Comprensió lectora – Llengua catalana CEPA Alcúdia\nEtiqueta: Comprensió lectora\nComentari de Les vides negres també conten\n29 d’abril. Una setmana després de ser detingut per la policia de Baltimore, Freddie Gray moria a causa de les ferides provocades durant la detenció. L’enèsim cas de brutalitat policial als Estats Units va reobrir el debat sobre el racisme. Els aldarulls no es van fer esperar.\n‘Black lives matter’ / Les vides negres també compten (Ara Balears)\nEl de la caputxa negra a sobre el capó sóc jo, i el de l’anorac vermell és el meu germà petit. Va ser quan hi havia l’Obama, a la foto tinc catorze anys però és com si fos ara mateix, el moment va quedar-me gravat com quan marquen amb foc el bestiar. Pensava: què deu valdre, aquest cotxe? Un cotxe blanc que era dels blancs, encara que el portessin policies negres. Jo mai tindré un cotxe així, pensava, i em petava de riure, de fet encara em fa riure. Vam quedar ben retratats. Uns micos saltant sobre el cotxe patrulla, com quan a la guerra agafen un tanc enemic. El problema és quan l’enemic és el teu propi país i el teu país són els Estats Units, amb president negre i tot, la terra de les oportunitats, com l’oportunitat dels meus quan van embarcar-los de Kènia al Nou Món, cap als camps de cotó, cap als primers camps nazis de la història 1. Fixeu-vos en el nano de darrere, amb el dit aixecat, agafant-se el paquet i ballant. El cotxe és el seu cacauet, el seu plàtan 3. La policia havia matat un tal Freddie Gray, no el coneixia, és igual, en coneixia altres. El meu germà mateix, el de la foto, va acabar paralític en una topada amb cinc policies, després. Ja estàvem enganxats a l’heroïna. La policia entrava al barri amb els collons com pinyols, era la selva, el domini dels negres, la meitat de les cases estaven buides, no hi havia cap feina, al barri, eren cases comprades amb hipoteques escombraria, desclavaves les planxes de fusta de finestres i portes i ja tenies casa, i quan no hi cabies de merda te n’anaves a una altra i avall. Sortíem de nit i no ens veien, negres amb roba negra, com vaig a la foto. Érem sis germans i el meu nebot, que tenia mesos. Segons la meva mare, el meu pare era a la presó, però ni sabia el nom d’aquell home, i la cosa estranya seria que no fos a la presó, les presons són plenes de negres, com el barri, ja està, i qualsevol torna amb una dona hipopòtam que té sis fills i un nét. En fi. Les corredisses, l’estat d’excepció, tot aquell món dels còmics que el meu germà petit robava a la biblioteca, va arribar a Baltimore. El barri assetjat per la policia i l’exèrcit, toc de queda, helicòpters, furgonetes blindades, un merder de sirenes, i nosaltres tirant ampolles i pedres, enfilats al cotxe patrulla, robant a les botigues i cremant-ho tot. Una mica de justícia social. Encara que això de justícia social ho dic ara, llavors ni havia sentit *Strange fruit, la cançó que no canta Sinatra, jo només sabia que abans linxaven els negres i que ara ho feia la policia, sovint policies negres, en això estàvem pitjor, i que ara ens deien afroamericans 4 perquè érem mig americans, nascuts al costat fosc d’Amèrica, i que teníem números perquè un policia cagat de por o amb un mal dia ens fotés un tret. Però mireu com reia, aquell dia, amb una felicitat que no he sentit mai més. Cadascú té el seu moment de felicitat, això també és una fruita estranya, no la tries pas, per a un blanc pot ser el dia que es tira la Mila Kunis o l’Emma Stone, per a mi van ser els salts a sobre el capó, encara sento com s’abonyegava sota nostre, poc abans que al meu germà li trenquessin l’esquena.\n*Strange fruit és una cançó de la cantant Billie Holiday de l’any 1939 que tracta del cos d’un negre penjat a un arbre en contrast amb la imatge bucòlica del estats del sud d’EE.UU. La cançó fa referència als linxaments d’afroamericans que es produïen en aquests estats a final del segle XIX i principis del XX.\nEnllaç: La música negra\n1. Per què l’autor defineix els camps de cotó a on treballaven els seus padrins com els «primers camps nazis»?\n2. A quin tipus de conflicte (o conflictes) fa referència aquesta història de Toni Sala?\n3. En el text, hi apareix la frase: «El cotxe és el seu cacauet, el seu plàtan». Què deu voler expressar?\n4. A quina figura literària es refereix el narrador quan explica que actualment s’empra «afroamericà» en lloc de «negre»?\n5. Explica perquè duen accent aquestes paraules:\nKènia, món, érem, teníem, més.\n6. Llegeix aquesta notícia i relaciona-la amb el relat anterior.\nLa policia de Chicago mata un estudiant i una dona negres, la segona “per accident”\nLa ciutat ha registrat nombroses protestes en els últims dies contra l’abús de poder de la policia amb la població afroamericana\nARA Barcelona 27/12/2015\nLa policia de Chicago ha matat aquest diumenge a la matinada dues persones de color, la segona d’elles “de forma accidental”, segons fonts oficials. Es tracta d’una dona de 55 anys, Bettie Jones, mare de cinc fills, que era veïna d’un jove de 19 anys al qual la policia també va donar mort, en aquest cas al·legant que es va comportar de manera agressiva.\nEls agents de policia havien rebut una trucada de denúncia per violència domèstica. Un home assegurava que el seu fill, Quintonio LeGrier, de 19 anys i estudiant d’enginyeria, l’estava amenaçant. En arribar a l’habitatge, segons fonts oficials, es van trobar el noi colpejant la porta del pare amb un bat de beisbol.\nEls agents asseguren que van haver d’enfrontar-se a “una persona combativa” i li van disparar, fet que li va causar la mort. En el tiroteig, a més, la veïna Bettie Jones va rebre un tret “de forma accidental i va morir tràgicament”, segons la nota policial. “Estenem el nostre més profund condol a la família i amics”, afegeix.\nLa cosina de la dona morta, Evelyn Glover Jennings, va reclamar una “investigació exhaustiva” sobre els fets. “Vull respostes”, va afirmar als mitjans locals. Segons la família del jove mort, LeGrier tenia problemes mentals però no era agressiu.\nAquestes noves morts de persones negres a mans de la policia es produeixen després d’uns dies de nombroses manifestacions a la ciutat de Chicago contra l’ abús de poder de la policia amb la població afroamericana.\nLes protestes van esclatar en fer-se públic el vídeo de la mort d’un altre jove negre, de 17 anys, Lequan McDonald (ocorreguda feia un any), en què se’l veu caminant allunyant-se de la policia quan rep el primer dels 16 trets que li dispara un agent blanc.\nEn les protestes dels últims dies, els manifestants reclamaven la dimissió de l’alcalde, Rahm Emmanuel, el qual acusen d’haver encobert el policia blanc que va matar McDonald l’any 2014.\n1. L’autor fa un símil entre la situació extrema i sense drets dels «camps de cotó» dels Estats Units a on es practicava l’esclavisme i el «camp de concentració» nazis, posteriors, en què empresonaren els dissidents o contraris al nazisme (alguns d’aquests es convertiren en camps d’extermini). D’altra banda, cal reparar que «camp» es pot referir tant a una ‘extensió de terreny’ com a ‘campament’.\nEn els estats del sud d’Estats Units durant gran part del segle XIX es practicà l’esclavisme. La majoria del esclaus eren de raça negra i molts d’ells havien de fer feina en plantacions de cotó. En les eleccions presidencials de 1860, el Partit Republicà dels Estats Units, dirigit per Abraham Lincoln havia fet campanya en contra de l’expansió de l’esclavitud més enllà dels estats en els quals ja existia. La victòria republicana en les eleccions provocà que set estats del Sud declaressin la secessió de la Unió.\nL’esclavitud és considerada avui en dia il·legal a tots els països del món i és una activitat criminal condemnada per les convencions de les Nacions Unides. Malgrat això, en alguns països com Myanmar (Birmània) i Sudan encara existeix, així com l’explotació infantil, que inclou la prostitució infantil i l’explotació de la mà d’obra infantil també existeixen en algunes regions de l’Àsia de l’Est, l’Àfrica i l’Europa de l’Est. Aquestes persones podrien ser considerades esclaves, ja que no tenen dret a queixar-se ni a abandonar aquesta situació perquè podria perillar la seva integritat física. El tràfic de persones consisteix a transportar i vendre persones per a l’esclavitud, especialment sexual.\n2. Tracta tant del racisme (Doctrina que propugna la inferioritat d’unes races o ètnies humanes respecte a les altres, en virtut de la qual se’n justifica la discriminació, la segregació social, l’explotació econòmica, etc.) i també de la justícia social que propugna el reconeixement dels drets socials dels individus, atenent no solament a llur treball, sinó també a llurs necessitats.\n3. Anteriorment, el protagonista, mentre contemplava la fotografia, s’ha definit com a mico (moneia) a causa dels bots que pegaven damunt el cotxe de policia. Segurament, per a ells, el vehicle era equivalent a un trofeu, com ho pot ser un plàtan o cacauets per a una moneia.\n4. Es tracta de l’eufemisme, que és una figura que consisteix a emprar un mot o una expressió suau, inofensiu, en lloc d’un de dur, indelicat, desplaent, etc.\n5. Kènia: és una paraula esdrúixola (la síl·laba tònica és l’antepenúltima) de tres síl·labes (Kè-ni-a) i aquest tipus de paraules sempre duen accent. Com que la e tònica es pronuncia oberta du accent greu o obert.\nMón: és un accent diacrític que serveix per distingir aquest cas, que significa ‘la Terra’, del possessiu àton equivalent a ‘el meu’ utilitzat en expressions com «mon pare».\nÉrem: s’accentua perquè és una paraula plana (la síl·laba tònica és la penúltima) que no acaba en vocal, vocal més essa, -en o -in. La e es pronuncia tancada i, per això, du accent agut o tancat.\nTeníem: és un cas similar a l’anterior. És una paraula de tres síl·labes (te-ní-em), que és plana i s’accentua perquè no acaba en vocal, vocal més essa, -en o -in. La i sempre du accent tancat.\nMés: És un cas d’accent diacrític. S’accentua quan és un adverbi de quantitat per distingir-lo de part de l’any (mes de febrer), de la conjunció equivalent a ‘però’ (la idea és bona, mes no és nova), o del possessiu àton plural (mes amigues).\nllenguacatalanacepaalcúdia\tUncategorized\tDeixa un comentari febrer 4, 2016 Abril 15, 2019 8 Minutes\nComprensió lectora i anàlisi d’un text sobre la lectura\nLLEGEIX AQUEST TEXT I RESPON LES PREGUNTES SEGÜENTS.\nHI HA UNA FORTA tendència a dictaminar què1 s’ha de llegir i què no s’ha de llegir. Aquesta tria l’acostumen2 a fer els qui tenen un criteri exigent, i sovint exclusivista, de la lectura.\nÉs una actitud que es manifesta en molts camps, perquè3 sembla que ens agrada la disjuntiva: això o allò. I un cop hem optat per un criteri, la tendència a condemnar els qui no el comparteixen sembla, lamentablement, inevitable.\nPotser4 perquè, ja d’adolescent, vaig ser un lector irregular, espontani, gens instruït sobre què estava bé i què estava malament llegir, em costa admetre que hi ha uns llibres indispensables. Em sembla que1 Oscar Wilde, sovint provocatiu però també lúcid, tenia raó quan deia: “És absurd tenir una norma sobre allò que s’ha de llegir i allò que no. Més de la meitat de la cultura intel·lectual moderna depèn d’allò que no s’havia de llegir”.\nLa llibertat de lectura és com la llibertat estètica. O com la d’escoltar una música entre totes les músiques. Al capdavall, els orígens de la paraula cultura són ben explicatius. En temps antics, llegir tenia el significat de collir, i més encara: equivalia a escollir. ¿Escollir pel gust propi o per identificar-se amb la tria que ha fet un altre?\nHi ha llibres que1 han aconseguit ser els preferits per uns entesos, que han aplicat a la lectura uns criteris perfectament vàlids de valoració. Però la lectura està a les mans de tothom, afortunadament, i ja no és el privilegi d’una minoria civil o eclesiàstica. El llibre pot ser4 un plaer o una medicina. O tot alhora.\nEls llibres que agraden a tothom fan pudor, va dir Nietzsche. Aquests radicals són els antilectors.\nJOSEP M. ESPINÀS, Arabalears.\n1. Tria el títol que s’adeqüi més al contingut del text i justifica’n l’elecció.\na. Elogi de la lectura b. Llibertat per als llibres. c. Cap llibre sense lector\nd. A favor dels llibres imprescindibles\n2. Digues si són veritables o falses aquestes opinions:\na. Hi ha gent que decideix què s’ha de llegir.\nb. Es tendeix a desaprovar l’opció descartada.\nc. Segons Wilde, és contrari al sentit comú seguir una norma a l’hora de llegir.\nd. Hem d’escollir les nostres lectures tenint en compte els entesos perquè saben aplicar uns criteris de lectura perfectament vàlids.\n3. Quina és la tesi de Josep M. Espinàs? En quin paràgraf es troba? Quin són els seus arguments?\n4. Analitza gramaticalment aquests casos:\nCas 1: quina diferència hi ha entre aquestes fomes?\nDictaminar què s’ha de llegir:\nEm sembla que Oscar Wilde:\nHi ha llibres que han aconseguit:\nCas 2: quin sintagma substitueix el pronom apostrofat (l’):\nCas 3: Seria incorrecte escriure la forma “perquè” separada en aquest cas?\nCas 4: quan s’ha d’escriure junt i quan s’ha d’escriure separat?\na. Hi ha gent que decideix què s’ha de llegir. F (que vol marcar què s’ha de llegir, té la tendència, és partidària)\nb. Es tendeix a desaprovar l’opció descartada. V\nc. Segons Wilde, és contrari al sentit comú seguir una norma a l’hora de llegir. V\nd. Hem d’escollir les nostres lectures tenint en compte els entesos perquè saben aplicar uns criteris de lectura perfectament vàlids. F\nLa seva tesi és que la tria del lector ha de ser lliure perquè les imposicions elitistes o dels entesos descoratgen els lectors.\n1r argument: Ens agrada la disjuntiva i, per això, hi ha una tendència general a condemnar l’opció que no s’ha triat.\n2n i 3r argument: L’exemple personal com a lector espontani i l’argument d’autoritat d’Oscar Wilde (“és absurd seguir una norma a l’hora de llegir”).\n4t La lectura s’associa al gust propi* i llibertat.\n5è L’accés general a la lectura fa que no sigui un privilegi d’un grup concret.\n6è Es pot llegir només per plaer.\n7è La imposició d’un criteri extern i elitista desencoratja els lectors*.\nCas 1: quina diferència hi ha entre aquestes fomes:\nDictaminar què s’ha de llegir: és un pronom interrogatiu indirecte.\nEm sembla que Oscar Wilde: és una conjunció que relaciona una oració principal “Em sembla que” amb una altra de subordinada “Oscar Wilde tenia raó…”.\nHi ha llibres que han aconseguit: és un pronom relatiu que substitueix “llibres”, que és l’antecedent, i relaciona la primera oració amb la segona: “que han aconseguit”.\nOrdre neutre: Els qui tenen un criteri exigent (subjecte) acostumen a fer (verb) aquesta tria (CD = LA).\nCas 3: Seria incorrecta escriure la forma perquè separada en aquest cas?\nSí. Escrivim “perquè” quan és una resposta a la pregunta “per què“: Per què fas rubiols? Perquè és una tradició que se’n facin per Pasqua.\nD’altra banda, cal tenir en compte que “per què” s’escriu tant en preguntes directes com indirectes: “Per què no vendràs?” i “No sé per què no vendrà”.\nFinalment, “per què” també pot ser un pronom relatiu: “El pont per què (= pel qual) passa el tren és perillosíssim”.\nPotser = adverbi de dubte + verb en indicatiu\nPot ser que = perífrasi verbal + verb en subjuntiu\n– Potser plourà [diferent de Pot ser que plogui].\n– A hores d’ara potser ja han acabat [diferent d’ <<A hores d’ara pot ser que ja hagin acabat>>].\n-El llibre pot ser un plaer. / Els llibres poden ser un plaer.\nllenguacatalanacepaalcúdia\tCatalà C1, Català C2, ESPA N2M1 (tercer), ESPA N2M2 (quart)\tDeixa un comentari Mai 5, 2014 Abril 15, 2019 4 Minutes\nDeixeu-me ser una mica maleducat (comprensió lectora)\nALGUNA COSA es fa malament a les classes de català quan un jove brillant de la generació més ben formada se t’acosta i et diu: “Puc fer servir reimaginar?” “Sí, esclar, per què ho preguntes?” “És que el corrector automàtic m’ho subratlla i no és al diccionari”.\nI és que el català s’ensenya massa com un camp ple de mines i massa poc com a font de joc i creació. I al final s’oblida que una llengua té regles, sí, però són productives, i això impedeix ficar-la en un diccionari, per gruixut que sigui.\nAquest biaix pobre d’esperit encara impregna molts manuals i treu el nas a l’Optimot, el portal institucional dedicat a resoldre dubtes lingüístics.\nImagineu que no sabeu si heu d’escriure mal educat o maleducat. L’Optimot us ho resol ràpidament. Diu que heu d’escriure mal educat, perquè en aquest cas, segons el diccionari, l’adverbi mal no s’ha convertit en prefix, com passa a malcriat.\nEn canvi, a la Gramàtica del català contemporani, la lingüista Lluïsa Gràcia ens desconcerta afirmant que encara que maleducar no sigui als diccionaris, “a diferència de maleducat ”, és una forma possible que el parlant pot crear espontàniament.\nGràcia s’equivoca: maleducat tampoc és als diccionaris. Però és un error disculpable. ¿Té sentit que hi hagi malcriats, malparits i no maleducats? Com ella diu molt bé, és una forma possible que sempre es pot crear. Com podem crear reimaginar afegint el prefix re- al verb imaginar. Són paraules formades aplicant correctament regles de la llengua i, per tant, correctes, siguin o no al diccionari.\nDe fet, hi ha raons per preferir maleducat a mal educat, perquè maleducat, com malcriat o malparit, no és la simple suma de l’adverbi mal i el participi d’un verb, com ho prova el DIEC2 entrant mal educat amb un sentit específic, i no, per exemple, mal vestit.\nALBERT PLA NUALART 12/04/2014\nEn aquesta fitxa es parla de mots prefixats amb re-: http://www14.gencat.cat/llc/AppJava/index.html?action=Principal\nA mi em sembla que aquesta font de joc i creació no l’explotem gaire. Penso que som poc agosarats a l’hora de crear. Per exemple transformar noms en verbs o en adjectius. O mirar de trobar aquella paraula que sovint se’ns “imposa” o ens imposem d’un altre idioma. Per exemple, no sé si el verb “becainar”, de becaina, podria arribar a ser admesa. O un “desvel”, de desvelar, una cosa que desvelem. O “bestret”, a partir d’una accepció de “bestreure”, de l’Alcover-Moll: “Contar o descobrir allò que caldria tenir secret”. Tant “desvel” com “bestret” no podrien substituir “spoiler”? Rieu, si voleu, no en sóc un especialista ni pretenc ser-ne, però jo veig que últimament en català no creem gran cosa, sinó que anem a remolc d’altres idiomes. On tenim el geni de la llengua que va crear tants refranys, frases festes i girs lingüístics a partir de la genuïnitat?\nMolt d’acord, i moltes gràcies per “desvelar” una accepció de bestreure que desconeixia totalment. Així podríem tenir una homonímia nova (la del participi bestret o la dels substantiu bestreta, la que més ens agradi).\nPel que fa a això de convertir substantius en verbs i adjectius, l’anglès ho fa molt, i sense rubor. Del seu clàssic “gardening” per què no podem dir en català “jardinejar” en comptes d’arreglar les plantes o el jardí? I de treballar l’hort en podríem dir “hortejar”? De fet, ja ho fem, per exemple, amb discursejar a partir de fer discurs. Però potser al final és perillós i acabem conjugant el verb “malastrugançar”.\nA Pla li vull comentar que jo sóc dels panolis (1) que quan el marcador de text li deia que maleducat no era correcte, el separava. Però està clar que junt, com a adjectiu, funciona millor, i no el tornaré a corregir.\n1. Panoli: Beneit, curt d’enteniment, ignorant.\nText i comentaris extrets de l’Arabalears. Un tast de català, Albert Nualart: http://www.arabalears.cat/premium/Deixeu-me-mica-Maleducat_0_1118888127.html\nDIGUES SI AQUESTES AFIRMACIONS SÓN VERITABLES O FALSES:\n1. Reimaginar és una paraula incorrecta.\n2. A través de l’entreteniment es pot fomentar la creació de paraules.\n3. Lluïsa Gràcia s’equivoca inexcusablement quan diu que maleducat no surt al diccionari.\n4. Segons l’autor, escriure mal educat separat és incoherent respecte d’altres paraules.\n5. Sucarrat creu que “desvel” té el mateix significat que “spoiler”.\n6. “Jardinejar” i “hortejar” podrien ser paraules noves.\n1. Reimaginar és una paraula incorrecta. F (Que no surti al diccionari no implica que ho sigui.)\n2. A través de l’entreteniment es pot fomentar la creació de paraules. V\n3. Lluïsa Gràcia s’equivoca inexcusablement quan diu que maleducat no surt al diccionari. F (És un error disculpable.)\n4. Segons l’autor, escriure mal educat separat és incoherent respecte d’altres paraules. V\n5. Sucarrat creu que “desvel” té el mateix significat que “spoiler”. F (Podria tenir el mateix significat).\n6. “Jardinejar” i “hortejar” podrien ser paraules noves. V\nllenguacatalanacepaalcúdia\tCatalà C1, Català C2, ESPA N2M2 (quart)\tDeixa un comentari Abril 14, 2014 Abril 15, 2019 3 Minutes\nLlibres i telèfons mòbils\nLlegeix aquest text.\nAra fa pocs dies ens assabentàvem que la llibreria Documenta, a tocar de la plaça del Pi, havia hagut de recórrer a un soci capitalista i a una campanya de micromecenatge per sobreviure: amb això, Josep Cots, el llibreter en cap de l’establiment, podrà llogar un altre local, més assequible, i continuar la seva magnífica tasca de molts anys. La raó per la qual Cots i els seus han de mudar-se és que el lloguer d’un local com el que tenien ha quedat subjecte a la nova llei de lloguers de locals comercials, i el preu que ara demanen els amos per aquells metres quadrats és, imagino, deu vegades superior al que pagaven. Per aquesta mateixa raó, i amb menys fortuna, la llibreria Cervantes y Canuda també ha hagut de tancar, i en el seu lloc ja funciona una botiga de roba bona, bonica i barata (és un dir). Ai, amics Santi i Ramon, i Xavier, com us enyoro! Com aquesta, ha caigut la llibreria Jaimes, que s’ha hagut de traslladar a un local menys car, i han caigut, als últims dos anys, dues o tres llibreries més, entre elles l’emblemàtica Áncora y Delfín —l’emblema de la qual partia de la marca tipogràfica de l’editorial d’Aldo Manuzio, veneciana, establerta ja al segle XV—, la llibreria Roqué, als Jardinets de Gràcia, i les dues llibreries Platón, a la part alta de Barcelona. Però abans n’havien caigut una pila: van desaparèixer, per exemple, les tres (tres!) Llibreries Franceses que hi havia a Barcelona (una a la Rambla, la primera a desaparèixer, una altra a la cantonada de Diagonal amb Muntaner, i la més gran al passeig de Gràcia).\nPerò si els locals que ocupaven aquestes llibreries desaparegudes o traslladades ara són ocupats per negocis que poden pagar un lloguer sis, vuit o deu vegades superior, deu ser perquè allò que despatxen es ven molt, i amb un marge de benefici molt més gran que els llibres. Només podem arribar a una conclusió: si moltes llibreries de nou —quant a les de vell, caldria fer un altre article— han hagut de tancar o passen dificultats, això es deu, bàsicament, al fet que els llibres són relativament cars (posem-hi una mitjana de 20 euros), però, en especial, al fet que ara hi ha molts menys lectors que fa, diguem, 30 anys.\nL’editor de Quaderns Crema, Jaume Vallcorba, va dir-me ara fa poc que l’edat mitjana dels lectors al nostre país era de 60 anys: això vol dir que hi ha molta gent d’entre 40 i 80 anys que llegeix, molt poca de menys de 40, i també poca —perquè solen morir-se— de més de 80.\nPerò continuem el raonament more geometrico: per què ara hi ha menys gent que llegeix? Se m’acuden dues raons: la primera, fonamental, és que ni a l’ESO ni al batxillerat no ensenyen prou literatura i, la que ensenyen sovint fa perdre als nois i noies les ganes de llegir (per exemple, les novel·les gracienques de Mercè Rodoreda, o les de Pedrolo, anys enrere, o la poesia de Martí i Pol); la segona, que el telèfon mòbil, en totes les seves variants, i, damunt, tota la resta de ginys electrònics —paraula que ja es fa servir per a qualsevol cosa, com ara els cigarrets “electrònics”, que no porten cap xip, i solament una pila com les de tota la vida, i són, per tant, només “elèctrics”— han acostumat la gent jove a distreure’s d’una manera molt més passadora que llegint, més barata, més interactiva i més generadora de sociabilitat.\nNomés cal passejar pel carrer, o agafar l’autobús, el tren o el metro per adonar-se de fins a quin punt les generacions més joves —fins als 40 anys?— depenen psicològicament i somàticament d’aquests artefactes. Després, quan són a casa, ja no miren tant la televisió, però continuen atrapats, com una rata, en el parany dels facebooks, els twitters i els whatsapps. Enmig d’aquesta enorme acumulació d’estris per a la distracció i la comunicació amb els altres, la lectura, que resta com una operació solitària i que sempre ha despertat un respecte distant per part dels qui veuen un ésser llegir, tendirà a esfumar-se.\nDigues si les afirmacions següents són vertaderes o falses.\na) A causa de la crisi econòmica algunes llibreries han hagut de tancar.\nb) Jaume Vallcorba ha fet un estudi el resultat del qual demostra que la mitjana d’edat dels lectors és de seixanta anys.\nc) Jaume Vallcorba és l’editor de Quadern Crema.\nd) Les novel·les de Gràcia de Mercè Rodoreda fan perdre les ganes de llegir dels nins.\ne) Els telèfons mòbils i la resta de ginys electrònics han acostumats els joves a distreure’s d’una manera més passable que no llegint.\nf) Els joves tenen addició a aquests ginys tecnològics.\nMoltes de llibreries han hagut de tancar o canviar de local a causa de la pujada de preu dels lloguers.\n1.2 Els locals ara estan ocupats per negocis més rendibles.\nEls llibres són relativament cars i el nombre de lectors han disminuït respecte fa un parell d’anys.\nLa gent jove llegeix manco que l’adulta.\n3.1 Hi ha més pocs lectors perquè a l’escola no s’ensenya prou literatura i les lectures no són engrescadores.\n3.2 Les possibilitats que ofereixen els telèfons mòbils nous fan la vida més passable als joves.\nDavant la distracció i sociabilitat de les noves tecnologies, la lectura desapareixerà.\nDarrerament, moltes de llibreries han hagut de tancar o canviar de local per la pujada de preu dels lloguers. El negoci no és tan rendible, perquè els llibres són cars i el quantitat de lectors ha disminuït. La gent jove llegeix manco que l’adulta ja que a l’escola no s’ensenya prou literatura i les lectures no són engrescadores. D’altra banda, les possibilitats que ofereixen els telèfons mòbils fan la vida més entretenguda als joves i, davant la distracció i sociabilitat que ofereixen les noves tecnologies, la lectura tradicional desapareixerà.\nSOLUCIONS DE LES PREGUNTES DE LA COMPRENSIÓ LECTORA\nA causa de la crisi econòmica algunes llibreries han hagut de tancar. F\nJaume Vallcorba ha fet un estudi el resultat del qual demostra que la mitjana d’edat dels lectors és de seixanta anys. F (No es diu que hagi fet cap estudi.)\nJaume Vallcorba és l’editor de Quadern Crema. F (Quaderns Crema)\nLes novel·les de Gràcia de Mercè Rodoreda fan perdre les ganes de llegir dels nins. V\nEls telèfons mòbils i la resta de ginys electrònics han acostumats els joves a distreure’s d’una manera més passable que no llegint. V (passadora = passable)\nEls joves tenen addició a aquests ginys tecnològics. F (addicció)\nllenguacatalanacepaalcúdia\tResums\tDeixa un comentari febrer 12, 2014 Abril 15, 2019 5 Minutes\n1. Què és llegir?\nLlegir: consisteix a oralitzar la grafia, tornar la veu a la lletra callada.\nLlegir és comprendre.\nLlegir és descobrir les intencions en què s’usa cada discurs, les estratagemes que amaga, les ideologies o tergiversacions que manega. (Daniel Cassany)\nConsisteix en el fet que, si a qualcú li donen improvisadament un text imprès, el pugui llegir en veu alta, sabent què diu i fent-ho saber als altres. (José M. Valverde)\n2. Quins són els mecanismes de comprensió d’un text?\nLa comprensió o la interpretació del text és l’aportació dels receptors a la construcció del significat textual: un text significa en la mesura que uns receptors el poden entendre. I aquest “treball” d’interpretació és un procés estratègic, en què els receptors utilitzen tot tipus d’informació (la que sorgeix del text mateix, la dels coneixements emmagatzemats en la memòria, la d’experiències prèvies o del context de la comunicació, etc.) i posen en fucionament els mateixos mecanismes cognitius amb la finalitat d’arribar a una determinada interpretació i dotar així el text d’un sentit complet. (Conca i altres, 1998).\n3. Llegir com un escriptor\nL’únic model per escriure una carta és una carta ja escrita. Un escriptor competent ha llegit i llegeix textos escrits exactament com un nen escolta. Podem aprendre incidentalment, quan a mesura que llegim el text l’estam escrivint com un lector.\nPer exemple: estam llegint una revista i, de cop i volta, ens aturam per fixar-nos atentament en l’ortografia de la paraula xou: no és una paraula nova, el que ens sorprén és l’adaptació catalana de la grafia anglesa show, hem après la nova grafia incidentalment, perquè no llegíem la revista amb la intenció d’aprendre-la.\nEn canvi, llegim com un receptor quan ens interessa comprendre només la informació que porta el text (per això hi ha bon lectors que són escriptors imcompetents). Daniel Cassany, Descriure escriure.\n4. Què ens impel·leix a llegir?\nEntendre el que es llegeix és la base de tota formació. I no és, com a vegades sembla, una simple qüestió de tècnica lectora. Requereix, per sobre de tot, curiositat -que en el fons és el motor del progrés humà-, receptivitat, empatia. Tenir bona comprensió lectora és fer teu el que llegeixes. I d’alguna manera ficar-t’hi dintre, obrir-hi escletxes que et permetin primer entendre-ho i després anar més enllà. Això és incompatible amb una idea de l’ensenyament que va desterrant la filosofia i les humanitats i que sembla tenir un objectiu primordial: modelar l’ Homo economicus , és a dir, avançar en el procés ideològic de construir humans d’una sola dimensió.\nJosep Ramoneda (Diari Ara Balears, 9-10-2013)\nllenguacatalanacepaalcúdia\tB1-B2, Català C1, Català C2, Comentari de text, ESPA N2M1 (tercer)\tDeixa un comentari febrer 25, 2013 Abril 15, 2019 2 Minutes


