Data del document 03/01/2013\nNúmero del document 009/2013\nNúmero de control 12363062\nAfectacions actives (10)\nCORRECCIÓ D’ERRADES al Decret 9/2013, de 3 de gener, de reestructuració dels òrgans centrals i dels òrgans territorials del Servei Català de la Salut (DOGC núm. 6287, pàg. 557, de 7.1.2013).\nadministració regional (140)\ninstitució pública (95)\norganització sanitària (134)\nServei Català de la Salut (1553)\nDECRET 9/2013, de 3 de gener, de reestructuració dels òrgans centrals i dels òrgans territorials del Servei Català de la Salut.\nDOGC núm. 6327, de data 04/03/2013\nLa Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya, va configurar el Servei Català de la Salut com a ens públic de caràcter institucional.\nL’estructura i organització central del Servei Català de la Salut, inicialment, es van establir pel Decret 26/1991, de 18 de febrer, pel qual s’estableix el règim jurídic i es despleguen l’estructura i l’organització centrals del Servei Català de la Salut, que va ser substituït pel Decret 131/1994, de 30 de maig, pel qual s’estableix el règim jurídic i es despleguen l’estructura i l’organització centrals del Servei Català de la Salut. Posteriorment, ja sigui per l’evolució del sistema sanitari català amb l’extensió i l’apropament de les xarxes de serveis a la ciutadania, la universalització de l’assistència i la consolidació dels models de compra de serveis sanitaris, o per la necessitat de potenciar el Departament de Salut en l’àmbit de la planificació sanitària i enfortir el seu paper d’autoritat sanitària, es van produir successives modificacions d’aquesta estructura.\nActualment, l’estructura del Servei Català de la Salut està regulada pel Decret 178/2010, de 23 de novembre, d’estructura dels òrgans centrals del Servei Català de la Salut, que respon als objectius d’apropar el govern de la salut a la diversitat del territori mitjançant nous mecanismes de cogovern, com els governs territorials de salut, regulats pel Decret 38/2006, de 14 de març, i l’aprofundiment en els altres dos vèrtexs del triangle conformat per ciutadania, territori i professionals. Així, d’una banda, el Decret esmentat té per objecte endegar un procés participatiu de l’individu, el grup i la comunitat, com a subjectes creadors de la seva salut i benestar i, d’altra banda, pel que fa als professionals, avançar en la seva coresponsabilitat en l’assoliment dels objectius del sistema sanitari públic de Catalunya, la millora de la qualitat assistencial envers la ciutadania, de les condicions laborals dels professionals de la sanitat, dels nivells de competència necessaris per tal de garantir el dret a la protecció de la salut i de l’equitat de gènere en salut.\nLa situació econòmica actual ha fet que el Departament de Salut presentés el Pla de mesures urgents per a la sostenibilitat del sistema sanitari 2011, amb l’objectiu principal de preservar un sistema sanitari gratuït, d’accés universal i equitatiu. Aquest Pla requereix una simplificació de l’estructura administrativa, de manera que, sense renunciar als objectius que van justificar les anteriors reestructuracions, es pugui assolir un significatiu estalvi. En aquest sentit, l’actual Decret, com a mesures més significatives:\na) Simplifica l’estructura, suprimint el Programa per a la coordinació del desenvolupament de les professions sanitàries i el Programa d’ordenació territorial i participació ciutadana. La supressió d’aquest últim respon a l’objectiu de potenciar l’organització territorial establerta en la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya, posant un especial èmfasi en el paper del sector sanitari.\nb) Adequa l’estructura als nous escenaris creant, d’una banda, l’Àrea de Recursos Econòmics, amb l’objecte fonamental de definir els escenaris econòmics i assegurar el rigor pressupostari que ha de garantir la sostenibilitat del sistema sanitari, i, d’altra banda, l’Àrea de Patrimoni, Inversions i Recursos Humans, amb el nou objecte d’assumir el nou entorn patrimonial que ha de derivar de l’assumpció del domini del patrimoni destinat a l’activitat sanitària, que fins ara ha estat propietat de la Tresoreria General de la Seguretat Social.\nc) Potencia l’atenció al ciutadà, elevant al rang de gerència la unitat que ha de definir la població receptora dels serveis sanitaris de cobertura pública a càrrec del Servei Català de la Salut i que ha de vetllar pels drets dels usuaris del sistema en l’actual escenari de reestructuració dels serveis assistencials com a conseqüència de la necessitat de millorar la seva eficiència.