les idees no viuen sense organització: de febrer 2013\nEn el Debat sobre l’Estat de la Nació no es va parlar de la Corona ni tampoc de la qüestió catalana. El clam social va quedar un cop més fora de la cambra, fet que demostra l’escàs patriotisme espanyol dels dirigents polítics. No queda clar si per manca de cultura política, de voluntat o d’incapacitat no van analitzat els reptes del país, d’aquesta manera difícilment es poden cercar solucions i acords globals.\nCuriosament pocs dies després es troben amb resolucions presentades sobre el dret a decidir de CiU, ERC i ICV-EUiA, i la notícia és que probablement dues d’elles seran recolzades pel PSC. El discurs sobre el dret a decidir es basa en una arrel nítidament democràtica. I no sembla una recepta que tampoc li vagi bé al conjunt d’estat. M’explico.\nFarien bé al conjunt d’Espanya en començar a llegir la literatura sobre el dret a decidir que s’ha escrit a Catalunya en els darrers anys. S’albira una creixent necessitat de la ciutadania espanyola per dir la seva sobre la forma de prefectura de l’estat i també la forma d’organitzar-se i d’administrar-se (per exemple, en l’àmbit local). Sobretot una ciutadania nascuda més enllà de 1960 (actualment tots els espanyols amb menys de 53 anys!) que no han pogut exercir el dret a decidir sobre el fons i la forma d’Espanya. Han passat quatre dècades i creix la desafecció democràtica en la mesura que la majoria de la ciutadania no se senten vinculats als acords de la Transició espanyola.\nLa Monarquia és la punta d’un iceberg de l’herència franquista. Es troba en una situació molt feble i afecta directament a la qualitat democràtica en primera instància i a l’autoestima dels ciutadans en segon terme. La pregunta que s’haurien de fer PP i PSOE -si la seva intenció és seguir liderant l’estat- és si estan disposats a continuar sent còmplices d’una institució sota sospita, en caiguda lliure i per descomptat, anacrònica.\nEl dret a decidir ha de ser necessàriament reclamat pels grans partits si realment volen seguir creient sobre la viabilitat d’un estat, que actualment es troba en un procés de decadència alarmant. Un dret a decidir que també s’ha d’eixamplar a qüestions com els ajustos que estan devastant l’estat del benestar, idea que reclamen els sindicats i les organitzacions socials. Trobaríem cinc o sis temes cabdals que perfectament es podrien sotmetre a referèndum.\nEl futur requereix d'una entesa entre generacions des de la pluralitat, la transversalitat i la capacitat d'entendre's. PSOE i PP necessiten amb urgència crear una pulsió regeneradora. Aquesta entesa ha de generar implicació, evitant que se separi definitivament la societat dels partits polítics i institucions. La injecció de radicalitat democràtica portarà un augment de l’autoestima dels ciutadans espanyols, de la mateixa manera que ho ha estat pels catalans el reclam de poder decidir el propi futur.\nSi a Madrid s’assumeix i es defensa la radicalitat democràtica que planteja el paradigma del dret a decidir, potser podrà entendre que Catalunya també té dret a dibuixar i posar color al seu futur. Ara per ara tot això sembla una quimera. De moment, avui veurem una votació històrica. Potser és el començament d’alguna cosa a Espanya, que, com moltes altres, han sortit de Catalunya.\nArticle publicat a E-notícies, el 26 de febrer de 2013\nComunicat "Cap a un Moviment d'Educació Popular a Catalunya"\nEl Moviment Laic i Progressista i l'Associació de Mestres Rosa Sensat convoquen un acte per impulsar\nun nou moviment educatiu al país\nSota el lema “Cap a un Moviment d'Educació Popular a Catalunya” s'ha convocat un acte que té previst reunir a 200 persones procedents de les institucions i del teixit associatiu educatiu, social i cultural del país\nL'objectiu dels convocants és convidar a persones i entitats procedents de diferents tradicions a sumar en un mateix moviment que posi la persona en el centre de l'acció. Tradicions com la de l'Escola Moderna de Ferrer i Guàrdia, la de l'Escola Nova de la mestra Rosa Sensat, i la pedagogia progressista de Marta Mata; la de l'escola catalana, pública, laica, coeducativa, democràtica; la dels ateneus, la tradició de l'escoltisme i dels esplais.\nData: 11 de febrer de 2013\nLloc: Sala d'actes de Rosa Sensat, av. drassanes 8 (Barcelona)\nCarles Agustí, comissionat de Participació i associacionisme\nSanti Castellà, president del Moviment Laic i Progressista\nJoan-Francesc Pont, president de la Fundació Ferrer i Guàrdia\nIrene Balaguer, presidenta de Rosa Sensat\nNeus Munté, consellera de Benestar social i Família de la Generalitat de Catalunya\nEl manifest serà llegit per un monitor d'esplai i una mestra, que representen les dues peces clau d'aquest projecte: el treball en comú entre els moviments d'educació no formal i d'educació formal.


El primer ministre noruec va pagar alguns dels passatgers del seu taxi\nEl Partit Laborista noruec ha reconegut que cinc de les persones que van pujar al taxi conduït per Jens Stoltenberg van ser escollides per una agència de publicitat i van cobrar 64 euros. El vídeo, gravat amb càmera oculta i fet poques setmanes abans de les eleccions, va ser un èxit a les xarxes social i va fer la volta al món.\nRedacció 13/08/2013 - 23.01 Actualitzat 13/08/2013 - 23.58\nEl primer ministre al volant del taxi en un moment del vídeo. (Foto: EFE)\nCinc de les catorze persones que van participar al vídeo on es veu el primer ministre noruec, Jens Stoltenberg, conduint un taxi van ser contractades per una agència de publicitat. La cap de comunicació del seu partit ha explicat que es volia garantir un mínim de participants i per això se'ls va pagar 64 euros. "Se'ls va preguntar al carrer si volien aparèixer en un vídeo del Partit Laborista i que els aniria a buscar un taxi. Cap dels passatgers tenia ni idea que el primer ministre els recolliria", ha assegurat la portaveu. El vídeo ha tingut molt d'èxit a les xarxes socials i ha fet la volta al món.\nEl Partit Laborista noruec ja havia informat quan es va llançar el vídeo que alguns dels passatgers havien estat escollits per l'agència de publicitat encarregada de fer-lo, però no havia dit que aquestes persones havien cobrat per la seva participació.\nJens Stoltenberg, de 54 anys, és primer ministre des del 2005. El vídeo forma part de la precampanya de cara als comicis que es faran el 9 de setembre, en els quals Stoltenberg no té garantida la reelecció.


