La Intransigent: Obaga d'Albert Villaró\nPublicat per La Intransigent a 15.8.08\nCuriosament l'Albert Villaró toca el llaüt a l'últim disc del Roger Mas. Vés quina cosa.\n24 d’agost de 2008 a les 13:22\nVés quina cosa. Ho acabo de mirar al Cd i hi posa:\nLlaüt: Albert Villaró\nAquest descobriment m'ha fet una mica de yu-yu. Sóm un país massa petit. No ens pendran mai en "serio".\n1 de setembre de 2008 a les 16:43\nNo són de poble: són dels Pirineus, Catalunya Vella, i el clixé del que parles a peu d'entrada és un clàssic en aquella zona, a La Seu i voltants.\n21 d’octubre de 2008 a les 20:47\njajaja, ninfes castradores!!!!. El que passa als pirineus és que hi ha molts homes sols perquè segurament fa massa fred i les paraules boniques no les han après.\nEn realitat són ells els castradors! Una de la Seu.Hola\n27 de novembre de 2008 a les 17:47\nper cert, m'encanta OBAGA.\nEl llibre es una merda , podria estar hores critican lo , pero no perdre el meu temps , si algu té la sort de llegir aquest comentari abans de comprar lo que sapigui que es una merda. i mes perque me hagi molestat per fer aquest comentari\n12 de març de 2014 a les 19:52\nSóc una lectora de 16 anys i "Obaga" m'ha semblat un bon llibre. Ha estat una lectura entretinguda tot i ser una lectura obligatoria. L'única pega que hi fico és com finalizta l'escriptor el seu relat, poc explicit diria jo. Però entenc que l'escriptor tingui uns altres gustos que jo i si l'ha volgut acabar així tindrà una bona raó.\n13 de febrer de 2015 a les 14:56\nEstampetes corses (patrocinades per FURGONETA&MANT...


Una passa en fals\n21 abril 2021 09:55\nKika Rodríguez | 24 novembre 2007\nEls dies ss succeeixen uns rere d'altres i sembla que sempre ens tornam a trobar en el mateix punt de sortida. De fet, és com si es tractàs d'una partida interminable de «monopoly», on una tarja t'indica, torni a la casella de sortida. Així ens sentim molts quan sentim que una altra dona ha estat assassinada pel seu company o quan una més denuncia la terrible solitud i desemparament en el qual viuen moltes denunciants. La violència de gènere és un fet i, encara que molts pensaven que això ja passava abans però no se sabia, les xifres, al marge d'esgarrifoses, són un clar indicador: aquí qualque cosa, o res, no funciona. Ni ordres d'allunyament, ni denúncies, ni telèfons d'emergències, ni cossos de seguretats especialitzats... Sembla que és impossible reescriure el trist final. A aquest despropòsit s'afegeix el safareig immoral d'algunes cadenes de televisió generalistes amb programes, emesos en horari infantil, on persones conten les seves misèries o, el més perillós, acudeixen al plató per a rebre algun tipus de sorpresa. La darrera víctima ha estat una al·lota russa que va anar a un programa d'Antena 3 sense saber que allà l'esperaria el seu maltractador, amb la seva ordre d'allunyament corresponent. Uns dies després, Swetlana va ser assassinada pel qui davant les càmeres suplicava perdó i reconciliació. Encara així, i davant l'evidència, tan la cadena com el programa neguen tenir responsabilitat i s'escuden amb formularis emplenats per la víctima. És fàcil imaginar-se la il·lusió d'una immigrant acudint a un plató a rebre la visita sorpresa de qualcú, potser d'un familiar, és fàcil suposar la bona imatge que volgué donar a la productora del programa per ser seleccionada, és impossible descriure la por que degué sentir en veure'l. Ara que ja ha passat, que les xifres van augmentant i que en els despatxos jurídics es deu fer feina a bon ritme per evitar demandes i responsabilitats, només ens resta esperar un parell de setmanes, o dies per passar pàgina i tornar al safareig i les audiències. En acabar l'any comptarem el nombre de víctimes mortals i ens lamentarem de la ineficàcia del sistema. Jo que em pensava que el sistema érem tots.


#JuntaCentralFallera: Resumen de la asamblea de presidentes correspondiente al 29 – 6 – 2021\nPosted on 30/06/2021 30/06/2021 Author Locos por las Fallas\tComentarios desactivados en #JuntaCentralFallera: Resumen de la asamblea de presidentes correspondiente al 29 – 6 – 2021\nResumen de la Asamblea de Presidentes realizada ayer martes 29 de junio. Entre los temas tratados los nuevos recorridos para la Ofrenda.\nL’Assemblea de presidentes i presidents de falla ha aprovat l’acta anterior, corresponent al mes de maig.\nEn l’informe de Presidència, el president de Junta Central Fallera, Carlos Galiana, ha explicat a l’Assemblea que el passat cap de setmana es va celebrar la formació de les i els coordinadors covid de les comissions falleres, amb la participació d’unes 900 persones. Al respecte, ha exposat que este dimarts la Comissió Interdepartamental ha aprovat noves mesures per a les seus festeres en vigor a partir de l’1 de juliol, entre les quals està l’eliminació de la restricció horària i l’equiparació a l’activitat de l’hostaleria.\nPer altra banda, ha explicat que la passada setmana l’organisme es va alçar de la Mesa de Seguiment amb Sanitat perquè “no tenia sentit assistir” a les reunions ja que no es complien els compromisos per part de l’administració autonòmica. Celebra que “més val tard que mai” s’ha complit la desescalada.\nCarlos Galiana ha explicat que els ninots recollits el passat mes de març de 2020 es conserven a Fira València en “perfectes condicions” i JCF els portarà a La Marina de València per a l’#ExpoNinot21.\nEl president de JCF ha anunciat els nous recorreguts de l’Ofrena:\n· Via 1 (antigament c/Pau): carrers Mar, Avellanes, Palau i Almoina\n· Via 2 (antigament c/Sant Vicent): carrers Quart, Cavallers i plaça ManisesS’enviarà informació a les comissions al respecte.\nEl president de Junta Central Fallera ha reclamat a la Conselleria de Sanitat que s’avance en els protocols per a les Falles de setembre i ha indicat que les activitats es podran celebrar en correspondència amb la normativa covid vigent. A més, ha assenyalat que l’import de les ajudes addicionals del 30% dels monuments ascendeix a un total d’1,9 milions d’euros, fruit de la reestructuració del pressupost de la Regidoria de Cultura Festiva i modificacions de crèdit de la Comissió d’Hisenda, entre altres qüestions.\nLa vicepresidenta 1ª, de l’àrea de #FestejosJCF i Actes Oficials, ha detallat el calendari dels campionats de dominó, parxís i truc i ha explicat que el concurs de Playbacks ja està en marxa i es va celebrar una reunió amb les comissions per a exposar les bases.\nLa vicepresidenta 2ª, de l’àrea de #CulturaJCF, ha avançat que ja s’estan preparant els campionats i competicions de l’exercici 2021-2022 que organitza la delegació.\nLa vicepresidència 3ª, de l’àrea de #ComunicacióJCF, ha indicat que ja s’ha enviat el protocol per a sol·licitar les acreditacions per a fotògrafs per a l’Ofrena i lliurament de premis. A més, la delegació té la voluntat d’organitzar una nova edició del curs de gestió de la Comunicació Fallera. Pel que fa a la delegació de Solidaritat i Inclusió, s’informa que s’ha représ el document per a conéixer les necessitats de les comissions en matèria d’inclusió i ja s’han publicat les bases per a participar en la pròxima edició dels premis #Caliu. El termini d’inscripció finalitza el 13 d’agost.\nLa vicepresidenta 5ª, de l’àrea d’Esports, ha indicat que ja s’han obert les inscripcions dels campionats de One-Wall i frontó. També la preinscripció de futbol sala i golf. Felicita el col·lectiu faller perquè el passat exercici van participar 1.300 persones en els diversos campionats d’#EsportsJCF, a pesar de la situació derivada de la pandèmia.\nL’Assemblea de presidentes i presidents de falla ha aprovat, per unanimitat, la composició de jurats exposició del ninot i Falles 2021, les normes d’Ofrena i horaris de la recollida de premis i les normes d’elecció de Falleres Majors de València.\nTagged Asamblea Presidentes, Fallas 2021, Fallas Valencia, JCF\nPosted on 14/07/2020 17/09/2021 Author Locos por las Fallas\nComisión: Falla Guardacostas – Musico Jarque Cuallado Artista: Dani Bertó Lema: En-Quadres


Districte Cultural LH | CREA, la festa del Districte Cultural\nEl 29 d’octubre, a les 18 h, tindrà lloc el CREAMatch, una sessió de networking online, organitzada conjuntament amb elDistrito, on professionals, empreses, col·lectius i entitats es connectaran i dialogaran per generar teixit social. En aquest enllaç es poden fer les inscripcions, que finalitzen el pròxim dia 22. https://crea-lh.cat/registre\nDivendres 30 d’octubre, a les 11 h, el CREA posarà punt final a l’edició d’enguany amb una taula rodona amb diferents fundacions privades amb línies de suport al sector artístic i cultural que ajuden a arrencar i desenvolupar projectes creatius. Aquesta activitat tindrà lloc a l’espai Planta Uno, serà semipresencial (amb reserva prèvia i aforament limitat) i també s’emetrà en directe per l'Instagram Live. Per assistir de manera presencial, podeu fer la reserva al mail hola@crea-lh.cat.\nVeure el programa d'enguany