\nAixí mateix, pel que fa a l’estructura dels òrgans centrals, es manté la dependència de les àrees de la subdirecció, les quals s’estructuren en gerències, si s’escau, i aquestes en divisions.\nD’altra banda, aquest Decret, de manera succinta i a diferència dels anteriors decrets, no es limita a l’estructura dels òrgans centrals, sinó que també recull els òrgans territorials, amb especial èmfasi pel sector sanitari, amb la inclusió de part de la regulació que ja s’ha havia inclòs en una disposició addicional del Decret 178/2010, pel que fa als gerents d’àmbit en la Regió Sanitària Barcelona.\nD’acord amb això, el Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, en la sessió de 2 d’abril de 2012, va aprovar la corresponent Proposta de decret, de conformitat amb el que estableix l’article 14.1.m) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya.\nPer tot això, d’acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Salut i amb la deliberació prèvia del Govern,\nEstructura dels òrgans centrals\nEl Servei Català de la Salut s’estructura en els òrgans centrals següents:\n1.1 De direcció i gestió:\nc) Les unitats que s’estableixen en aquest Decret.\n1.2 De participació: el Consell Català de la Salut.\n1.3 Les unitats que s’estableixen en aquest Decret s’estructuren jeràrquicament en àrees, gerències i divisions.\nConsell de Direcció i Consell Català de la Salut\n2.1 El Consell de Direcció, òrgan superior de govern i direcció del Servei Català de la Salut, té la composició, les funcions i el règim de funcionament que li atribueixen els articles 13, 14, 15 i 64 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya.\n2.2 El Consell Català de la Salut, òrgan central de participació comunitària del Servei Català de la Salut, té la composició, les funcions i el règim de funcionament que li atribueixen els articles 18, 19 i 20 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya.\nNaturalesa i funcions del director o directora\nLa naturalesa i les funcions del director o la directora del Servei Català de la Salut són les que li atribueixen els articles 16 i 17 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya.\nEl director o la directora, d’acord amb l’article 17.2 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya, i sens perjudici de la seva competència per coordinar-ne l’actuació, pot delegar en els gerents i les gerents de les regions sanitàries del Servei Català de la Salut funcions específiques pel que fa al seu respectiu àmbit d’actuació, amb l’autorització prèvia del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.\nEstructura de la Direcció\nb) L’Assessoria Jurídica.\nc) L’Oficina Tècnica Corporativa.\nFuncions i estructura de la Subdirecció\n5.1 Correspon a la Subdirecció:\nb) Coordinar el Servei Català de la Salut amb els departaments de la Generalitat, d’acord amb les directrius que estableixi el Departament de Salut, mitjançant els corresponents programes i actuacions conjuntes.\nc) Coordinar la informació dels comandaments per a la gestió de l’organització.\nd) Dissenyar les polítiques de compra de serveis assistencials sota les directrius del director del Servei Català de la Salut.\ne) Establir els criteris d’acreditació de l’assegurament sanitari i de les relacions amb els ciutadans.\nf) Portar a terme les actuacions necessàries per garantir l’accessibilitat dels ciutadans i les ciutadanes al sistema sanitari.\n5.2 El subdirector o la subdirectora del Servei Català de la Salut substitueix el director o la directora en cas d’absència, vacant o malaltia.\n5.3 De la Subdirecció depenen:\na) L’Àrea d’Atenció Sanitària.\nb) L’Àrea de Recursos Econòmics.\nc) L’Àrea de Patrimoni, Inversions i Recursos Humans.\nd) La Gerència de Sistemes d’Informació.\ne) La Gerència d’Atenció Ciutadana.\nFuncions i estructura de l’Àrea d’Atenció Sanitària\n6.1 Correspon a l’Àrea d’Atenció Sanitària, d’acord amb les directrius de política sanitària i farmacèutica i els criteris de planificació i avaluació estratègica establerts pel Departament de Salut:\na) Portar a terme les actuacions adreçades a garantir els serveis i les prestacions del conjunt del sistema sanitari i sociosanitari de cobertura pública, mitjançant el disseny, la gestió, la planificació operativa i l’avaluació de la compra de serveis, així com la generació i difusió d’estratègies i d’instruments d’avaluació de la compra de serveis.