EL MEU BLOG :: Els-meus-llibres\nUn llibre és un fragment de silenci en mans del lector. Aquell que escriu calla, aquell que llegeix no trenca el silenci.\nPascal Quignard (1948) Escriptor francès.\nLa lectura d'un bon llibre és un diàleg incessant en el què el llibre parla i l'ànima contesta. André Maurois (1885-1967). Escriptor francès\nTASTETS DELS MEUS LLIBRES\n"Continuava sense tenir notícies d'en Gerard i jo seguia obsessionada amb el seu record. Les nits se'm feien llargues i espantoses. Les terribles imatges que la meva ment dibuixava no em permetien trobar ni una sola engruna d'assossec.\nAquell 25 d'octubre de 1938 no me l'esborraré mai de la memòria. Havia estat una nit plujosa. El soroll de l'aigua baixant per la canalera que hi havia al costat de la finestra de la meva habitació, el seu petar a terra fent un estrepitós xaaf, la claror elèctrica dels llamps, l'estrident so dels trons i el neguit constant que sempre m'acompanyava, m'havien mantingut desperta tota la nit, sense poder agafar el son ni per un instant. Cada cop aquell nus que s'havia instal·lat dins les meves entranyes em premia amb més força. Em vaig aixecar a mitjanit; la meva petita dormia plàcidament. Recordo que la vaig contemplar llargament, amb una enorme i potser premonitòria tristor; després em vaig apropar a la finestra per contemplar la pluja. Les llàgrimes em van començar a brollar. No vaig fer res per a contenir-les i vaig deixar que llisquessin galtes avall; sabia que això alleugeraria una mica aquell gran dolor. Fora, el cel era d'un gris ben fosc. La pluja, que queia abundantment, marcava el compàs dels diferents elements de la natura, que s'havien ajuntat per tocar plegats una mena d'estranya melodia. La resplendor dels llamps m'il·luminava d'una forma fantasmagòrica la cara, omplint-me la retina de guspires metàl·liques, transformant en color elèctric el blau dels meus ulls reflectits en els vidres de la finestra. Al poc, un estrepitós tro em va sacsejar de dalt a baix. Vaig tornar-me a estirar al llit. La claror intermitent dels llamps em permetia veure la carona de la meva petita; seguia dormint plàcidament. Ni trons, ni llamps, havien pertorbat el seu descans de cada nit. Vaig estirar la mà i li vaig prémer suaument la seva.\nA primera hora del matí va comparèixer el pare dient que havia arribat a l'Espluga un tren amb una gran quantitat de brigadistes i que es dirigien a Les Masies. El cor em va fer un sotrac immens i el seu batec va començar a ressonar per tota l'estança. Per fi semblava que el món, almenys per a mi, es començava a moure i a sortir d'aquell esmorteït i aclaparador mutisme.\n- Els heu vist, pare?\n- Sí..., sí...\n- Heu vist en Gerard?\n- No, Montserrat. Eren molta colla.\n- Pare, hi he d'anar. He d'anar a les Masies i trobar en Gerard o saber què li ha passat.\n- Serà millor que hi vagi sol.\n- Què dieu pare! Fa tant que espero aquest moment; a més ell no sap que estic aquí a Prades...\n- Per Déu Montserrat! No t'adones que se'n van cap als seus països i que la guerra està pràcticament perduda. I si el trobes? Què faràs si el trobes?\n- Me n'aniré amb ell, pare. Ho vam decidir fa temps. Si les coses anaven maldades per la República marxaríem plegats a Bèlgica.\n- Montserrat, per l'amor de Déu, reacciona! Quant temps fa que no has rebut cap carta d'en Gerard? Tu queda't aquí. Si el trobo, li explicaré la situació i que ell decideixi.\nJo escoltava les paraules del pare feta un embolic. La meva ment no assimilava el que estava passant. Tot allò em sobrepassava. "Si el trobo?" Clar que el trobarem. Hi cabia potser alguna altra possibilitat...?"\n"... Sap que avui serà un dia dramàtic i decisiu a la seva vida. Ho sap de fa dies.\nFa temps que no paga la hipoteca del pis; per tant sap que no hi ha res a fer, perquè en això els bancs són implacables. Són qui tenen la darrera paraula, o millor dit: la paella pel mànec. També ha deixat de pagar les despeses de comunitat, la llum, el gas, l'aigua... Així que no és estrany que la llum resti apagada, els fogons no s'encenguin, la calefacció hagi deixat de donar escalfor i de les aixetes no hi ragi ni una punyetera gota d'aigua.\nLes lleganyes són ben molestes, troba. Per això, el primer que fa cada dia quan es lleva al matí, és agafar l'única garrafa d'aigua que té i que li ha de durar tota la setmana, i amb molta cura de no passar-se, va impregnant el cantó d'una tovallola amb un poquet d'aquella aigua; poquet, perquè no pot malbaratar l'aigua amb futileses, però suficient, segons el seu criteri, i es renta cara, mans i ulls, fregant amb molta cura el contorn dels ulls. A la pobra Tuietes sempre li ha agradat anar polida. Neta, polida i ben pentinada, tot per aquest ordre. Bé... d'això en fa una colla d'anys; de quan el cap i la vista regien encara en condicions.\nA continuació, seguint el mateix ritual de sempre, fa una bona xarrupada al cartó de vi barat que acaba d'encetar. Seguint fil per randa la rutina de cada dia s'hauria de deixar anar al sofà una llarga estona. Però avui no ho fa. Avui, de forma gairebé mecànica, guaita per la finestra del setè pis on viu. De reüll es veu reflectida al vidre de la finestra. No sembla pas la Tuietes que ella recorda. Avui, prengui la decisió que prengui, segur que l'acabaran veient una colla de desconeguts; i què pensaran si la veuen amb tan mal aspecte...? Amb els quatre dits de les dues mans, sense deixar de mirar-se a través del vidre, va fent acció de pentinar-se el cabell. No té cap mirall. Fa mesos que se'ls va vendre tots als Encants. I què n'ha fet de la pinta...? Fa temps que intenta recordar-ho i no se'n surt.\nAls Encants, si un afina bé l'olfacte, es poden trobar grans oportunitats, atès que cada vegada hi ha més gent desesperada que necessita diners de manera ràpida per sortir d'un impàs, i sota aquesta pressió, ven el que calgui, fins l'anell de compromís si s'escau. Possiblement, per a molts, tampoc suposaria un gran sacrifici, sobretot tenint en compte quant volàtils i efímers poden ser certs compromisos.\nLa veïna del davant, sovint li porta algun plat de menjar preparat; alguna altra li porta roba que ja no utilitza. Els fa pena la pobra Tuietes. Altres, no en volen sentir ni a parlar: "Em fa fàstic de veure...", diuen uns. "Sempre ha estat força rara...", diuen uns altres. Sigui com sigui, el cert és que una dona malalta com la Tuietes, que sense ser una dona vella fa temps que ha deixat de ser jova, i sobrevivint malalta i sola en una ciutat com Barcelona amb una miserable pensió, ha de fer pena de necessitat, però tot i així, a la majoria de veïns els incomoda. I força que els incomoda:\n"És com tenir un gra al cul... Ves com pot pagar els diners de la hipoteca i les despeses de comunitat si fa una colla d'anys que ni treballa ni fa res productiu... "\nAixò...! Això que no pagui les despeses de comunitat és el que més incomoda als veïns, la resta, a la majoria els importa ben poc. Pensen que no és el seu problema.\nLa Tuietes, està cansada de tot. Dels veïns, que d'ençà que ha anat a menys se la miren per damunt les espatlles o li giren la cara, i fins i tot alguns tenen la santa barra de fer-li caritat; talment com si fos una pobra del carrer. De l'assistent social, que sense ella demanar-ho, de cop, se li ha ficat a la seva vida i l'està assetjant a totes hores i a petició del Ministeri Fiscal l'obliga a acompanyar-la a la consulta d'una colla de metges que no coneix de res. D'haver d'anar cada dia a un menjador social per a poder alimentar-se millor, i haver d'aguantar la terrible humiliació de veure's emmirallada en uns i altres com ella, o semblants. D'haver-se tornat invisible als ulls d'un món que cada cop entén menys... I de tant i tant dolor acumulat.\nSap que avui no serà un dia fàcil per a ella. Així que té l'excusa perfecta per prendre's un parell de glops més... O beure's el cartó de vi sencer. Total, pel que li queda... Tal vegada, vida i vi, gairebé a parts iguals.\nTorna a guaitar per la finestra; abaixant la vista va resseguint tota la verticalitat de la façana fins a arribar a l'empedrat del carrer: "suficient", pensa.\n- Hola Tuietes. Què fas guaitant per la finestra? Recorda que tu sempre has tingut vertigen...\n- Oh! Ja tornes a ser tu. Per on has entrat aquesta vegada?\n- Ai Tuietes, que n'ets de desmemoriada... Que no te'n recordes que jo tinc clau d'aquesta casa?\n- Jo no la dono a ningú la clau de casa meva.\n- Casa teva, dius? Quina casa...? Que avui et foten fora, noia!\n- No. No em faran fora. No els donaré aquest gust. Me n'aniré jo.\n- I com ho faràs, reineta...?\n- Ja ho saps prou com ho faré. M'has estat espiant tota l'estona. Que et penses que no ho sé...? Que et penses que sóc burra...?\n- I tant que n'ets de burra. Si fossis una mica llesta, hauries pensat en tot el que et vindrà després.\n- Després...? Després, ja haurà acabat tot.\n- Ai, Tuietes, Tuietes... Després vindrà el pitjor. El teu cos completament nu serà col·locat de qualsevol manera damunt una freda taula d'una asèptica habitació, i una forense, mentre encara s'estarà llepant els dits, impregnats amb l'oli de l'entrepà amb fuet que s'acaba de cruspir, endinsarà les dues mans dins uns impol·luts guants de làtex, i sense que tu hi puguis fer res, t'arrancarà totes les vísceres del cos. Xaaaf! I et deixarà sense la poca sang que et pugui quedar, i ho farà amb total absència de compassió; d'això en pots estar ben segura. No en tenen pas de compassió aquesta mena de gent. Després, ho posarà tot en una nevera. Una nevereta portàtil. Tampoc et creguis tu que sigui res de l'altre món; que per encabir-hi les teves "quatre coses" es necessitarà ben poc espai.\n- Què dius! Això no pot ser. Per què m'han de fer tot això un cop morta...?\n- Sí, estimada Tuietes, sí. Et faran això, i més... I qui sap si a sobre no s'ocuparà del teu cas una funcionària de cap quadriculat, incapaç de sentir cap mena d'empatia cap a ningú... Segur, que mentre fa entrega de la nevera als Mossos amb les teves "quatre coses", i l'ofici amb tot un fotimer d'explicacions tècniques, per fer-ho arribar plegat als serveis de toxicologia, no fa altra cosa que queixar-se repetidament de la sobrecàrrega de feina que els ha donat a tots plegats el coi de boja..."\n"... Per la cantonada s'anaven perfilant els tres caparrons de les nenes, en companyia del vicari, de retorn de la passejada.\n- Què, Sr. vicari; s'ha portat bé la Nena? Preguntà l'àvia, tot esbossant un mig somriure, encomanat potser per la cofoia cara del vicari.\n- I tant que sí. Molt bé. És un encant de criatura. Tenen unes joies per polir en aquest barri. Són tres àngels de Déu.\nLa Nena, no entenia res. Què volia dir el Sr. vicari? Les dones en canvi se sentien ben estarrufades, com si l'afalac hagués anat per a elles, i es delectaven en compliments cap al capellà: "I quina paciència que té vostè... Quina sort en tenim d'un vicari tan bo i tan jove..." Ell, de la mà de les dues nenes, una per banda, continuà el seu camí de retorn a la vicaria. Les dues petites tenen permís de sons pares, fidels parroquians de l'Església. Així les tenen entretingudes i el que és més d'agrair: protegides i a resguard de tot mal. De ben segur que ells, igual que aquelles dones del veïnat, també aplaudien la bona disposició del jove Sr. vicari.\n- Mare meva, però si portes la butxaqueta de la bata tota descosida! Que n'ets de destralera, Nena! - Cridà exaltada l'àvia de la Nena.\n- Però on t'has posat filla meva, per tornar tan rebregada! - Exclamà tot seguit la mare de la Nena.\nLa Nena quedà mirant-se-les completament immòbil, amb aquells ulls rodons i expressius. Espantada pels crits, muda de paraules i amb l'ànima plena de dol. Se sentia culpable. Aquelles paraules la feien sentir més culpable encara. La Pepa al seu costat; sempre en silent complicitat. L'àvia, dirigint-se a sa filla, intervingué de nou:\n- Passa que li deixes fer tot el que vol. A veure tu si veus altres nenes del veïnat fent pastetes tot el dia?\nI sense deixar respondre a sa filla, continuà:\n- I què me'n dius de quan anem al maset de la vinya? No se'n pot estar d'enfilar-se als arbres com si fos una moneta o un bitxet trepador. Això només és cosa de xicotots. Què haurà dit el Sr. vicari? Aquesta nena s'està aviciant amb costums gens propis d'una nena, i menys d'una nena de la seva edat. Que només té sis anys! És de petits que se'ls ha d'ensenyar a comportar-se, si no acaben creixent torts com els ceps.\n- Mare, que una cosa és que jugui amb fang, o que corri lliure per la vinya, que tampoc trobo que no ho pugui fer. I d'enfilar-se ho farà als ceps, no pas als arbres. Que a la vinya no n'hi ha d'arbres. La Nena és petita encara i en alguna cosa u altra s'ha d'entretenir. Altra cosa és que vagi a passejar amb el Sr. vicari i torni tota rebregada i amb la butxaca estripada... Tampoc m'agrada a mi que es comporti com una salvatge. Les altres dues nenes no anaven pas rebregades com ella.\nLa més gran i la més tímida, de cap a la feina, anant clavant l'agulla als guants, una d'especial per a la pell, en el més absolut silenci. Allò, al cap i a la fi, no anava amb elles.\nLa Nena, com si aquell rebombori tampoc anés amb ella, dirigint-se a la seva mare, amb un fil de veu, li preguntà:\n- Mama. Puc fer una bassa?\n- Què dius, Nena... Que no has sentit la teva mare? - Replicà l'àvia, volent tallar de soca-rel els desitjos de la Nena, i alhora traslladar la responsabilitat de decidir a sa mare.\n- Ara ja no ve d'aquí... Tot plegat... - Respongué resignada la mare de la Nena.\nLa Nena deixà la Pepa arraconada a la paret, i molt fluixet li digué:\n- Pepa, tu no et preocupis que de seguida torno. No tinguis por...\nLes dones continuaren amb el seu treball, en silenci. L'àvia de la Nena se n'anà cap a l'interior de la casa, visiblement molesta per la permissivitat de la seva filla. Avui ja havien acomplert el seu torn de conversa i tafaneries. La Nena, anava i venia, tota atrafegada, omplint galledes al safareig i buidant-les al bassal de fang, que aquesta vegada tenia més fondària que mai.\nUn cop va tenir el bassal ple, la Nena introduí a poc a poc la Pepa dins aquelles fangoses i tèrboles aigües.\n- No tinguis por, Pepa, que jo et netejaré del tot; ja ho veuràs... - Li anava dient ben a cau d'orella la Nena a la Pepa, amb un to entre dolç i trist". I amb una força punyent, començà a fregar una vegada i una altra el seu cos de cartó submergit dins la bassa.\n- Però què fas, ximpleta. No veus que és una nina de cartó! - Cridà la de més edat.\n- Està bruta... La Pepa està bruta... - Respongué molt fluixet la Nena, com si no volgués ser escoltada.\nLes ombres de la nit avancen. La Nena sent la seva remor i percep les seves olors. El seu petit cos s'agita dins el llit sense control de cap mena. Primer són uns grollers sospirs, després unes passes dins la foscor de la seva ment. Una por desfermada s'apodera de la seva voluntat. Prova de fugir amagant-se sota els llençols. Prem fort les parpelles. Intentant segellar la seva boca mossega, fins a sagnar, el llavi inferior. No pot fer-hi res. La maleïda fosca surt de dins seu; ho fa sigil·losament i amb traïdoria; l'atrapa, i la sacseja brutalment dins els llençols humits i freds que l'embolcallen. Un amarg i punyent crit li surt de dins les entranyes.\n- Mama...! Mama..."