Nova formació a l’arxidiòcesi sobre el mètode de primer anunci ’Alpha’\nEl dissabte 21 d’octubre es va fer a Tarragona una nova formació sobre Alpha, un mètode de primer anunci que de la mà de la Delegació diocesana de pastoral de joventut s’està implementant a la nostra arxidiòcesi.\nLa formació la va realitzar una part de l’equip de la Delegació de Joves de Tarragona i de Barcelona. Unes 40 persones procedents de les parròquies de Tarragona, Reus, Riudoms, Vinyols i els Arcs, Santa Coloma de Queralt, Montblanc i Vila-seca van participar en aquesta formació per tal de poder iniciar conjuntament el curs el proper gener del 2018.\nAquest mètode es va iniciar l’any passat a les parròquies de Creixell, Montblanc i Riudoms, on hi van participar més de 120 persones. Per aquest curs es preveu doblar el número de cursos i participants.\nAlpha és un mètode que s’està realitzant arreu del món, i vol ser un primer anunci per aquelles persones que s’han allunyat de la vivència de la fe, o que desconeixen el missatge de Jesús. Una mètode de cara a la nova evangelització que el papa Francesc urgeix a totes les esglésies diocesanes.\nPer a més informació podeu adreçar-vos al correu info.delejot@gmail.com.


