i la independència\nLa CUP, els pressupostos i la independència\n1.- 8 de juny de 2016.\nLa CUP ha confirmat l'esmena a la totalitat dels pressupostos presentats pel conseller d'Economia, Oriol Junqueras, de Junts Pel Sí. I aquesta esmena, unida a la de les altres formacions polítiques impedeix que puguin tirar endavant i obliga a prorrogar els que hi havia vigents fins ara.\nPer a molts, jo entre ells, això suposa incomplir el pacte que va permetre la investidura del president Carles Puigdemont (en el que la CUP es comprometia a no votar mai en el mateix sentit que les forces contràries al procés sobiranista), després que Artur Mas es veiés obligat a fer el "pas al costat" per aconseguir aquest acord.\nSegur que els de la CUP tenen moltes raons per explicar aquesta decisió, però fotos com aquesta que els han fet quan han acabat la roda de premsa d'avui (en que sembla que se'ns en fotin a la cara) no ajuda a que puguem entendre'ls.\n2.- Això fa que molta gent, com jo o com el dibuixant Galdric, que posem per sobre de sigles i partits la unitat d'acció per arribar a la independència, no entenguem la posició de la CUP, però...\n...no m'agrada tornar a sentir insults i trencaments de ponts com els que vaig sentir dies abans que s'aconseguís l'acord del 8 de gener.\nLa CUP és una organització assembleària, molt diferent de les altres formacions polítiques i no seré jo ara qui defensi la seva posició, però, tal i com vaig dir aquell 8 de gener ( "A la catalana") per aconseguir la independència de Catalunya ens necessitem tots, els uns als altres. Fins i tot si ara es trenca la legislatura i es fan noves eleccions i la CUP queda exclosa de la següent etapa, el dia que haguem de proclamar la independència ens necessitem a TOTS els que volem la independència.... i a ells també!\n3.- Així doncs, em faig ressò d'aquest missatge del jutge Santi Vidal:\nMalgrat la decepció, l'aspror, el desencís, la desil.lusió, l'enrabiamenta, la perplexitat, la pressa... malgrat tot el que ara ens pugi com lava volcànica per les entranyes... KEEP CALM i no perdem de vista l'objectiu que és ACONSEGUIR LA INDEPENDÈNCIA DE CATALUNYA!\nRes de retrets, res d'odis estèrils, res de divisions que ens afebleixen, res d'afluixar ni d'abandonar...\nSi trobem un tronc al mig del camí que ens barra el pas (fins i tot si és el mateix tronc que havíem esquivat quilòmetres enrere), analitzem la situació, busquem solucions i trobem el camí alternatiu per continuar amb el rumb ferm cap al nostre destí inel.ludible.\nNingú no va dir que seria fàcil ni ràpid i això farà que quan hi arribem encara n'estiguem més orgullosos!\nPublicat per Eladi Martínez a 0:29 ((•)) Escolta aquest post\nTot el què tu vulguis Eladi, tant ben explicat i raonat com sempre, però son uns autèntics impresentables i, el que és més greu, uns dictadors stalinistes. Si que ens hi haurem d'entendre, si, però si ells no volen perquè resulta que estan per sobre del bé i del mal, el procés serà dur, llarg i ple d'insults, desqualificacions i emprenyades!\nVisca Catalunya lliure!! (Lliure de la CUP, posats a demanar..)\n09 de juny, 2016 14:42\nJaume ESCRIGAS VILADOMAT ha dit...\nEl que passa és que els que ja tenim una edat i hem tingut pares independentistes, ens trobem com si ens donessin una bufetada. No es poden matar ni endarrerir els somnis de tanta gent que fa tants anys que esperen ser més lliures i més iguals socialment. Per desgràcia, cada dia que passa, hi ha gent que se'n va sense haver pogut gaudir d'aquest somni anhelat.\n09 de juny, 2016 18:12\nRoger, és el que hi ha. Cal que Catalunya es vagi ressituant de la manera sempre més favorable per al seu objectiu. Catalunya és plural, hi ha de tot i ha d'haver-hi de tot. El que interessa és que hi hagi una gran majoria que vulgui la independència i dins d'aquesta gran majoria no ens agradarà pas tothom, però ens necessitem els uns als altres.