Buhos. Entre amics | En directe - La Tornada\nFotografia: Bernat Almirall\nPocs minuts abans de les set de la tarda, una cua d’adolescents donava la volta a Razzmatazz. El concert de Buhos estava marcat com la presentació de La gran vida (Música Global, 2018), tot i que els penedesencs ja havien fet preestrenes a Salt, Barcelona i Villarrobledo. Les més de 2.000 entrades disponibles s’havien exhaurit amb dos mesos d’antelació en una nova mostra de l’èxit que ha aconseguit en els últims anys el grup.\nEl cantant Guillem Solé acabaria reconeixent en el concert que els ha costat molt arribar fins aquí: "Després de tants anys arrossegant-nos, mai hauríem pensat que el premi fos tan gros". I és que poc té a veure el moment actual de Buhos amb el que vivien quan publicaven Rebelión en la plaza (Autoeditat, 2007), Radiobuhos (Autoeditat, 2009) o Cau la nit (Desconcert, 2012), discos que han desaparegut completament del mapa i ja no es troben ni a Spotify, ni a la seva pàgina web, ni molt menys en els directes -només “Birres” resisteix en el repertori.\nAra Buhos viu un moment immillorable, és un dels grups de referència de la música festiva del país i gudeix d'un èxit envejable entre els adolescents. Prova d’això en va ser l’estrena d’aquest dissabte a Razz. Els joves començaven a omplir una sala que ja quedaria plena durant l’actuació dels bascos En Tol Sarmiento, que aconseguien animar el públic amb temes com “¿Dónde està?” i amb missatges en català donant suport a la situació social i política de Catalunya.\nQuan faltaven vint minuts per a les nou del vespre arribava el moment de Buhos. Guillem Solé entrava a l’escenari, birra en mà, i amb una samarreta en suport a Oriol Junqueras per entonar els primers versos de “La última y nos vamos”. Durant hora i mitja de concert, anirien enllaçant temes un darrere l’altre, sense pausa i amb el públic totalment entregat en tots ells.\nPotser pels concerts previs a la gran presentació o potser per la bona sintonia del grup amb els seus seguidors, però es feia impossible diferenciar els temes nous dels antics. El públic cantava de la mateixa manera "Toca Hamelin" que "La gran vida" o "Bala del temps". Totes les cançons eren corejades de la mateixa manera, amb una intensitat màxima, sense deixar passar el temps d’adaptació que normalment requereixen els temes nous en els directes.\nA partir dels vint minuts d’actuació, l’escenari va a començar a ser una desfilada d’amics que s’apuntaven a la festa. Gerard Aledo (Animal), Doctor Prats, Nil Moliner, Suu o Kelly Isaiah (Koers) van ser alguns dels músics que van acompanyar Guillem Solé a les veus. “Tenim molts amics i avui volem que hi siguin tots”, assegurava. Però era igual si cantava Solé, Sr Smizz o Nil Moliner, perquè a la sala pràcticament només es sentia la veu de les 2.000 persones que havien exhaurit les entrades. Cantant a l’uníson i amb una potència descomunal, el públic feia ressonar Razzmatazz a cada cançó.\n“Els nostres tambors” es convertia en un clam a favor de la llibertat dels presos polítics i de suport als exiliats. Els crits de llibertat sonaven com poques vegades a la sala barcelonina: “que ressoni a Estremera”. Minuts més tard, el caduc "Otegui està entre reixes" de “Volem guanyar” es convertia en un actualitzat "Junqueres està entre reixes". El clam de llibertat seria constant durant tot el concert i els crits d’“independència” i “els carrers seran sempre nostres” sonarien en més d’una ocasió.\nMentrestant, seguia la festa. Amb “Barcelona s’il·lumina” s’encenien els llums dels telèfons i el grup mirava incrèdul des de l’escenari el fenomen que havien aconseguit crear. Dos mil ànimes cantaven a capella la tornada de la cançó mentre a l’escenari hi feia acte de presència Joan Rovira, l’últim músic que sortiria a col·laborar. Després d’una hora i mitja intensa, el concert no podia acabar de cap altra manera que amb “Volcans”, el single del nou disc que s’ha convertit en èxit de visualitzacions a Internet. Buhos s’havia enlairat a Razzmatazz i es consolida com un dels grans grups del moment entre els joves.


Maresme Medieval: d’abril 2012\nPERE OLLER. El Maresme representat a l’exposició "Catalunya 1400. El gòtic internacional"\nDes del 29 de març fins el 15 de juliol de 2012 podem visitar al MNAC l'exposició Catalunya 1400. El gòtic internacional comissariada per Rafael Cornudella, cap de l’Àrea d’art gòtic del MNAC. La mostra intenta reflectir una de les etapes més creatives de l’art a Catalunya que va tenir lloc al llarg del segle XIV. En aquest període es van produir una sèrie d’obres que comparteixen uns trets comuns. El nou estil resultant, l'anomenat gòtic internacional, el podem rastrejar per tota l’Europa occidental, des de França a Itàlia passant pels Països Baixos. L'estil es defineix per l’elegància, l’expressivitat, el luxe material i la destresa tècnica. Els territoris de la Corona d'Aragó van adoptar de forma decidida aquest nou codi estètic i es van convertir en un dels centres més actius amb artistes de primer nivell com ara Lluís Borrassà, Rafael Destorrents, Pere Joan o Bernat Martorell.\nDe les obres exposades a la mostra en volem destacar una que apareix relacionada amb el Maresme. Es tracta d’un fragment de predel·la on es troben representats dos profetes en baix relleu (52,3 x 68,1 x 11 cm). La peça es situa cronològicament cap el 1415 i s'atribueix a l’autoria de l’escultor Pere Oller. Formava part d’un antic retaule d’alabastre que decorava una de les capelles de l’antic convent del Carme de Girona. Aquest fragment que es troba en el MNAC des del 2007, havia format part de la col·lecció del Castell de Santa Florentina de Canet. La peça s'exposa juntament amb un altre fragment de la mateixa predel·la pertanyent al Museu d’Art de Girona des del 2008. El retaule es devia desmembrar després de l'abandonament i enderroc del convent en el 1653. El Dr. Joan Valero relaciona aquests fragments amb un retaule també desaparegut del convent de la Mercè de Girona que també s'estava construint en el 1420 i que ambdós apareixen citats en una donació testamentària de Bernat Beuda.\nEtiquetes de comentaris: Activitats, Pobles: Canet de Mar\nFinalment, Doctor en Història de l'Art\nEl passat dimecres 18 d'abril de 2012, a les 11.00 h del matí, vaig tenir el plaer, per fi, de defensar la meva tesi doctoral, que s'havia d’haver fet inicialment el dia 28 de març però que es va suspendre per la vaga general. La tesi «L'art gòtic al Baix Maresme (segles XIII al XVI). Art i promoció artística en una zona perifèrica del comtat de Barcelona», que formava part del programa de doctorat “Història, teoria i crítica de les arts” del bienni 2002-2004, es va presentar al Departament de Història de l’Art de la Facultat de Geografia i Història de la Universitat de Barcelona. La tutora del treball va ser la Dra Francesca Español i Bertran i el tribunal examinador va estar format per la Dra Milagros Guardia (Univ Barcelona) com presidenta; el Dr Francesc Fité (Univ Lleida) com a secretari i la Dra Coral Cuadrada (Univ Rovira i Virgili de Tarragona) com a vocal. A tots ells els voldria agrair els seus comentaris i observacions. L’acte es va iniciar amb la meva presentació on vaig sintetitzar l’estudi presentat indicant l’estat de la qüestió del tema abans de la meva tesi, els objectius del mateix, la metodologia emprada i les meves aportacions i conclusions. Un cop acabada la meva exposició, van intervenir els diferents membres del tribunal, els quals a més d’elogiar el treball van realitzar comentaris de millora de certs aspectes. En les seves apreciacions van destacar tant el punt de vista de l'extens anàlisi (molts anys de minuciós estudi sobre el terreny i de les múltiples fonts documentals), com també l’obra de síntesi que representa, molt fàcil de llegir però al mateix temps presentant una profunditat de coneixement. També van voler recalcar la meva tasca docent i de difusió del tema. Desprès de disposar un breu temps per comentar les seves apreciacions i de les intervencions finals dels doctors del públic (la Dra Francesca Español i el Dr. Josep Maria Roqué) i de un període de deliberació, em va atorgar un Excel·lent “cum Laude”. Al final a proposta del públic es va cantar el “Gaudeamus Igitur”.\nDes d’aquí voldria agrair la impecable direcció de la Dra Francesca Español que m’ha ajudat a perfeccionar, enriquir i millorar el treball amb les seves apreciacions i comentaris i pel seu caràcter entusiasta i engrescador que em va animar a seguir endavant en alguns moments complicats de la tesi. Voldria agrair també al suport dels molts que m’heu anat acompanyant en aquest viatge (la llista aquí seria llarga per exposar-la aquí, però figura a la introducció de la tesi). De tots ells, voldria dedicar un record especial als companys del Grup d’Història del Casal i d’Amics de l’Art Romànic, que sense la participació en aquestes no tindria l’experiència i bagatge que he assolit. També un record especial als diferents directors de l’Escola Pia Balmes pel seu suport i acompanyament, quan han fet que la feina no fos mai un impediment per poder fer certes activitats relacionades amb la tesi. Finalment, i com no, a la meva família que m’han acompanyat i a vegades ”patit” les meves absències i capficaments.\nA tots moltes gràcies !!!!!!\nGrup d'Història del Casal - Entitats\nSecció d'Arqueologia de Vilassar de Dalt\nDr.Joaquim Graupera i la Dra.Francesca Español (Tutora del treball)\nDr.Francesc Fité (Secretari del Tribunal); Dra Coral Cuadrada (Vocal del Tribunal); Dra,Francesca Español (Tutora del Treball); Dr.Joaquim Graupera (Doctorant) i Dra. Milagros Guàrdia (Presidenta del tribunal).\na 17:14 8 comentaris:\nPERE OLLER. El Maresme representat a l’exposició "...


L'ONCE reparteix a la Seu 175.000 euros - FÒRUM.ad\nL’ONCE reparteix a la Seu 175.000 euros\nOn: 11/08/15 23:09\nL’Organització Nacional de Cecs (ONCE) ha repartit a la Seu d’Urgell un total de 175.000 euros. Els cupons venuts a la capital urgellenca en el sorteig diari d’aquest dilluns han estat un total de 5. Cada butlleta rebrà 35.000 euros, en coincidir totes les xifres del número afortunat, el 97418.\nLa venda s’ha efectuat a la caseta ubicada al carrer Josep de Zulueta, prop de Correus, regentada per Miguel Pérez Gálvez. L’agent de l’ONCE ha remarcat el fet que els diners estan repartits, ja que eren cupons individuals. Així mateix, el venedor ha manifestat que espera “continuar donant sort a la Seu”.\nEl Cupó Diari de l’ONCE ofereix, per 1’5 euros, 55 premis de 35.000 euros a les cinc xifres. A més, el client té l’oportunitat, per 0’5 euros més, de jugar també a la sèrie i guanyar ‘La Paga’ de 3.000 euros al mes durant 25 anys, que s’afegirà al premi de 35.000 euros.\nPrevious Post: Roig insta a la Fiscalia a actuar d’ofici per l’afer de les targetes\nNext Post: Músiques del Món presenta el segon treball de la cantant catalana de soul Leila


Multes més dures per usar el mòbil o fer curses i controls d’alcoholèmia a ciclistes i usuaris de pa - Altaveu el diari digital d'Andorra\nMultes més dures per usar mòbil o fer curses i controls d’alcohol a ciclistes i usuaris de patinet\nEl nou Codi de Circulació preveu sancions de fins a mil euros als conductors que siguin enxampats fent competicions a la carretera i de mínim de 100 a qui utilitzi el telèfon\n18/06/2020 (13:22 CET)\nUn control de trànsit de la policia al centre d'Andorra la Vella.\nEl nou codi de circulació endurirà les sancions que s’imposen per conductes imprudents, com les curses de o el fet d’emprar el mòbil quan es condueix. El text es tramitarà en breu al Consell General i també servirà per actualitzar la normativa sobre alguns comportaments no previstos en l’actual, que data del 1999. A banda, també es regularà l’ús de vehicles de mobilitat personal –patinets i similars-, els usuaris dels quals, igual que els ciclistes, podran ser sotmesos a proves d’alcoholèmia.\nEl nou Codi de Circulació es ve gestant des de fa temps, amb el treball conjunt de diferents actors, tant del Govern, com el cos de policia o l’agència de mobilitat; comuns, amb els urbans; i també l’Automòbil Club (ACA). Un dels aspectes importants del text serà que traslladarà molts aspectes que, ara, es troben regulats amb llei cap a reglaments. D’aquesta forma, s’entén que si cal modificar-los, sempre dins del marc de la legislació, hi haurà més flexibilitat.\nEls ciclistes i els usuaris de vehicles de mobiltiat personal podran ser sotmesos a controls d'alcolèmia i donaran positiu a partir dels 0,5 grams per litre de sang\nUn exemple d’aquest canvi es troba en les sancions. El codi fixarà una classificació d’infraccions, on s’afegeixen de noves per adaptar-les al moment actual, i també una classificació entre lleus (de 0 a 100 euros), greus (de 101 a 200) i molt greus (de 201 a 400). A partir d’aquí, serà reglamentàriament com es marqui el càstig corresponent.\nEl ministre d’Ordenament Territorial, Jordi Torres Falcó, no ha volgut parlar d’increment de les multes sinó “d’actualització”. El que sí que és cert és que, per algunes infraccions, la sanció serà superior. És el cas, per exemple, de l’ús del mòbil. Actualment suposa tot just un càstig de 18 euros, ridícul si es compara amb el que passa als països veïns. Amb el nou Codi, passarà a ser considerat una sanció greu i, per tant, la multa mínima serà de 100 euros. L’excés de velocitat també comporta multes més elevades, entre 100 i 400 euros -o fins i tot més en casos extrems-.\nEncara més contundent serà les sancions que s’imposin als conductors a qui s’enxampi fent curses com les que tant de rebombori ha provocat les darreres setmanes. Així ho ha explicat el secretari d’Estat, César Marquina. “Hi ha un apartat específic per a conductes temeràries dins les molt greus, sense opció de reducció per pagar de seguida. “Algunes poden superar els mil euros”, ha indicat, tot remarcant que, justament, les competicions amb cotxes quedaran tipificades específicament. Evidentment, també amb la possibilitat de retirada del permís.\nLa regulació de patinets, segways i similars es farà per reglament, però la llei ja marca unes línies mestres com el casc obligatori en vies interurbanes i sempre pels menors de setze anys\nEl codi també actualitza la normativa pel que fa als ciclistes i en crea la que hauran de seguir vehicles de mobilitat personal (VMP) com ara patinets o segways. Tots els seus usuaris podran ser sotmesos a proves d’alcoholèmia i, com amb els conductors de vehicles, es considerà que donen positiu a partir dels 0,5 grams per litre de sang. A més, en cas de circular per vies interurbanes hauran de portar casc.\nEls VMPs tindran, de fet un reglament específic. La llei, però, ja marca les línies mestres que haurà de seguir la normativa. Així, estaran prohibits en voreres, places o jardins i a espais que siguin d’ús exclusiu per a vianants i, en cas de zones compartides, els qui vagin caminant tindran sempre prioritat. Per anar per la calçada, hauran de disposar de sistemes de frenada, avisadors acústics i llums.\nEl text s’entrarà a tràmit parlamentari en els propers dies, amb l’objectiu que pugui ser aprovar a inicis de la tardor. Es marca un temps d’entrada en vigor de noranta dies durant els quals s’impulsarà una campanya de comunicació i sensibilització entre la ciutadania.\nLes línies mestres del nou Codi de Circulació.