Experts de vuit estats avaluen si la nuclear d’Ascó pot continuar operant a llarg termini\nEl Consell de Seguretat Nuclear va emetre, la setmana passada, un informe favorable a allargar la vida útil d'Ascó I i II fins al 2030 i 2031, respectivament\nActualització: 02.08.2021 - 17:59\nUna comitiva d’onze experts de vuit estats diferents han visitat la central nuclear d’Ascó per avaluar si està preparada per operar “més enllà de la vida establerta en el seu disseny inicial”. La missió s’ha anomenat SALTO (Aspectes de Seguretat en l’Operació a Llarg Termini, en les sigles en anglès) i els experts formen part de l’Organisme Internacional de l’Energia Atòmica (OIEA).\nLa comitiva ha estudiat les accions que ha fet l’Associació Nuclear Ascó-Vandellòs II (ANAV) perquè les unitats Ascó I i II puguin seguir operant una dècada més, “d’acord amb els més alts estàndards internacionals de seguretat”. ANAV vol allargar l’operativitat de les tres nuclears que explota (les dues unitats d’Ascó i Vandellòs II) i destaca que s’ha renovat tecnològicament els equips i el manteniment i s’han millorat estructures, sistemes i components, així com la gestió del coneixement amb “el relleu generacional” i de formació dels treballadors.\nEls membres de la missió SALTO procedien d’Argentina, Bèlgica, Bulgària, Eslovènia, l’estat francès, els Països Baixos, la República Txeca i Suècia. Els experts de l’OIEA han fet recomanacions i suggeriments a ANAV per reforçar l’operativitat de la nuclear d’Ascó a llarg termini i han identificat bones pràctiques d’altres nuclears del món que pot incorporar la planta. ANAV les estudiarà i desenvoluparà un pla d’acció per incorporar-les als seus processos.\nEl Consell de Seguretat Nuclear va emetre, la setmana passada, un informe favorable a allargar la vida útil d’Ascó I i II fins al 2030 i 2031, respectivament.\nEl procés d’avaluació va començar el 2019 amb una avaluació preliminar i es continuarà desplegant fins al 2025. Els experts van visitar la central entre el 20 i el 29 de juliol proppassats.


La COVID no permetrà realitzar la Vertikalm aquest cap de setmana però tothom qui ho vulgui la podrà fer individualment - Garrotxa Digital\nLa COVID no permetrà realitzar la Vertikalm aquest cap de setmana però tothom qui ho vulgui la podrà fer individualment\nSant Privat d'en Bas (La Vall d'en Bas) - publicat a les 13.17\nComentaris tancats a La COVID no permetrà realitzar la Vertikalm aquest cap de setmana però tothom qui ho vulgui la podrà fer individualment\nAquest cap de setmana s’havia de celebrar la sisena edició de la Vertikalm a la Vall d’en Bas. Enguany havia de ser, a més a més, el Campionat de Catalunya de curses verticals, però la situació de la pandèmia ho ha impedit. Tot i que ja fa dues temporades que es duu a terme, molta gent enguany descobrirà que pot fer la seva pròpia cursa en qualsevol moment, enregistrant el seu a temps a través de l’aplicació d’Open Trail Races.\nJoan Domènech, organització Vertikalm: Senzillament, t’has de baixar l’aplicació pel mòbil, vas a la plaça Major de Sant Privat. Et dona la sortida i vas encaminant la ruta. T’avisa quan passes el punt entremig i quan arribes a dalt l’aplicació ho detecta i et marca el crono i et pots comparar amb el que han fet altres atletes.\nUna de les pegues de no poder realitzar la Vertikalm, és el fet que no es podrà fer entrega dels beneficis de la prova a la Fundació Albert Bosch, com es feia cada any. Això sí, enguany, cada participant que ho vulgui podrà fer el seu donatiu de manera voluntària.\nEl seguiment de la vaga del transport sanitari es manté prop del 100% en la primera setmana de convocatòria\nMercè Serrat és la guanyadora del sorteig de l’Associació de Comerciants d’Olot\nAquest matí s'ha conegut el guanyador o guanyadora del sorteig de l'Associació de Comerciants d'Olot. Una mà innocent ha extret la butlleta a la plaça 1 d’octubre de la capital garrotxina. La persona afortunada, Mercè Serrat de Sant Jaume de Llierca, podrà…\nEl Festival del Foc i de la Llum omplirà Olot amb una cinquantena d’instal·lacions l’11 de novembre\nEl Festival del Foc i de la Llum emplenarà amb una cinquantena d’instal•lacions racons d’Olot, des de la vora del riu fins a les grederes. Tot i que serà l’11 de novembre, les activitats comencen 15 dies abans amb la Fumerola, una trobada amb els autors…\nAquest dissabte al matí, centenars de garrotxins s’han desplaçat fins a la capital catalana per assistir a la manifestació d’aquesta tarda contra la sentència del judici del procés. A 2/4 de 12 del matí, els 7 autocars plens a vessar organitzats des…