\nb) Vetllar per la qualitat en la prestació d’aquests serveis als ciutadans i ciutadanes.\nc) Dirigir i gestionar les polítiques de prestació en matèria de farmàcia i prestacions complementàries i ús racional del medicament.\nd) Executar els plans de reordenació de serveis i d’atenció terciària i d’alta especialització.\ne) Operativitzar l’atenció a les persones malaltes cròniques seguint els criteris de planificació definits pel Departament de Salut.\nf) Operativitzar el catàleg de prestacions i serveis de cobertura pública a càrrec del Servei Català de la Salut i la cartera de serveis dels centres integrats en el sistema sanitari integral d’utilització pública de Catalunya (SISCAT) a nivell territorial, d’acord amb les directrius del Pla de salut i el Mapa sanitari.\n6.2 De l’Àrea d’Atenció Sanitària depenen:\na) La Gerència de Serveis Assistencials.\nb) La Gerència de Farmàcia i del Medicament.\nFuncions i estructura de la Gerència de Serveis Assistencials.\n7.1 Correspon a la Gerència de Serveis Assistencials:\na) Desenvolupar les noves prestacions que s’incloguin en la cartera de serveis de cobertura pública a càrrec del Servei Català de la Salut.\nb) Desenvolupar i gestionar la política de compra i d’avaluació dels serveis assistencials de cobertura pública.\nc) Definir i formular els sistemes de pagament corresponents als convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l’àmbit del Servei Català de la Salut.\nd) Definir al territori les accions per al desenvolupament dels plans i mesures de reordenació de serveis establerts d’acord amb el Pla de salut.\ne) Dur a terme les accions necessàries per a la implantació al territori, en coordinació amb les regions sanitàries, de les línies d’actuació definides en els plans directors, així com participar en l’elaboració de nous plans i en la priorització de les actuacions necessàries per al seu desenvolupament.\n7.2 De la Gerència de Serveis Assistencials depenen:\nb) La Divisió d’Anàlisi de la Demanda i l’Activitat.\nc) La Divisió d’Avaluació de Serveis Assistencials.\nFuncions de la Divisió de Provisió de Serveis Assistencials\nb) Fer el seguiment i avaluar la compra de serveis assistencials, d’acord amb la planificació de les necessitats assistencials i l’assignació de recursos.\nc) Definir i formular els sistemes d’assignació poblacional, així com la definició i formulació del sistema de pagament dels serveis sanitaris.\nd) Definir, organitzar i gestionar el procés de la contractació de serveis assistencials en el marc de les polítiques de compra que s’estableixin.\nFuncions de la Divisió d’Anàlisi de la Demanda i l’Activitat\nCorrespon a la Divisió d’Anàlisi de la Demanda i l’Activitat:\na) Gestionar i analitzar els registres d’activitat de la provisió de serveis sanitaris.\nc) Coordinar altres bases de dades vinculades al procés de compra de serveis sanitaris, especialment en el marc del Pla de sistemes d’informació.\nFuncions de la Divisió d’ Avaluació de Serveis Assistencials\nCorresponen a la Divisió d’Avaluació de Serveis Assistencials les funcions següents:\na) Determinar els objectius assistencials, vinculats als objectius del Pla de salut, plans directors i Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública, d’acord amb la política de contractació que s’estableixi en l’àmbit del Servei Català de la Salut i que es defineixi en els diferents sistemes de pagament.\nb) Avaluar la qualitat i els resultats obtinguts pels serveis assistencials i les prestacions del sistema sanitari públic, promoure’n la millora i vetllar per tal que la prestació dels serveis assistencials s’adeqüi a les condicions de contractació fixades i als requeriments de qualitat exigibles.\nc) Impulsar l’operativització de recomanacions i la millora de la pràctica clínica i la qualitat dels serveis; així com la implementació de guies de pràctica clínica, estàndards i protocols que derivin de les necessitats detectades en els plans i programes.\nd) Analitzar i estudiar l’eficiència en la utilització dels serveis dels centres sanitaris i sociosanitaris d’utilització pública.\nFuncions i estructura de la Gerència de Farmàcia i del Medicament\n11.1 Correspon a la Gerència de Farmàcia i del Medicament:\nb) Fomentar l’ús racional dels medicaments i dels productes sanitaris.