Carles Rebassa: «la independència de l'acció cultural respecte del món econòmic és totalment imprescindible» | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nEscrit per Redacció València Publicat el 03/05/2020\nD’una banda, d’estranyesa i inexperiència davant aquesta situació inèdita. D’altra banda, de solidaritat, amb la intenció de mobilitzar el sector. També d’una altra, de vergonya, com líders polítics com Pedro Sánchez o Ada Colau han advocat a favor de la gratuïtat de la cultura, de la capacitat decorativa de la cultura, de l’objectiu de passar una bona estona de la cultura.\nNo sé si conjunta, però sí organitzada.\nCarles Rebassa és poeta\nLlibreries obertes és una bona iniciativa (tot i que ha rebut crítiques sobre la gestió dels diners), les mostres de música, literatura, etc. que hi ha hagut mitjançant les xarxes socials per a mantenir actives les estructures que el confinament ha obligat a tancar.\nQuines lliçons podem extraure d’aquesta pandèmia amb relació al món de la cultura?\nQue la cultura no és un mitjà d’entreteniment sinó de transformació social. Que la llibertat d’expressió és un fonament de la cultura. Que la independència de l’acció cultural respecte del món econòmic és totalment imprescindible.\nSempre, constantment, i en qualsevol ocasió, França i Espanya actuen, amb excusa o sense, contra les cultures minoritzades.\nLes fórmules no són mai d’una sola persona ni vistes cap al futur. Cal parlar-ne i activar tota una sèrie de previsions per a quan la pandèmia torni. Probablement a partir d’ara viurem un període potser de dècades en què ens trobarem en situacions d’aïllament i confinament.\nEtiquetes: cultura, literatura Categoria: Cultura, Dossier COVID2019 Visualitzacions: 1276


Dietari operístic: UNA NIT GENS LLARGA\nquè bona pinta aquest rosenkavalier, m'he d'esperar fins el 28. I suposo que en aquest temps milloraran els cantants de casa!\nLa producció no l'encerta amb el canvi d'època, innecessari. Es torna pura ucronia. La Sohie per molt filla de burgés que sigui ha d'enamorar Ottavian i disfressada com va no t'ho pots empassar. L'escena de l'emçnamorament mutu queda despullada i poc convincent. A Leipzig una prodfucció enfocada al protagonisme de la parella mencionada va funcionar i Ofèlia Sala se sentia perfectament en un teatre de 2000 localitats. Potser tot és qüestió d'enfocament o de preguntar-se sobre la evolució d'una veu que si fa deu anys se sentia ara no. A mi l'orquestra em va agradar prou i Boder excel.lent marcant-ho tot. Ho veia des d'un prosceni. Molt bé un Ochs matisat. JM


Cap a una universitat sense bretxa de gènere\nActualitzada 08/03/2021 a les 16:16\nEl nombre de noies que cursen algun dels estudis d’enginyeria a l’Escola Politècnica Superior de la UdL és del 18,6%. Els homes són el 81,4%.\nDiferència de proporció entre homes i dones en les carreres científiques\n© Trencar la bretxa de la dona a les carreres tecnològiques\nL’any 2007 apareixia Steve Jobs, en texans i camiseta negra, per presentar un trencament tecnològic, l’iPhone. Poc després el substituïa Tim Cook. Bill Gates ha sigut una de les grans personalitats i fortunes de la informàtica. L’any 2008 Steve Ballmer li agafava el relleu a Microsoft. L’any 2013 era Satya Nadella qui seguia liderant el gegant informàtic. Tot homes. Als estudis d’enginyeria de l’EPS ho són més del 80%. No són dades que ens sorprenguin.\nMalgrat que les dones siguin majoria a la Universitat, la bretxa de gènere encara és molt elevada a les carreres d’enginyeria. Per què passa això? Per Alba Lamas, enginyera informàtica, hi ha una clara falta de referents femenins pel que fa a la tecnologia. Sembla que no n’hi hagi. Però hi són.\nMagda Valls, directora de l’EPS\n“Hem de trencar amb els estereotips de que una noia no pot cursar segons quins estudis. Hem d’acabar amb el fet de que mare i filla hagin de convèncer el pare. Estudiar enginyeria no ha de ser un acte de valentia o de reafirmació.”\nAlba Lamas, enginyera informàtica\n“No veiem per la televisió enginyeres de Formula 1. No ajuda en voler dedicar-se a aquestes professional.”\nMaria Masot, estudiant enginyeria\n“Aquestes carreres no haurien de tenir connotació de gènere. No pel fet de ser noia tindrà més valor, ja que és igual de fàcil o difícil per homes i dones.”\nPer la directora de l’EPS, Magda Valls, és també un tema d’autoexigència. “Si un noi treu un sis creurà pot afrontar bé aquestes carreres, en canvi, si és una noia la que treu aquesta nota, creurà que no ho pot fer. Això està demostrat i contrastat, i hem de fer més accions per reforçar els rols femenins.” En aquest sentit, una de les accions a Lleida és la First Lego League, un concurs en el qual es planteja un repte i els participants han de buscar solucions, i que té una molt alta participació de noies. Es tracta d’accions que promouen la inquietud i curiositat en aquest tipus de carreres més tècniques. I un cop hi arriben? La Maria Masot és estudiant del grau d’Enginyeria electrònica. Per ella, el fet de ser dona no és cap inconvenient, “no hi ha cap tipus de diferència i poc a poc hem anat igualant el nombre de nois i noies a classe”.\nEn percentatges, Valls assegura que “el 18% de dones pot semblar baix, però veníem de xifres del 13%”. Així mateixm, hi ha carreres que tenen entre un 40 i un 50% de dones, com Disseny Digital i Tecnologies Creatives, o Arquitectura i Edificació. Carreres que tenen un punt important de creativitat. La bretxa afecta, com fitxes de domino, al mercat laboral, que busca cada cop més professionals femenines per equiparar proporció d’equips i per dotar-los d’una mirada única, la qual només pot aportar beneficis.


Els informes de la ressaca de la festa alternativa – Blog d'en Xavier Villalba\nEls informes de la ressaca de la festa alternativa\nEl 28 Novembre 2010\nAquí us penjo el document amb la valoració dels danys de la festa major alternativa d’enguany.\nUs afegeixo l’informe de la Creu Roja perquè us en feu una idea del problema (el document complet és massa gros per penjar-lo del blog):\n-Total persones ateses al campus des de les 19h del dia 4/11 a les 7h del dia 5/11\n50 persones, 50% homes, 50% dones\nEntre 18-19a……….21 persones 42%\nEntre 20-21a……….19 “ 38%\nEntre 22-23a……….07 “ 14%\n> 23a………………….03 “ 06%\nLa procedència de la majoria de persones era de la zona metropolitana de Barna\n-Orientació diagnòstica de les persones ateses\nTraumatismes Lleus………………….14 persones (28%)\nTraumatismes menys Greus………02 persones (04%) (2 fractures nasals)\nTraumatismes Greus…………………03 persones (06%) (1 Traumatisme Cranial,\n1 Síndrome d’aixafament, 1 Ferit per arma\n(Set d’aquests traumatismes van ser provocats per agressions)\nIntoxicacions per drogues………….28 persones (56%)\nAltres………………………………………..03 persones (06%) (Crisi Asmàtica, Dolor\nToràcic, Crisi Ansietat)\n-Trasllats a l’Hospital …………………12 persones\n1 de caràcter molt greu………..(09%)\n4 de caràcter greu………………..(33%)\n4 de pronòstic reservat…………(33%)\n3 de caràcter menys greu………(25%)\nUn any mes s’han repetit una sèrie de fets que val la pena valorar per tal de que no es tornin a produir donat que han provocat perill per la vida de diferents persones al “Campus”. Dintre de les possibilitats, des de Creu Roja, i a pesar de les condicions de treball, hem fet tot el possible per controlar la situació i evitar mals\npitjors. De part dels estudiants organitzadors de la festa se’ns van encarregar uns recursos sanitaris que vam valorar com a totalment insuficients i pel sentit de la responsabilitat varem doblar el dispositiu i ampliar la franja horària d’actuació.\nTot i que el personal s’ha entregat al màxim en les 12hores que han estat socorren sense parar, no s’ha disposat d’un lloc idoni i amb els materials de suport suficients per realitzar l’atenció com cal. Se’ns va deixar una porció del Hall de la Sala de Revistes de lletres, però gaire be fins a les 12 de la nit no es va prohibir la\nentrada d’estudiants a l’edifici pel que els malalts atesos no disposaven d’intimitat ni d’aïllament necessari pel seu tractament, tampoc el personal sanitari. També l’espai es quedava de seguida petit quedant col·lapsat en molts moments de la nit.\nTampoc hi havia servei mèdic contractat, així dons el responsable del servei que a la vegada es infermer va tenir que assumir la responsabilitat de totes les actuacions.\nCal destacar que la gran majoria d’actuacions han estat provocades pel consum de drogues i sobretot per joves debutants a la UAB . Segons testimonis atesos hi havia venda i consum de tot tipus de drogues, fins i tot va debutar al campus una droga molt nova a Catalunya recent importada d’Estats Units denominada “M” (segons els mossos d’esquadra) , i per la qual varem atendre a una persona intoxicada que es va traslladar en estat greu a l’hospital. Un altre intoxicat greu va estat rescatat pels Bombers de un vehicle donat que no podíem accedir a realitzar l’assistència. Altre pacient intoxicat va patir una caiguda que li va provocar un traumatisme cranial i va arribar molt greu a l’hospital. Altres persones van patir diferents agressions com a 2 persones amb fractura nasal, o una persona ferida per arma blanca i altres amb ferides menys greus.\nVam tenir varies derivacions del SEM per trucades fetes al 112 des del Campus que, gràcies a la excel·lent col·laboració i bona feina del servei de seguretat de la UAB els varem poder atendre.\nL’equip tècnic i els nostres voluntaris (15 persones) estem molt satisfets per la feina feta i vam treballar molt de gust, però volem treballar al vostre costat per tal de prevenir aquestes situacions i pensem que cal posar els recursos necessaris per tal d’aconseguir-ho.\nLa ressaca de la festa\nUna nova col·lecció d’estudis gramaticals per a l’ELE\nSi us plau, demostra que no ets un robot * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. cinc × = 5


Rèplica de la màquina d’encriptar Enigma · Visitmuseum · Catalonia museums\nLes primeres màquines d’encriptar Enigma es van fabricar el 1923 i es va utilitzar en l’àmbit comercial i industrial. Ben aviat el seu ús es va estendre al context militar, esdevenint una de les màquines protagonistes de l’encriptació durant la II Guerra Mundial.\nLa versió de l’Enigma utilitzada pel bàndol nazi era capaç d’establir missatges amb més de 456.976 combinacions, i suposà un veritable maldecap per als aliats. A l’estat espanyol foren utilitzades en transaccions comercials, industrials i militars, durant la Guerra Civil i la postguerra.\nEl Museu exposa una rèplica del model D, el més avançat dels models comercials.