Amnistia Internacional Catalunya - Drets Humans La Xina: Els activistes de drets humans no són benvinguts en la celebració del 60è aniversari del país\nLondres.- Les autoritats xineses han intensificat la vigilància, els actes d’assetjament i els empresonaments d'activistes a mesura que s'acosta l’1 d'octubre, 60è aniversari del país, amb la finalitat d'impedir-los plantejar motius de preocupació de drets humans que qüestionin la imatge d'harmonia social que pretenen difondre les autoritats, segons ha dit avui Amnistia Internacional.\nAmnistia Internacional calcula que diversos centenars d'activistes i dissidents estan sotmesos a diversos tipus de vigilància o arrest domiciliari i que milers de peticionaris estan sent expulsats de Pequín. L'organització segueix rebent informes segons els quals s'està recloent peticionaris en “presons negres” i altres centres informals de detenció situats fora de la capital.\n“El govern xinès vol celebrar els èxits del país assegurant-se que no se sent ni una sola queixa o opinió dissident”, va afirmar Roseann Rife, directora adjunta del Programa Regional d'Amnistia Internacional per a Àsia i Oceania. “En realitat, el que les autoritats estan transmetent és la por que tenen a deixar que la població parli de debò sobre la seva situació, sobre les coses bones i les dolentes.”\nEn les últimes setmanes, les autoritats han augmentat la vigilància de peticionaris, activistes de drets humans, membres de confessions religioses i minories ètniques per assegurar-se que no plantegen queixes o problemes de drets humans en cap fòrum que tingui lloc durant les celebracions del Dia Nacional.\nEls peticionaris són persones que demanen justícia presentant els seus casos davant les autoritats centrals de Pequín després que les instàncies locals no hagin donat solució als greuges soferts.\nEl divendres 25 de setembre, mitjans de comunicació xinesos van informar que els departaments del govern central que gestionen les peticions (l'Oficina Estatal de Cartes i Peticions i l'Oficina de Seguretat Pública) van ordenar a les autoritats locals que revisessin els seus registres i mantinguessin sota vigilància totes les persones que haguessin presentat una petició recentment.\nLes autoritats de Pequín solen retornar per la força els peticionaris a les seves localitats d'origen abans d'actes o commemoracions importants, ja que creuen que la presència d'aquestes persones seria perjudicial per a la imatge pública del país cap a l'exterior.\n“Demanem a les autoritats que aixequin immediatament i incondicionalment totes les restriccions imposades als activistes de drets humans i que alliberin tots els presos de consciència empresonats al llarg del país”, va dir Roseann Rife.\nAmnistia Internacional ha documentat recentment els següents incidents:\nEl 25 de setembre, les autoritats van demanar a Zeng Jinyan, esposa de l'activista de drets humans empresonat Hu Jia, que se n’anés de Pequín i que no tornés fins a després del 10 d'octubre. Zeng Jinyan ha estat sotmesa a una estreta vigilància des que el seu espòs va ser empresonat l'abril de 2008, amb la qual cosa, a la pràctica, s'ha posat fi a gran part del treball de drets humans que portava a terme la parella.\nEl 23 de setembre, la policia va comunicar a l'advocat de l'activista de drets humans detingut Liu Xiaobo que el seu client havia de romandre reclòs per seguir sent investigat davant la sospita d'incitació “a la subversió contra el poder de l'Estat”. La policia havia detingut Liu Xiaobo a la seva casa de Pequín el 8 de desembre de 2008, dos dies abans que aquest presentés la Carta 08, una proposta de reformes jurídiques i polítiques a la Xina.\nA mitjan setembre, es va obligar diversos activistes de Pequín a abandonar la ciutat. Entre ells hi havia Gao Hongming, expres polític i membre del Partit Democràtic Xinès; Wang Ling, activista del dret a l'habitatge que va ser enviat a un camp de reeducació pel treball durant els Jocs Olímpics de 2008; i Qi Zhiyong, activista pro democràcia discapacitat a conseqüència d'una ferida de bala durant la repressió de Tiananmen de 1989.\nDes del 22 de setembre, Tian Qizhuang, director d'Iniciativa per a una Constitució Oberta, no ha estat vist per la seva família. El 24 de setembre, va trucar al seu fill per a explicar-li que es trobava sota vigilància policial i per demanar-li que li preparés alguna roba. Xu Zhiyong, fundador d'Iniciativa per a una Constitució Oberta, continua sotmès a vigilància, i la secretària econòmica de l'organització, Zhuang Lu, només manté un contacte limitat amb la seva família més propera des que va quedar en llibertat el 23 d'agost.\nDues dotzenes d'agents de seguretat vestits de civil romanen apostats a l'entrada de la casa de Yuan Weijing, esposa de l'activista empresonat Chen Guangcheng. A més, li tallen intermitentment la connexió telefònica. Yuan Weijing, juntament amb Chen Guangcheng, defensava els drets de les persones amb discapacitat i de les dones víctimes dels abusos comesos per la imposició de les polítiques de planificació familiar de la ciutat de Linyi, província de Shandong.\nA la província de Zhejiang, la policia s'ha apostat davant de les cases de diversos membres del proscrit Partit Democràtic Xinès, entre ells Zhu Zhengming, Zhu Yufu, Mao Qingxiang i Hu Xiaoling, per impedir-los sortir.\nA principis de setembre, Xie Changfa, membre del Partit Democràtic Xinès, va ser condemnat a 13 anys de presó per càrrecs de “subversió” a la província de Hunan. Aquesta és una de les condemnes més llargues que s'ha imposat a un activista polític o de drets humans en els últims anys.\nQuatre peticionàries procedents de la Regió Autònoma Uigur del Sin-kiang –Yang Xinmei, Li Suping, Wang Lina i Sun Li– van ser detingudes a Pequín a finals d'agost. Al principi se'ls va imposar una pena de 15 dies de detenció administrativa, però posteriorment han estat enviades a un camp de reeducació pel treball durant dos anys per impedir que tornin a presentar peticions durant les vacances del Dia Nacional. Les dones demanaven solucions a diversos assumptes, com la confiscació de terres i errors judicials.


La Llufa i la Llufeta són a les biblioteques\n(Biblioteques - 2016-12-12)\nDurant el mes de desembre les Biblioteques de Girona ambientarem el Nadal amb una proposta de folklore molt nostrada: La Llufa, el ninot de paper que tradicionalment es penja a l’esquena el dia dels Sants Innocents. Trobareu dues propostes: una adreçada al públic més adult (La Llufa) i una al públic infantil (La Llufeta)\nAquesta icona ens servirà per proposar una selecció i recull de llibres d’humor, per decorar els espais amb un aparador cultural i, fins i tot, per compartir alguna sorpresa o innocentada amb els usuaris lectors que s’atreveixin a visitar-nos el dia 28 de desembre. Com sempre, els llibres i revistes de la guia es podran endur en préstec, i ajudar així a passar el tràngol dels dinars familiars amb comentaris literaris i humorístics.\nPer als més petits, les biblioteques hem adaptat aquesta icona popular i hem creat El joc de la Llufeta, un divertit joc de pistes adreçat als petits lectors. El joc consisteix en què durant cinc setmanes descobrirem cinc personatges carismàtics de literatura infantil i juvenil. Cada dia desvetllarem una pista sobre el personatge: com és, una imatge de com vesteix, alguna característica del seu caràcter, contextualitzem el seu entorn... Els infants més atents podran omplir una butlleta amb la seva sospita i dipositar-la a la bústia de la Llufeta. Cada divendres serà el dia escollit per revelar la identitat del personatge i de l’infant guanyador, que tindrà com a premi un llibre i alguna sorpresa més... En el cas que hi hagi més d’un encertant, es farà un sorteig. Us animeu a participar-hi?


L'Ajuntament de Pineda aprova el Pressupost Municipal de 27.825.611 € per a l'exercici 2016 — Ajuntament de Pineda de Mar\nL'Ajuntament de Pineda aprova el Pressupost Municipal de 27.825.611 € per a l'exercici 2016\nL'Ajuntament de Pineda aprova el Pressupost Municipal de 27.825.611 € per a l'exercici 2016 Desenvolupament Econòmic; Protecció Social; Seguretat Pública; Urbanisme i Educació, prioritats del Pressupost Municipal. Es manté la despesa social tot i baixar un 8% l'IBI. https://www.pinedademar.cat/el-municipi/noticies/12757 https://www.pinedademar.cat/@@site-logo/escutajuntament.png\nDesenvolupament Econòmic; Protecció Social; Seguretat Pública; Urbanisme i Educació, prioritats del Pressupost Municipal. Es manté la despesa social tot i baixar un 8% l'IBI.\nEl Ple de l'Ajuntament de Pineda de Mar, celebrat aquest dilluns, ha aprovat el Pressupost General Municipal per a l'exercici 2016 amb un import total de 27.825.611,58 euros i el pressupost de l'Organisme Autònom Local Fundació Tharrats , amb un import de 30.000 euros.\nL’exercici 2016 té com a objectius principals: mantenir l’equilibri econòmic dels serveis, mantenir la despesa social tot i baixar un 8% l'Impost sobre Béns Immobles (IBI), reduir l'endeutament municipal i disminuir la pressió fiscal.\nEl consistori s’ha fixat com a prioritats del pressupost 2016: el Desenvolupament Econòmic; la Protecció Social; la Seguretat Pública, la intervenció urbanística bàsica i l'Educació.\nPressupost total: 27.825.611,58 euros.\nLa despesa en personal s'incrementa un 1%.\nReducció continuada de la taxa d'endeutament municipal del 99% (2007) fins al 35,6% (prevista 2016).\nDesenvolupament Econòmic: +8% per a l'exercici 2016.\nCultura: +19% per a l'exercici 2016.\nPressupostos participatius als barris: +133% per a l'exercici 2016.\nEl Pla d’Inversions per a l'exercici 2016 preveu una inversió global de 945.697,59 € amb càrrec al Pressupost municipal per dur a terme un total de 21 actuacions a la via pública, en equipaments i serveis. El Pla d'Inversions també preveu quinze inversions més (2a fase Passeig de Poblenou; Plaça de les Mèlies; Remodelació de la Biblioteca de Poblenou i nova Oficina de Turisme, entre les més destacades) que es finançaran amb el romanent de tresoreria de l’exercici anterior.\nINSTAL·LACIÓ EQUIPS CONTENIDORS SOTERRATS\nSENYALITZACIÓ VIÀRIA, MOBILIARI I ALTRES\nPARCS INFANTILS ACCESSIBLES\nOBRES ESPAI PÚBLIC PLA DE BARRIS\nOBRES DE CARRERS\nPISTA MULTIESPORTIVA EL CARME\nXARXA ENLLUMENAT PÚBLIC\nANTERNATIVA SEMÀFOR N-II ESGLÉSIA\nEXPROPIACIONS PASSEIG MARÍTIM\nAMPLIACIÓ LLAR D'INFANTS\nINSTAL·LACIÓ PIPICAN POBLENOU\nTANCA PERIMETRAL CAN FELIU DE MANOLA\nINSTAL·LACIÓ ESTACIÓ METEOROLÒGICA\nADQUISICIÓ VEHICLE POLICIA LOCAL\nPROGRAMA INFORMÀTIC DRAG\nPROGRAMARI DE MODERNITZACIÓ ADMINISTRATIVA\nAPP INCIDÈNCIES VIA PÚBLICA\nConsulteu el document adjunt sobre el Pressupost Municipal 2016.


Les noves Xbox i Playstation surten a la venda, i amb la Marina Amores i el Jordi Sellas repassem les característiques d'aquestes consoles\nÀrtic | Manel Carrasco | dimecres, 11 de novembre del 2020, a les 18.07\nAquest dimecres ha començat una nova època en la història dels videojocs. Amb el llançament de la Xbox Series X i la Xbox Series S, comença la novena generació de consoles, a la qual ben aviat s’hi sumarà la Playstation 5. Amb la Marina Amores i el Jordi Sellas repassem les característiques d’aquestes dues consoles.\nXbox: El repte de recuperar el terreny perdut\nQuan el 2013 l’empresa Microsoft va treure a la venda la Xbox One, es va equivocar. El preu elevat, que van justificar per la inclusió d’un dispositiu tan nou com fallit com era el Kinect, i un control antipirateria que obligava els jugadors a connectar-se periòdicament a internet, van fer que molts usuaris es canviessin a la Playstation 4. En el seu esforç per recuperar jugadors, la nova Xbox surt amb dos models: la Series X i la Series S. Si la primera és molt més potent tècnicament, la segona està pensada per jugar sense jocs físics i se centra en la descàrrega digital. La diferència de preu també és notable: mentre la Xbox Series X es ven a 499 euros, la Series S ho fa a 299 euros.\nPerò més enllà de les característiques tècniques, el gran repte que té Microsoft és amb la seva oferta de jocs exclusius. En la rivalitat Xbox One – Playstation 4, la major i millor oferta d’exclusius d’aquesta segona consola va acabar de decantar la balança. Microsoft sembla haver après la lliçó i, des de fa un temps, està comprant companyies com Ninja Theory, autora de Hellblade, o Bethesda, autora de The Elder Scrolls, perquè l’ajudin a fer les seves consoles més atractives.\nPokémon, Hellblade II i The Witcher, a la taula de videojocs\nPlaystation 5: Mantenir el primer lloc\nEl repte que té Sony amb la nova Playstation 5 sembla senzill: consolidar el primer lloc en el rànquing de les més venudes es veu com una cosa feta, i més després de l’èxit de la PS4. Però la companyia japonesa sap que no es pot adormir en els llorers. Si bé ha dominat el mercat fins ara, l’experiència de la PS3, que va tenir seriosos problemes davant la Xbox 360, i el record d’altres companyies amb consoles guanyadores que van acabar fracassant, ha fet que es posi les piles.\nLa Playstation 5 sortirà a la venda el 19 de novembre a Europa, i ho farà també amb dos models, com la Xbox. La consola amb els jocs en format físic costarà 499 euros, mentre que la digital costarà 399. L’oferta d’exclusius comptarà amb títols com Horizon Forbidden West o Marvel’s Spider-Man Miles Morales. La competició entre les dues consoles ja està en marxa, i ara és decisió dels consumidors triar-ne una o l’altra, o quedar-se amb Nintendo i el seu model més familiar.