\nTil.la i endavant!\n09 de juny, 2016 20:22\nJaume, en això si que et dono la raó. La gent gra independentista no té tant de temps per veure complert el seu somni. I això també ho haurien de valorar uns i altres quan prenen les seves decisions.\n09 de juny, 2016 20:23\nEstic d'acord: és el què hi ha. Però hem de cedir TOTS. I aquests carallots no volen moure ni una coma!\n10 de juny, 2016 17:43\nL’acord d’investidura no contemplava res de votar a favor d’uns pressuposts no consensuats.\nM’encanten les fotos tretes de context, veig que a tu també.\nLa CUP se li dona molt bé això de l’activisme, però lamentablement de estratègies polítiques no tenen massa idea, saber quan els beneficia negociar i quan no encara que vagi en contra dels seus ideals ho porten bastant malament, pobres desgraciats. Però no trobo que la solució passi per crucificar-los tan com fan tots els mitjans de comunicació, i tots els votants de JxS.\n13 de juny, 2016 14:12\nJornada de reflexió: #ProtestaArtistica\nDesprés de 4 anys\n"What Do I know" (Juan Zelada)\n"Corrandes d'exili" (Pere Quart)\n"Those little things" (Ramon Mirabet)\nEstranya calma + ZAZ\nEnsenyar sense pretendre ensenyar


Ubach aconsegueix el suport de Guatemala a la candidatura andorrana a la Cimera Iberoamericana\n2 min. Andorra la Vella 21/09/2017 11:41\n651x366 10a Conferència referent al Tractat de prohibició dels assajos nuclears. / SFG 10a Conferència referent al Tractat de prohibició dels assajos nuclears. / SFG\n651x366 Trobada entre Guatemala i Andorra. / SFG Trobada entre Guatemala i Andorra. / SFG


Canvi de nom d'arxius en Linux ▷ ➡ IK4 ▷ ➡\nEn qualsevol sistema operatiu, ja sigui Linux o Windows, pot ser necessari canviar el nom de l'arxiu. I si els usuaris de Windows fan front a aquesta operació sense problemes innecessaris, llavors en Linux poden trobar dificultats a causa de la seva ignorància de sistema i l'abundància de moltes formes. Aquest article enumerarà totes les possibles variacions sobre com pot canviar el nom d'un arxiu en Linux.\nCom crear o suprimir un fitxer en Linux\nCom esbrinar la versió d'una distribució de Linux\n1 Mètode 1: pyRenamer\n2 Mètode 2: Terminal\n2.1 equip mv\n2.2 Canviar nom de comandament\n3 Mètode 3: Administrador d'arxius\nMètode 1: pyRenamer\nDesafortunadament, el programari pyRenamer no ve amb la configuració preestablerts estàndard de la distribució. No obstant això, com tot en Linux, es pot descarregar i instal·lar des del repositori oficial. La comanda per descarregar i instal·lar és el següent:\nDesprés d'ingressar-la, introduïu la contrasenya i premeu Enter . A continuació, ha de confirmar les accions que s'estan realitzant. Per fer això, ingressi la lletra "D" i pressioni Enter novament. Tot el que queda és esperar la descàrrega i instal·lació (no tanqui la "Terminal" fins que el procés estigui complet).\nDesprés de la instal·lació, el programa es pot iniciar buscant primer el sistema amb el seu nom.\nLa principal diferència entre pyRenamer i l'administrador d'arxius és que l'aplicació pot interactuar amb molts arxius a el mateix temps. És perfecte en els casos en què necessitis canviar el nom en diversos documents alhora, llevant algun lloc o reemplaçant-la per una altra.\nFem una ullada a la feina de canviar el nom dels arxius en un programa:\nDesprés d'obrir el programa, ha de crear una ruta a directori on es troben els arxius als quals se'ls canviarà el nom. Això es fa a la finestra de treball de la esquerra (1) . Després de definir el directori, la finestra de treball dreta (2) mostrarà tots els arxius que conté.\nA continuació, ha d'anar a la pestanya "Substitucions" .\nEn aquesta pestanya, ha de marcar la casella al costat de l'element "Substitueix" perquè els camps d'entrada s'activin.