Error d'actualització de Windows 10 0x8024200D [FIX] - Arreglar\nWindows 10 i les seves funcions d'actualització forçades de tant en tant poden fer més mal que bé als usuaris.\nUn èmfasi especial va a les actualitzacions importants, com l'anterior Aniversari o bé Actualització dels creadors , publicat aquest mes.\nTots aquests problemes d'error frustrants van seguits d'un codi alfanumèric. L'error d'actualització que tractarem avui passa pel codi 0x8024200D.\nHi ha diversos motius per a aquest error exacte i intentarem resoldre’ls pas a pas.\nPer tant, si se us ha demanat aquest error en intentar actualitzar el Windows 10, seguiu les instruccions següents.\nEsteu buscant la millor eina per solucionar errors d'actualització de Windows 10? Aquí teniu les nostres millors opcions.\nfinestra d’inici d’error crític de la finestra 10\nCom es corregeix l’error d’actualització 0x8024200D a Windows 10\nEn primer lloc, donem a l’eina de resolució de problemes de l’actualització de Windows la possibilitat de brillar i demostrar la seva dignitat. Almenys, per reconèixer el problema, puguem saber quines mesures hem de prendre més endavant.\nPodeu utilitzar un instrument de resolució de problemes integrat, però us recomanem que descarregueu i executeu l'eina especial des del lloc oficial de Microsoft.\nBaixeu l'eina de resolució de problemes de Windows Update aquí .\nExecuteu l'eina de resolució de problemes i espereu que finalitzi el procés.\nSe us informarà si el problema es resol.\nNo sou fan de l'eina de resolució de problemes de Windows? Aquí teniu altres eines de resolució de problemes.\nDesinstal·leu els controladors de perifèrics\nEls problemes amb l’actualització de Windows 10 i els controladors antics són coneguts.\nEl conflicte que es pot produir no només evitarà les actualitzacions, sinó que afectarà l'estabilitat del sistema i, finalment, provocarà errors i bloquejos. Per això, seguiu aquestes instruccions:\nA Windows de cerca, escriviu Creeu un punt de restauració .\nA la pestanya Protecció del sistema, a la part inferior de la llista, feu clic a Crear .\nIntroduïu la descripció i creeu un punt de restauració.\nAra feu clic amb el botó dret a Inici i obriu el Gestor de dispositius.\nDesconnecteu tots els dispositius perifèrics excepte el ratolí i el teclat.\nAneu als controladors respectius i desinstal·leu-los un per un (impressora, escàner, càmera web, etc.).\nDesprés de l’actualització, torneu a instal·lar els controladors.\nDe vegades, és possible que el problema no es resolgui d’aquesta manera, ja que els perifèrics poden crear molts errors quan el sistema els utilitza mitjançant un sistema de controladors que creu que és bo.\nEn aquest cas, us recomanem que utilitzeu una eina dedicada per actualitzar els controladors. Descarregueu l'eina d'actualització de controladors de TweakBit (aprovat per Microsoft i Norton) per fer-ho automàticament i evitar el risc de descarregar i instal·lar versions de controladors incorrectes.\nDesinstal·leu l'antivirus de tercers\nL'impacte del programari antimalware de tercers en les actualitzacions pot ser enorme. Sembla que aquests dos no funcionen bé per diferents motius.\nEn primer lloc, el vostre antivirus pot suprimir o bloquejar accidentalment alguns dels fitxers d’actualització. O fer un conflicte amb Windows Defender .\nAquesta batalla per la supremacia sobre la seguretat del vostre PC pot resultar fatal tant per a les actualitzacions com per al rendiment global del sistema.\nPer això, us aconsellem que desinstal·leu l'antivirus abans de les actualitzacions i que reduïu les probabilitats que alguna cosa vagi malament.\nTingueu en compte que podeu reinstal·lar el fitxer programari antivirus un cop finalitzat el procediment d'actualització.\nUtilitzeu un script per lots per restablir els components de Windows Update\nQuan intenteu resoldre problemes d’actualització, és probable que vulgueu restablir alguns processos. A més, probablement voldreu canviar el nom o suprimir la carpeta amb els fitxers d’instal·lació d’actualització.\nBé, podeu fer-ho manualment o, gràcies als entusiastes del Windows, utilitzeu el fitxer de seqüències de comandaments per lots que us ho farà.\nSeguiu aquestes instruccions per utilitzar el lot i resoldre diversos problemes d'actualització.\nBaixeu el fitxer per lots des de aquí .\nDeseu el fitxer a l'escriptori.\nFeu clic amb el botó dret del ratolí al lot i Executeu com a administrador.\nUn cop finalitzat el procés, proveu d'actualitzar-lo de nou.\nA més, podeu crear el vostre propi fitxer per lots seguint les instruccions de això article.\nl'ordinador portàtil es sobreescalfa quan es juga\nReparar fitxers danyats amb SFC\nL 'eina SFC és una de les eines més valuoses que podeu executar a Indicador d'ordres . Bàsicament, tracta de totes les corrupcions del sistema i, per tant, pot no s'ha pogut corregir l'actualització tema, també.\nAquesta eina és fàcil d’executar, així que seguiu les instruccions següents per iniciar-la:\nFeu clic amb el botó dret a Inici i executeu el símbol del sistema (administrador).\nA la línia d’ordres, escriviu sfc / scannow\nPremeu Retorn per confirmar i el procés hauria d'iniciar-se immediatament.\nAixò escanejarà i solucionarà tots els fitxers danyats. Tot i això, per a les eines especialitzades d’escaneig i correcció, heu de tenir en compte DISM a continuació.\nGuia èpica alerta. Tot el que heu de saber sobre el comprovador de fitxers del sistema és aquí mateix.\nUtilitzeu DISM per reparar fitxers d'actualització\nA més de reiniciar els components d'actualització i escanejar SFC, també podeu provar de corregir els danys dels fitxers d'actualització. I el bo és que no cal que utilitzeu programes de tercers.\nDISM és una eina integrada que analitza la salut dels fitxers d'actualització i corregeix els possibles danys mentre restaura els fitxers suprimits.\nPots fer servir DISM per reparar els fitxers d'actualització del sistema d'aquesta manera.\nA la línia d'ordres, escriviu el següent:\nPremeu Retorn per iniciar el procediment.\nEspereu a que finalitzi el procés i torneu a provar d'actualitzar-lo.\nRealitzeu una instal·lació neta amb l'eina de creació de suports\nEl darrer recurs és la reinstal·lació completa. Sabem que pot semblar un procés que requereix molt de temps, però solucionarà la majoria dels vostres problemes.\nCom que no podeu fer-ho dins del sistema en execució, necessitareu la unitat (memòria USB, DVD) per instal·lar els fitxers de configuració. Ús Creació de Windows Media eina que es pot descarregar aquí per crear la unitat d'arrencada.\nFeu una còpia de seguretat dels fitxers des de la partició del sistema i escriviu la vostra clau de llicència.\nFeu una còpia de seguretat dels fitxers amb seguretat amb aquestes excel·lents eines.\nDit això, estem al final de la llista. En cas que tingueu alguna observació o pregunta, compartiu-les amb nosaltres a la secció de comentaris. Estarem encantats d’ajudar-vos.\nNota de l’editor : Aquesta publicació es va publicar originalment a l'abril de 2017 i des de llavors s'ha renovat i actualitzat per obtenir frescor, precisió i exhaustivitat. Volem estar segurs que la nostra llista conté els millors productes que s’adapten a les vostres necessitats.\nControlador de targeta SD Windows 8


El Govern català licita 3 noves obres de reg... - Govern.cat\nEl Govern català licita 3 noves obres de regadiu\nquery_builder 8 gener 2003 17:19\nAquestes licitacions corresponen a les obres de captació del projecte de regadiu del Segrià Sud ( obra civil ), a la xarxa de regulació i distribució de la primera fase del projecte de regadiu Segrià Sud i a la primera fase de la IV etapa del Garrigues Sud.\nAquestes obres comptaran amb un pressupost de 29.728.810 euros\nEl Govern de la Generalitat ha licitat avui 3 noves obres de regadiu que corresponen a les obres de captació del projecte de regadiu del Segrià Sud ( obra civil ), a la xarxa de regulació i distribució de la primera fase del projecte de regadiu Segrià Sud i a la primera fase de la IV etapa del Garrigues Sud.\nAquestes actuacions comptaran amb un pressupost total de 29.728.810 euros i beneficiaran les comarques del Segrià i les Garrigues.\nPel que fa a l’execució de les obres de captació del projecte de regadiu del Segrià Sud ( obra civil ), compten amb un pressupost de 5.397.554 euros , i el termini d’execució serà de 1 any i beneficiarà el terme municipal d’Almatret.\nD’altra banda, l’execució de les obres de la xarxa de regulació i distribució de la primera fase del regadiu Segrià Sud, compten amb un pressupost de 8.080.308 euros i beneficiarà els termes municipals d’ Almatret i Serós (Segrià) i el termini d’execució serà de 12 mesos.\nEn referència a la licitació de l’execució de les obres del projecte de regadiu de la primera fase de la IV etapa del Garrigues Sud compten amb un pressupost de 16.250.948 euros i beneficiaran els termes municipals de Juncosa, Bellaguarda i els Torms (Garrigues), amb un termini d’execució de 15 mesos.\nLes bases de la licitació d’aquestes tres obres de regadiu surten publicades avui al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.


Més de 149 joves participen a la 4a Trobada Inter Clubs Lúdica de Natació Sincronitzada - Tot Barberà\nTú estás aquí: Inicio / Més de 149 joves participen a la 4a Trobada Inter Clubs Lúdica de Natació Si...\nBarberà va acollir aquesta trobada que es va dur a terme a les IEM Maria Reverter en la que van participar joves de diferents clubs de Catalunya.\nLas Instal·laciones Esportives Maria Reverter de Barberà del Vallès va ser l’escenari escollit per celebrar la 4a Trobada Inter Clubs Lúdica de Natació Sincronitzada, que es va realitzar aquest passat diumenge, 19 de febrer.\nEn la jornada van participar un total de 149 nedadores de diferents escoles de natació sincronitzada de Catalunya, entre les quals es trobava la de la nostra ciutat, l’Escola de Natació Sincronitzada de Barberà del Vallès, així com l’Escola Natació Sincronitzada SAF de la UAB, Escola de Natació Sincronitzada de les Piscines Municipals Joan Serra, Cercle Sabadellès, Club Natació Esplugues, i el grup de sincronitzada del Complex Esportiu La Corxera de Sant Feliu de Guíxols.\nL’Escola de Natació Sincronitzada de Barberà va realitzar molt bones exhibicions. Van participar un total de 30 nedadores de la nostra ciutat, que van competir amb 4 grups diferents.\nLa jornada va finalitzar amb el lliurament de plaques commemoratives a totes les nedadores participants a càrrec de l’Alcaldessa de Barberà del Vallès, Sílvia Fuster Alay, i del regidor d’Esports, Paco Blanco Romero. Durant el lliurament Fuster va encoratjar a totes les nedadores a continuar treballant i gaudir d’aquesta disciplines esportives. Tanmateix va agrair a les famílies el recolzament que fan a les joves.\nLimón Què podem fer fins l’1 de març