Inauguren noves consultes de pediatria, ginecologia i obstetrícia i hospital de dia pediàtric a l’HU | CAP Rambla Ferran\n← “Atansa’t a conèixer la MPOC”. Dia Mundial de la Malaltia Obstructiva Crònica celebrat el passat dia 20 de novembre a Lleida\nActivitats de la Setmana Europea de la prova de l’VIH a Lleida. Participa!!! →\nLes noves consultes permetran augmentar les visites de 14000 a 40000 visites , donar un millor servei i assistència als pacients.\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha inaugurat aquest dijous l’Àrea de Consultes Externes i del Gabinet d’Obstetrícia, Ginecologia i Pediatria de l’Hospital de dia pediàtric de l’Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida.\nDesprés del descobriment de la placa inaugural, el president de la Diputació de Lleida, juntament amb el director dels serveis territorials de Salut a Lleida i l’Alt Pirineu i Aran, Josep Pifarré, han visitat les instal·lacions.\nLa Diputació de Lleida ha finançat les obres amb 1.799.284 euros mitjançant un conveni de col·laboració que va signar amb l’Institut Català de la Salut (ICS) l’any 2011.\nAquestes obres han suposat una remodelació de la planta baixa del centre hospitalari per dotar-la amb set consultes obstètriques i sis pediàtriques, la sala d’espera i un nucli d’infermeria i serveis.\nUn dels principals avantatges d’aquesta millora és que el nou dispositiu assistencial ambulatori (de 499 metres quadrats) permetrà un accés més directe dels infants a l’HUAV i una atenció més independent evitant l’accés dels menors a la zona d’hospitalització.\nAmb les noves instal•lacions es podrà atendre unes 40.000 visites, entre primeres i segones visites, de les especialitats d’obstetrícia (7.000), ginecologia (23.000), pediatria (8.500) i cirurgia pediàtrica (700). Aquesta situació es produirà per la reubicació de l’Àrea Obstetricio-ginecològica del CAP de Prat de la Riba que s’unificarà a l’Hospital Arnau de Vilanova.\nAl marge de les obres del nou Hospital de Dia Pediàtric i Obstètric, i dins d’aquesta mateixa inversió d’1,8M€, s’han fet altres actuacions, com són la millora i agrupament de l’espai dedicat a l’admissió d’usuaris (269 metres quadrats), la remodelació del vestíbul (507 metres quadrats) i la construcció d’uns nous vestidors (725 metres quadrats).\nEls vestidors estan ubicats al soterrani de l’edifici i suposen una millora en confort per als professionals que treballen a l’HUAV, ja que tenen una capacitat per a 1.100 taquilles.\nAquesta entrada s'ha publicat en Notícies i etiquetada amb ampliació consultes, CAP Rambla Ferran, Consultes externes pediatria, hospital arnau de vilanova, Lleida, pediatria. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Muntanyes fràgils - Diari de Girona\njoan vila 16.06.2019 | 06:00\nMuntanyes fràgils Diari de Girona\nL any 1975 es va obrir l'estació d'esquí de Vallter 2000. Fins aquell any pujar alguna muntanya per sobre de 2.000 m significava una aproximació llarga des de Setcases, o com a mínim des de Pla Molina on arribava la carretera. Tinc pocs records de la muntanya abans de l'obertura de les pistes d'esquí, tot i que en recordo dues de potents, el descobriment de la vall de Carançà i la travessa a Núria anant per Nou Creus i tornant per Coma de Vaca a Setcases. Aquelles excursions eren autèntiques expedicions, no hi havia camins fresats i els mapes d'Alpina havien estat dibuixats a mà alçada i a ull, però eren suficients per interpretar el coll per on havies de passar.\nL'arribada de la carretera a Vallter 2000 va obrir una perspectiva diferent, tot era més a l'abast i així fou com a l'any 1978, els primers 25 anys amb en Ventura i després amb en Toni, vaig anar descobrint tos els racons de la Vall de Camprodon i comarques veïnes. El descobriment va ser metòdic, agafant els mapes fent cada carena i cada vall, no deixant res per veure ni per descobrir. Des de llavors he caminat gairebé tots els diumenges per l'espai associat a la vall, fins l'últim diumenge de l'any passat. Ja sabeu que m'agrada quantificar, per la qual cosa el mètode tossut de caminar tots els diumenges m'ha permès calcular que he caminat uns 22.000 km, una distància com els 19.000 km que hi ha fins a Nova Zelanda. El 1995 l'alcalde de Camprodon Esteve Pujol ens va demanar si podíem escriure rutes pels visitants que venien a la vall i així va ser com van néixer 8 fitxes de rutes de Camprodon, que després van augmentar a 26 per tota la vall. Això va implicar desbrossar camins, obrir noves connexions per establir una xarxa, marcar-los i mesurar-los amb una roda que ens vam construir.\nMentre fèiem el treball ens vam preguntar en nombroses ocasions com i qui faria el manteniment dels camins i si es mantindrien nets i decents. En aquell temps ens constava molt convèncer la gent per anar a caminar tot i que nosaltres vèiem un potencial de país immens, amb territoris molt diversos, com l'alta Garrotxa, l'alt Pirineu o el Vallespir francès, els tres patis, com jo els anomeno: el d'estiu (carena pirinenca), el d'hivern (alta Garrotxa) i el pati de darrera (Prats de Molló). Vam continuar fent el treball que va acabar amb un llibre Caminant per la Vall de Camprodon amb 79 itineraris que sumen 1.200 km que abasten els 400 km marcats de la vall i més enllà, des de Canigó fins a Puigmal, Ribes de Freser i Oix, abraçant uns 600 km2 de territori. El 2003, 100 anys després del llibre de César August Torras, vam presentar el llibre que va ajudar molta gent a descobrir nous llocs, com Mantet. Va acabar un treball de set anys anant amb un podall, un pot de pintura o una roda. No us explico les peripècies de la roda, fent-la pujar per canals, recorrent els 1.200 km. Posteriorment vam tornar a mesurar els camins amb GPS i més endavant els vam filmar.\nL'arribada de la crisi a partir dels anys 2009 i 2010 va fer un tomb amb l'excursionisme. De cop, van aparèixer milers i milers d'excursionistes que van garantir que els camins es mantindrien fresats i oberts, impedint que quedessin amagats per la vegetació. També vam constatar que es mantenien nets de deixalles, per la qual cosa la nostra preocupació inicial va quedar resolta. Però, a poc a poc, en va aparèixer una de nova que no havíem sospitat: l'erosió de la muntanya i l'afectació a la fauna salvatge. Així és, a partir de 2.000 m d'altura la vegetació té moltes dificultats per regenerar-se perquè el seu cicle vital és molt curt. Allà on s'ha fresat un camí l'aigua acaba fent-hi un rec, arrossegant terra i gra de gramínies cap avall del pendent. Afegim-hi que a muntanya sovint la pluja és torrencial, amb molta intensitat, per la qual cosa l'efecte arrossegador és més potent. El resultat és que, a partir del 2012 vam començar a observar com l'erosió dels camins agafava un grau que ens va fer pensar que un dia seria necessari fer accions d'obra pública de conservació. Els primers que van començar a fer-ho van ser els francesos, però va acabar arribant a casa, quan el guarda del refugi d'Ulldeter va decidir posar ordre al camí d'accés al refugi.\nEl 2017 vaig ser a la Portella de Rojà com a col·laborador de la prova Isard atack BTT. Allà hi havia un guarda francès que em va suggerir que fes baixar els participants de la bicicleta per disminuir l'erosió. A l'any següent els francesos no van donar el permís perquè la prova passés pel seu territori.\nPel que fa a la fauna, cal dir que en aquest territori hi ha més de 10.000 isards, però només he vist dos galls fers i, des de l'any 2002 no en veig cap, cosa que fa pensar que ja no hi són. Les perdius blanques sembla que es mantenen, amb una colònia de 26 exemplars al circ de Morens i una altra més petita a Circ de Concrós. Però la massificació fa perillar la seva reproducció.\nPer tot això, les proves Trail com la de l'Olla de Núria o el Trail Ulldeter tenen els dies comptats, per l'impacte enorme que tenen sobre el territori. Vaig gaudir molt veient l'evolució de la cursa de l'Olla de Núria, però alhora em va fer veure el mal que estem fent a la muntanya que ha esdevingut més fràgil per la freqüentació de tanta gent. Si voleu veure la perdiu blanca allunyant-me del seu niu podeu mirar el vídeo http//bit.ly/2licqka i entendreu l'article.


Biblioteca Torras i Bages: La novel·la de Rubén Falgueras\nLa novel·la de Rubén Falgueras\nRubén Falgueras Pradas és un jove escriptor, nascut a Barcelona l’any 1990 i que actualment viu a Vilafranca. Des dels 9 anys escriu els seus propis contes i històries de gènere negre i fantasia.\nHuesca: Casa Eolo, 2011\nEn un dels llocs més emblemàtics d'Espanya, han trobat el cadàver d'un Skin Neo Nazi.\nDavant la pressió, la inspectora americana, Andrea Harris, ha de resoldre aquest cas amb l'ajuda del seu nou company, el problemàtic Nabar Balder. A mesura que el cas avança, res és el que sembla ser ...\nLeyendas de Arreit: las bendiciones del Fénix\nHuesca: Casa Eolo, 2013\nEls Luc.Kays són éssers humans que poden controlar els 7 elements de Arreit: Terra, Aire, Foc, Aigua, Rayo, Llum i Foscor. Han estat extingits per la Guerra dels Luc.kay que l'Emperador de la Nació Fosca, Saerxs Rexstan va alliberar. Ara sense els seus protectors, Arreit viu sota el jou de la por, fins que anys després un jove lladre anomenat Dackaniel, decideix robar al palau de Tarkadam, una gemma valuosa que els altres països anhelen. Descobrint que la gemma que va robar és una Benedicció del Fènix, que pot fer renéixer a la vida un nou Luc.kay. Després d'escapar de diversos problemes, Dackaniel haurà de....