\nAra pot començar a canviar el nom dels arxius en el directori seleccionat. Vegem l'exemple de quatre arxius "Document sense títol" amb un nombre ordinal. Diguem que necessitem reemplaçar les paraules "Document sense títol" per la paraula "Arxiu" . Per fer això, ingressi la part reemplaçable de el nom de l'arxiu en el primer camp, en aquest cas "Document sense títol" , I en la segona frase que reemplaçarà - "Arxiu" .\nPer veure quin serà el resultat, pot fer clic al botó "Vista prèvia" (1) . Tots els canvis es mostraran a la columna "Nom d'arxiu anomenat" a la finestra de treball de la dreta.\nSi està satisfet amb els canvis, pot fer clic a el botó canviar nom per aplicar-los als arxius seleccionats.\nDesprés de canviar el nom, pot tancar el programa de forma segura i obrir el gestor de fitxers per verificar els canvis.\nEn realitat, hi ha moltes més coses que pot fer amb arxius amb pyRenamer . No només reemplaci una part de el nom de l'altra, sinó que també, utilitzant patrons en la pestanya "Patrons" , Estableixi variables i, a l'controlar-les, modifiqui els noms dels arxius com vulgui. Però no té sentit descriure les instruccions en detall, ja que quan passa el cursor sobre els camps actius, es mostrarà una pista.\nMètode 2: Terminal\nMalauradament, no sempre és possible canviar el nom d'un fitxer fent servir programes especials amb una interfície gràfica. Ocasionalment, pot ocórrer un error o alguna cosa semblant que interfereixi amb la realització d'aquesta tasca. Però en Linux hi ha molt més d'una forma de realitzar la tasca, així que anem directament a la "Terminal" .\nla comanda mv de Linux és responsable de moure arxius d'un directori a un altre. Però, en essència, moure un arxiu és similar a canviar el nom. Llavors, usant aquesta comanda, si mou un fitxer a la mateixa carpeta en la que està ubicat, mentre especifica un nou nom, podrà canviar-li el nom.\nAra donem una ullada més de prop a la comanda mv .\nSintaxi i opcions de la comanda mv\nPer utilitzar totes les capacitats d'aquesta comanda, ha d'estudiar les seves opcions:\n-i - demana permís a l'reemplaçar arxius existents;\n-f - reemplaça el fitxer existent sense permís;\n-n - prohibeix la substitució d'un arxiu existent;\n-u - permet reemplaçar el fitxer si hi ha canvis en ell;\n-v : Mostra tots els fitxers processats (llista).\nUn cop haguem descobert totes les característiques de la comanda mv , Podem procedir directament a l'procés de canvi de nom.\nExemples d'ús de la comanda mv\nAra considerarem la situació quan hi ha un arxiu anomenat "Document antic" a la carpeta "Documents" , La nostra tasca és canviar-li el nom a "Document nou" utilitzant la comanda mv Habitagte, "Terminal" per això. Per fer això, necessitem ingressar:\nNota: perquè l'operació sigui reeixida, ha d'obrir la carpeta requerida en el "Terminal" i només llavors realitzar totes les manipulacions. Podeu obrir una carpeta a Terminal fent servir la comanda cd.\nCom pot veure a la imatge, a l'arxiu que necessitem se li ha donat un nou nom. Recordeu que l'opció "-V" s'especifica en el "Terminal", que, una línia a continuació, mostra un informe detallat de l'operació realitzada.\nA més, amb la comanda mv , No només pot canviar el nom de l'arxiu, sinó també moure'l a una altra carpeta al llarg de el camí. Com es va esmentar anteriorment, aquesta comanda és exactament el que necessita. Per fer això, a més d'especificar el nom de l'arxiu, registri la ruta a la mateixa.\nDiguem que desitja en la carpeta "Documents" moure l'arxiu "Paper antic" a la carpeta "Vídeo" de pas i reanomenar-com "Nou document" . Així és com es veurà la comanda:\nImportant: si el nom de l'arxiu consta de dues o més paraules, ha d'anar entre cometes.\nNota: si no té drets d'accés a la carpeta a la qual va a moure l'arxiu, renombrándolo en el camí, d'executar l'ordre a través del superusuari, prescrivint "super seu" a el principi i ingressant la contrasenya.