La 10a pujada al Racó de la Morera preveu la participació de més de 900 esportistes – Ajuntament d'Elx\nLa 10a pujada al Racó de la Morera preveu la participació de més de 900 esportistes\nEls regidors de l’equip de govern, Vicente Alberola i Felip Sánchez, juntament amb el gerent d’Involucra Asfaltos y Construcciones, Francisco Irles, i amb el president del club esportiu Kilómetro a Kilómetro Elche, Jose Vicente Albadalejo, presenten la nova edició de la carrera que tindrà lloc el pròxim 12 de desembre\nLa desena edició de la pujada al Racó de la Morera espera comptar amb més de 900 esportistes el pròxim 12 de desembre.\nEl regidor d’Esports, Vicente Alberola, el regidor de Desenvolupament Rural, Felip Sánchez, el gerent d’Involucra Asfaltos y Construcciones, Francisco Irles, i el president del club esportiu Kilómetro a Kilómetro Elche, Jose Vicente Albadalejo, han presentat juntament amb les membres de l’Associació Valenciana de Displàsies Òssies Avados Alpe, Isabel Girona i la seua filla Celina Jacobo, la nova edició de la carrera.\nLa prova l’organitza el Club Esportiu Kilómetro a Kilómetro Elche i començarà i finalitzarà al pàrquing de la UMH.\nAlberola ha explicat, a més, que el recorregut consisteix en un circuit extraurbà pels camins de Ferriol, amb cim al Racó de la Morera i ha agraït la presència de Girona i Jacobo perquè “l’objectiu de la carrera és donar visibilitat a aquesta associació”, ha assenyalat l’edil.\n“És una de les carreres més exigents, però també més boniques i discorrerà per paratges naturals molt reconeguts pels il·licitans i les il·licitanes” ha comentat Félip Sanchez, que ha afirmat, a més, que és “una de les carreres més esperades per tots”.\nAlberola ha destacat que “l’objectiu de la carrera és donar visibilitat a l’Associació Valenciana de Displàsies Òssies, Avados Alpe”\nAixí mateix, la carrera, amb motiu del seu desé aniversari comptarà amb altres al·licients com la presència d’un discjòquei a l’eixida i a la meta, d’avituallament a la meta i de carpes per a cadascun dels clubs que superen els 15 corredors inscrits. Tot això sota el compliment de les mesures sanitàries marcades per les autoritats.\nPer part seua, Albadalejo ha comentat una altra de les novetats de l’edició d’enguany i ha afegit que hi haurà fins a tres punts d’avituallament líquid i altres parades d’animació durant tot el recorregut.


El nombre de persones confinades en l'àmbit educatiu català augmenta sense parar\nLes escoles catalanes comptabilitzen aquest divendres 925 grups estables confinats --un 1,28% del total-- i un centre tancat per brots de coronavirus, segons ha informat la Conselleria d'Educació de la Generalitat en una actualització de dades a partir del buidatge que cada centre introdueix a l'aplicació 'Traçacovid'.\nIlla assegura que Espanya no tornarà al confinament total\nAugmenta la velocitat de reproducció i Catalunya notifica més de 2.000 casos en les últimes 24 hores\nHi ha un total de 23.010 persones que pertanyen a la comunitat educativa en quarantena: 21.891 alumnes, 1.057 docents i personal intern i 62 treballadors externs.\nAquesta xifra de 23.010 suposa un augment de 4.233 confinats respecte a la comptabilitzada el dijous, quan eren 18.777, i es registren grups confinats en 607 dels 5.104 centres catalans, un 11,89% del total.\nPel que fa a positius des del començament del curs, hi ha 33.163 --334 més que els comptabilitzats dijous--: 29.816 d'alumnes, 3.051 de docents i personal intern, i 296 entre el personal extern.\nD'altra banda, els centres educatius catalans han registrat 1.760 positius en els últims 10 dies: 1.548 entre els alumnes, 195 entre els docents i personal d'administració i serveis, i 17 entre el personal extern.


De boca a orella - L'amor - RTVE.es\nDe boca a orella - L'amor\nSecció filosofia amb Antonio Fornés. Entrevista a Dani Gutiérrez, portaveu Rider por derecho, i Carlos del Barrio, de la secció Noves realitats del treball i precarietat de CCOO. Entrevista Jordi Cussà, traductor de 'Contes foscos' d'Edgar Alan Poe.\nveure més sobre "De boca a orella - L'amor" veure menys sobre "De boca a orella - L'amor"\nEls últims 2.016 programes de De boca a orella a Ràdio 4\nNou Cap de setmana força càlid Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 53:39 8% ayer\nCap de setmana força càlid ayer Cap de setmana força càlid. Previsió del temps amb Roger Solé. Cinema amb Conxita Casanova. Parlem amb Susanna Carmona, coordinadora del festival Jazz Terrassa.\nNou L'Hora del Te amb Guillem Albà i Nil Martín Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 51:53 8% ayer\nL'Hora del Te amb Guillem Albà i Nil Martín ayer Pere Vall i Xavier Juclà prenen el te amb Sílvia Tarragona, Guillem Albà (actor de ‘Jaleiu’) i Nil Martín (coordinador de la revista de teatre Novaveu).\nNetanyahu es queda sense termini per formar Govern Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 53:51 8% 05 may 2021\nNetanyahu es queda sense termini per formar Govern 05 may 2021 Netanyahu es queda sense termini per formar Govern. Connectem amb la corresponsal de RNE a Jerusalem, Cristina Sánchez. La finalització de l’estat d’alarma dispara les reserves a la Cost...


“Internet i societat: com canvia la nostra manera de fer?”, amb Miquel Oliver i Lluïsa Marsal | Centro de Estudios de Ciencia, Comunicación y Sociedad\nEl pròxim 13 de març de 2018, a les 19:00 hores, tindrà lloc a l’auditori del campus de la Ciutadella la sessió “Internet i societat: com canvia la nostra manera de fer?” i estarà a càrrec Miquel Oliver, catedràtic d’Enginyeria Telemàtica , i de Lluïsa Marsal, arquitecta i investigadora al Networking and Strategies Research Group (NeTS) de la UPF.\nInternet ha irromput, i ho continuarà fent, en la nostra societat brutalment. Si avui en dia és inimaginable un món sense telèfons mòbils (ara els anomenen smartphones), ho serà d’aquí a cinc anys sense bitcoins? Deixaran d’existir les universitats, com per exemple la UPF, si el saber i l’educació són gratuïts i d’accés universal?\nUs proposem un diàleg entre dos tecnòlegs amb alta sensibilitat social (rara avis), en què posem en qüestió aquests avenços produïts per l’ús de les tecnologies d’Internet i que sacsegen pilars socials com són l’educació, la privacitat o l’economia.\nMiquel Oliver és activista i expert en tecnologies i regulació d’Internet i el seu impacte en diferents àmbits de la societat. Dirigeix el grup de recerca Networking & Strategies in Telecommunications a la UPF (NeTS) des de la seva creació. Es va doctorar en Enginyeria de Telecomunicació a la UPC i també s’ha graduat en ciències empresarials a la UOC. Ha visitat diferents universitats com la Rutgers, la de Colúmbia i el Massachusetts Institute of Technology (MIT). Actualment és catedràtic d’Enginyeria de Xarxes a l’Escola d’Enginyeria de la Universitat Pompeu Fabra, on integra la seva recerca i la seva docència en els graus en enginyeries TIC i el màster en Comunicacions Wireless, a més de seminaris i de ponències. Ha dirigit tretze tesis doctorals i ha publicat més de cent articles en revistes i en congressos internacionals.


PARTIT TRAVAT DEL BENJAMÍ; RCD ESPANYOL, 7 – OAR VIC, 0 | RCD ESPANYOL FEMENÍ\nPARTIT TRAVAT DEL BENJAMÍ; RCD ESPANYOL, 7 – OAR VIC, 0\nEl primer quart començava amb moltes indecisions i poques ocasions per part de les nostres. Tot i tenir el partit controlat sense deixar generar ocasions per les rivals, les nostres anaven tocant i tocant però sense arribar en claretat a l’última passada, el qual feia que tinguéssim moltes poques ocasions clares de gol. Els gols arribarien en els minuts 4’ i 15’ obra de Natàlia, resultat el qual finalitzaria el primer quart.\nEn el segon la imatge va millorar, i les ocasions eren cada cop més clares, però tot i això els gols no acabaven d’arribar i costava molt generar ocasions, mèrit també de les rivals el qual estaven molt ben plantades en el terreny de joc. Sara faria el 3-0 en el minut 19’.\nEn la represa, va seguir la mateixa dinàmica que en les anteriors, control de la pilota però poques ocasions. Les petites ho intentaven per la dreta, per la esquerra, per on fos, però no hi havia manera. Roser trobaria una pilota morta en l’àrea per fer el 4-0 i seguidament Natàlia tornaria a marcar fent així el 5-0.\nJa en l’últim quart, i amb un nou sistema més ofensiu, les nostres van disposar d’ocasions més clares, i el control era absolut jugant sempre en camp contrari. Fusté marcaria de cap en la sortida de córner, i Alejandra posaria el definitiu 7-0 creuant un fort xut.


Sant Joan Despí, capital catalana del plectre durant un cap de setmana – Laud'Ars\nanterior Entrada esquena Pròxim Entrada\nSant Joan Despí, capital catalana del plectre durant un cap de setmana\nper Daniel Cortés Morés | 03/04/2018 23/10/2018\nSant Joan Despí serà durant el dia 7 d'abril la capital catalana de plectre, amb la celebració de la primera edició de la Circuit del plectre, un cicle de concerts de col·laboració que pretén posar en contacte músics i grups de corda polsada de Catalunya. També volem donar visibilitat i a posar en valor el folk instruments de pols i pua.\nParticiparan més de 50 músics de les formacions de plectre català, tot i que les inscripcions són també obertes a músics que vulguin participar-hi individualment. Tots ells són excel·lents jugadors d'instruments de corda polsada i plectre en particular bandúrrias, llaüts i mandolines, així com directors d'orquestra, compositors, o arranjadors, etc.\nEl Circuit de Plectrum serà una gran oportunitat per conèixer les possibilitats expressives d'aquests instruments.\nDurant el dia, es realitzaran sessions de formació musical, una mostra d'instruments i assajos de les peces conjuntes del concert col·laboratiu de la tarda.\nEls instruments de plectre (bandúrries, llaüts i mandolines) sovint han estat associades només a la música folclòrica i tradicional, juntament amb les guitarres i baixos. Al Circuit de Plectre mostraran la seva riquesa expressiva en qualsevol estil musical, des de la música clàssica fins a peces populars, temes de pel · lícules, etc.\nAmb el Circuit de Plectre es pretén crear un repertori comú per a un nombre considerable d'instrumentistes de corda polsada, amb l'objectiu de formar, en el futur, una gran orquestra de plectre a Catalunya.\nEn la primera edició participaran, a més d'artistes individuals que s'han inscrit, les orquestres Laud'Ars, (Sant Joan Despí) Banda Sonora del Plectro (Sant Feliu de Llobregat) y la Rondalla Angel Sola (Barcelona).\nPosted in Circuit de Plectre i etiquetat com a Circuit de Plectre 2018.