Ruta de la Guerra Civil | Ajuntament de Calafell\nEstàs a: Inici / Municipi / Rutes temàtiques / Ruta de la Guerra Civil\nLlargada de la ruta: 8.769 m\nAquest itinerari passa per aquells indrets més significatius del principal conflicte bèl·lic que va tenir lloc al país durant el segle XX. La ruta comença a la masia de cal Bolavà. A l'exterior d'aquest mas, durant la guerra Civil es va construir un refugi on s'hi va amagar algun veí per por de ser represaliat. Actualment no es veu, ja que es troba colgat sota un paviment de formigó.\nEns dirigim des d'aquí cap a la plaça de les Eres i continuem cap avall en seguint el carrer del Pou, deixant a mà esquerra l'antic escorxador municipal. Girem a l'esquerra i travessem la carretera C-31 pel pas soterrani. Un cop passat aquest, girem cap a la dreta i avancem uns 350m. Agafem a mà esquerra el camí dels cirerers i el seguim uns 200 metres. A mà dret ens queda un mas. Seguim el camí per l'esquerra, i anem vorejant el turó. Estem seguint un camí que va ser adequat durant la guerra per fer arribar provisions i material bèl·lic a un destacament que es trobava en aquesta muntanya. Des d'aquell moment es coneix com la muntanya de les Trinxeres. Després d'avançar per aquest camí uns 700m arribem a la urbanització Bellamar. Una mica abans hem deixat a mà esquerra uns barracons de la guerra Civil. Sota els primers xalets que trobem de la urbanització hi havia unes bateries de costa, avui desaparegudes.\nBaixem de la muntanya de les Trinxeres seguint els carrers de la urbanització. Des del carrer de Núria ens dirigim a l'esquerra cap a llevant fins arribar al carrer de Lleida, el qual seguim fins arribar a baix de tot. Aleshores girem a la dreta pel carrer d'Altafulla. Just a l'entrada de l'actual urbanització va ser on es va produir un dels fets més luctuosos del conflicte: l'assassinat dels germans del Sanatori Marítim de Sant Joan de Déu per part d'un grup de milicians el 23 de juliol de 1936.\nContinuem pel carrer d'Altafulla fins arribar al pas peatonal sobre la carretera C-31. Creuem i quan som a l'altra banda seguim el camí que voreja la urbanització Alorda Park fins arribar a la carretera de l'Estació. Prenem aquesta cap a l'esquerra fins arribar a l'estació de ferrocarril. Aquesta també es veié afectada per la guerra ja que va ser tirotejada vàries vegades en el decurs del conflicte, encara que no tantes com ho va ser l'estació de Sant Vicenç de Calders, que inclús va ser bombardejada en més d'una ocasió.\nTravessem a continuació la via del tren en direcció a la platja i arribem al passeig marítim de Sant Joan de Déu. Continuem a la dreta pel passeig. Davant de la costa calafellenca va ser abatut el 12 de juliol de 1938 per un avió Heinkel-59 el vaixell "Betis", que havia encallat. Arribem davant del número 18 del passeig, a la Casa Barral. Convertida actualment en museu es pot visitar.\nLa casa dels Barral va ser durant la guerra la seu d'una institució recreativa. Seguim avançant pel passeig i travessem la carrerada d'en Ralet. En aquest punt entrem al terme municipal del Vendrell. Continuem fins a l'antic sanatori de Sant Joan de Déu, reconvertit ara en un hotel de luxe. Aquest establiment va ser utilitzat durant la guerra com a hospital de reraguarda del front de l'Ebre. En ell hi exercí el Dr. Josep Trueta, que va revolucionar el tractament de les ferides amb metralla mitjançant el sistema de cànules. Un cop acabada la guerra aquest metge es va exiliar i va treballar per a l'exèrcit britànic. Actualment l'hospital de Girona porta el seu nom.\nSi seguim avançant pel passeig arribarem a la zona coneguda com les Madrigueres. Si avancem per la platja 450m arribarem a l'únic búnquer que es conserva al Baix Penedès pertanyent a aquest període.\nPer finalitzar, només ens resta tornar al punt de partida. Refarem el camí pel passeig marítim fins arribar a la carrerada d'en Ralet. Girem a l'esquerra i seguim aquest carrer, travessem per sota la via del tren i girem a la dreta pel carrer del Sanatori. Quan arribem al passeig de la Unió, l'enfilem amunt en direcció al poble. Al capdamunt del passeig travessem la rambla Mossèn Jaume Tobella pel semàfor i continuem pel carrer de Jesús. Girem a la dreta pel tercer carrer, el del 6 de desembre, al final del qual ens trobem amb la masia de cal Bolavà, punt de partida de la ruta.


val per… un feliç aniversari |\nval per… un feliç aniversari\n17 febrer 2013 by ohlalamavieenrose\t20 comentaris\nAvui ha sigut l’aniversari de la meva mare i ha sigut un dia ben especial per ella, ha fet 65 anys !! Ha sigut una celebració molt familiar i íntima però crec que s’ho ha passat bé, ens hem posat la roba d’anar a menjar macarró fi i hem anat de restaurant ( li hem donat festa avui i no ha cuinat ella ). I com tot aniversari requereix, havíem de fer-li un regal. Com és habitual en nosaltres fins ahir no vam començar a pensar en què regalar-li. Després de donar-li uns quants tombs, bé, tampoc masses, hem trobat el regal perfecte o això ens ha semblat … unes entrades per anar al teatre a riure una estona !!! Amb l’excusa faran nit a bcn i gaudiran del seu nou estat : la jubilació. Jo crec que aquest estat ja no el coneixeré, ja no existirà. Com que no teníem clar quin dia hi voldrien anar doncs els hi hem fet un ” Val per…” i com que la cartulina sola no quedava bé, he aprofitat que fa uns dies vam quedar que li faria un necesser per al bolso i ha servit per a posar-hi el famós ” Val per…” a dins. Això sí, he tingut de posar el turbo però ha quedat molt bonic, romàntic, femení … i bé, tots aquests adjectius boniquíssims que us pogueu imaginar…\nLa tria de les robes, tot i el mal de cap que em comporta, és la part que m’agrada més. Vaig tenir clar que ho faria amb una roba estampada ( fat quarter comprat a Betes i flors si no em falla la memòria ) que vaig comprar a Sitges l’any passat, m’encanta i encara no l’havia fet servir. Partint d’aquesta roba, vaig pensar que aquesta dels quadrets que he estat fent servir per un projecte que se m’està allargant com la Sagrada Família ( aviat us explicaré això d’aquest projecte inacabable perquè ara ja començo a veure’n el final ) seria el perfecte per fer la part de dins del necesser.\nHe estat de sort i hi he trobat unes cintes que hi quedaven perfectes… una que ja tenia per acompanyar a la cremallera …\nuna cinta més gruixuda que trobo que té una aire als antics matalassos i que m’ha servit per a “boniquejar” la part de darrera del necesser i on hi he cosit 2 botons de nacre en forma de cor…\nI per al davant vaig decidir fer això ….\nem va portar molta estona pensar què posar-hi, quina ruqueria oi ? doncs em vaig quedar encallada aquí, al final, vaig optar per la primera idea que vaig tenir … “mum’s things” és a dir, coses de la mama i és que el que s’hi posarà són coses de mares, no ? jajaja … em va semblar divertit i què voleu que us digui, en anglès ho trobo com a més glamourós i sofisticat. Ara que hi penso, em sembla que no li he dit a la meva mare i a veure si després de la suada de cosir-ho, es pensarà que l’he comprat fet !! M’he d’apuntar a la TO DO LIST que demà li he de traduïr a la meva mare perquè no sap anglès.\nJo el trobo una monada i vosaltres ? Per cert, també li he fet el pastís d’aniversari … una mousse de llimona i en comptes d’espelmes, unes bengales amb forma de número que queden molt vistoses i divertides …\nUna mousse de llimona sempre refresca i fa tirar avall un bon dinar.Els bombons han sigut un detall per part dels del restaurant. Aquí ja s’havien apagat les bengales però ha quedat molt xulo tot plegat. Es pot dir que ha sigut un dia donut ( = dia rodó).\nBon final de diumenge i millor començament de setmana !!\nCategories: Davantal de sucre, Fil i Agulla | Permalink.\n20 thoughts on “val per… un feliç aniversari”\n17 febrer 2013 a les 11:44 pm\nMoltes felicitats per la teva mare i per a tu que fas cases tan boniques. Petonets.\n17 febrer 2013 a les 11:58 pm\nOstres quin super aniversari!! Un val per anar al teatre és genial, però si a sobre li fas un necesser tant espectacular com aquest i també aneu de parranda fora a dinar!! Ja és un dia perfecte!!! Un petonàs gegant\n21 febrer 2013 a les 9:44 pm\nGràcies Júlia !!\nva ser un dia la mar de bonic\n18 febrer 2013 a les 12:31 am\nRosaaaaaaa! Quins detalls taaaan xulos! La teva mare deu estar encantada! M’encanta el necesser i les coses de la mama! Ooooohhhh! Xulíssim! I el pastís??? Una passada de bonic tot plegat…. com sempre!\nFas unes combinacions taaaan boniques i dolces…. m’encanta…. m’encanta…..!\nPer cert, aquesta setmana potser acabo la teva garlanda! La veuràs al blog cap a finals de setmana??? No sé! No sé!\n21 febrer 2013 a les 9:46 pm\nMoltes gràcies Cristina !!!\nquins nervis … i quines ganes de veure la garlanda… fa emoció i intriga eh ? jo ja saps que vaig més atrassada però està en marxa !!\n18 febrer 2013 a les 10:18 am\nCaram noia, així dóna gust fer anys!!! A més, quan saps que regals tan bonics estan fets amb amor i pensats nomes per a tu, ja no es pot demanar res més. Segur que abans de treure’l de la bossa esperarà que hi hagi gent a la vora per a poder-lo lluir com cal …\n21 febrer 2013 a les 9:49 pm\nMerci Amèlia !!\nja el va estrenar i això és bona senyal jejeje\nJo també penso que quan et fan un regal i més si saps que és fet a mà, encara és més especial !!\n1 petó gran, gran !!\n18 febrer 2013 a les 12:40 pm\nQue noia, un dia realment donut, com dius tu. Segur que la teva mare va quedar molt i molt contenta amb aquests regals tant bonics.\n21 febrer 2013 a les 9:51 pm\nMerci Maria Alba !!\ntan anomenar els donuts, ahir me’n vaig acabar comprant , no me’ls treia del cap i feia taaaan temps que no en menjava jajajajaja.\nAh !! i gràcies pel premi al blog, m’ha fet molta gràcia que pensessis en mi !!\n18 febrer 2013 a les 3:47 pm\nEstic així amb la boca oberta Rosa…jajajaja!!! M’encanta la tria i el resultat del necesser…i la frase en anglès…ohhhh….I que ben cosit, m’encanta!!! No hi falta detall guapa! Els regals més improvitzats són els millors, oi? Moltes felicitats a la mare i a la filla, muaks!!!\n21 febrer 2013 a les 9:53 pm\nla tria de les robes va ser rapidíssima, el tema cosir ja va ser més lent jajajajaj…\n19 febrer 2013 a les 9:11 pm\nQuina celebració més completa :))!! Ben fet!!El necesser és maquíssim, Rosa! amb les cintes, els botons, la frase….tot genial! i segur que li va agradar molt! i el pastís…mmmm…quina pinta fa! les ‘espelmes’ són tot un encert, ben originals! en fi, ja veus, aixi val la pena fer anys :))!\nun petonàs!! estigueu atents al carter ;)…..\n21 febrer 2013 a les 9:56 pm\nGràcies Marta !!\nva ser un dia genial i ja saps que el carter ha fet la seva feina molt bé i ràpid: ha arribat sencer i rapidíssim !!\n19 febrer 2013 a les 10:32 pm\nNena, ets un filla molt idela, no? Poses molt alt a les altres filles més normaletes… La meva mare et segeuix, o sigui que pel seu aniversari m’hi hauré d’esmerçar molt!!!! :p\n21 febrer 2013 a les 9:58 pm\ndeu ser per redimir els meus mals anys de filla rebel jajajaja que ja et dic jo que van ser bastants !!!\nI de filla ideal no en sóc massa encara, encara em queda lluny amb normaleta ja em conformo\n1 petonàs …\n19 febrer 2013 a les 11:54 pm\nCaram!!!! Quins regals més xulos. M’agraden molt les robes i cintes que has fet servir.\n21 febrer 2013 a les 6:13 pm\n5 Març 2013 a les 3:49 pm\nUala! però quina monada!!!! i tu dius que jo faig coses boniques??? i això què és??? per déu! la meva assignatura pendent és cosir… ho tinc clar! El ganxet m’agradaria, però em falta temps! en fin… felicitats pel bloc, m’està encantant! Vaig a seguir xafardejant…\n6 Març 2013 a les 10:26 pm\nDoncs t’has d’animar amb la costura, quan ho provis no ho podràs deixar, és un vici !! Per cert, la setmana vinent fan una trobada de Patchwork ( bé, ja ho deus saber ) i hi ha un munt de paradetes on venen robes i cosetes boniquíssimes ! Jo ja espero en candeletes el dia ; )\nI endavant amb el xafardeig !!! Jo aniré fent el mateix\n7 Març 2013 a les 10:25 pm\nSi que ho sé si… el poble s’omple de dones boges pel patchwork! jajaja! M’hi passaré a donar una volta! Però em falta temps per cosir, en serio!