\nCanviar nom de comandament\nla comanda mv és excel·lent quan necessita canviar el nom d'un sol arxiu. I, per descomptat, no hi ha substitut per a ella en això: és la millor. No obstant això, si necessita canviar el nom de diversos arxius o reemplaçar només una part de el nom, la comanda de canvi de nom es converteix en el favorit.\nCanviar el nom de la sintaxi i les opcions\nA l'igual que amb l'últim comando, primer comprenguem la sintaxi de canvi de nom . S'assembla a això:\nCom pot veure, la sintaxi és molt més complexa que la de la comanda mv , Però li permet realitzar més accions a l'arxiu.\nAra vegem les opcions, són les següents:\n-v - mostra arxius processats;\n-n - canvis de vista prèvia;\n-f : Força el canvi de nom de tots els arxius.\nAra vegem alguns exemples il·lustratius d'aquesta comanda.\nExemples de comandament de canvi de nom\nDiguem que en el directori de Documents tenim molts arxius anomenats Nombre de document antic on nombre és un nombre seqüencial. La nostra tasca, utilitzant el comandament de canvi de nom , En tots aquests arxius per canviar la paraula "Antic" a "Nou" . Per fer això, necessitem executar la següent comanda:\non, "*" : Tots els arxius de directori especificat.\nNota: si voleu fer un canvi en un arxiu, escrigui el seu nom en lloc de "*". No oblidi que si el nom consta de dues o més paraules, ha d'anar entre cometes.\nNota: amb aquesta comanda, pot canviar fàcilment les extensions d'arxiu especificant l'extensió anterior inicialment, escrivint, per exemple, en el format ".txt", i després una de nova, per exemple, ".html".\nLa comanda de canvi de nom també canvia el cas de el text del nom. Per exemple, volem canviar el nom dels arxius amb el nom "NOU ARXIU (num)" a "Nou arxiu (num)" . Per fer això, necessita escriure la següent comanda:\nNota: si necessita canviar les majúscules i minúscules al nom de l'arxiu en rus, utilitzeu la comanda "canviar el nom -v 'i / AZ / az /' *".\nMètode 3: Administrador d'arxius\nDesafortunadament, no tots els usuaris podran entendre el "Terminal" , Per la qual cosa seria prudent considerar una forma de canviar el nom dels fitxers mitjançant una interfície gràfica.\nÉs bo interactuar amb arxius en Linux utilitzant un gestor de fitxers, ja sigui Nàutil , dofí o qualsevol altre (depenent de la distribució de Linux). Li permet visualitzar no només arxius, sinó també directoris i directoris, construint la seva jerarquia d'una manera que és més comprensible per a un usuari sense experiència. Fins i tot un principiant que acaba d'instal·lar Linux per si mateix pot navegar fàcilment per aquests administradors.\nCanviar el nom d'un fitxer fent servir el gestor de fitxers és simple:\nPrimer, ha d'obrir l'administrador i anar a directori on es troba l'arxiu que necessita canviar de nom.\nAra ha de moure el cursor a sobre i prémer el botó esquerre de l'ratolí (LMB) per seleccionar. després, premeu la tecla F2 o el botó dret de l'ratolí i seleccioneu l'element "Canviar nom" .\nApareixerà un formulari per completar sota de l'arxiu i el nom de l'arxiu es ressaltarà. Només ha d'ingressar el nom requerit i pressionar la tecla Enter per confirmar els canvis.\nAixí de ràpid i fàcil pot canviar el nom d'un arxiu en Linux. La instrucció presentada funciona en tots els administradors d'arxius de diverses distribucions, però, pot haver-hi diferències en els noms d'alguns elements de la interfície o en la seva visualització, però el significat general de les accions segueix sent el mateix.\nCom a resultat, podem dir que hi ha moltes formes de canviar el nom dels arxius en Linux. Tots són força diferents entre si i són importants en diferents situacions. Per exemple, si necessita canviar el nom d'arxius individuals, llavors és millor fer servir el gestor de fitxers de sistema o la comanda mv . I en el cas d'un canvi de nom parcial o múltiple, el programa pyRenamer o la comanda de canvi de nom és perfecte. Només li queda una cosa: decidir quin mètode utilitzar.\nMicròfon connectat però no funciona en Windows 10\nCom obrir el format MXF