\nc) Definir i implantar les polítiques sobre la prestació farmacèutica, ortoprotètica i prestacions complementàries; així com la gestió eficient d’aquestes prestacions.\nd) Definir les estratègies d’accés i finançament dels medicaments a càrrec del Servei Català de la Salut i dels seus resultats en salut.\n11.2 De la Gerència de Farmàcia i del Medicament depenen:\na) La Divisió d’Atenció Farmacèutica i Ús Racional del Medicament.\nb) La Divisió de Prestacions Farmacèutiques.\nFuncions de la Divisió d’Atenció Farmacèutica i Ús Racional del Medicament\nCorrespon a la Divisió d’Atenció Farmacèutica i Ús Racional del Medicament:\na) Concertar i coordinar l’atenció farmacèutica, ortoprotètica i prestacions complementàries.\nb) Impulsar i avaluar l’eficiència de l’ús de les prestacions.\nc) Harmonitzar la medicació hospitalària de dispensació ambulatòria i dels tractaments farmacològics d’alta complexitat.\nd) Fomentar l’ús racional del medicament en les seves vessants d’efectivitat i seguretat i el seu control.\nFuncions de la Divisió de Prestacions Farmacèutiques\nb) Gestionar la prestació farmacèutica.\nc) Dirigir i coordinar el sistema d’informació de farmàcia, en coordinació amb la Gerència de Sistemes d’Informació del Servei Català de la Salut.\nd) Dirigir, gestionar, coordinar i controlar la recepta mèdica i la recepta electrònica.\ne) Fer el seguiment i control de la despesa farmacèutica.\nFuncions i estructura de l’Àrea de Recursos Econòmics\n14.1 Correspon a l’Àrea de Recursos Econòmics, d’acord amb les directrius de planificació econòmica estratègica que estableixi el Departament de Salut:\na) Dirigir i coordinar els escenaris macroeconòmics de salut i definir els criteris per l’elaboració dels escenaris pressupostaris del Servei Català de la Salut.\nb) Dirigir el procés d’elaboració del pressupost anual del Servei Català de la Salut.\nc) Dirigir la definició i el seguiment de l’impacte econòmic de les mesures necessàries per garantir la sostenibilitat del sistema públic de salut, tant pel que fa a les estratègies de finançament sanitari i com als programes de racionalització de la despesa.\nd) Dirigir l’anàlisi de la situació i viabilitat economicofinancera dels centres del sistema sanitari integral d’utilització pública de Catalunya.\ne) Analitzar les relacions econòmiques entre els diversos ens que conformen el sistema de salut a Catalunya i definir models per a la seva evolució.\nf) Donar suport al Departament de Salut en les relacions amb l’Estat, amb el Sistema Nacional de Salut espanyol i amb la Unió Europea pel que fa als temes de l’àmbit econòmic.\ng) Dirigir la Central de Balanços, assumint la direcció de la unitat interna que la gestiona i la coordinació de les seves tasques amb els centres de la xarxa sanitària d’utilització pública mitjançant la Comissió Tècnica constituïda per al seguiment, compartit amb el sector, de l’evolució de la situació economicofinancera dels centres sanitaris de l’esmentada xarxa.\nh) Coordinar les relacions del Departament de Salut i dels ens que en depenen amb els òrgans de la Generalitat de Catalunya que exerceixin funcions d’avaluació, supervisió i assessorament en matèria de contractació pública, en concret amb la Junta Consultiva de Contractació Administrativa i amb l’Oficina de Supervisió i Avaluació de la Contractació Pública.\n14.2 De la Direcció de l’Àrea de Recursos Econòmics depèn la Gerència de Planificació Econòmica.\nFuncions i estructura de la Gerència de Planificació Econòmica\n15.1 Correspon a la Gerència de Planificació Econòmica:\na) Coordinar l’elaboració de les propostes d’escenaris econòmics i pressupostaris plurianuals i el seguiment del seu acompliment.\nb) Coordinar el procés d’elaboració de pressupost anual del Servei Català de la Salut i de les entitats que pressupostàriament en depenen.\nc) Ordenar la gestió pressupostària i el control de gestió del Servei Català de la Salut, tant de l’organització central com territorial.\nd) Coordinar l’avaluació de l’impacte econòmic de les mesures per a la sostenibilitat econòmica del sistema sanitari i el seu seguiment.\ne) Desenvolupar el seguiment dels ingressos específics de l’àmbit sanitari i d’altres temes de l’àmbit econòmic relacionats amb l’Estat.\nf) Coordinar el seguiment de la situació economicofinancera dels centres del sistema sanitari integral d’utilització pública, així com l’elaboració d’informes economicofinancers de centres sanitaris.\n15.2 De la Gerència de Planificació Econòmica depenen:\nb) La Divisió d’Anàlisi Econòmica.