Anmorsigol: d’agost 2012\nII Aplec Ecologista a Carrícola\nPer segon any es celebra a Carrícola l'aplec ecologista del País Valencià, el 22 i 23 de setembre podrem escoltar als ponents d'enguany, amb Christian Felber, fundador d'Attac-Austria i impulsor de la "economía del bé comú", una altra forma de pensar les relacions entre les empreses i la societat.\nPer a compartir un grapat d'experiències que s'estàn posant en marxa per canviar el sistema "des de baix", respectant l'entorn i les persones. Ací teniu el cartell, podreu trobar tota la informació (horaris inscripcions etc...) a la web; aplececologistacarricola.blogspot.com\na 8:18 0 comentaris\nJa arriba el Meruts 2012!\nPromo per al meruts d'enguany, que no vos passe com a les formígues de la puríssima...\nmés informació a www.merutsfestival.com\na 1:32 0 comentaris\nXarrada: La precarització de les condicions de treball a la indústria tèxtil\nSandra Obiol, ens explica algunes de les claus de la precarització del treball a les nostres comarques i els canvis de mentalitat que s'estàn produïnt en els treballadors.\nUn dels aspectes que assenyala, és que la crisi al tèxtil arranca al 2005 amb la liberalització del mercat, i no amb la omnipotent crisi financera.\nAquesta xarrada va tindre lloc fa uns mesos al Casal Jaume I de la Vall d'albaida.\na 1:20 1 comentaris\nBalkan de la vall, presentació del disc de la Trocamba Matanusca\nHui es presenta a Ontinyent, el primer disc de la Trocamba Matanusca, un tribut a la música d'europa de l'est amb versions de cançons tradicionals i d'altres bandes d'europa de l'est. Ací teniu un tastet del treball.\nMés informació a latrocambamatanusca.blogspot.com\na 2:38 0 comentaris\nPer a què serveix ser polític\nXarrada: La precarització de les condicions de tre...\nBalkan de la vall, presentació del disc de la Troc...


Bloc de l'Àngel Pagès.: Som una televisió!\nPublicat per Àngel 'Soulbizarre' a 23:37\nno vull que el carod manipuli la gent que va a la mani i el carod s'apunta la gent com si fos seva\nyepa coali ha dit...\nlo has bordado Tati y un consejo te doy, no te dejes llevar por las amenazas de una banda de energúmenos pues con argumentos convenceremos no con amenazas y berrinches\ncap problema, només que resulta un xic molest que encara hi hagi qui classifiqui els catalans en funció de si van o no van a la manifestació, com si no hi haguessin altres maneres de passar el dissabte.\nnomes faltava el carod rovira donant classes de politica unitària, té una barra que no vegis. El partit del carod rovira està negociant a madrid cada dia i per l'altre costat ataca els que negocien. Només hi ha un negociador bo, ell i els seus, això és trampa.\nEn Carod és un nen petit, però petit petit. I com infant l'hi agraden les rebequeries. Quan en Zp i en Mas es varen fer la foto, a en JLCR li va venir un accés, vull dir, un atac, una digestió imposible. PSC i CIU + psoe estaven d'acord, més tard ICV s'apuntava i ell, elles, ¿qué feien? posss, una mani? ell volia foto, ell i en Joel Joan i les 500 associacions, maques elles, llunyanes elles del com i per què del tema. Ara per fí té foto, i estona gran a tv3 però... a la tele espanyola no li han vist ni el bigoti, perquè no van dir ni piu...\nDe tota forma reinvidico una passejada en nom de la democràcia i la llibertat. Jo també vull foto.\nPrimer és lo segon, sempre.\nla llibertat és a dir FOLLIA!!!!!!!!!


L'inventari i la documentació\nL'inventari i la documentació\tUna de els tasques de l’equip d’inventari i documentació consisteix a identificar i inventariar els béns mobles i immobles susceptibles de tenir interès patrimonial. És una tasca que pren forma en l’elaboració dels inventaris de les col·leccions de béns mobles que estan sota la tutela de l’Administració i en la confecció d’un registre general de béns culturals immobles. Aquests inventaris, no només serveixen per detectar els béns que són susceptibles de ser preservats, sinó que també són fonts documentals de gran importància per poder transmetre a la societat el coneixement del nostre patrimoni.\nAmpolles de vidre de Sant Vicenç d'Enclar. Font A. Tena\nL’inventari no és un fi en si mateix, sinó que és una eina que té tres objectius bàsics, el coneixement, la gestió i la difusió dels béns patrimonials, tots tres dirigits a una finalitat principal: la protecció del patrimoni cultural.L’inventari permet saber amb exactitud en què consisteix el nostre patrimoni cultural moble i immoble, i disposar d’un repertori al més exhaustiu possible per poder-ne tenir un coneixement al més complet possible. Aquesta funció de control ha de permetre saber en tot moment quins són els nostres béns culturals, a quines tipologies responen, on es localitzen, o en quin estat de conservació es troben. La feina d’inventari permet també poder documentar aquells béns sobre els que hi ha intervencions que modifiquin el seu grau d’autenticitat i no es poden protegir. El registre i inventari dels béns culturals facilita saber en tot moment i de forma transparent, tant a les administracions central i comunal, com als propietaris i als ciutadans en general, quins béns estan protegits, quin grau de protecció tenen i quins són els seus entorns de protecció. També facilita tenir un control sobre la localització i possibles moviments dels béns culturals mobles, ja siguin interns, bé exportacions, o bé la seva selecció per a possibles exposicions museogràfiques, permanents o temporals. La finalitat última de la feina d’inventari consisteix a permetre fer una selecció dels béns culturals de més interès patrimonial, i elaborar la documentació necessària per proposar-ne la protecció mitjançant la seva inscripció a l’Inventari general del patrimoni cultural, de manera que es compleixi l’establert per la Llei de patrimoni cultural. La Llei diu que el ministeri titular de la cultura ha d’elaborar l’Inventari general del patrimoni cultural d’Andorra, en el qual han de constar tots els béns mobles, immobles i immaterials que integren aquest patrimoni, tant de titularitat pública com privada. L’inventari és, doncs, un instrument fonamental per a la tutela del patrimoni cultural. És l’eina que proporciona el coneixement de cada un dels béns existents al país i/o distribuïts pel seu territori, necessària per prendre les mesures destinades a la seva protecció.Amb l'inventari es pot gestionar i facilitar l'accés a tota la documentació legal generada a l'entorn dels béns culturals, ja sigui els inscrits a l'inventari, els declarats béns d'interès cultural o els seus entorn de protecció, com són:\nExpedients d'inclusió o de declaració\nDeclaracions d'entorns de protecció\nAutoritzacions d'obres o intervencions\nAutoritzacions d'exportació temporal o definitiva\nInformes del Consell Assessor\nAmb l'inventari es pot disposar d'informació sobre les intervencions que es vulguin emprendre sobre béns declarats i els seus entorns.\nDes d'una perspectiva àmplia, l'inventari ha de permetre avaluar quins dels elements que consten al registre requereixen una protecció. De cada tipus detectat, cal establir si cal protegir tots els exemplars, o cal seleccionar els més representatius, i en aquest cas saber quins són i amb quins criteris se seleccionen\nA llarg termini, l'inventari ha de proporcionar a la ciutadania en general i als especialistes en particular, informació al més exhaustiva possible sobre quin és el nostre patrimoni cultural, tant moble com immoble i afavorir-ne la valorització. Ha de poder proporcionar informació a comuns i equips tècnics que faciliti l'elaboració d'instruments d'urbanisme mitjançant mesures de conservació integrada.La difusió del patrimoni és bàsica per conservar-lo. Ha d'estar adreçada al ciutadà perquè prengui consciència del valor real d'un patrimoni que és comú a tota la societat; només així es podrà arribar a la seva adequada conservació.\nAmb l’inventari es pot gestionar i facilitar l’accés a tota la documentació legal generada a l’entorn dels béns culturals, ja sigui els inscrits a l’inventari, els declarats béns d’interès cultural o els seus entorn de protecció, com són: Expedients d’inclusió o de declaració\nDeclaracions d’entorns de protecció\nAutoritzacions d’obres o intervencions\nAutoritzacions d’exportació temporal o definitiva\nAmb l’inventari es pot disposar d’informació sobre les intervencions que es vulguin emprendre sobre béns declarats i els seus entorns. Des d’una perspectiva àmplia, l’inventari ha de permetre avaluar quins dels elements que consten al registre requereixen una protecció. De cada tipus detectat, cal establir si cal protegir tots els exemplars, o cal seleccionar els més representatius, i en aquest cas saber quins són i amb quins criteris se seleccionen A llarg termini, l’inventari ha de proporcionar a la ciutadania en general i als especialistes en particular, informació al més exhaustiva possible sobre quin és el nostre patrimoni cultural, tant moble com immoble i afavorir-ne la valorització. Ha de poder proporcionar informació a comuns i equips tècnics que faciliti l’elaboració d’instruments d’urbanisme mitjançant mesures de conservació integrada.La difusió del patrimoni és bàsica per conservar-lo. Ha d’estar adreçada al ciutadà perquè prengui consciència del valor real d’un patrimoni que és comú a tota la societat; només així es podrà arribar a la seva adequada conservac\nInventari de béns immoblesInventari de béns moblesInventari de béns immaterialsProjectes en cursEnllaços d'interès\tPatrimoni Cultural