Persones registrades al Servei d'Ocupació que no reben la prestació econòmica per desocupació involuntària - CASS\nEMPRESES I COMPTE PROPI\nPRESTADORS DE SALUT\nProfessionals de la salut, hospitals i tractaments\nEmpresaris i compte propi\nVolants i desplaçaments\nAccidents i malalties\nAturs de treball\nCaracterístiques dels règims especials\nOrfes i persones sota tutela o guarda de l'Estat\nPersones internades en establiments penitenciaris\nPersones assalariades amb retribució inferior al salari mínim i són assegurades indirectes\nPersones estudiants entre 25 i 30 anys\nPersones registrades al Servei d'Ocupació que no reben la prestació econòmica per desocupació involuntària\nPersones assegurades voluntàries a la branca general i a la branca jubilació\nPersones assegurades voluntàries a la branca general\nLlei 25/2011, del 29 de desembre, de modificació de la Llei 17/2008, del 3 d'octubre, de la seguretat social\nQui es troba inclòs en aquest règim especial\nLes persones que compleixen les condicions establertes a l'article 224 bis creat en la Llei 25/2011, del 29 de desembre, de modificació de la Llei 17/2008, del 3 d'octubre, de la seguretat social i que són les següents:\nTenir entre 18 anys i els 65 anys.\nTenir, com a mínim, 3 anys de residència continuada a Andorra.\nEstar inscrit al Servei d'Ocupació com a demandant d'ocupació.\nNo rebre la prestació econòmica per desocupació involuntària.\nLes persones majors de 35 anys han d'acreditar 36 mesos cotitzats.\nQuè ha de fer la persona\nSol·licita l'afiliació i la variació de dades, també, ha d' informar de l'alta o la baixa a la seguretat social.\nTinc un termini per comunicar la variació de dades d'afiliació a la CASS\nLes dades que experimentin variació s'han de comunicar dins dels 6 dies naturals següents a aquell en què la variació es produeixi.\nI si em vull donar de baixa\nHeu de presentar el document de baixa, fins que no presenteu aquest document no s'extingeix l'obligació de cotitzar. Tingueu en compte que la CASS i el Servei d'Ocupació poden compartir informacions i dades necessàries o convenients per comprovar la validesa de les dades consignades als expedients.\nQuin import es cotitza\nNomés cotitzen a la branca general = 10%\nBase de cotització = 100% del salari mínim mensual\nPer a l'any 2017,\n10% de 991,47 = 99,15 euros/mensuals\nQuan s'ha de pagar la cotització\nEls 15 dies naturals següents al venciment del període de liquidació. És a dir, del dia 1 al 15 de cada mes.\nQuins drets tinc si cotitzo en aquest règim especial\nPrestacions de reemborsament per a la persona sol·licitant i les persones assegurades indirectes que constin al seu càrrec. Les prestacions de reemborsament es cobreixen a comptar des del 1r. dia de la data de sol·licitud registrada a la CASS i sempre que s'estigui al corrent de pagament de cotitzacions.\nEn canvi, els períodes cotitzats no computen per tenir dret a prestacions econòmiques, però sí que generen dret a pensió de reversió. Per tenir dret a la pensió de viduïtat i orfenesa computaran com a períodes efectius de cotització aquells en què la persona assegurada difunta hagi estat inscrita com a demandant d'ocupació en el Servei d'Ocupació.\nNo computen les cotitzacions a la branca general de les persones de 65 anys o més que no perceben cap pensió i només cotitzen a la branca general.\nI si m'he de donar de baixa al Servei d'Ocupació per motius de salut\nPodeu seguir formant part d'aquest règim especial, ara bé, la malaltia greu ha d'estar acreditada per la CASS i ha d'incapacitar per desenvolupar qualsevol activitat professional.\nPuc beneficiar-me d'aquest règim especial encara que m'hagi hagut de donar de baixa del Servei d'Ocupació abans de l'entrada en vigor d'aquesta Llei\nSí, sempre que compliu les condicions esmentades més amunt: malaltia greu acreditada per la CASS i incapacitat per desenvolupar qualsevol activitat professional.


La Fundació Tàpies prepara una gran retrospectiva de l'artista\nLa Fundació també treballa en una nova edició dels assajos de Tàpies\nVicent Todolí dirigirà l'exposició itinerant, que s'inaugurarà el 2013 i inclourà les peces més destacades del pintor català\nRedacció Barcelona 21/07/2011 19:38\n260x366 'Dies d'aigua I', d'Antoni Tàpies / EFE Alberto Estévez 'Dies d'aigua I', d'Antoni Tàpies / EFE Alberto Estévez\nL'estiu del 2013 tindrà lloc una gran retrospectiva sobre Antoni Tàpies, comissariada per l'antic director de la Tate Modern, Vicent Todolí. L'exposició, que inclourà les peces més destacades de la carrera de l'artista seleccionades per Todolí, serà intinerant i després d'inaugurar-se a Barcelona viatjarà a Sud Amèrica.\nÉs una mostra "oberta a l'elecció del comissari, no té una visió predeterminada", ha explicat Laurence Russell, la directora de la Fundació Tàpies. "No és la retrospectiva, és una retrospectiva", ha matisat.\nTàpies, de 87 anys, continua treballant diàriament malgrat el seu fràgil estat de salut. Els mesos d'hivern crea a l'estudi de Barcelona i a l'estiu es trasllada a la casa de Campins. La cap de projectes de la fundació Tàpies, Núria Homs, ha mostrat alguna de les seves últimes obres: L'art i els seus llocs és una petita làmina de trossos negres que farà de coberta de la nova edició dels seus assajos. A la tardor es publicarà en anglès i està previst que al llarg del 2012 s'editin les versions en català i castellà. El volum també reproduirà quatre obres inèdites de Tàpies, que daten de 1993.\nL'activitat expositiva de la fundació Tàpies és incessant. Rassel i Miquel Tàpies, fills de l'artista, preparen la mostra Tàpies i el cos, que es podrà veure el maig del 2012. L'exposició inclourà obres de l'última dècada, malgrat que la temàtica ha estat recorrent a l'obra de l'artista.\nA més, fins al 25 de setembre s'exhibeixen obres del fons de la col·lecció on la música és la protagonista. "La música ha estat una font d'inspiració molt important, que li permet expressar-se de manera més lliure que les pròpies arts plàstiques", ha explicat Homs.


Rosenhill Bed & Breakfast Grebbestad Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 14 allotjaments a Grebbestad.\nSovallsvagen 5, Grebbestad, Grebbestad, Suècia, 45772 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Rosenhill Bed & Breakfast\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Grebbestad, Rosenhill Bed & Breakfast és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Grebbestad Pier són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nEl Rosenhill Bed & Breakfast, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia, lloguer de bicicletes són només algunes de les comoditats que fan que Rosenhill Bed & Breakfast sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Rosenhill Bed & Breakfast es reflexa en cada habitació. calefacció, sala d'estar, bany compartit són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Rosenhill Bed & Breakfast.


Els donatius es poden fer de manera puntual o periòdica. Font: Càritas\nEs tracta d'una campanya d’estiu que pretén recaptar fons perquè les més empobrides puguin seguir fent la compra als seus punts habituals.\nCàritas Diocesana de Barcelona impulsa la campanya ‘En xancletes i solidaris’, que consisteix en una targeta bancària de prepagament que permet comprar amb autonomia als establiments comercials d’alimentació.\nL'entitat ha llançat la campanya amb motiu del Dia Mundial de la Solidaritat, que es celebrarà el 31 d’agost. L'objectiu de la iniciativa és garantir una alimentació equilibrada i que s'adapti a les necessitats de les diferents edats, creences, o de dietes que s'han de seguir com a conseqüència de malalties o al·lèrgies.\nEls donatius poden ser de 50 euros, amb els quals es pot alimentar una família de quatre membres durant una setmana; de 100 euros, que poden ajudar una persona durant un mes sencer; de 150 euros o d'altres quantitats. A més, es poden fer de manera puntual o periòdica, tant mensual com trimestral o anualment.\nSi vols participar-hi pots accedir al web de la campanya. També pots seguir-la a les xarxes socials a partir de l'etiqueta #DiaMundialSolidaritat.\nmediació i cohesió social, exclusió social, igualtat oportunitats, pobresa, càritas, Barcelonès, iniciatives solidàries, solidaritat


Trobada de #100tifiques, 21 de Gener 2021 | ACUP\n#100tífiques significa que un centenar de dones científiques (màsters, estudiants de doctorat, investigadors postdoctorals i líders de grups, personal científic, directives) tant del sector públic com del privat presentaran xerrades a escoles de tot Catalunya l’11 de febrer de 2020, Dia de les dones i les nenes a la ciència. Aquestes xerrades estaran dirigides a un públic d'entre 11 i 12 anys (6è de primària i 1r de secundària). Es preveu que mitjançant aquestes xerrades s’arribi a uns 20.000 joves.\nEns agradaria que hi participessin encara més dones científiques tant de la comunitat pública com de l’entorn privat (l’any passat van participar 91 d’entitats públiques i 90 d’empreses privades). Per a això, us enviem una invitació que inclou el vostre nom com a persona de contacte del centre i un enllaç a un formulari per fer el registre perquè la feu extensiva a les científiques de la vostra comunitat.\nA causa de la situació actual de pandèmia, farem les visites mitjançant plataformes en línia. Volem aprofitar aquest format per augmentar la capacitat d’arribar a un nombre més elevat d’escoles ubicades a totes les àrees i oferir un repositori de sessions enregistrades perquè els estudiants puguin explorar més tard altres disciplines científiques i experiències professionals. La majoria de les visites es realitzaran en català o castellà i algunes escoles estan disposades a acollir xerrades en anglès. Com que volem mostrar una gamma més àmplia d’experiències professionals i perfils científics per connectar amb un públic més ampli de nois i noies, animem a les investigadores internacionals a participar a l’esdeveniment #100tifiques.\nTotes les #100tifiques estaran convidats a assistir a l’acte online Trobada de #100tifiques, el dijous 21 de Gener a les 15h. La Trobada #100tifiques és un esdeveniment dissenyat per celebrar i debatre juntes la seva contribució activa per donar visibilitat a les dones a la ciència i promoure les investigadores femenines com a models entre nois i especialment entre les noies. L’esdeveniment inclourà ponents convidats, diferents fòrums de discussió i xerrades enfocades per preparar les xerrades. A més, s’oferiran a les #100tifiques poder assistir a una sessió de formació en línia de 2h per donar suport a la preparació de la seva visita virtual a l’escola. Es programaran 4 sessions de formació idèntiques la setmana 25 a 29 de gener per a 40-50 participants cadascuna. Tant la Trobada com les sessions de formació es faran en català.\n(Activitat impulsada des del BIST i la FCRi amb la col·laboració del Departament d’Educació)


DLA Piper reforça la seva presència a Mèxic | El Jurista\nDLA Piper reforça la seva presència a Mèxic\nDLA Piper reforça la seva presència a Mèxic mitjançant la integració de la firma mexicana González Luna Moreno y Armida S.C. a la seva oficina a Ciutat de Mèxic, DLA Piper Gallástegui y Lozano. Amb la integració s’incorporaran tres nous socis a la firma, els advocats tributaris Ramiro González-Luna, Luis Carlos Moreno i Diego Armida, tres dels professionals més reconeguts en l’àmbit jurídic empresarial mexicà. I s’uneixen a DLA Piper Gallástegui y Lozano amb nou associats, quelcom que incrementa la grandària total de l’oficina de Mèxic a gairebé 30 advocats.\nAquesta integració és la continuació dels moviments duts a terme per DLA Piper a Llatinoamèrica en els últims anys. El passat mes de març, el despatx va establir un acord de cooperació amb la signatura peruana Pizarro Botto Escobar Abogados, com a continuació a un acord similar amb Bahamondez Álvarez y Zegers a Xile el desembre passat de 2016. També cal destacar l’obertura d’una oficina en Sant Joan, Puerto Rico, i un acord de cooperació amb Martínez Beltrán a Colòmbia. A més, DLA Piper té un acord de col·laboració amb Campos Mello a Brasil.\n“Aquesta nova integració a l’oficina de Ciutat de Mèxic ens permetrà reforçar la nostra presència al país i, alhora, créixer i consolidar el creixement experimentat per DLA Piper a Llatinoamèrica”, afirma Juan Picón, co-president mundial de DLA Piper.