\nFuncions de la Divisió Econòmica\na) Proposar els escenaris pressupostaris plurianuals i elaborar la proposta de pressupost anual del Servei Català de la Salut i de les entitats que en depenen.\nb) Realitzar el seguiment dels objectius econòmics del Servei Català de la Salut i de l’execució del seu pressupost.\ne) Elaborar les propostes d’informes econòmics i donar el suport en matèria econòmica i pressupostària que requereixin els òrgans del Servei Català de la Salut.\ng) Desenvolupar el seguiment de la facturació de l’assistència sanitària, tant la finançada pel Servei Català de la Salut com la que hagi d’estar finançada per altres entitats.\nFuncions de la Divisió d’Anàlisi Econòmica\nCorrespon a la Divisió d’Anàlisi Econòmica:\na) Realitzar el seguiment dels ingressos específics del finançament sanitari i analitzar, en coordinació amb el Departament de Salut i el Departament d’Economia i Coneixement, l’evolució i les propostes de revisió que s’escaiguin.\nb) Elaborar l’estadística de despesa sanitària pública, tant per a l’Administració de l’Estat com per a la Generalitat.\nd) Donar suport en l’elaboració d’escenaris macroeconòmics de salut.\ne) Donar suport al Departament de Salut i al Servei Català de la Salut en les relacions amb l’Administració estatal i el Sistema Nacional de Salut en l’àmbit econòmic de la sanitat.\nf) Elaborar propostes de models de relacions econòmiques entre els diversos ens que conformen el sistema de salut.\nFuncions i estructura de l’Àrea de Patrimoni, Inversions i Recursos Humans\n18.1 Correspon a l’Àrea de Patrimoni, Inversions i Recursos Humans:\na) Desenvolupar la política de patrimoni i inversions en infraestructures sanitàries.\nb) Dirigir les actuacions encaminades a la gestió del patrimoni del Servei Català de la Salut.\nc) Elaborar les estratègies, i definir les polítiques de finançament del Pla d’inversions en infraestructures sanitàries i la programació econòmica de despeses de capital que en deriva.\nd) Elaborar la proposta del Pla d’inversions en infraestructures sanitàries, d’acord amb la planificació estratègica del Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública.\ne) Dirigir el suport que requereixin, en matèria de gestió de procediments de contractació, el conjunt d’unitats que conformen l’estructura del Servei Català de la Salut, tant en l’àmbit central com en el territorial.\nf) Definir criteris de manteniment dels edificis i les infraestructures de centres assistencials.\ng) Definir la política de recursos humans del Servei Català de la Salut, d’acord amb les directrius establertes per la direcció.\nh) Coordinar les relacions del Departament de Salut i del Servei Català de la Salut amb les empreses públiques que tinguin adscrites i amb les entitats proveïdores de serveis sanitaris en les quals la seva participació sigui majoritària.\ni) Dirigir la gestió del patrimoni del Servei Català de la Salut adscrit o cedit en ús a empreses públiques adscrites al Servei Català de la Salut o a entitats proveïdores de serveis sanitaris en les quals sigui majoritària la participació de la Generalitat o del Servei Català de la Salut.\n18.2 De la Direcció de l’Àrea de Patrimoni i Recursos Humans depenen:\na) La Gerència de Patrimoni, Infraestructures i Recursos Humans.\nb) La Gerència d’Entitats Participades.\nFuncions i estructura de la Gerència de Patrimoni, Infraestructures i Recursos Humans\n19.1 Correspon a la Gerència de Patrimoni, Infraestructures i Recursos Humans:\na) Gestionar el patrimoni del Servei Català de la Salut i la tramitació dels expedients de caràcter patrimonial\nc) Mantenir l’inventari del patrimoni immobiliari del Servei Català de la Salut.\ne) Coordinar el procés de priorització i aprovació de la proposta de Pla d’inversions en infraestructures sanitàries, i realitzar la supervisió tècnica de la seva execució.\nf) Vetllar pel compliment de les normatives vigents en matèria d’infraestructures sanitàries.\ng) Analitzar i elaborar les normes tècniques i directrius per a la contractació d’equipaments; i assessorar sobre això, així com aprovar els plans d’equipaments i la seva gestió tècnica.\nj) Donar suport en matèria de relacions laborals i serveis generals al conjunt d’unitats que conformen l’estructura central i territorial del Servei Català de la Salut.\n19.2 De la de la Gerència de Patrimoni, Infraestructures i Recursos Humans depenen:\na) La Divisió de Recursos Físics.