Educació Secundària Obligatòria: 2017\nAquest divendres, els alumnes de 3r d'ESO han\nUs deixem una mostra de la sortida.\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 20:48 Cap comentari:\nAra toca a 4t B!\nTambé hem anat al CEM La Bordeta.\nA fer esport "a tope"\nEn deixem una mostra:\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 17:33 Cap comentari:\nDivendres 10/XI. 4t A De marxa fent esport!\nDivendres 10 de novembre els alumnes de 4t ESO A han anat al CEM "La Bordeta" per realitzar l'activitat, "De Marxa fent Esport", dins de l'assignatura d'Educació Física.\nl'IBE (Institut Barcelona esports) de l'Ajuntament de Barcelona, l'organitza per promocionar els hàbits saludables, mitjançant l'activitat física, i ajudar que practiquin esport en el seu temps de lleure.\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 20:17 Cap comentari:\n2n d'ESO participa al XXXè TRIATLÓ ESCOLAR\nEl passat 1 de juny l'alumnat de 2n d'ESO va participar al XXXè triatló escolar organitzat per l'Institut Barcelona Esports de l'Ajuntament de Barcelona a la Base Nàutica Municipal de Barcelona. Cal destacar que en l'actual edició van participar més de 2000 i que els nostres atletes van realitzar un magnífic paper en la seva primera experiència en una prova combinada (50 metres natació, 2000m ciclisme i 1000 metres cursa a peu). Fins i tot 5 dels nostres alumnes (3 nois i 2 noies) van classificar-se entre els 30 primers de la seva categoria, obtenint així una medalla commemorativa.\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 12:51\nEntrega i recollida de medalles del XXXè TRIATLÓ ESCOLAR\nEl passat 15 de juny va tenir lloc al Centre Cívic Convent de Sant Agustí l'entrega i recollida de medalles dels nostres 5 campions i campiones per haver quedat entre els 30 primers classificats de la seva categoria.\nDonem doncs, una gran enhorabona a les nostres campiones...\nCarlota Cruz (13è lloc de la seva categoria)\nCristina Soler (15è lloc de la seva categoria)\ni als nostres campions!!!!!!!\nArnau Marimón-Clos (19è lloc de la seva categoria)\nPau Dorca (20è lloc de la seva categoria)\nDavid Fuertes (32è lloc de la seva categoria)\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 15:32 Cap comentari:\nEls mosaics de 3r d'ESO\nEls nostres alumnes de 3r d'ESO han fet veritables obres d'art amb la geometria.\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 11:32 Cap comentari:\nEl divendres 12 de maig tots els alumnes i professors de l'ESO van celebrar la festa de la nostra fundadora.\nRecordem-ho en 2 minuts!\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 12:49 Cap comentari:\nEl 21 d'abril vam fer una gran festa , per celebrar Sant Jordi.\nEns va visitar en Francisco Díaz Valladares, premi edebé de literatura juvenil, 2017.\nDesprés, els alumnes de 4t d'ESO ens van preparar una celebració i entrega de premis molt bonica, com podeu comprovar....\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 12:42 Cap comentari:\nFem campanya per erradicar la SIDA\nEls alumnes de 4t d'ESO , des de l'optativa de biologia i geologia, hem fet campanya per aconseguir l'erradicació de la SIDA.\nUn grup d'alumnes han fet reportatge , que compartim en aquest bloc:\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 13:49 Cap comentari:\nEls alumnes de 3r d'ESO aprenem sobre salut mental.\nDesprés de treballar-ho a l'aula,\nLa fundació Pro-avis\nAmb el seu programa "ments despertes", ens han ajudat a entendre-ho millor, amb una xerrada-col·loqui força interessant.\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 16:26 Cap comentari:\n2n d'ESO visita el Monestir de Pedralbes\nEl divendres, 31 de març, els alumnes de 2n d'ESO van visitar el Monestir de Pedralbes.\nL'objectiu de la sortida era apropar les noies i nois a l'ambient d'aquest recinte religiós i també a una part de la història de Catalunya.\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 21:34 Cap comentari:\nJa han estat entre nosaltres les alumnes del gymnasium Emil von Behring, de Spardorf, alemanya.\nUna setmana intensa i ben aprofitada!\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 12:14 Cap comentari:\n4t d'ESO: Visita als Salesians\nPer ajudar els nostres alumnes a prendre una bona decisió sobre el seu futur acadèmic i/o professional, el 17 de febrer els alumnes de 4t d'ESO van anar als Salesians.\nDesprés d'una explicació sobre el batxillerat i els cicles formatius, hi van poder gaudir de tallers (adreçats als estudiants de cicles), i d'una taula rodona. Els nostres exalumnes de Santa Dorotea, els hi van fer d'amfitrions i van explicar la seva experiència en els estudis post- obligatoris.\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 12:09 Cap comentari:\nCelebrem St Joan Bosco\nUna de les grans festes de l'escola\nHo celebrem !\nPublicat per Salesianes Sarrià Santa Dorotea a 17:47 Cap comentari:\nSalesianes Sarrià Santa Dorotea\nBlogs 1r d'ESO\nBlogs 2n d'ESO\nBlogs 3r d'ESO\nBlogs 4t d'ESO\nEntrega i recollida de medalles del XXXè TRIATLÓ E...


A aquest ítem o secció d’economia i tecnologia li falten o no hi ha notes o referències bibliogràfiques específiques .\nPlanta minera de Monteponi a Sardenya\nLa indústria minera (o també la indústria extractiva ) és la part del sector primari que s’ocupa de l’extracció i el processament de matèries primeres minerals (sòlides, fluides, gasoses), energètiques i no energètiques o altres materials geològics procedents de l’ escorça terrestre , normalment (però no sempre) des d’un dipòsit , una vena o una capa de carbó mitjançant excavacions a mines . Entre els materials normalment coberts per la indústria minera s’inclouen ferro , carbó , coure , diamants , bauxita , or , plom , manganès , magnesi , níquel , fosfat , platí , sal de roca , plata , estany , titani , urani , zinc i terres rares . Altres materials especialment útils que s’extreuen són argila , sorra , freixe , grava , granit i pedra calcària . Qualsevol material que no es pugui obtenir del processament agrícola s’ha d’obtenir a través de la indústria minera. La indústria minera també inclou l'extracció de petroli , gas natural i fins i tot aigües subterrànies .\n2.1 Tècniques mineres\n2.2 Metal·lúrgia extractiva\n2.3 Indústria minera\n2.4 Programació de disseny de mineria\n2.5 Efectes sobre el medi ambient\n2.6 Efectes en els conflictes socials\nLa mina més antiga coneguda als anals arqueològics és la "Cova del Lleó" a Swazilàndia . En aquest lloc, datat de carboni amb 43.000 anys d’antiguitat, els homes del paleolític van buscar hematita , un mineral amb contingut en ferro, que probablement es molia per produir ocre pigmentat vermell .\nLlocs d’una edat similar on els neandertals podrien haver extret pedra de sílex per trobar armes i eines a Hongria .\nUna altra antiga activitat minera va ser la mina de color turquesa explotada pels antics egipcis a Wady Maghareh a la península del Sinaí . També es va excavar turquesa a l’Amèrica precolombina al districte miner de Cerillos, a Nou Mèxic , on es va traslladar una massa de roca de 60 m de profunditat i 90 m d’amplada amb eines de pedra; l'àrea minera té una superfície de 81 km².\nLa pólvora negra de la indústria minera es va utilitzar per primera vegada a les mines d’efecte Bartolomej sota la ciutat de Banská Štiavnica a Eslovàquia el 1627. Hi ha uns 100 km de túnels sota aquesta ciutat que s’han excavat en uns 1000 anys.\nLes tècniques mineres es poden dividir en dos tipus d’extracció essencials:\nPedrera de bauxita prop d'Otranto\ncultiu a l'aire lliure\ncultiu a l'aire lliure després de l'excavació\nmina de sorres daurades\nLa ciència de la metal·lúrgia extractiva és l’estudi dels beneficis i extracció de metalls i minerals valuosos dels seus jaciments. Tot i que la metal·lúrgia extractiva és totalment global, la mineria o el recobriment miner solen ser el terme que s’utilitza per a l’estudi del processament de carbó, minerals industrials i pedres precioses, ja que no són metalls.\nSi bé l'exploració i la mineria de vegades poden ser gestionades per empresaris individuals o petites empreses, la majoria de les mines modernes són grans empreses que requereixen grans quantitats de capital per establir-se. En conseqüència, la indústria està dominada per grans empreses, sovint multinacionals i en gran part cotitzades en borsa. Vegeu també la categoria Categoria: empreses mineres .\nProgramació de disseny de mineria\nUn dels canvis més dramàtics de la indústria minera ha estat el paper que han desenvolupat sofisticats paquets de disseny de mines tridimensionals. Les tasques inicialment relativament senzilles, com ara fer imatges gràfiques de cavitats perforades, van fer que els supervisors, geòlegs, dissenyadors de mines, enginyers de mines i altres tècnics poguessin manipular i visualitzar les dades amb més facilitat. No obstant això, en els darrers anys, la gamma d'eines integrades de disseny de mines ha permès construir models complicats a granel per optimitzar l'extracció i el processament de recursos minerals.\nVessament massiu de petroli al mar del Golf de Mèxic\nLes empreses mineres modernes de molts països requereixen una estricta regulació ambiental i de recuperació, que garanteixi que la zona minera hagi tornat a la seva condició original o fins i tot a una condició ambiental encara millor que abans de la indústria minera. Els mètodes miners del passat han tingut efectes devastadors (i els mètodes utilitzats en països amb regulacions ambientals suaus) sobre la salut pública i el medi ambient. El resultat pot ser una concentració inusualment alta de productes químics en una àrea o superfície significativament més gran. Combinats amb els efectes de l’aigua i els nous “canals” creats perquè l’aigua passi, drenen i entren en contacte amb aquests productes químics, una situació que es crea quan es pot produir una contaminació a gran escala.\nAlguns exemples de problemes d’impacte ambiental a causa de les operacions mineres són:\nTar Creek , una zona minera abandonada a Picher , Oklahoma , que ara és la llar de CERCLA , una agència de protecció del medi ambient. L’aigua de la mina es va drenar cap a un aqüífer , contaminant-la amb metalls com el plom i el cadmi . \nScouriotissa , una mina de coure a Xipre que ha estat abandonada. D’aquesta mina s’escapa pols contaminada que contamina l’aire.\nBerkeley Lake , una mina a cel obert abandonada de Butte Montana que es va omplir d’aigua ara àcida i verinosa.\nBritannia Mines , una mina de coure a prop de Vancouver , Colúmbia Britànica . El coure de la mina abandonada es renta a Howe Sound , contaminant així les aigües locals. Ara ja no hi ha vida animal.\nDelta del Níger , una enorme zona habitada contaminada per les indústries d’extracció d’hidrocarburs.\nTot i que aquestes idees s’han associat amb algunes operacions mineres en el passat, les pràctiques de la indústria minera moderna han millorat significativament i estan sotmeses a un estricte control ambiental. Els problemes es mantenen especialment en aquells països amb regulacions ambientals fluixes o endurides.\nEfectes sobre els conflictes socials\nEl 2017 la Unió Europea va aprovar un nou reglament que entrarà en vigor l’1 de gener de 2021 per a la importació de metalls i matèries primeres de zones de conflicte, que haurà d’estar subjecte a controls i obligacions segons les normes de “Due diligence”. proporcionats per l ' OCDE\n^ (EN) Tar Creek , a health.state.ok.us (arxivat per 'url original el 20 de febrer de 2008).\n(EN) Tom Morrison, Hardrock Gold: A Miner's Tale, 1992, ISBN 0-8061-2442-3 .\nIndústria minera espacial\nSprint (tècnica de mineria)\nMineria i producció d'energia\nWikimedia Commons conté imatges o altres fitxers sobre la indústria minera\n( EN ) ( PDF ) Projecte Geobacter: les mines d'or poden deure els seus orígens a bacteris\nGND ( DE ) 4040146-7\nObtingut de " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Industria_mineraria&oldid=121186710 "\nContextualització de fonts: economia\nContextualització de fonts: tecnologia\nFonts contextualitzadores - octubre de 2013