País Valencià 29/05/2021\nLa pretensió de l'Estat de modificar les regles del transvasament enfronta l’executiu estatal i el castellanomanxec amb els governs i regants del País Valencià, Múrcia i Andalusia\nAlgunes de les persones que van participar en la protesta celebrada a Madrid contra la modificació del transvasament Tajo-Segura que proposa el govern espanyol Juan Carlos Hidalgo / Efe\nValènciaManifestants amb cartells amb lemes com "Si ens treuen el transvasament adeu a l'hort d'Europa", "Milers d'agricultors a l'atur" o "Ens ofeguen i no amb aigua" a la porta del ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, a Madrid, acompanyats de representants dels governs valencià, murcià i andalús, i també dels secretaris generals del Partit Popular i Vox, Teodoro García Ejea i Javier Ortega Smith. És la imatge que exemplifica millor l'oposició a la proposta del govern espanyol de modificar el transvasament Tajo-Segura. Una iniciativa que enfronta Castella-la Manxa, la comunitat que cedeix el recurs, amb les tres autonomies receptores, en la que amenaça de ser una nova guerra de l'aigua. I aquesta vegada agreujada per un canvi climàtic que, segons l'Agència Estatal de Meteorologia i l'Oficina Espanyola del Canvi Climàtic, podria provocar una reducció dels recursos hídrics del Tajo d'entre un 3% i un 8% en el període 2010-2040.\nLa proposta de modificació del govern espanyol, la tercera en els 42 anys de vida de la infraestructura, consisteix a rebaixar l’aigua que es pot transferir en el nivell dos (n'hi ha quatre) de reserves dels embassaments d’Entrepeñas i Buendía, situats a les províncies de Guadalajara i Conca. Aquest grau dos s’activa quan els pantans acumulen menys de 1.300 hectòmetres cúbics d'aigua, que equivalen al 35% de la seva capacitat. En aquest context, el ministeri proposa reduir els 38 hm³ mensuals que es transvasen fins a 27. La mesura té el suport del Consell Nacional de l'Aigua, que la va aprovar amb 43 vots a favor, 19 en contra i 19 en blanc. Es tracta, però, d’un òrgan consultiu i la decisió recau en l'executiu que presideix Pedro Sánchez. Complementàriament, el ministeri prepara una futura modificació del pla hidrològic del Tajo, que inclourà un cabal ecològic del riu, i que podria reduir la quantitat d'aigua a transferir. Es preveu que aquest segon canvi s’aprovi durant la primavera del 2022.\nTot i les nombroses pressions rebudes, la ministra per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, Teresa Ribera, no sembla disposada a recular. Almenys això va donar a entendre després d'una trobada amb el cap del Consell, Ximo Puig, feta el 19 de maig al Palau de la Generalitat Valenciana. Durant la conferència de premsa posterior, Ribera va qualificar l'actual transferència de 38 hm³ en el grau dos de "barbaritat" que afavoreix que els embassaments assoleixin "ràpidament el nivell d'emergència" en el qual ja no es pot fer cap transvasament. També va defensar que el nou mètode aportarà "estabilitat" al sistema i permetrà poder transferir aigua més mesos a l'any. Finalment, va afegir que per suplir la mancança caldrà apostar per la dessalinització. Les afirmacions de la ministra es basen en les dades d'un informe elaborat pel Centre d'Estudis i Experimentació d'Obres Públiques que defensa que la nova regla no redueix les aportacions, i que afirma que si des de la inauguració del transvasament s'hagués aplicat la nova norma s'haurien transferit 326 hm³ cada any de mitjana, dos menys dels que s'han transvasat aplicant el model inicial i el vigent.\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, amb la vicepresidenta quarta del govern espanyol i ministra per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, Teresa Ribera, en una trobada recent Biel Aliño / Efe\nUna bombolla de l'aigua?\nLes paraules de Teresa Ribera no van convèncer Ximo Puig, l'únic president del PSOE d'una comunitat receptora, que va reiterar que per al País Valencià el transvasament és "irrenunciable" i que el Consell recorrerà la modificació, si s'aprova. Un pèl més contundent es va mostrar dilluns a Madrid el dirigent del PP i president murcià Fernando López Miras, que va qualificar la rebaixa d'“inadmissible i inacceptable”. En el costat contrari, hi ha el president castellanomanxec, el socialista Emiliano García-Page, que va defensar que la mesura és "valenta" i "equilibrada".\nEls altres dos grans actors del debat són les entitats agràries i les ecologistes. Al capdavant de les primeres, hi ha el Sindicat de Regants de l'Aqüeducte Tajo-Segura (SCRATS), que s'oposa a modificar un transvasament que afirma que té un impacte de 2.364 milions d'euros i genera 100.000 llocs de treball. Entre les segones destaquen organitzacions com WWF i l'Asociación de Naturalistas del Sureste, que denuncien que a la Regió de Múrcia hi ha "una bombolla de l'aigua", i que només del 2007 al 2017 es va passar de 170.000 hectàrees de regadiu a gairebé 190.000. També acusen l'SCRATS de rebutjar els canvis perquè la irregularitat en els nivells dels embassaments d’Entrepeñas i Buendía i el tancament del transvasament alguns mesos a l'any facilita que el govern espanyol aprovi declaracions extraordinàries de sequera que inclouen exempcions del pagament de les tarifes d'aigua i accés als cabals de les comunitats de regants tradicionals.


Moren 160 avis per coronavirus a les residències de Catalunya en un dia, 5 a Lleida – Comarques de Ponent\nMoren 160 avis per coronavirus a les residències de Catalunya en un dia, 5 a Lleida\nEl Departament de Salut ha informat que el nombre d’avis que han mort per coronavirus en les residències de Lleida ja són 54, cinc més que ahir. Pel que fa als centres geriàtrics afectats per la pandèmia, són 13, 2 més que ahir, que acumulen 267 residents amb la Covid-19. A més, hi ha 165 professionals aïllats preventivament o amb simptomatologia i 25 residents estan hospitalitzats. Entre les residències de la demarcació de Lleida i Alt Pirineu i Aran amb brots de la Covid-19 n’hi ha dues a Balaguer (Comtes d’Urgell i Santa Maria), Àger, la Pobla de Segur i Lleida.\nAmb dates tancades a 10 d’abril, i segons la informació que fan arribar els propis centres, a Catalunya hi ha 2.985 persones que viuen a residències de gent gran que tenen diagnòstic de coronavirus. Aquestes persones estan aïllades, estan sent tractades i la seva atenció segueix els protocols marcats pel Departament de Salut. A més, 873 residents estan hospitalitzats.\nFins avui s’han confirmat també que són 308 les residències amb persones diagnosticades de coronavirus i 409 amb persones amb simptomatologia. El sistema català està format per 1.073 residències de gent gran.\nPel que fa als i les professionals, 5.096 estan aïllats o tenen simptomatologia, d’un total de més de 75.000.\nDes del 15 de març, han mort per coronavirus 1.567 persones residents, segons han informat els mateixos centres. En només un dia a les residències de Catalunya han perdut la vida per coronavirus un total de 160 avis.


El Pla de Dinamització i Governament Turístic del Camp de Morvedre s’ha posat en marxa\nEls objectius del pla inclouen crear una identitat i marca turística per a la comarca del Camp de Morvedre, a més de posar en valor recursos que promoguen l'intercanvi econòmic, social i cultural\nEl Pla de Dinamització i Governament Turístic del Camp de Morvedre 2017-2019 s’ha posat en marxa. Es tracta d'un pla trianual d'actuacions, dotat de quasi un milió d'euros per a la comarca del Camp de Morvedre, i que té com a objectiu posar en valor recursos turístics que promoguen el desenvolupament sostenible del territori mitjançant l'intercanvi econòmic, social i cultural.\nA més, el pla cerca crear una identitat i marca turística per a la comarca del Camp de Morvedre. També pretén promoure la innovació social per mitjà de la sensibilització i implicació de diferents agents locals i la utilització de noves tecnologies, per a així convertir el Camp de Morvedre en una Destinació Turística Intel·ligent (DTI).\nFinalment, el pla cerca aconseguir un turisme sostenible basat en la conservació del paisatge i de les estructures socials i econòmiques de la comarca, ampliant i millorant els espais d'ús públic.\n“Estem davant d’un ambiciós pla que el seu principal objectiu és la unificació real de la comarca del Camp de Morvedre, i que és un plus i un complement necessari a l'oferta cultural existent. Pràcticament estem en el tret d'eixida, ens falta l'últim pas que és la signatura del conveni per a engegar este il·lusionant pla”, ha afirmat la regidora de Turisme de l'Ajuntament de Sagunt, Natalia Antonino.\nEl dimarts a la vesprada es va celebrar una reunió sobre el pla en el saló de plens de l'Ajuntament de Sagunt a la qual van assistir alcaldes, regidors i tècnics dels ajuntaments de la comarca del Camp de Morvedre, a més de tècnics de l'Agència Valenciana de Turisme i de la Diputació de València.\nEste acte va ser previ a la signatura del conveni singular entre la Conselleria de Turisme, la Diputació de València i els municipis del Camp de Morvedre. Natalia Antonino va presentar un esbós del pla d'accions previstes per a enguany, així com les línies generals que regiran el pla trianual.\nEste pla es compon de tres línies d'actuació basades en la comunicació, amb un pla de màrqueting, creació de la marca, i pla de promoció del producte; una segona línia basada en la vertebració de la comarca, i una tercera línia sobre la creació i promoció del producte.


General Optica inaugura un establiment al centre comercial Splau | Intermèdia Comunicació\nLa cadena òptica General Optica ha inaugurat avui un nou establiment al centre comercial Splau. El local compta amb 100m2 i amb una plantilla d’òptics i optometristes titulats, a més d’un gran equip d’assessors de venda que oferiran les millors recomanacions en moda als clients. Aquesta nova obertura se suma a les cinc botigues que ja funcionen al Baix Llobregat.\nEls clients de Splau podran gaudir d’una gran varietat de productes, marques, serveis i garanties que ofereix la cadena, tot això sota el ventall dels millors professionals i amb un servei totalment individual i personalitzat que reforça la seva màxima que no hi ha dues mirades iguals. Ulleres graduades, ulleres de sol, lents de contacte, o revisions de vista i oïda són alguns dels productes oferts per la companyia.\nEls locals de General Òptica són presents a Espanya, on són líders, ia Portugal, on és considerada l’òptica de referència amb el distintiu Mais Òptica. Entre tots dos territoris sumen un total de 300 establiments.\nL’obertura de General Optica completa l’oferta de salut i òptica de el centre comercial Splau. Algunes de les marques que ja operen allà i que compartiran espai amb la cadena són Alain Afflelou, + Vision o la distribuïdora d’ulleres de sol Hawkers.\nLa cadena òptica General Optica ha inaugurat avui un nou establiment al centre comercial Splau. El local compta amb 100m2 i amb una plantilla d’òptics i optometristes titulats, a més d’un gran equip d’assessors deLlegir més