Les Coses d'en Blade07: Missatges antisobons!!!\nPublicado por blade07 en 22:16\nMissatges antigrapejadors al mòbil!!!!\nEs posa de moda una aplicació de mòbil al Japó per evitar les grapejades als trens.\nNo totes les modes que vénen del Japó acaben de ser del tot agradables, com per exemple la d'aprofitar les aglomeracions dels metros i trens per grapejar les noies (fins i tot hi ha vagons només per a noies per evitar actes similars, si més no, entre homes i dones). Tot i la perfecció dels trens nipons que no es mouen gens (res a veure amb les rodalies del tren... compte, no se't col·lapsi l'ordinador :P), hi ha molta gent que aprofita la concentració de cossos per tocar el que no és seu. Però ara, gràcies a una aplicació de mòbil, els grapejadors ho tindran més difícil. El telèfon pot mostrar missatges que destaquen a la pantalla amb frases com "perdona, m'has grapejat?", "grapejar és delicte" o "anem a la policia?". Quan l'assaltant s'acosta, només cal prémer el botó i, així, discretament, te'ls pots treure de sobre d'aquesta forma dissuasiva tan... japonesa!\nNota: No és mala idea, però estan ben sonats aquests japos.\nExtret de: 3xl.cat\nEtiquetas: 3xl, catalunya, mobil, noticia\nN93: el mejor móvil multimedia Nokia ha anunc...\nMuseu dels ex\nMés de mòbils\nEl to del teu mòbil


Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt - La guingueta del parc dels Germans Gabrielistes ja està en marxa\nLa guingueta del parc dels Germans Gabrielistes ja està en marxa\nAquesta setmana ha obert portes la guingueta El Mirador que ja dona servei de bar-restaurant al parc dels Germans Gabrielistes.\nLa nova instal·lació, formada per la guingueta i una terrassa amb pèrgola, permetrà que les persones que gaudeixen de l’entorn natural del parc per passejar, participar en els actes que s’hi programin, llegir, jugar amb els infants o fer exercici puguin fer el vermut amb els amics i amigues mentre els nens i nens juguen, prendre un refresc o un cafè i menjar o sopar a la fresca.\nLa guingueta presta el servei de bar-restaurant en règim de concessió i segons fixen els plecs de clàusules de la licitació haurà de romandre oberta de l’1 de maig al 30 de setembre, cada dia com a mínim de 4 de la tarda a 8 del vespre, sempre que la meteorologia ho permeti.\nAixí mateix podrà estar oberta de diumenge a dijous, des de les 8h del matí fins a l’1 de la nit, hora límit per deixar de servir, estant permesa l’obertura fins a les 1.30h, en què la instal·lació haurà d’estar tancada.\nEls divendres, els dissabtes i les vigílies de festius, podrà estar oberta des de les 8h fins a les 2.30h de la matinada, hora límit per deixar de servir i a les 3h, la instal•lació haurà d’estar tancada.\nEn dates festives assenyalades, com la Revetlla de Sant Joan i en actes organitzats per l’Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt, es podrà ampliar l’horari de tancament de l’activitat, com a màxim fins a les 4h.\nLa durada del contracte és de 3 anys amb possibilitat d’una pròrroga anual i i el cànon que ha de pagar la concessionària és de 505 euros mensuals.


Diari del capellà: Hebdomada Sancta\nDissabte, 28 / març / 2015\nOficio les exèquies d’en Lluís Sureda i Huix, de can Rossinyol (municipi d’Anglès i parròquia de Sant Martí). El seu germà més jove, en Salvador, em coneix de quan, la tardor del 1979, vaig estar d’aprenent de diaca a Santa Coloma, quan en Josep M. Pont em vetllava. En Salvador era mestre de l’escola Sant Salvador d’Horta i jo vaig fer-hi unes quantes classes.\nQuan acabo les exèquies oficio el baptisme d’en Jan. El seu pare és polonès i la seva mare, de Roda de Ter.\nLa cartera em deixa un llibre que m’ha enviat en Pep Vila i que ha publicat conjuntament amb la Júlia Butinyà i l’Enric Prat. És el text que va escriure Narcís Collell, “Comèdia de sant Julià i santa Basilissa”i recopilat a finals del s. XVIII a Gallliners.\nA la missa anticipada de Sant Martí Sapresa hi ha una trentena escassa de feligresos. Comencem la celebració a l’exterior, al pati de l’atri, amb la benedicció. I ja som dintre de la Setmana Santa.\nA la missa vespertina d’Anglès també hi ha una bona collada de gent. M’hi fan d’escolans en Yasser, en Jofre, en Víctor, en Quim, la Maria i en Sergi.\nDiumenge, 29 / març / 2015\nA la missa de les 9 hi participa força gent. La celebració és continguda i intensa. Em fa d’escolà en Taras.\nA dos quarts d’onze sóc a Bonmatí. A la plaça, on beneeixo els rams, sembla que s’hi veu menys gent que els altres anys si bé l’església també s’omple. M’hi fan d’escolans en David, en Sergi, la Dèbora, la Bruna, en Gerard i en Marc.\nA Anglès és on més gent hi participa. Els Cantaires animen molt i molt la celebració. Faig la benedicció al davant de l’església i enarboro el Sant Crist perquè la mainada i els pares l’aclamin. La celebració continua a l’interior i l’església s’omple. Hi fan d’escolans en Jofre, en Sergi, en Yasser, en Quim, l’Alexander i la Maria. Ells contents, i jo també.\nQuan començava la celebració, m’he adonat que la porta principal de la vidriera encara era tancada. A un dels bons col·laboradors li demano que em vagi a obrir la porta del mig i li dono les meves claus. Quan ja vaig per sortir, veig que encara està tancada la porta. I m’arriba el col·laborador i em diu que la porta del pis ja està oberta. Caram, només falta que hàgim de pujar al pis. I riem.\nVaig a dinar a Ca l’Elisa. Gairebé comparteixo taula amb en Miliu.\nA la tarda, a les cinc, vaig cap a l’Hotel d’Entitats, l’edifici de l’Antic Ajuntament. Hi ha la trobada ecumènica amb la Comunitat Evangèlica d’Anglès. Hi participa el Cor Gospel que s’ha format. Entre tots som unes 30 persones. De la parròquia som en Josep, l’Àngela, en Joan, en Pere... També hi ha en Ramon. La pregària comença a les 6 i acabem cap a 2/4 de 8 del vespre.\nDilluns, 30 / març / 2015\nFaig un xic d’endreça per la sagristia i l’església, com qui diu encatifada de fulles de llorer, de romaní, d’olivera, de palmes...\nA les onze celebro la missa de Setmana Santa al Centre de Dia. Ve a ser com un resum de tot el que celebrem aquests dies, amb benedicció del ram i veneració de la Santa Creu. Hi assisteixen unes 40 persones, la meitat usuaris del centre. M’hi fan d’escolans en Quim i l’Esteve. Entre tots fem arribar un gran petonàs als avis que hi participen, molts d’ells parroquians habituals fins que no han pogut més.\nS’organitza un sarau al face per haver publicat el comentari: “Per cert, ara diuen que voler fer uns funerals d'estat... ¿voleu dir que no ens volen colar gat per llebre i el que volen fer és una foto dels polítics de l'estat a Catalunya?”\nAlgú s’estranya que no celebri missa vespertina, com faig habitualment. Dubto que, cap de les persones que hi participen habitualment, no pogués participar a la celebració del matí.\nAl vespre vaig a Les Planes per col·laborar amb Mn. Jesús a la celebració de la penitència. Hi participen una trentena de feligresos.\nQuan acabem parlem de la imatge de sant Cristòfor de l’església, que fou esculpida per en Jaume Busquets i Mollera, el mateix escultor que va esculpir la Mare de Déu de la façana de la catedral de Girona i el Naixement de la façana de la Sagrada Família.\nPassades les 9, arribo a la doma. Els Cantaires estan assajant els cants de la Vetlla Pasqual. Dóna alegria.\ndimarts, 31 / març / 2015\nVaig a la barberia. Estan tallant els cabells a un infant. Els comento que quan, de petit, anava a la barberia, el barber de Can Capa (al començament del carrer Nou, al davant de Ca la Valentina), deixava que un periquito es passegés per les meves espatlles jugant amb el cabell tallat que queia. I així jo estava quiet. Per cert, vaig plegar d’anar a Can Capa quan vaig assabentar-me d’una batussa que hi hagué a aquell carrer.\nTambé parlem d’algun personatge pintoresc del poble.\nCelebro la missa més aviat que els altres dies ja que haig d’anar a ajudar a en Jesús, a la celebració de la penitència de Sant Feliu. Hi participen una seixantena de persones.\nBaixant de la Vall d’Hostoles, m’aturo a La Cellera. Encara són dintre de l’església, acabant la celebració. Hi ha una trentena de persones. Quan finalment acaben (ha costat prou!), saludo a la Lídia i, amb en Ramon i en Jordi, anem al bar del Centre a fer una queixalada.\nArribo a la doma a quarts d’onze.\nDimecres, 1 / abril / 2015\nEl matí feinejo pel despatx i atenc alguna visita. Cap al migdia vaig cap a Girona. Passo per la llibreria del bisbat a adquirir algun petit record pels nois i noies de la Professió de Fe d’Anglès. Enllesteixo el text del suplement que hauré d’enviar a primera hora de la tarda.\nVaig a dinar a Banyoles. Parlem dels nebots i de la família. També parlem de la Conxita Puig, de Sant Martí Sapresa, que ha morí ahir i que en Josep coneixia. El germà de la Conxita, en Lluís, havia fet d’aio del Collell quan hi eren els meus germans. De fet, la mare de la Conxita i d’en Lluís era de ca l’Estany de Sant Miquel de Campmajor.\nA la tarda, amb la Sònia, la Mònica, en Pau i l’Hèlder comentem la celebració de la Setmana Santa i preparem la Professió de Fe. Em dóna la impressió que hi posen interès.\nDesprés de la missa vespertina, a les 8, tenim la celebració de la penitència de la Parròquia. Ens hi ajuda en Jesús. Hi participen un centenar de persones. Crec que l’any passat érem gairebé el doble.\nA partir de les 9 del vespre, venen els cantaires parroquials per preparar bé repertori de la Vetlla Pasqual. Tindrem una celebració animada i lluïda.\ndijous, 2 / abril / 2015\nAl matí venen les confraresses de l’escombra. Fan neteja de l’església i ho deixen tot arreglat per les festes. Retiro la imatge de la Moreneta i, damunt del seu altar (l’únic de pedra de l’església) hi situo el sagrari. En Joan ha netejat els canelobres. Queda un monument clàssic i elegant.\nA Sant Martí Sapresa hi oficio lexèquies de la Conxita Puig i Estany (89 anys) de Can Padrosa. Hi ha molts familiars. També hi veig en Pere Coll de Banyoles, que és cunyat d’en Lluís Puig. En Lluís és l’únic que queda d’onze germans. Ha estat el que ha gestionat l’Hostal de la Perla d’Olot. També havia anat a fer paellades i dinars a festes populars. Per Olot, sempre es passeja amb una barretina musca.\nVenen a veure’m uns amics de El Figaró, el fill de l’escultor Josep Espelta i la seva muller, l’Anna. Parlem del llegat del seu pare i com fer-ne un bon inventari. Els comento que serà un bon capítol per la meva tesi. Dinem junts.\nA la tarda enllesteixo les celebracions que tinc al vespre de la Cena del Senyor. La primera és a Bonmatí. Hi participen unes 30 persones (l’any passat hi van participar unes 40). A Anglès hi participen unes 60 persones (el 2014 van ser unes 80). Faig el rentament dels peus a unes 80 criatures de la catequesi. Queda molt digne. M’hi fan d’escolà en Yaser, la Maria, en Sergi, en Quim. Quan acabem la celebració, dos dels escolans i les seves mares m’obsequien amb dos rams de flors.\nA les nou del matí surt el Viacrucis. Passem pel carrer Jacint Verdaguer, carrer d’Avall, l’Empedrat, la plaça de la vila, el carrer Major i l’església. Hi participen unes 70 persones. En Joan i en Ramon flanquegen la Creu amb una torxa cadascú. La creu la porten en Josep, la M. Elena, la Glòria, la maria, l’Albino, la Isabel, la M. Asunçao, la Cris, en Josep M., la M. Graça, la Manoli, la Conxita, la Montserrat, la Consol i la Mercè. La durada és d’uns 45 minuts i llegeixo de nou el text que vaig preparar pel Viacrucis de la Salut.\nA Sant Martí, participen 13 persones al viacrucis (l’any passat van ser 15) i el fem al pati que hi ha a l’atri de l’església. A Bonmatí hi participen 12 persones (l’any passat van ser 20).\nA primera hora de la tarda acabo de preparar les cerimònies de la tarda. A la vetlla de la Passió, a Bonmatí hi participen unes 24 persones (el 2014 van ser una quarantena). A Anglès hi participen unes 44 persones (el darrer any van ser una seixantena).\nVal a dir que la participació a les celebracions d’aquests dies ha davallat considerablement, per la raó que sigui. També dec tenir-hi la meva responsabilitat. Sovint s’ha fet dificultós trobar els col·laboradors suficients per viure dignament la celebració. Suposo que caldrà prendre alguna decisió per la celebració de la setmana santa del 2016 en el sentit d’unificar les celebracions d’entre setmana. Caldrà pensar-hi i parlar-ne.\nPublicat per el mossèn a 20:54