\nb) La Divisió de Recursos Humans i Serveis Generals.\nFuncions de la Divisió de Recursos Físics\na) Establir els criteris i definir els models i estàndards arquitectònics i d’equipament destinats als centres, serveis i establiments del sistema sanitari integral d’utilització pública de Catalunya.\nb) Elaborar instruccions i directrius tècniques per a la redacció de projectes i execució d’obres i implantació d’equipaments dels centres previstos al Programa extraordinari d’inversions en infraestructures sanitàries.\nc) Elaborar la informació de l’execució del Pla d’inversions.\nd) Executar directament la part del Pla d’inversions corresponent al Servei Català de la Salut.\ne) Assessorar i analitzar totes les actuacions incloses al Pla d’inversions quant a la contractació dels projectes, les obres i els equipaments, i donar-hi assistència tècnica.\nf) Aprovar els plans directors de millora d’infraestructures hospitalàries i elaborar estudis de viabilitat tècnica de les actuacions incloses al Pla d’inversions, així com actuar d’òrgan de supervisió de projectes i de totes les actuacions incloses al Pla d’inversions.\ni) Donar suport en l’àmbit de les seves funcions a les entitats de provisió pública de serveis adscrites al Servei Català de la Salut o en les quals participi la Generalitat o el Servei Català de la Salut.\nj) Elaborar estudis i propostes, atesos els criteris d’emplaçament, mobilitat, model arquitectònic i tipologia edificatòria, sistemes constructius i de les instal·lacions, per a la millora de la sostenibilitat i eficiència funcional i energètica dels centres de salut.\nFuncions de la Divisió de Recursos Humans i Serveis Generals\nCorrespon a la Divisió de Recursos Humans i Serveis Generals:\na) Formular estudis i propostes per a l’establiment, l’ordenació i l’actualització de les plantilles i les relacions de llocs de treball del personal del Servei Català de la Salut.\nc) Elaborar plans de formació adreçats al personal del Servei Català de la Salut, que han d’incloure activitats formatives organitzades en matèria de polítiques transversals de la Generalitat.\ng) Gestionar i administrar els serveis generals de manteniment i suport logístic de l’organització central del Servei Català de la Salut.\nFuncions de la Gerència d’Entitats Participades\nCorrespon a la Gerència d’Entitats Participades:\na) Promoure i coordinar l’estratègia de govern corporatiu, definida pel Departament de Salut i el Servei Català de la Salut, de les empreses públiques adscrites al Servei Català de la Salut i de les entitats proveïdores de serveis sanitaris en les quals sigui majoritària la participació de la Generalitat o el Servei Català de la Salut.\nb) Coordinar, i donar-los suport en l’exercici del seu càrrec, els representants designats per la Generalitat o el Servei Català de la Salut en els òrgans de govern de les empreses públiques adscrites al Servei Català de la Salut i de les entitats proveïdores de serveis sanitaris en les quals sigui majoritària la participació de la Generalitat o el Servei Català de la Salut.\nc) Coordinar la interlocució de les empreses públiques adscrites al Servei Català de la Salut i de les entitats proveïdores de serveis sanitaris en les quals sigui majoritària la participació de la Generalitat o el Servei Català de la Salut amb el Departament de Salut, el Servei Català de la Salut, la Intervenció Adjunta per a la Seguretat Social i els departaments transversals de la Generalitat de Catalunya.\nFuncions de la Gerència de Sistemes d’Informació\nA la Gerència de Sistemes d’informació li corresponen, en coordinació amb l’Agencia d’Informació, Avaluació i Desenvolupament Professional en Salut, les funcions següents:\na) Definir, dirigir i gestionar el sistema d’informació integrat del Servei Català de la Salut-Pla de sistemes.\nb) Dirigir i supervisar els projectes operatius de desenvolupament i manteniment en l’àmbit funcional dels sistemes d’informació del Servei Català de la Salut.\nc) Dissenyar els processos organitzatius relacionats amb nous processos de gestió i amb la implantació del sistema d’informació corporatiu.\nd) Adoptar en el Servei Català de la Salut els mètodes, les normes, els estàndards i els protocols sobre els sistemes d’informació i les tecnologies de la informació i la comunicació, i fer-ne la difusió.\ne) Mecanitzar els quadres de comandament per a la gestió de l’organització, en el marc del Pla de sistemes.