3. Enquestes - El programari lliure a les escoles de primària (Juliol 2004)\nLes enquestes serviran per obtenir informació sobre la infraestructura i l'aplicatiu usat actualment en els centres escolars de primària. Amb aquesta informació es podrà determinar els requeriments dels centres respecte a programari tenint en compte les limitacions d'infraestructura que poden existir.\n3.1. L'escola a la societat xarxa: Internet en l'àmbit educatiu no universitari\nAquest estudi es força complert si bé es centra en l'ús d'Internet, l'avantatge que està centrat a Catalunya i amb un a bona selecció de centres es que permet usar les dades i conclusions obtingudes per fer-se una idea dels centres Catalans a l'any 2003.\nLlistat de referencies útils\nD'aquesta enquesta el més important de cara al projecte que ens ocupa són les següents referències (usant els números de pàgina del fitxer PDF separat en dos volums):\nDel primer volum de l'Informe de recerca, un bon nombre d'apartats discrets:\nPàgines 77,78. Connexió a Internet dels centres de Catalunya nombre i tipus de connexió.\nPàgines 79,80. Nombres referents a nombre d'ordinadors / alumnes.\nPàgina 89 i posteriors. Gran part del capítol "4. Els centres de Catalunya: caratcterístiques generals i infraestructura tecnológica", en concret els subapartats: " 4.2.4. Pla estratègic per a la incorporació de les TIC amb finalitats educatives" (p.104-6), "4.3. Infraestructura tecnològica a l'etapa seleccionada" (p.107-109), i els dedicats a personal "4.3.4. Nombre de responsables d’informàtica" (p.113) i,\nPàgines de la 403 a la 407 del subapartat "9.1. Caracterització dels responsables de TIC", del capítol 9.\nDel segon volum de l'Informe de recerca, les pàgines 451 a 499 que corresponent a l'"ANNEX-1: Qüestionaris". En concret són d'interès per aquest PFC els apartats: "Fas Informàtica a l'escola", "Nivell d'informàtica de l'escola", "quan esteu connectats, què feu", "Fora de l'escola/institut, has fet o estás fent algun curs" i "Informàtica fora de l'escola".\nLa majoria d'equips del centre estan disponibles per als alumnes, Hi ha una mitjana (força variable) de 11,24 alumnes per cada equip. Tanmateix la majoria d'equips es troben a les aules d'informàtica, és a dir que poques vegades se'n troben a les aules normals. D'equips hi ha de diferents antiguitats, a les esocles de primària un bon nombre compten amb més de 2 anys.\nEn tot cas el problema principal és més la gran diferència de potència dels diferents equips de que disposa el centre més que no pas la potència d'aquests.\nProp d'un 46% de personal docent creuen insuficient el nombre d'equips disponibles en l'actualitat: Tanmateix els centres, especialment els grans, tenen previst en un 60% un pla estratègic que comporta l'adquisició d'equips nous, intenció de compra especialment superior en el cas dels centres privats.\nés habitual disposar d'alguna impressora per a les aules així com algun dispositiu d'adquisició d'imatges, com pot ser un escànner o càmera fotogràfica digital. El que no és tant habitual almenys a primària és la connexió de dispositius de tractament de vídeo.\nLa connexió a Internet dels centres de primària és (quasi)total habitualment amb accés per XDSL/ADSL i connexió disponible les 24h.\nTanmateix no tots els centres filtren l'accés a Internet i en un nombre encara menor no tenen les xarxes d'adminsitració i educació separades físicament.\nLa majoria de personal (88,6%) encarregat de les aules informàtica i/o les TIC corresponen a persones amb uns 40 anys d'edat i títol universitari (normalment relacionat amb la informàtica) i amb coneixements autodidactes en la matèria (55%). Formació que en bona part (86,7% en centres públics i 47% en centres privats) s'ha complementat amb les activitats formatives del Departament d'ensenyament.\nEls centres disposen d'un a dos encarregats de les TIC depenent de la seva mida i titularitat. En tot cas la majoria comparteixen el càrrec amb altres atribucions. Les seves tasques principals, per sobre el 85% és ajudar al personal docent, així com encarregar-se del manteniment tant de les aules informàtiques com la resta de la instal·lació informàtica del centre.\nús dels equips informàtics\nMés del 63,7% dels centres de primària tenen alguna assignatura d'informàtica obligatòria a sumar un 35% com a crèdit optatiu/variable. Tanmateix el percentatge d'ús dels ordinadors en altres assignatures/matèries disminueix fins al 10% en les primeres i un 26% a les segones.\nTot i que ha alguns alumnes que han realitzar cursos fora de l'escola amb ordinadors, aquest són poc menys del 10% essent els cursos més habituals Ofimàtica i Internet.\n3.2. Enquestes del PFC PLEP'2004\nTot i que les enquesta "L'escola a la societat xarxa: Internet en l'àmbit educatiu no universitari" és útil per fer-se una idea de l'estat dels centres escolars de primària de Catalunya, aquesta informació per si sola no ens permet conèixer la viabilitat del l'ús de programari lliure.\nEl que ens manca és obtenir una imatge del que realment s'està usant avui en dia pel que fa a programari així com el que es troba a faltar. Per aquest motiu s'ha optat per crear unes enquestes més simples però directes que responguin només a aquesta segona pregunta.\nPreparades en el mes de Febrer del 2004, han variat força vegades abans d'obtenir la interfície més simple possible mantenint la major informació possible sobre l'aplicatiu informàtic actualment usat a les escoles de primària.\nPer tal de fer públiques les enquestes es va usar una de les llistes de distribució de l'AEIC, a part de demanar als encarregats del web de la mateix associació i l'xtec la incorporació d'una noticia breu.\nEn la petició s'animava tant al personal del centre a respondre dues enquestes segons si es dedicaven a tasques educatives o tasques de gestió.\nLes enquestes estan disponibles a través de la carta de presentació de les mateixes.\n3.2.3. Resultats i conclusions\nLes conclusions a les que s'ha arribat després de crear i estudiar la taula completa de respostes han sigut:\nLes aplicacions ofimàtiques i de dibuix són fàcilment substituïbles.\nLes aplicacion educatives de l'estil de Pipo,Les tres bessones i similars tot i ser compatibles amb MAC no ho són al GNU/Linux i no disposen de cap equivalent lliure.\nL'aplicatiu Clic molt usat als centres educatius no té equivalent directe en programari lliure. Existeix l'aplicatiu squeak però aquest és incapaç de llegir els fitxers de CLIC. En referència a l'aplicactiu propietari però executable sota GNU/Linux trobem el jClic (Java Clic) que funciona sota la Java Virtual Machine. El jClic té el problema que no està prou afinat com per assegurar el correcte funcionament.\nAixí doncs inicialment no tenim cap dada que negui la possibilitat d'usar un entorn basat en GNU/Linux com és el cas de la distribució skolelinux en els centres educatius de primària. L'únic a tenir en compte és la necessitat d'instal·lar l'emulador de Windows per poder usar l'aplicatiu clic.\n3.3. Avaluació entorn skolelinux\nAquest apartat és realment important per al projecte per que és el què s'espera obtenir una valuació realista dels destinataris (que no sempre interessats) d'una possible implantació de l'entorn GNU/Linux, concretament skolelinux. Aquest entorn ha sigut instal·lat en alguns equips del centre tal com s'explica en el capítol 5. Muntatge d'una aula informàtica amb GNU/Linux sobre equips IBM PC compatibles.\nLes dades obtingudes provenen de dos fonts. D'una xerrada informal amb l'encarregat d'informàtica a primària del centre. I d'una enquesta realitzada al personal del centre després d'una petita presentació de l'entorn GNU/Linux skolelinux.\n3.3.1. Xerrada amb encarregat aules primàries centre\nDesprés de dues setmanes des de la seva posada en marxa es va realitzar un intercanvi d'opinions amb l'encarregat de les aules.\nCuriosament els punts més important de la xerrada foren les modificacions realitzades de la distribució skolelinux per adaptar-se al centre.\nAixí doncs mentre la idea que el servidor tjener (skolelinux) ofereixi dos espais a compartir per tots els PCs (independent del sistema operatiu). un que permet desar-hi dades ("assig") i un altre de major ("iso") a on només es poden consultar.\nS'ha trobat útil (especialment després que s'expliqués a l'encarregat un pas necessari per poder-lo usar) l'existència del segon espai. En aquest es poden deixar imatges de CDs evitant la necessitat d'haver de fer còpia d'aquests per tal que diversos equips executin la mateixa aplicació en CD-ROM alhora.\nL'altre modificació era el fet que el servidor skolelinux no oferís el servei de impressió. Donat que no es volia tenir el servidor GNU/Linux sempre en marxa la impressora depèn d'un equip amb Windows 9x. Amb aquesta estructura els PC quan executen l'entorn skolelinux no poden accedir a la impressora. Així doncs en paraules de l'encarregat "no serveix de res arrancar el linux si després no pots imprimir el que has fet".\nUn altre problema aquest cop degut a la no modificació de l'entorn original ha sigut que aquest compta amb poc programari educatiu, o en versions que mostren mancances quant a la traducció.\nL'encarregat també va indicar que a primària el fet de tenir usuaris no és important. Tampoc ho és el disposar de grans mesures de seguretat donat que els nens no tenen suficients coneixements.\nL'encarregat es mostra interessat en les capacitats de tenir un servidor dedicat a l'aula que ofereixi alguns serveis centralitzats i l'ús de GNU/Linux pot estalviar diners. Diners necessaris per pagar un màquina prou potent per executar el també poc econòmic Windows 2000 Server (o superior).\nEn quant a l'ús en llocs de treball, el fet que tot el programri que tenen ara requereix Windows i que les millors aplicacions de programari lliure es troben disponibles també en aquest entorn (de fet està interessat en instal·lar-ne alguna més que el mozilla i l'OpenOffice).\nNota de l'autor: sembla ser que el problema principal continua éssent la desconexença de l'entorn GNU/Linux especialment a l'hora de configurar-lo.\nAquest punt és important per que si bé s'han realitzat moltes accions per donar a conèixer l'entorn no s'han realitzat gaires cursos aplicats de com configurar l'entorn per tenir un servidor per al centre, per a oferir planes i d'altres serveis a Internet, o com a estació de treball a les aules i a l'administarció del centre usant GNU/Linux.\n3.3.2. Enquesta al personal del centre\nL'última enquesta a tenir en compte és la que serveix per avaluar l'entorn GNU/Linux skolelinux instal·lat en alguns equips del centre. Només existeix un model d'enquesta d'avaluació (fitxer font) que ha sigut emplenada no electrònicament.\nAquest cop hi ha un bon nombre d'enquestes, en concret 19, técnicament tots els metres de primària del centre escolar. Cal agrair el temps que aquestes persones han dedicat per tal de fer possible aquest següent subapartat.\nLes conclusions a les que s'ha arribat després de crear i estudiar el recull de resultats de respostes han sigut:\nL'entorn que ofereix la distribució skolelinux GNU/Linux + KDE + OpenOffice és força similar al actual usat Windows 98se + Microsoft Office.\nHagués sigut convenient actualitzar algunes aplicacions per tal de poder gaudir de la traducció al català d'aquestes.\nLa gent es mostra col·laboradora, i troba interessant la opció de GNU/Linux. Però no té clar que el canvi aporti avantages. Siguin aquests avantatges econòmics, socials o educatius.\nQuasi una tercera (6 de 19) part ha indicat que trobaria adequat el rebre formació en l'ús del nou entorn (per a aprendre a usar-lo o per a usar-lo en profunditat).\nManquen eines per ser usades en el cicle mitjà i superior de primària. Lloc que habitualment omplen les activitats clic (i CD-ROMs realitzats amb aquestes).\nLa distribució skolelinux és usable en els centres escolars de primària de Catalunya. De cara als usuaris però no sembla aportar avantatges pràctics respecte els sistemes actuals basats en Windows. I es clar canviar per fer el mateix no sembla lògic.\nCal indicar que la opinió es per part d'usuaris (que ja era el que és volia), i que tampoc han tingut gaire temps per a provar l'entorn skolelinux en profunditat (per a bé o per a mal).


L’Alexis més personal: “No esmento més la paraula ‘cachai’” - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesL’Alexis més personal: “No esmento més la paraula ‘cachai’”\nL’Alexis més personal: “No esmento més la paraula ‘cachai’”\nEl ‘9’ del Barça explica per què porta aquest dorsal i què és el que més enyora de Xile i d’Itàlia, on va jugar anteriorment Home molt familiar, té predilecció per les pel·lícules de terror i mostra poc interès per les xarxes socials\nEn la primera part de l’entrevista a www.fcbarcelona.cat Alexis Sánchez se centrava en l’apartat purament futbolístic i ara explica aspectes més personals. Malgrat una timidesa reconeguda, el davanter es mostra distès i espontani a l’hora d’enfocar temes íntims. Quin és l’origen del ‘9’? Què troba a faltar d’Itàlia, on va jugar del 2006 al 2011? Com se’l coneix al vestidor? Té Twitter? Les respostes, a continuació:\nPer què porta el ‘9’?\n“M’havien dit els números que quedaven lliures al Barcelona. Com que admiro molt el ‘Fenomen’ Ronaldo, el brasiler, el vaig voler usar. Ell va utilitzar el ‘9’ aquí, va fer una bona campanya i el vaig voler dur per ell”.\nHa tingut gaires ídols?\n“La meva mare. L’únic ídol que tinc és la meva mare”.\nQuè és el que més enyora de Xile?\n“La família, el menjar i, a vegades, la gent. Però m’he adaptat molt bé a Barcelona i estic molt tranquil”.\n“El menjar, més que res. Es menjava molt bé i a l’hora. Allà sopaves a les 8 o les 9 i aquí ho fas a les 10, però t’hi acostumes”.\nEstà cansat que li recordin allò de 'sóc un jugadoràs'?\n“No sé si cansat, però avorreix que hagis de tenir molta cura amb cada frase que dius en una entrevista. I més quan estàs en un equip gran com el Barça, on et veuen tots els detalls”.\nContinuen anomenant-lo 'Cachai' al vestidor?\nSí, a vegades ‘Cachai’ i d’altres ‘Alexis’... Significa ‘m’entens?’. El primer dia que vaig arribar aquí, com que a Xile s’utilitza molt, se’m va quedar enganxat. Ara no esmento més la paraula ‘cachai’, ara dic ‘m’entens?’, perquè així no em seguiran molestant!”.\nQuin plat ha descobert durant la seva etapa a Barcelona?\n“La paella m’agrada molt. Sempre que tinc l’oportunitat en menjo”.\nEn alguna ocasió ha apuntat la seva afició al cinema. Què l’interessa?\n“Poso les pel·lícules a casa i ens posem a veure films de terror en família. No recordo l’última pel·lícula que vaig veure al cine, encara que m’agrada molt anar-hi”.\n“Una mica de tot. Salsa, ‘reggaeton’, cúmbia... Depèn del moment”.\nUna gran part dels seus companys utilitzen les xarxes socials. Té previst iniciar-s’hi?\n“No sóc gaire de Twitter o Instagram. Al principi és entretingut, però després m’avorreix i em cansa perquè has d’estar tot el dia amb el mòbil”.\nUn vídeo de 630.000 visites\nEl vídeo d’un gest tècnic d’Alexis Sánchez en un entrenament va generar més de 630.000 visites en menys de tres mesos al YouTube oficial del FC Barcelona. “Ho pot fer qualsevol jugador. Són moments en què un fa jocs, es diverteix al camp, es relaxa. O per conversar coses personals amb els companys”, comenta. No és estrany que es quedi al final dels entrenaments fent malabars sol o amb altres jugadors. “Abans era més físic i ara he de ser més tècnic”, considera el xilè.\nJordi Alba comença a treballar amb el grup\nAlexis: “La confiança és el que fa al jugador”