La societat que gestiona els drets d'autor va aconseguir 'captar' tots els usuaris de material audiovisual el 2016 - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa societat que gestiona els drets d'autor va aconseguir 'captar' tots els usuaris de material audiovisual el 2016\n15/04/2017 (00:28 CET)\nLes retransmissions televisives a locals públics són un dels conceptes pels quals l'SDADV ha de cobrar.\nTots els usuaris de material audiovisual del país van satisfer el cànon corresponent a l’ús d’aquell material a la societat que gestiona els drets d’autor al país, que respon a les sigles SDADV. Contra el que inicialment preveia la societat, un total de 643 usuaris van abonar les seves quotes. D’aquesta manera la facturació de la societat vel 2016 a ascendir a 364.947,87 euros. Això suposa un increment de pràcticament el 21% respecte del que l’SDADV havia inicialment pressupostat.\nAquestes dades són fruit de la resposta de l’SDADV, tramitada a través del ministeri de Turisme i Comerç, a una pregunta del conseller general liberal Carles Naudi. La resposta ha estat publicada recentment al Butlletí del Consell General. Naudi s’havia interessat per saber com era que la societat que s’encarrega de gestionar els drets d’autor havia pressupostat uns ingressos de 288.993 euros l’any passat i, en realitat, es va arribar als esmentats 364.947 euros. En la resposta publicada s’explica que l’SDADV va elaborar els seus pressupostos seguint “un principi de prudència”.\nLa previsió de facturació “va tenir en compte únicament les remuneracions a fer efectives pels usuaris Andorra Telecom, Servei Andorrà d’Atenció Sanitària, Com TV i els empresaris del sector hoteler que són socis de la Unió Hotelera d’Andorra atès que l’SDADV havia assolit un acord amb aquesta associació”. L’entitat no podia saber, es ve a dir en la resposta, el comportament de la resta d’usuaris. Al final, i durant el 2016, va resultar que la totalitat dels usuaris ‘controlats’ per la societat que gestiona els drets d’autor van abonar els cànons establerts.\nAixí, “la realitat va ser que el 100% dels usuaris de material audiovisual van signar els corresponents contractes”. Això són, segons les dades de què disposa l’SDADV, 643 usuaris. També a resposta de preguntes del mateix parlamentari, l’ens gestor dels drets d’autor explica que no pot avançar amb exactitud quina serà la facturació del 2017 ni, tampoc, els usuaris que abonaran el cànon, atès que això dependrà “del nombre d’usuaris que iniciïn o cessin la seva activitat” durant l’any actualment en curs.\nDe fet, durant el tram final de l’any passat, l’SDADV va haver de tornar una part de la facturació percebuda a l’avança atès que hi va haver negocis que van tancar portes abans d’acabar l’any i se’ls va haver de retornar la part proporcional corresponent al temps que no van fer ús del material audiovisual pel qual havien ja pagat les quotes a la societat. L’ens també deixa clar que no pensa modificar a la baixa l’import de les quotes pel fet que hagi facturat durant el 2016 més del pressupostat. I es raona insistint en què s’havia fet una previsió pressupostària prudent que ha estat superada positivament per la realitat.\nFinalment, i pel que fa a la gestió de la resta de drets, en la resposta publicada al Butlletí del Consell General s’explica que “al llarg del 2017 l’SDADV iniciarà la gestió dels drets musicals que implica la negociació i tancament de les tarifes dels usuaris corresponents”. I deixa clar que ara mateix “l’SDADV encara no disposa del nombre d’usuaris d’aquests drets”.


Dolor oncològic - Instituto Aliaga\nInicio / Dolor oncològic\nEl dolor en el càncer és molt complex .\nSobretot a mesura que la malaltia avança, solen coexistir molts tipus diferents de dolor, els classifiquem en dolor somàtic, visceral i neuropàtic.\nPer a afrontar-los, tenim experiència en el maneig de diversa medicació d’ús no habitual pels oncòlegs. A més, també tenim el recurs d’aplicar tècniques que permeten una reducció acceptable del dolor, fins i tot en etapes molt avançades de la malaltia, preservant la qualitat de vida.\nEl dolor oncològic és una malaltia que afecta un gran nombre de pacients. Per a donar resposta a aquesta realitat, comptem amb la col·laboració del Dr. Oscar de Lleó Casasola, professional de reputació internacional que col·labora amb l’Institut Aliaga com a assessor científic i interconsultor. (Professor, Chief, Pain Medicine, Department of Anesthesiology & Pain Medicine) a Roswell Park Cancer Institute.


ca balancejar, v tr\nMoure, un esportista, el cos o una part del cos de manera alternativa i repetida cap a un costat i cap a l'altre de la posició d'equilibri.\nca balancejar, v intr\nCanviar el pes respecte de la posició d'equilibri en direcció frontal o lateral amb desplaçament o sense.\nMoure el braç de dalt a baix, dibuixant un arc en l'aire, per preparar l'execució d'un cop.\nMoure, el gimnasta, el cos fent que oscil·li a l'un costat i a l'altre del punt de recolzament o suspensió.\nca balancejar-se, v intr pron\nfr se balancer\nen switch, to\nMoure's, un corredor, fent un moviment oscil·lant d'un costat a l'altre amb la bicicleta, generalment a causa de la fatiga.\nfr balancer, se\nMoure's, un esportista, de manera alternativa i repetida cap a un costat i cap a l'altre de la posició d'equilibri.


Lectures de l'Espolsada: de novembre 2014\nDiuen que viatjar obra la ment i és del tot cert, a mi el viatge d'aquest estiu em va servir per posar distància amb el meu dia a dia i aprendre de les moltes llibreries que vaig visitar. Vaig ser ben amunt, en un país on trobes llibreries infantils fantàstiques i d'adults que enamoren. Un país en què la conciliació laboral i familiar no és una utopia sinó una realitat... d'aquí el meu cop de cap definitiu a l'hora d'encarregar el dibuix al Xavier Salomó amb la campanya dels horaris de l'Espolsada.\nEn una de les llibreries vaig llegir "A good book will keep you fascinated for days. A good bookshop for your whole life" que vindria a ser: "Un bon llibre et meravellarà durant dies, una bona llibreria ho farà per sempre." I amb aquesta divisa vaig tornar cap a casa conscient de voler fer alguns canvis, el primer van ser les taules i després la idea de destacar els llibres imprescindibles per a mi, la Fe, la llibretera. Més enllà de les novetats, volia que tothom que entrés a l'Espolsada, pogués reconèixer quins llibres eren especials. Em vaig posar en contacte amb la Núria Farrés, li havia vist alguns treballs que m'havien agradat molt, vam quedar per parlar de la meva idea i al cap d'uns dies em va venir amb dues propostes molt engrescadores. Finalment la que us presento em va semblar elegant, contundent i que transmetia allò que volia mostrar als meus clients.\nAixí doncs, a partir d'ara a la llibreria trobareu aquest cartell de fusta, fet per en Quim del Taller de fusteria, que també m'ha fet les taules i els llibres marcats amb aquest distintiu on hi haurà una breu opinió sobre el llibre. Tinc fulls disponibles per si voleu recomanar algun llibre, perquè vosaltres amics i clients, també sou part del projecte. Espero que us sentiu acollits a l'Espolsada una vegada més.\nAprofito l'entrada per deixar-vos amb imatges que són un resum del mes de novembre a la llibreria. Només puc donar-vos les gràcies a tots per fer-ho possible... Hem presentat Paraules a mitges de la Blanca Busquets (una alegria tenir-la a casa nostra), hem reunit el club juvenil amb una interessant novel·la, Tigre, tigre (ambientada a l'època dels romans), amb el club infantil hem festejat el centenari del naixement de la Tove Jansson, mare i autora dels Mumin, amb el d'adults hem descobert la Taiye Selasi i la seva primera novel·la Lejos de Ghana que et deixa glaçat, i hem acabat per fer el Taller de monstres amb la genialitat i la rauxa d'en Jaume Copons i la Liliana Fortuny. Al febrer ja farà 8 anys que donem guerra i ens estem preparant per celebrar-ho com cal, de mentre, ja avanço que tindrem un gener i un febrer esplèndids...\nParaules a mitges amb Blanca Busquets\nClub infantil amb els Mumin\nClub juvenil amb Tigre, tigre\nClub de lectura d'adults amb Lejos de Ghana\nTaller de monstres amb Jaume Copons i Liliana Fortuny\nEtiquetes de comentaris: Apunts de llibreria, llibreries, novetats\n"Hay que elegir entre no hacer nada o pelear por ser libre. Y las mujeres más. Eso fue lo que me enseñó Mujercitas." Rosa Maria Calaf.\nSón dies atrafegats a la llibreria perquè preparem la campanya de Nadal i ens passem el dia obrint caixes, entrant llibres, fent-los lloc, col·locant-los a les taules de novetats... entre tot el tràfec d'albarans, caixes, factures surt alguna nota de color, d'aquells llibres que t'inspiren i que vols a casa. Dies enrere em va passar amb Mujercitas, sí, sí, ho heu llegit bé, el clàssic de tota la vida que ja heu llegit o heu vist adaptat al cinema. Lumen acaba de fer una edició preciosa amb pròleg d'Elena Medel i il·lustrat per la Riikka Sormunen.\nFoto de l'editorial\nMe'l vaig endur cap a casa i només obrir-lo vaig fer un viatge fins a un paisatge que m'era molt familiar, el menjador dels March, la família que té el pare al front, Guerra Civil als Estats Units, mentre la mare es fa càrrec de quatre noies joves, cadascuna ben peculiar: la Jo, la Beth, l'Amy i la Meg. Ben aviat aquestes quatre noietes fan que et sentis part del clan, quatre esperits rebels que van suposar un xoc en el cànon femení de l'època. Louisa May Alcott encarna en el paper de la Jo, el seu alter ego, ja que ella també va créixer amb tres germanes més en un espai familiar d'educació lliure fonamentada en l'experimentació de l'alumne, el seu pare era mestre.\nNo cal que parlem de l'argument perquè és ben conegut per tothom, però sí cal que remarcar la relectura en ple segle XXI continua sent d'una vigència que fa pensar, cal contextualitzar l'obra en l'època en què va ser escrita, és clar! Però llavors era moderna i és per això que s'ha tornat un clàssic, aquelles noies no tenien mòbils ni tablets però sí que tenien els mateixos anhels de vida que les dones d'avui. Només publicar-se ja va vendre 2000 exemplars i els que deu haver venut des de la seva aparició. És d'agrair aquesta edició de Lumen, curosament traduïda i il·lustrada, i sense censurar! Podem llegir-la una mica més mordaç del que fins ara ens l'havien venuda. Un regal ideal per a totes aquelles donetes que entren al difícil món dels adults i totes aquelles dones que enyoren aquelles tardes d'estiu de no fer res, o els hiverns a casa llegint sota l'escalfor.\nHe de reconèixer que la Jo m'ha tornat a robar el cor, ella i els seus llibres i és que jo també sóc una mica Jo.\nPublicada per Lumen\nTraduïda per Gloria Méndez\nEtiquetes de comentaris: Elena Medel, Louisa May Alcott, Riikka Sormunen\nCuadernos rusos, la guerra olvidada del Cáucaso\nL'editorial Salamandra ens ha donat tres notícies literàries\nfantàstiques, una la traducció dels seus llibres en català, gràcies! La incorporació d'un segell de novel·la negra i la de Salamandra Graphic dedicada a les novel·les gràfiques. Dels títols publicats a Graphic, feia dies que em cridava l'atenció Cuadernos rusos de l'autor italià, d'origen rus, Igort.\nEn aquest país de tant poca tradició de còmic, sempre s'associa la paraula a llibres infantils o lúdics, però encara costa creure que hi ha un públic adult que a la resta d'Europa consumeix còmic de manera habitual i que llegeix novel·les gràfiques amb assiduïtat. A Brussel·les per exemple, hi ha una xarxa de llibreries especialitzades espectacular i per tant molta tradició. Llegir novel·la gràfica, també és llegir, de manera bifocal diria jo, el text d'una banda i de l'altra la il·lustració que n'és l'ànima. Cuadernos rusos és un llibre imprescindible, art reivindicatiu de bellesa colpidora per la qualitat de les il·lustracions, però demolidora pel que ens explica. Des que l'he acabat tinc un nus a l'estómac que no em deixa respirar. Llegir ens fa lliures perquè ens obra la ment i aquí en tenim una mostra...\nIgort fa un viatge per conèixer els racons per on es movia Anna Politkòvskaia, la periodista russa que investigava el maltractament sistemàtic per part del govern rus a la població txetxena i que va ser assassinada a l'ascensor de casa seva només per voler explicar la veritat. L'opacitat i la violència són marca de la casa, m'he esgarrifat de saber que els soldats russos enviats a Txetxènia pateixen una síndrome, txetxena, no poden controlar la violència, la duen inoculada i no poden parar d'exercir-la, buf!\nIgort ens mostra una realitat, però no la jutja, ens la mostra com feia Politkòvskaia perquè nosaltres traiem les conclusions i ens posem a la pell dels altres, fins i tot dels botxins.\nLa narració s'estructura en quaderns, talment quaderns de notes, que Igort escriu, dibuixa, esbossa...espais coneguts per l'Anna.\nSilenci, entremig de la violència també hi ha lloc per a la bellesa de Sibèria, i malgrat tot aquesta va amagar els gulags. Els camps de treball forçats on Stalin enviava tots aquells que no pensaven com ell. Igort parla amb els avis supervivents que expliquen l'atrocitat que encara avui persisteix ara amb els txetxens...\nUn treball de camp excel·lent, recollit en aquests quaderns que fan un repàs a la Rússia dels segle XX i XXI amb notes, com devia fer l'Anna, i amb dibuixos i pinzellades de la mà d'aquest artista. Un llibre sorprenent i necessari.\nTraduït per Regina López Muñoz\nEditat per Salamandra\nPublicat per L'Espolsada llibres a 10:32 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Igort, Politkòvskaia\nSom davant d'un àlbum il·lustrat marca de la casa, és a dir, Xavier Salomó. Un llibre especial, divertit i juganer que amaga dues lectures. Un conte emocionant per als nens i emotiu per als adults.\nSom dilluns al matí, el pare d'en Pau entra a l'habitació i li diu bon dia, li demana que endreci els mitjons vermells al calaix, però, on són els mitjons? El dimarts el pare d'en Pau torna a entrar a l'habitació que està una mica més desordenada, li demana que s'espavili i que agafi el llibre de mates, la raqueta de tenis i el jersei blau... i així successivament fins arribar al diumenge.\nJo que sóc mare m'he sentit molt identificada amb aquest llibre, les repeticions matutines i les presses són part del meu dia a dia, malgrat provo de mil maneres d'evitar-les. Cada dia em faig el propòsit de no repetir la paraula espavila't ni el tenim pressa, però no me'n surto i tanmateix la solució és ben fàcil i en Xavier ens la proposa, l'afecte, l'estima i l'empatia amb els més menuts sovint ens donen la resposta.\nUn llibre preciós i juganer, en Xavier ens proposa un joc de buscar objectes amagats en aquest caos d'habitació que farà les delícies dels més petits alhora que emocionarà als adults que els acompanyin en la lectura. Intel·ligent, subtil i delicat amb unes il·lustracions detallades i reals que et transporten a l'univers de les habitacions infantils. Genial!\nEn Xavier Salomó és un il·lustrador que no para de créixer i que en mica en mica ens va regalant grans llibres, sovint en tàndem amb la Meritxell Martí, i ara sol, com autor i il·lustrador. Els seus llibres primer es publiquen a França i després aquí, la qual cosa em fa molt feliç pel reconeixement, que es mereix, però de l'altra diu que a casa nostra encara estem a anys llum del país de dalt. En mica en mica tot arriba, i sabeu els nens són nens i com a tal es mereixen llibres de qualitat, amb dibuixos preciosos i bons textos. Aquests nens d'avui són els adults de demà que si creixen amb llibres com aquest segur que, si més no, seran una mica més feliços.\nRecomanat de 5 a 99 anys\nPublicat per Cruïlla\nEtiquetes de comentaris: Xavier Salomó