\nf) Definir i dissenyar processos d’ordenació, de suport a l’anàlisi i tractament de la informació i facilitar-ne l’explotació, per tal de donar resposta a les demandes d’informació del Servei Català de la Salut.\ng) Donar el suport a la gestió del maquinari base i d’usuari final.\nh) Elaborar la proposta pressupostària suficient per dur terme les actuacions previstes en el seu Pla de sistemes.\ni) Donar suport en la gestió economicopressupostària del Servei Català de la Salut pel que fa al control de la gestió i tramitació de la contractació dels serveis dels sistemes d’informació i tecnologies de la informació corporatius.\nj) Garantir la preservació del coneixement estratègic i funcional dels sistemes d’informació i les tecnologies de la informació i la comunicació del Servei Català de la Salut com un actiu de l’Administració de la Generalitat.\nFuncions de la Gerència d’Atenció Ciutadana\nCorrespon a la Gerència d’Atenció Ciutadana:\na) Identificar les persones usuàries del sistema públic i el seu nivell d’assegurament, incloent-hi la coordinació i la supervisió de l’emissió i la distribució de les targetes sanitàries i el manteniment dels registres necessaris per a l’exercici d’aquestes funcions.\nc) Vetllar per la satisfacció en l’atenció que reben els ciutadans i ciutadanes.\nd) Coordinar l’atenció a les reclamacions i els suggeriments de la ciutadania i proposar les actuacions de millora que corresponguin a les diferents unitats de l’organització.\ne) Fomentar els aspectes de participació ciutadana en l’àmbit d’atenció a la ciutadania del Servei Català de la Salut.\nf) Controlar i portar a terme el registre de l’atenció sanitària prestada als pacients d’altres estats, d’altres comunitats autònomes de l’Estat o d’altres entitats.\ng) Impulsar les polítiques de comunicació adreçades a la ciutadania, d’acord amb els criteris generals que es defineixin per al conjunt del Departament de Salut.\nPer a l’exercici coordinat d’aquestes funcions, resten sota la dependència funcional de la Gerència d’Atenció Ciutadana les unitats d’atenció al client dels diferents àmbits territorials del Servei Català de la Salut.\nFuncions de l’Assessoria Jurídica\nCorrespon a l’Assessoria Jurídica, amb rang de divisió, d’acord amb el que estableix la disposició addicional quarta de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, d’organització dels serveis jurídics de l’Administració de la Generalitat de Catalunya:\na) Redactar i tramitar les propostes de disposicions legals i reglamentàries relatives a l’àmbit de competència del Servei Català de la Salut, en coordinació i d’acord amb les directrius funcionals de l’Assessoria Jurídica del Departament de Salut.\nb) Emetre els dictàmens i estudis jurídics que requereixin els òrgans del Servei Català de la Salut per a l’exercici de les seves funcions, així com l’elaboració de les propostes de procediments interns i instruccions.\nc) Valorar i emetre informes sobre les condicions jurídiques incloses en els plecs de clàusules dels contractes administratius; la valoració de la suficiència dels poders per actuar que presentin els particulars davant el Servei Català de la Salut; així com la resta d’informes jurídics que siguin preceptius d’acord amb la normativa sobre contractes dels sector públic.\nh) Assessorar jurídicament i coordinar els serveis jurídics de les entitats que en depenen del Servei Català de la Salut.\ni) Assessorar en dret sobre qualsevol altre assumpte per a la resolució del qual les disposicions vigents exigeixin un informe jurídic en l’àmbit de les competències del Servei Català de la Salut.\nFuncions de l’Oficina Tècnica Corporativa\n26.1 Correspon a l’Oficina Tècnica Corporativa:\nb) Elaborar els quadres de comandament per a la gestió de l’organització, així com fer el seguiment de projectes i programes per a la direcció.\nd) Coordinar, executar i fer el seguiment i l’avaluació de les polítiques de comunicació del Servei Català de la Salut.\ne) Fer el seguiment del Pla estratègic governamental de política lingüística de la Generalitat de Catalunya en l’àmbit corporatiu del Servei Català de la Salut.\n26.2 L’Oficina Tècnica Corporativa té rang de divisió i la seva designació correspon al conseller o consellera de Salut, a proposta del director o directora del Servei Català de la Salut, d’acord amb els principis i criteris previstos en la normativa vigent.