14 enero, 2014, Posted in Carteleras antiguas Comments: Sense comentaris\nMASSIVA AFLUÈNCIA DE PÚBLIC AL CINE LA UNIÓ\nAMB LA PEL·LÍCULA “OCHO APELLIDOS VASCOS”\nDel 27 d’abril al 4 de maig s’ha projectat al Cine la Unió la pel·lícula espanyola “Ocho apellidos vascos”. S’havia programat cinc sessions perquè s’esperava que l’assistència de públic fora elevada, però tots els pronòstics foren superats perquè la resposta dels espectadors ha sigut històrica. Davant esta situació, el Cine la Unió ha fet un gran esforç per complaure la gran demanda i les sessions s’ampliaren fins a nou perquè tots els interessats pogueren veure la pel·lícula. En total durant estos dies han passat pel cine la Unió 4.426 espectadors. Avancem que a finals de maig tornarem a projectar “Ocho apellidos vascos” per complaure als espectadors que encara no han tingut l’oportunitat de veure-la.\nSón nombrosos els veïns del Camp de Túria que han elegit la nostra sala per veure esta famosa pel·lícula, el que ens anima a seguir treballant amb il·lusió per convertir este cine en un dels referents culturals de la comarca, recuperant així el lloc que per història i tradició li correspon. Esta històrica sala, que començà la seua activitat l’any 1926 amb la programació de pel·lícules mudes, està considerada actualment la sala en actiu més antiga dels cines valencians. A més fou també pionera en la difusió del cine sonor l’any 1930.\nLa Unió Musical és una entitat sense ànim de lucre i la seua sala de cine és l’única de Llíria que està gestionada pels propis socis (com sempre ha sigut a la Unió). El compromís de la Unió Musical amb la ciutat de Llíria i amb el Camp de Túria va més enllà de potenciar sols l’activitat lúdica, perquè a més considerem que el cine és cultura. El nostre compromís també es dirigeix al món educatiu, per això col·laborem periòdicament amb l’Escola Oficial d’Idiomes de Llíria projectant pel·lícules en versió original (sobretot en anglés i francés). També hem començat a col·laborar amb els col·legis i instituts de Llíria per oferir sessions matinals de cine aptes per als seus alumnes. Així, el passat 30 d’abril oferirem per als alumnes de secundària la pel·lícula espanyola “Vivir es fácil con los ojos cerrados”.\nEl Cine la Unió ofereix una programació estable tots els caps de setmana de l’any projectant les millors pel·lícules d’estrena d’àmbit internacional. Per als dies 10 i 11 de maig ja està anunciada la pel·lícula “Pompeya” que recentment s’ha estrenat a Espanya. El públic de Llíria i de la comarca té la possibilitat de veure estes pel·lícules prop de casa i a un preu molt econòmic (4 euros els xiquets i 4,50 els adults). A més, oferim descomptes en el preu de l’entrada per sopar en alguns bars i restaurants de Llíria..\nMalgrat les dificultats econòmiques que existeixen per a portar endavant l’activitat de projectar cine: elevats impostos (21% d’IVA) i canvis en els equips de projecció (substitució de les màquines de 35 mm per les costosíssimes digitals), continuem millorant les condicions tècniques de la sala. Per això en desembre de 2012 fórem la primera sala de Llíria en instal·lar una nova màquina de projecció digital que millora la qualitat d’imatge. I continuem treballant per millorar també el sistema de so de la sala.\nEl Cine la Unió ofereix servici de bar a la pròpia sala i al baret del vestíbul del teatre hem muntat una exposició sobre la història del cine d’esta Societat. En esta mostra es presenta una selecció de cartells de pel·lícules antigues, així com prospectes de mà il·lustrats amb les pel·lícules que s’oferiren des de l’any 1942. També es mostra un gran projector de pel·lícules en format 35 mm de l’any 1950.