De Puigdemont a Budó, Sabrià o Torrent: els 16 diputats electes de JxCat i ERC que han renunciat a l'acta - Empordà\nBarcelona | 16·08·21 | 08:48 | Actualitzat a les 08:51\nL'hemicicle durant el Ple del Parlament el passat 7 de juliol de 2021 ACN\nDos casos diferenciats són els de l’expresident de la Generalitat Carles Puigdemont i l’exconseller d’Acció Exterior, Bernat Solé. Puigdemont, tot i presentar-se com a cap de llista de JxCat, ja havia manifestat la seva voluntat de mantenir-se com a eurodiputat. Així doncs, el 10 de març va registrar formalment la renúncia a l’acta de diputat, i va permetre al llavors vicepresident de la cambra, Josep Costa, que era el següent de la llista de Junts per Barcelona, formar part de l’hemicicle.\nL’endemà, però, Costa també va descartar prendre possessió del càrrec i Glòria Freixa va ocupar el seu lloc. Per la seva banda, l’exconseller d’Acció Exterior Bernat Solé va haver d’abandonar la segona posició a la llista d’ERC per la circumscripció de Lleida, per darrere de Marta Vilalta, en ser inhabilitat pel TSJC en la causa de l’1-O. El va substituir l’exconsellera d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació Meritxell Serret, per la qual cosa Solé no va arribar ni a ser elegit diputat.\nPer part d’ERC, l’exconsellera de Justícia Ester Capella va passar a ser la delegada del Govern a Madrid; Sergi Sabrià, el director de l'oficina del president de la Generalitat; i Anna Caula, secretària general de l’Esport, deixant els seus escons en mans de l'exdelegada del Govern a la Catalunya Central Alba Camps; el regidor de Lloret de Mar (Selva) Jordi Orobitg, i l'alcaldessa d'Ordis (Alt Empordà), Anna Torrentà.\nLa número 5 dels republicans a Lleida, Montserrat Fornells, també va abandonar l’hemicicle en esdevenir la directora general d'Administració Local. Pel que fa al grup parlamentari de JxCat, dos dels quatre diputats que va aconseguir en la demarcació de Tarragona, Eusebi Campdepedrós i Teresa Pallarès, van renunciar a l’acta en ser nomenats secretari de Relacions amb l’Administració de Justícia i delegada del Govern a Tarragona, respectivament.\nUn cas similar va ser el de l'exconseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, que, en ser designat president del Port de Barcelona, va entrar a l’hemicicle Lourdes Ciuró. Tanmateix, la nova consellera de Justícia també va renunciar-hi, de manera que el càrrec va acabar recaient en Ester Vallès.


IRPF. Verificació de dades / Comprovació limitada. Règim especial aplicable als treballadors desplaçats a territori espanyol. (Model 150. Per a contribuents que hagin optat per aquest règim abans de l'1 de gener de 2015). - Tràmits - Seu electrònica - Agència Tributària:\nIRPF. Verificació de dades / Comprovació limitada. Règim especial aplicable als treballadors desplaçats a territori espanyol. (Model 150. Per a contribuents que hagin optat per aquest règim abans de l'1 de gener de 2015).


Consells comú: propietaris de llocs web Benvolguts, quan vostè compra un connector (no només els nostres productes, però qualsevol plugin), serà millor per provar-lo al lloc web de còpia de prova (si no ho ha fet, només cal crear en qualsevol subcarpeta de la seva allotjament web ), si tot funciona bé, després instal al lloc web de producció.\n16 octubre 2014 - versió 2.2 està disponible per a compra!\nInstal Guaven FP i 1. Amaga el nom del tema del seu codi font\n2. Amaga wp-content, plugins, wp-includes cordes del seu codi font amb un sol clic\n3. Protegir directori wp-admin des estranys i atacants.\nDada curiosa: cada dia el seu lloc web WordPress reuneix centenars (pot haver milers) atacs wp-admin de robots de tot el món (Pot assegurar-se això amb supervisió de registre a la seva web hosting) Miren de trobar l'atzar teves dades d'accés i obtenir. accés d'administrador. Sense cap tipus de configuració, amb un sol clic WP Guaven FP evita que els seus llocs web de tots aquests atacs. I això és només una de les 9 característiques de WP Guaven FP.\nWP Guaven Feature Pack és un plugin de WordPress que promet codi font única i lloc de WordPress més segur. Fet per a tots i fàcil d'utilitzar.\nA continuació es presenten les principals característiques que diferencien Guaven FP:\nPells / wp-admin i /wp-login.php de tots els visitants, i només es pot tenir accés.\nPot bloquejar l'accés wp-admin, fins i tot per als usuaris registrats d'abonats\nElimina totes les marques wordpress des del codi font (com wp, wp-content, wp-admin, inclou wp-)\nMobla el codi font de WordPress amb un aspecte totalment diferent, com si ni tan sols es va desenvolupar en un lloc de WordPress.\nElimina adminbar així com les etiquetes de WordPress Meta, mentre que també es pot canviar per defecte jQuery, i personalitza la pàgina wp-login.\nAtenció: Guaven FP no fa cap canvi a la base de dades de WordPress, opcions de WordPress, o en wp-includes, carpetes-wp admin, arxiu.htaccess. (Només característiques 7è i 8è del connector ha de fer alguns canvis a la carpeta wp-content abans d'habilitar, però són característiques opcionals, vostè tria utilitzar o no usar-los) per la qual cosa és absolutament segur d'usar. Per exemple si es desactiva el plugin, vell estat del seu lloc web torna de nou sense cap tipus d'error.\nPer favor, després de comprar primer llegir la documentació abans d'utilitzar.\nGuaven FP dóna suport WordPress multilloc.\nGuaven FP funciona bé amb W3 Total Cache i altres connectors memòria cau similar.\n1. wp-admin pàgina 404 mostra ara correctament per a tots els temes, vista frontal pur. 2. petit error fixar sobre sobre com amagar les capçaleres de wordpress a la capçalera principal. 3. millora sobre el secret clau funcional - ara vostè ha d'ingressar la clau secreta només una vegada (després d'introduir la clau secreta iniciar sessió correctament reintents, contrasenya oblidada, contrasenya enviar pàgines no tornaran 404 més) 4. Alta petita 404 missatge per a temes que no ho fan té 404 part de la plantilla. 5. Ara Guaven FP pot amagar Competely adminbar.\n1. Pares accident tema css després fixa el tema d'auto-rename-.\nV Canvis 2.0.1:\n1. Corregit un error sobre la configuració d'emmagatzematge\n1. Amaga el seu nom del tema del seu codi font\n3. Una gran quantitat d'altres millores i correccions d'errors\n1. Capacitat per canviar comentari-resposta i jQuery UI js-és urls\n1. Algunes petites correccions d'errors reportats\nCanvis v 1.3:\n2. fix fix WP-Ajax error 404\n3. Problema url Excepcional fixa\n4. menú d'ajustos Guaven ara està sota el menú Configuració en wp-admin\nCanvis v 1.2:\n1. correccions d'errors poc sobre la versió de jQuery, la funció de denominació.\nCanvis v 1.1:\n1. Afegit nou Feature.\nCaracterística 8. Base de dades Guia Optimizer, que suggerir solucions per fer el seu lloc més segur i més ràpid.\n2. Afegit nova opció a Feature 1 - Custom excepció entrada URL. Que permet que el formulari d'accés de la seva pàgina personalitzada (si té aquesta pàgina) per treballar sense clau secreta Guaven FP (Això és útil quan s'utilitza connectors de la comunitat i té una gran quantitat d'usuaris registrats que es connecten al seu compte via davantera pàgina d'entrada formulari).\n3. Afegit nova opció de Funció 1 - Prohibir wp-admin, fins i tot per als usuaris registrats d'abonats.\nSuport de correu electrònic: suport a guaven punt com\nJuny 4 13\nPHP, recolzat PNG\neCommerce, eCommerce, Tots Els Objectes, bloc wp administrador, forç, a bruta, amagar administrador, amagar-se de detectors temà, tics, amagar el meu tema, amagar plugins, amagar tema, amagar wordpress, amagar wp, amagar wp-admin, canviar el nom de tema, seguretat, wordpress protegir, seguretat wordpress


Els comerciants enceten les festes amb una original penjada de boles de Nadal i una xocolatada, aquest divendres - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nEls comerciants enceten les festes amb una original penjada de boles de Nadal i una xocolatada, aquest divendres\nEl Nadal s’apropa i per a celebrar-ho l’Associació de Comerciants i Serveis de Masquefa, amb la col·laboració de l’Ajuntament, ha organitzat diverses activitats perquè els més petits i els seus familiars puguin gaudir plegats de la màgia d’aquestes festes.\nLa primera activitat es farà aquest mateix divendres, 13 de desembre, i consistirà en una original penjada de boles nadalenques. A partir de les 5 de la tarda, a la plaça de l’Estació, tots els infants estan convidats a decorar l’arbre de Nadal que hi posarà l’Ajuntament amb les boles típiques d’aquestes dates que els comerços associats regalen als clients en fer les seves compres. Després es farà una xocolatada. Passades les festes, l’arbre es plantarà en un dels parcs públics de Masquefa.\nD’altra banda, el dissabte 21 de desembre l’Associació de Comerciants i Serveis tornarà a organitzar el tradicional caga tió, a les 5 de la tarda, a l’antiga Biblioteca. També sortejarà una panera. Les butlletes també es poden aconseguir en fer les compres als establiments de l’associació.\nCategoria: GeneralPer Ajuntament de Masquefa 11/12/2013\nAnteriorPrevious post:Concentració contra la reforma de l’administració local que promou el govern centralSegüentNext post:La ‘nova’ Festa de Sant Eloi debuta amb nota


Persones – La Baula\nUna de les funcions principals que realitzen els serveis d’atenció a les persones és la de cohesió social. A través del treball propi de cada centre les persones que hi participen o hi viuen se senten part integrant d’un recurs. Així, el servei, es redimensiona com un espai social on es donen relacions, pautes i […]\nParticipar significa tenir o prendre part en alguna cosa, és a dir, per participar cal que se sigui part d’alguna cosa. En el cas de la participació en els serveis d’atenció a les persones és imprescindible sentir i actuar com que les persones que en són usuàries són part implicada en totes les decisions i […]\nEns agrada parlar d’acompanyament i no d’avaluació per la connotació tant pejorativa que acostuma a tenir per les persones. Sentir-se avaluat posiciona a les persones en estat d’alerta i sovint de defensa. Com si l’objectiu de l’avaluació fos el de trobar algún element d’error o falta en l’altre i assenyalar-lo. Potser és que hem patit […]