Serveis - Orfebre Joiers\nCom a empresa familiar t'oferim dos generacions d'experiència i la més cuidada selecció de productes per satisfer la majoria de les teves necessitats, sempre buscant alguna cosa amb el que sorprendre't i amb el millor servei com a objectiu i vocació.\nT'oferim una selecció de marques amb preus assequibles però sempre amb la màxima qualitat i les millors garanties, doncs aquesta experiència ens ha portat a conèixer amb precisió el sector i a saber reconèixer aquelles marques que ofereixen un producte cuidat, innovador i de qualitat, i a més sempre ens han ofert el millor servei que es pot trobar i mai ens han defraudat, ni a nosaltres ni als nostres clients.\nPer això, som capaços d'oferir-te el servei dels millors professionals, realitzar reparacions de rellotgeria en el nostre taller propi. Per abaratir els costos dels nostres clients i reduir el temps d'espera, o gestionar-te les garanties de les nostres marques en el seu servei tècnic oficial. La nostra dilatada experiència i tradició ens permet tenir contactes amb grans signatures amb les quals no treballem per falta d'espai físic, però per les quals sempre hem estat una empresa de confiança, i tot això amb l'única voluntat d'oferir-te un cuidat servei. Gestionar una garantia d'una marca amb la qual no treballem incorre en despeses i hores de treball sense el més mínim benefici, però nosaltres ho fem per l'amor a l'art, mai millor dit, a l'art rellotger.\nEl nostre criteri de qualitat és el següent: El preu ha de ser el just, però el treball ha de ser de la màxima qualitat. No fem nyaps, cap, i els nostres clients sempre queden satisfets. Si una reparació no pot ser perfecta per la seva dificultat, l'excessiu desgast o uns costos superiors a l'habitual, avisem al client de les incidències i les complicacions que puguin sorgir. Creiem que la informació és essencial perquè el client pugui decidir i valorar adequadament el treball que comporta.


Preludi – Kunstank\nPRELUDI – Del 19 al 27 d’octubre de 2019\nPreludi vol ser una reflexió sobre la fragilitat del paisatge per posar en valor allò natural. El concepte del Niu, un element recurrent en l’obra de l’artista, ens transporta a l’origen, al punt de partida, a un lloc on tot passa de forma natural. El ‘Niu’ com a símbol per tornar a l’origen, al principi de cadascú de nosaltres, a allò original i primigeni. També la tornada a allò natural, protecció màxima, lluny de les mirades i les amenaces.\nPresentem una obra orgànica feta amb materials que l’artista extreu de la pròpia natura i que estableixen un diàleg amb l’espai en què es troba. Les composicions de l’artista juguen en permanent i fràgil equilibri. Espai i obra flueixen en el paisatge, com el riu flueix al camí ral.\nL’espai Fora del temps i de l’espai, a l’antic camí Ral d’Ordino, trobem l’església de Santa Bàrbara, als prats de Santa Bàrbara, en una cruïlla de camins, que són principi o final. És una petita construcció del segle XVII, planta rectangular i absis quadrangular.\nLa seva situació és aïllada encara que propera al nucli urbà. Està perfectament integrada en la natura i gairebé queda suspesa entre els prats del mateix nom. Roman en el temps però es veu fràgil i amenaçada també, no ha estat indiferent als canvis en l’entorn, el paisatge, l’accés. L’equilibri és fràgil.\nL’artista Laura Maresc (Ordino, 1988) és una artista multidisciplinària, escultora i ballarina, establerta a Barcelona, que mai ha perdut la seva connexió amb el lloc on va créixer. Llicenciada en Belles Arts, en l’especialitat escultura (UB) i titulada amb Formació professional en dansa contemporània. Treballa amb materials nobles i orgànics, la seva obra explora la gestualitat i la sensibilitat de la matèria. Ha portat la seva creativitat al món de la joieria. D’actitud brossiana, la seva obra s’inspira en corrents com l’arte povera o l’object trouvé i troba la bellesa en les composicions de material orgànic.


El PDECat endarrereix el seu consell nacional: Puigdemont serà el primer en moure fitxa\nLa reunió arribarà cinc dies després de l'assemblea constituent de JxCat\nper Júlia Navarro / ACN 13/07/2020 12:17h\nEl PDeCAT convocarà finalment el seu Consell Nacional pel 30 de juliol. La direcció del partit ha acordat endarrerir la reunió, prevista pel 25 o 26 de juliol, de manera que el conclave arribarà cinc dies després de l'assemblea constituent de JxCat. El partit que presideix David Bonvehí abordarà el seu futur en una reunió «clau» per l'encaix de l'espai postconvergent.\nSobretot després que Carles Puigdemont ja hagi oficialitzat, el 25 de juliol, la creació del seu nou partit, que ja té els drets de la marca de 'JxCat' —fins ara en mans de l'entorn de Bonvehí. El PDeCAT exposarà un informe organitzatiu i polític, segons l'ordre del dia del seu Consell Nacional. Amb el seu moviment, qui haurà de moure fitxa primer serà Carles Puigdemont: caldrà veure, doncs, si trenca definitivament amb el PDECat creant l'anunciat nou partit. Els postconvergents observaran de prop què passarà el dia 25 i, en funció del moviment de l'eurodiputat, decidiran l'estratègia a seguir el dia 30.\nTorra desobeirà la decisió de la jutgessa de Lleida\nEn un altre ordre de coses, el president de la Generalitat, Quim Torra —també membre de JxCat—, ha assegurat aquest dilluns, 13 de juliol, que l'executiu no accepta la decisió d'una jutgessa de Lleida que no ha ratificat les mesures de confinament anunciades aquest diumenge per a Lleida i set municipis més del Segrià. Torra i el vicepresident del Govern, Pere Aragonès, han anunciat un decret llei sobre un pla de rebrots on s'inclouran aquestes mesures, que quedaran «reforçades».\nA més, Torra i Aragonès han fet una crida a la ciutadania a seguir les indicacions de la Generalitat, tot i que de moment no estiguin en vigor perquè no tenen l'aval judicial. Sobre els Mossos, Torra ha dit que segueixen vetllant pel confinament perimetral, però que han de complir les «decisions judicials».\nCayetana, al límit: El cop definitiu que pot deixar-la sola i sense cap poder al PP


Més tracció i menys consum - Diari de Girona\nMés tracció i menys consum\nEl sistema 4x4 hybrid AWD-i, disponible Als Toyota RAV4 i Prius, permet elevar la seguretat gràcies a una major capacitat de tracció sense penalitzar el consum\nPAco lahuerta / edgar vivó madrid\n05·05·19 | 00:34\nDiversos estudis al mercat europeu han demostrat que els sistemes de seguretat són cada dia més importants i estan més ben valorats pel consumidor. I sense cap mena de dubte, la tracció integral és un dels majors exponents en la seguretat d'un vehicle, ja que permet gaudir d'una elevada capacitat de tracció en situacions de poca adherència.\nEl problema és que, en la majoria de casos, els elements mecànics necessaris per gaudir d'una tracció integral augmenten el pes i el consum dels vehicles que l'incorporen. Una fet que no succeeix amb la nova tecnologia Hybrid AWDi, el sistema de tracció 4x4 de Toyota que incorporen els seus models híbrids RAV4 i Prius.\nEn el cas del nou RAV4 hybrid AWD-i, ja disponible al mercat espanyol des de 33.800 euros, el sistema es combina amb la motorització Dynamic Force de 2,5 litres i 222 cv -4 més que la variant de tracció davantera-. Amb aquesta combinació s'aconsegueixen notables avantatges: un menor consum de combustible en entorns urbans, un funcionament més silenciós a gran velocitat i una millor tracció sobre paviments lliscants, ja que s'aconsegueix fins a un 30% més de parell a les rodes posteriors, amb un rendiment clarament millor. A més, el sistema de tracció total intel·ligent pot distribuir el parell entre l'eix davanter i el posterior en una relació d'entre 100:0 i 20:80.\nAmb aquesta nova variant 4x4 s'ha introduït al gestor de modes de conducció l'opció 'Trail', que se suma a les ja existents 'Normal', 'Eco' i 'Sport' de les versions de tracció davantera. Aquesta nova opció garanteix la millor adherència i control possibles en superfícies de baixa adherència, ja que s'activa un autoblocant electrònic que pot frenar la roda que gira lliurement i enviar el parell motor a la roda que sí està tocant el terra. El mode 'Trail' es desconnecta quan el sistema identifica que el vehicle circula per una zona d'adherència convencional.\nPer comprovar-ne l'eficàcia, Toyota ens va citar a la pista de neu tancada del Centre Comercial Madrid Xanadú. Amb diverses unitats hybrid AWD-i dels models RAV4 i Prius, vam ascendir el pendent completament nevat fins a aconseguir un desnivell del 17% en la seva zona més complicada.\nTots dos models van completar el recorregut sense cap dificultat, malgrat no disposaven pneumàtics d'hivern -de fet, equipaven unes gomes all season de la marca japonesa Bridgestone. Si el sistema hybrid AWD-i de Toyota va ser capaç de respondre a una prova tan extrema, no ens queda cap dubte de la seva eficàcia i la seguretat que pot arribar a oferir als usuaris en carretera oberta.\nEl nou RAV4 hybrid AWD-i, de la mateixa manera que la variant de tracció davantera, es comercialitza amb un total de cinc acabats: Business, Advance, Advance Plus, Feel! i Luxury. Des de la versió d'accés, aquest model ja disposa de la tecnologia més avantguardista en apartats com ara la seguretat, l'infoentreteniment, la connectivitat i l'ajuda a la conducció.\nCom esmentàvem a l'inici, en la seva versió més accessible, el RAV4 hybrid AWD-i està disponible des de 33.800 euros, incloent totes les campanyes promocionals i un descompte extra de llançament de 1.000 euros de Toyota.\nA més, la marca japonesa posa a disposició dels clients interessats en aquest model el nou programa de finançament i serveis afegits de Toyota Espanya, que inclou el sistema de navegació (GO), 4 anys de garantia, 4 anys de manteniment gratuït i un primer any d'assegurança a tot risc, tot per una quota mensual de tan sols 305 euros.