Cap Vermell - CE Escolar / Jornada 12 / A un punt de liderat\nCE Escolar / Jornada 12 / A un punt de liderat\nESCOLAR 2 - 0 Serralta\nVictòria d'ofici. No fou fàcil jugar contra un dels coers de la classificació. Partit trampa, fat, sense ritme, on l'Escolares va contagiar del Serralta que va arribar just amb el que duia posat: onze jugadors i l'entrenador a la graderia. No tenien res a perdre. Però no hi ha rival petit ni es guanya amb el nom del club. Cada partit costa i costarà guanyar i qualsevol errada o manca de concentració pot costar punts que al final poden ser molt valuosos.\nDomini de l'Escolar, oportunitats errades a cabdals i resultat minso pel que es va veure. I aquí una altra reflexió, en aquesta categoria sovintejan els resultats abultats, diferències de 4, 5 o 6 gols són habituals a dos o tres partits cada jornada. L'Escolar encara no ha aconseguit resultats d'aquests, i és que si no es materialitzen les oportunitats que es tenen s'acaba patint. En aquest partit, un gol a les acaballes de cada part donaren la tranquilitat a l'equip i la grada. Destacar Toni Serapio com a golejador a les segones parts.\nL'entrenador, a falta d'una plantilla més ampla, està forjant un bloc homogeni i dona oportunitats de joc a tothom.\nSom a la jornada 12 i estam a un punt del liderat. Arribam al camp del Porreres amb quatre victòries consecutives i la propera jornada, tot i que manca molta lliga, pot marcar un abans o després a la dinàmica de l'EScolar.\n24 MELIS FAJARDO, JAUME\n10FABA SANCHO, JAIME --> 8 FUENTES GALIANO, PABLO FABIAN (46')\n16 MURILLO OCHOA, ALEX A---> 20 ASO SERAPIO, JOAN (63')\n22 TORRES TORRES, JAUME --> 24 MELIS FAJARDO, JAUME (68')\n13 LOPEZ VIEJO, ANTONIO --> 25 MIR CANDELARIO, GUILLERMO A (73')\n7 CARDENAS JIMENEZ, ANTONIO -- 9LOPEZ MEDINA, FRANCISCO (83')\n1-0 FAJARDO ESTEVA, ANTONIO M (39')\n2-0 SERAPIO DIEM, ANTONIO (76')\nMARTI ORPI, MIQUEL (19')\nCARDENAS JIMENEZ, ANTONIO (89')\nJuvenil 2-Sp.At.Ciutat de Palma 1\nLa Union 3-Cadet 0\nPlatges de Calvià 2-Infantil F11 0\nSp.Son Ferrer 5-Infantil F7 1\nAt.Son Caliu 6-Aleví A 3\nAleví B 6-Cala d’Or 11\nMontaura 3-Benjamí A 5\nBenjamí B 2-At.Manacor 5\nManacor 5-Prebenjamí 4


28 d'abril de 2019 - Balaguer Televisió\nDaily Archives: 28 d'abril de 2019\nOs de Balaguer ha celebrat aquest diumenge la XXXII trobada de campaners. Prop de 60 campaners arribats d’arreu del territori han fet sonar les campanes del municipi de la Noguera. Enguany s’ha tornat a realitzar el toc especial però aquesta...\nEleccions generals: Votació de Concepció Cañadell, segona de la llista de JuntsxCat al Congrés per Lleida\nConcepció Cañadell, segona de la llista de JuntsxCat al Congrés per Lleida ha votat passades les 10 del matí a Térmens, municipi d’on és també alcaldessa. Cañadell ha destacat que ha estat una campanya intensa i que espera que JuntsxCat...\nEleccions generals: Votació de Cristina Daza, candidata de Cs al Senat per Lleida\nCristina Daza, cap de llista de Cs al Senat per Lleida, ha votat aquest diumenge passades les 12 del matí a l’Escola Patufet de Balaguer. Daza ha animat a la participació i ha desitjat que la jornada es desenvolupi amb...\nEls col·legis electorals de Balaguer han obert puntualment a les nou del matí d’aquest diumenge en aquesta jornada d’eleccions generals. Un total d’11.202 balaguerins i balaguerines estan cridats a votar avui segons dades del Instituto Nacional de Estadística (INE), dels...


joan asín: PARET DE L'OS, Via VIATGE ASTRAL\nPublicat per joan asin a 1:54\nuna gran clasica de la paret de l'os. felicitats\n2 de març de 2015, a les 3:24\nGràcies Nico, clàssica i dura, je,je.\n2 de març de 2015, a les 3:32\nSe'm has avançat Joan. Aquesta també fa temps que me la miro. A veure si aquest diumenge hi faiv cap...\n3 de març de 2015, a les 11:50\nEi Josep és una bona via clàssica de la zona, força atlètica.\n3 de març de 2015, a les 22:25


El cementiri de Balaguer guanya 144 sepultures – Comarques de Ponent\nL’Ajuntament de Balaguer ha acabat les obres d’ampliació del cementiri municipal, que li han permès guanyar 144 nous nínxols. D’aquests, 36, ubicats al primer reng, són dobles, és a dir amb espai per a dos taüts. L’obra l’ha executat l’empresa balaguerina Cases de Ponent per un pressupost de 148.534 euros més 26.736 d’IVA. Al respecte, l’alcalde de Balaguer, Josep Maria Roigé, ha explicat que aquesta obra ha permès pal·liar la falta de sepultures i tenir una marge de cinc o sis anys abans d’abordar una nova fase. El cementiri de Balaguer s’ha construït seguint la forma d’un semicercle, que precisament ha quedat acabat amb aquestes obres. Les properes fases preveuen l’habilitació de tombes, distribuïdes en diverses terrasses, en la zona central. D’altra banda, la brigada municipal ha adequat l’accés a l’escola d’adults, situada al darrera del col·legi Gaspar de Portolà. Per accedir al centre, s’ha de creuar un patí de sorra, que quan plou queda ple d’aigua, la qual cosa en dificultava l’accés. Ara, s’ha habilitat una passarel·la de formigó, per tal de fer més còmode i accessible l’entrada al centre.


l'empresa pr adopta la família per Nadal, en lloc d'enviar cistelles de fruita - bona xarxa de notícies - Totes Les Novetats\nL’empresa de relacions públiques adopta la família per Nadal, en lloc d’enviar cistelles de fruita\nEl passat mes de novembre, el nostre personal de Diamond Public Relations es va asseure a la sala de conferències discutint sobre què enviar als nostres clients per les vacances. Volíem que cadascun d’ells sabés fins a quin punt estimem la seva relació. Dit això, no hem pogut esbrinar què enviar hauria de tenir un impacte i ser especial.\nCreieu-me que teníem moltes idees ... des de la plantació d’arbres fins a cistelles de regals (cosa que vam decidir en contra, ja que ningú no necessita realment cap altra cistella de galetes ni ampolla de vi). Però cap d’ells va tenir un gran ressò fins que vam decidir gastar els diners en adoptar una família necessitada per Nadal, en nom de Diamond PR i dels nostres clients.\nPer a la majoria de nosaltres, aquesta va ser una de les coses amb més impacte que havíem fet mai.\nVam passar per una cadena de notícies local i vam trobar una organització que ens va ajudar a facilitar-ho. Vam rebre tantes 'sol·licituds' de treballadors de casos, particulars, etc. i el procés de selecció va ser difícil. Volíem realment una família que necessités l’ajuda ja que havien caigut en moments difícils o simplement perquè les seves circumstàncies eren tals que buscar ajuda era una cosa que no tenien més remei que fer. El 17 de desembre vam trobar la nostra família. Una dona jove i els seus tres fills petits de 2, 4 i 5 anys. Immigrant d’Haití, la seva feina d’introducció de dades és suficient per pagar les factures de lloguer i serveis públics, amb molt poca cosa. El seu marit es queda a Haití a causa dels problemes que li suposava aconseguir un visat. Durant tres anys no ha estat capaç de proporcionar cap menjar de Nadal als seus propis fills.\nEl 21 de desembre vam portar un arbre amb totes les guarnicions a casa seva, juntament amb aperitius per a ella i els nens per completar la nostra festa de decoració d’arbres. Als nens els va encantar. No sé si mai havien encès llums en un arbre o havien penjat adorns. Després va ser el moment dels regals. Els nens ens van ajudar a posar-los sota l’arbre i la seva mare va declarar: “No crec que hagi tingut mai un arbre amb tants regals a la meva vida sencera”. (També vam embolicar alguns regals en paper 'santa' i els vam posar al seu armari perquè el matí de Nadal els pogués apagar i els nens pensarien que el Pare Noel havia visitat aquella nit.) Deixem que els nens obrissin dos dels seus regals aquell dia. i van emetre.\nEl que crec que ens va afectar a cadascun de nosaltres a nivell visceral va ser quan vam lliurar a la mare una targeta de Nadal amb una targeta de regal Target i una targeta de regal de botiga de queviures per 200,00 dòlars. Va començar a plorar i ens va abraçar a cadascun. Tots teníem els ulls boirosos.\nDe vegades, és fàcil oblidar-se de l’estrès i la importància de les xifres i de guanyar diners, que per a algunes persones és una cosa tan bàsica com el menjar. Ens va recordar que tots estem molt beneïts per la salut, l’èxit, la família, els companys i els amics meravellosos, i que una cosa tan bàsica com proporcionar menjar no és un repte. Quina sort tenim realment.\nGràcies al nostre meravellós grup de clients, Diamond PR va aconseguir que això passés per a una família mereixedora, cosa que va fer que aquestes vacances fossin especials i memorables per a tots els interessats.\nDe tornada a la nostra oficina de Miami, tots vam acordar que això fos una tradició anual.\nvaca gran dane\nes poden detectar tots els càncers mitjançant anàlisis de sang\nEl MIT informa d’un avanç significatiu en l’energia solar


Bits & Beats: Tornem a la feina!\nDesprés d'uns dies de vacances nadalenques, toca tornar a la uni i veure que encara hi ha molts treballs per fer. Aquest final de primer semestre es presenta carregat de feina i pocs dies per acabar-la...sí, he tingut molts dies i he avançat poc, com sempre, tot a última hora.\nAhir van passar els Reis Mags, i em van deixar un val d'Ikea, que em serà molt útil per anar ammoblant la futura llar. També ens van portar a la Di i a mi un parell d'estovalles individuals i tovallons, estil oriental, molt macos. I per acabar, un polar d'aquests Quechua. Sempre dic que Decathlon és l'Ikea dels esports: trobes coses barates i molt pràctiques. L'any passat van ser uns Reis una mica més geeks, però enguany no calia. De moment estic força cobert en el tema informàtic (sempre podria tenir més, clar), això em fa pensar que m'he de mirar l'iBook amb el qual escric normalment aquest blog. Fa 2 dies que triga més del normal a arrencar, no m'agradaria que patís una avaria precisament ara que s'acosta la recta final del semestre... Tot i que podria sobreviure amb el sobretaula amb XP i Kubuntu (un Kubuntu que des de la darrera actualització que vaig fer no funciona bé, i crec que l'engegaré a pastar i provaré l'Ubuntu Studio).\nFa uns dies vaig estar mirant i remenant per ebay a veure com estaven els preus dels mac de segona mà. Li estic donant voltes a comprar un Power Mac G4 antic, o un Mac Mini per utilitzar-lo de media center i de central de descàrregues pel pis nou. Vaig trobar algunes ofertes temptadores, però que van pujar massa de preu, a part, tampoc és el moment de fer la compra. És un tema que pot esperar fins a útlima hora al moment d'instal·lar-nos-hi (o inclús més).\nCanviant de tema, fa uns dies vaig tocar alguna cosa de la plantilla del blog, i m'han quedat tots els enllaços i anuncis a baix de tot. He mirat d'arreglar-ho però no m'en surto,si algú sap com solucionar-ho, li estaré molt agraït. Sino, pot ser que sigui un senyal per passar-me definitivament a Wordpress... que us sembla?\ntags blog, blogger, g4, ibook, ikea, kubuntu, mac, mac mini, nadal, power mac, reis mags, ubuntu studio, wordpress


L’Ajuntament posa en prealerta el pla de nevades de Terrassa\nNeu de fa uns anys al carrer Pardo Bazan, a Terrassa\nDavant les previsions de neu del centre superior de coordinació i informació de l’estructura de protecció civil de Catalunya (CECAT) i el Servei Meteorològic de Catalunya (SMC), l’Ajuntament de Terrassa posa en prealerta el Pla Municipal per risc de nevades.\nI és que el Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) ha emès un Avís de Situació Meteorològica de Perill per neu per demà dimecres. Es contempla una enfarinda generalitzada a tot el vessant central del país, de nord a sud. Entre les comarques amb risc hi ha el Vallès Occidental. La neu recorrerà Catalunya de dalt a baix i es preveu que arribi a Terrassa cap a migdia. Les precipitacions es poden allargar toda la tarda, el vespre i la nit. La cota de neu se situarà al voltant dels 400 metres, puntualment per sota. Localment les precipitacions seran en forma de neu granulada. Es poden superar els dos centímetres a la cota 500. El risc de nevada és de 2 en una escala de 6 (el que es considera perill moderal).\nEn cas de nevades importants, en les quals els carrers quedin coberts de neu i es faci perillosa la circulació tant de vehicles com de vianants, per tal que la vida de la ciutat segueixi amb normalitat, l’Ajuntament té previst un ordre de neteja dels vials més importants amb la finalitat de facilitar als seus habitants que puguin arribar als centres assistencials, mercats, transports ferroviaris, etc.\nUn cop hagin estat netejades aquestes primeres vies, s’establirà un servei mínim de transport urbà, per tal de facilitar la mobilitat sense necessitat d’utilitzar els vehicles particulars, que pot resultar perillós en aquestes circumstàncies. Aquest servei s’anunciarà pels mitjans de comunicació locals.\nEl Servei de Gestió de l’Espai Públic distribueix, preventivament, uns contenidors de sal a determinats punts de la ciutat, per a què la ciutadania en faci ús en cas de glaçades. Per veure la localització d’aquests contenidors es pot consultar el Plànol d’ubicació contenidors de sal


Eli Gras imparteix un nou taller a TPK Art i Pensament Contemporani | Bonart\nEli Gras imparteix un nou taller a TPK Art i Pensament Contemporani\nDurant els mesos d’octubre i novembre de 2019, l’artista multidisciplinar Eli Gras, a més una de les figures més destacades del panorama de l’experimentació sonora contemporània, conduirà un taller a TPK Art i Pensament Contemporani, avinguda Josep Tarradellas 44 de L’Hospitalet de Llobregat, adreçat a artistes que conjugarà la investigació sobre el so i l’objecte. Només demanem un requisit: no llenceu res i porteu qualsevol objecte o moble per convertir-lo en un artefacte sonor.\nCom l’artista explica, “Què passaria si poguéssim recrear una possible “dimensió de l’objecte” i així poder enregistrar i generar, com a mestres titellaires d’extravagants marionetes, els seus murmuris i converses?\nTractem un concepte que ens parla d’un imaginari animista que s’aproxima, d’alguna manera que ja inventarem, a la comunicació i la “psicologia de les coses” mitjançant el treball de formes i enginys generadors de so. Construirem una “escena sonora”, un “conjunt de mobles parlants”, de coses de veu misteriosa, mirant d’oblidar les seves utilitats originals i formes aptes pels “requeriments humans standard”, fixant-nos al màxim en la forma, l’expressivitat, les rareses, “personalitat” o en allò essencial que puguem imaginar que tindrien, com ara les seves “habilitats sonores naturals””.\nA la imatge, Eli Gras.\nEtiquetes: Eli Gras · TPK Art i Pensament Contemporani


L'art de la fotografia culinària | Be Art Be You\nCuinar, és sens dubte un dels actes més primitius de la humanitat. Click To Tweet\nLa taula parada (1822) – Joseph Nicéphore Niépce\nPortada Vogue (anys 40) – Irving Penn\nPenn, amb el seu treball publicat posteriorment amb el títol “Still Life” realitza una sèrie de fotografies de natura morta, on amb un estil minimalista i conceptual converteix la fotografia culinària en un art sublim.\nStill Life- Irving Penn\nEn aquest principi del s. XX, la cuina francesa impulsada per grans cuiners com Auguste Escoffier, són la tendència i la base de l’alta gastronomia, però la fotografia no és un recurs propi de cuiners i molt menys dels llibres de cuina, que encara es fonamenta amb receptes en text. No serà fins a la segona meitat del segle XX que els cuiners començaran a adoptar la fotografia com una eina imprescindible per retratar les seves elaboracions.\n“Una bona fotografia és aquella que explica alguna cosa, toca el cor i canvia a l’espectador després de veure-la”. Irving Penn\n1917 – Neix a Plainfield, Nova Jersey\n1934 – Es matricula en el Philadelphia Museum School of Industrial Art.\n1937 – Comença a treballar a l’estudi de Alexey Brodovitch\n1941 – Es trasllada a viure a Mèxic\n1943 – Torna a New York i comença a treballar a Vogue USA, primer com assistent del director d’art i posteriorment com a fotògraf. Primera portada a Vogue USA, arribarà a fer 163.\n1946 – Realitza una sèrie de fotografies amb ballarins i ballarines per a la capçalera Nord Americana.\n1947 – Comença a fer retrats de grans personalitats del món de la cultura. Coneix a la que serà la seva dona, la model Lisa Fonssagrives\n1948 – Viatge per primer cop a Paris per un treball per Vogue. Retrata a Jean Cocteau i a Joan Miró.\n1950 – Fotografia per Vogue, per primer cop, les col·leccions d’alta costura de París.\n1960 – Es publica el llibre “Moments Preserved”\n1963- El Museu d’Art Modern de New York, li prepara una exposició amb el seu treball\n1964 – Fotografia a Audrey Hepburn per la portada de Vogue Usa\n1966 – Realitza una sèrie de fotografies sobre gitanos a Extremadura\n1974 – Es publica el llibre Worlds in a Small Room.\n1975 – Es celebra l’exposició al MOMA New York: Irving Penn: Recent Works\n1977 – El museu metropolità de New York inaugura l’exposició Irving Penn: Street Material. Es publica el llibre Paris Clothes 1909-1939: A photographic Essay by Irving Penn\n1979 – Fotografia a Truman Capote per Vogue USA\n1988 – S ‘inaugura al MoMa la retrospectiva Irving Penn. La mostra consta de 160 fotografies que posteriorment viatjaran a Tokio, Paris, Londres, Madrid, Barcelona, Oslo o Milà.\n1988 – Es publica el llibre de Issey Miyake una col·laboració entre el dissenyador Japonès i el fotògraf.\n1992 – Mor la seva dona Lisa Fonssagrives-Penn\n2001 – Es publica el llibre Still Life.\n2004 – Fotografia la seva última coberta per Vogue Usa, protagonitzada per Nicole Kidman.\n2005 – Fotografia per Vogue Usa a la model Lisa Cant amb una mascara d’encaix de Mickey Mouse\n2007 – Es publica el seu últim retrat per Vogue Usa, una imatge de Julian Schnabel\n2009 – Mort Irving Penn\nBy beartbeyou|2016-01-12T20:46:10+00:00Novembre 14th, 2015|#blog|Comentaris tancats a L’art de la fotografia culinària: els orígens


Crònica del 3r Torneig de Carnestoltes a Vilanova - FISC\nPublicat per admin el març 11, 2019 març 11, 2019\nAl 3r torneig de Carnestoltes de Scrabble en Català sobretot cerquem divertir-nos i passar una bona estona… aquest vegada, a Vilanova!\nTots sabem que Vilanova i la Geltrú té un vincle especial amb el Carnaval, així que en Jordi Pujol ens ha fet d’amfitrió a la seva ciutat. Membres del Club de Scrabble de Vilanova han aprofitat per jugar per primer cop a un torneig oficial!\nEl local també convidava a la gresca… El Foment Vilanoví encara conservava la seva decoració carnavalera i un piano on hem deixat aflorar els nostres coneixements musicals! Amb la música de la pel·lícula El Golpe… gran Jordi…\nXeics, dames de la Cort, caputxetes vermelles, hippies… jugant a Scrabble en català. Les disfresses han sigut les protagonistes absolutes de la jornada: qualsevol ocasió era bona per a fer-se selfies! També hem tingut fotògraf professional, en JuanCa, que acompanyava a la caputxeta vermella més escrablística. Totes les fotografies estan recollides aquí.\nEls premis van ser molts dolços… diferents especialitats de pastisseria de Vilanova i làmines de Joaquim Mir.\n1r lloc: Cristina Bassóns de L’Hescarràs\n2n lloc: Armand Sanmamed del SACS\n3r lloc: Montse Hergueta del Queimada\nMillor debutant: Marina Mestres de Vilafranca\nMillor disfressa: Armand Sanmamed\nCategories:\tActes popularsCampionatsCuriositats\nEtiquetes: 2019CarnavalCarnestoltesCatalàFederació Internacional de Scrabble en CatalàFISCScrabbletemporada 2018-2019TorneigVilanovaVilanova i la GeltrúVNG


CT1 : Competències en un idioma estranger.\nCT2 : Competències informàtiques i informacionals.\nCT3 : Competències en comunicació oral i escrita.\nC1 : Desenvolupar, mantenir, administrar i avaluar serveis i sistemes multimèdia que satisfacen tots els requisits de l'usuari i es comporten de forma fiable, eficient i que complisquen normes de qualitat.\nC10 : Seleccionar i gestionar plataformes per a donar suport al contingut multimèdia des de la seua creació fins a la seua distribució i consum.\nC13 : Conèixer i saber aplicar els mètodes i la tecnologia d'emmagatzematge persistent, especialment fitxers i bases de dades, d'informació multimèdia amb l'objectiu d'obtenir sistemes d'informació que satisfacen els requeriments de manera eficient.\nC16 : Crear, dissenyar i avaluar interfícies persona computador que garantisquen l'accessibilitat i usabilitat.\nC22 : Garantir nivells de qualitat adequats (rendiment, seguretat, continuïtat, integritat, fiabilitat) en la distribució i emmagatzematge de continguts multimèdia.\nC6 : Identificar, gestionar, integrar i implantar sistemes i infraestructures per a la distribució, emmagatzematge i suport de continguts multimèdia.


Fenologia i Meteorologia a l'Alta Segarra: Dades 8 de març de 2015\nAvui hem tingut un dia molt tranquil de nou, amb sol i bandes de núvols alts que han anat creuant el cel de nord a sud i sense més conseqüències. La propera nit i demà tornarem a tenir núvols prims, temperatures no massa fredes de nit, tant sols amb alguna glaçadeta molt puntual en fondalades, i demà de dia la temperatura serà ben suau, amb vent de llevant fluix. La propera setmana estarem sota la influència d'un anticicló molt potent situat al centre del continent i que, a poc a poc, s'anirà desplaçant cap a Escandinàvia. Això fa pensar en la possibilitat de canvis de temps a mig termini, en 8-10 dies, però de moment tindrem un temps plàcid, amb sol, alguns núvols prims a principis de setmana i núvols baixos avançada la setmana, i temperatures que continuaran molt suaus.\nLes màximes d'avui s'han mogut entre els 15 i 18ºC, mentre que les mínimes han anat entre els -1 i 4ºC, de nou amb inversió tèrmica a primera hora. La visibilitat ha estat regular, la humitat ha estat moderada i el vent ha bufat fluix de sud-est.\nFenòmens observats:boirina, rosada


pastafangs: de novembre 2014\nDegustacions ceràmiques per Nadal!\nMés aviat més informació en aquest blog!\nParlem de... cursos, pessic, torn\nCrònica tardana de Terrània 2014\nEls passats 26, 27 i 28 de setembre, va tenir lloc la cita anual de Terrània. Novament vaig tenir el gust de compartir-hi estand amb la ceramista Penélope Vallejo. La química funciona i això que una fira sempre és una experiència intensa!! :-)\nPerò ja he comentat en més d'una ocasió que la fira de Montblanc no és un esdeveniment qualsevol. Són molts els al·licients que la fan especial. En primer lloc, l'eficiència i dedicació de l'organització, que, he de dir-ho, és excel·lent. L'equip de Terrània aporta millores a la fira any rera any, posa totes les facilitats als participants i fa un esforç considerable per a que l'assistència de visitants sigui un èxit. Això no és gaire habitual en la majoria de convocatòries (en perjudici de tothom...).\nA banda d'això, o potser gràcies a això, l'ambient entre companys de fira és cada any molt agradable, i, vendes apart, Terrània és un lloc de trobada de ceramistes de nivell, participants i visitants, cosa que, per si sola, ja la fa prou interessant.\nA això cal sumar-hi les exposicions paral·leles, com " We are lost in Montblanc"de Xavier Montsalvatge...\ni les que va presentar la Natàlia Ferré a la seva nova galeria...\nDemostracions de tècnica amb en Lluís Heras al torn...\n... o l'Eva López explicant el seu procés amb la porcellana.\nTambé va haver-hi tallers participatius de tota mena. Per a la canalla ...\n...taller de torn, amb la Montse Llanas...\nLa performance "Gelats calents" del grup Ignició...\n... i un llarg etcètera. Si ens hi volen, hi tornarem l'any que ve, i si voleu passar, ens veiem allà!!!\n(Més fotos, aquí: https://picasaweb.google.com/113970064642830695361/Terrania2014)\nde Eli Pastafangs a les 10:54\nParlem de... ceramistes, exposicions, fires