\n27.1 D’acord amb l’article 24 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, la regió sanitària s’estructura en els òrgans següents:\nb) El gerent.\nc) Els òrgans o organismes i els serveis i les unitats que s’estableixin per reglament.\n27.2 De participació: el consell de salut.\nConsell de direcció de regió sanitària\nGerències de regió sanitària\n29.1 La naturalesa i les funcions de la gerència de la regió sanitària són les que li atribueixen els articles 28 i 29 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol. Les persones titulars de les gerències de regió sanitària depenen jeràrquicament i funcionalment del director del Servei Català de la Salut.\n29.2 El gerent de la Regió Sanitària Barcelona pot delegar les funcions que estableix l’article 29 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, en dos gerents d’àmbit, corresponents als àmbits territorials d’actuació següents:\nb) Barcelona Metropolitana, que inclou els sectors sanitaris: Alt Penedès-Garraf, Baix Llobregat Centre-Litoral i l’Hospitalet de Llobregat, Baix Llobregat Nord, Barcelonès Nord i Maresme, Vallès Occidental Est, Vallès Occidental Oest i Vallès Oriental.\n29.3 Sens perjudici de les funcions que els puguin ser delegades, corresponen als gerents d’àmbit, sota les directrius de la Gerència de la Regió Sanitària Barcelona i pel que fa al seu àmbit territorial respectiu:\na) Donar suport a la gerència en l’elaboració de propostes de contractació de serveis assistencials i gestionar els acords, convenis i concerts subscrits per a la prestació de serveis.\nb) Controlar l’aplicació de les directrius generals i els criteris d’actuació i donar compte del seu incompliment a la Gerència de la Regió Sanitària.\n29.4 El gerent o la gerent de l’àmbit de Barcelona Ciutat és el gerent o la gerent del Consorci Sanitari de Barcelona.\n29.5 Tot això sense perjudici del que estableixen la disposició addicional catorzena de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya, segons la redacció que en fa la Llei 11/1995, de 29 de setembre, i l’article 104 de la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona, de conformitat amb els quals el Consorci exerceix les funcions previstes per a les regions sanitàries pel que fa a la ciutat de Barcelona.\nEl consell de salut, òrgan de participació comunitària en les regions sanitàries, té la composició, les funcions i el règim de funcionament que li atribueixen els articles 30, 31 i 32 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol.\nÀmbit d’actuació de les regions sanitàries\nLes regions sanitàries tenen la delimitació que, de conformitat amb la disposició final primera de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya, hagi establert el Govern de la Generalitat, mitjançant el decret corresponent.\n32.1 El sector sanitari té la naturalesa i les funcions que li atribueix l’article 33 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol.\n32.2 D’acord amb l’article 34 i següents de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, el sector sanitari s’estructura en els òrgans següents:\n32.3 Els sectors sanitaris es poden agrupar amb la finalitat que puguin compartir l’estructura dels òrgans de direcció i gestió, llevat dels que tinguin caràcter col·legiat.\n32.4 En el marc de les agrupacions de sectors sanitaris que s’estableixin per ordre del conseller o consellera de Salut, els seus òrgans col·legiats, a proposta de la persona que assumeixi la direcció dels sectors agrupats, poden decidir que les seves reunions es facin de manera conjunta.\n32.5 El consell de direcció, òrgan de govern del sector sanitari, té la composició, les funcions i el règim de funcionament que li atribueixen els articles 34, 35 i 36 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol.\n32.6 La naturalesa i les funcions de la direcció del sector sanitari són les que li atribueix l’article 37 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, i, d’acord amb aquest article depenen jeràrquicament i funcionalment de la persona titular de la gerència de la corresponent regió sanitària.\nEl consell de participació té les funcions, la composició i el règim de funcionament que preveuen els articles 38, 39 i 40 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol.\nEs faculta el conseller o consellera de Salut, mitjançant ordre, perquè estableixi agrupacions de sectors, amb la finalitat que disposa l’article 32.3, i perquè en modifiqui la delimitació, si s’escau, sempre que no suposi una modificació de la delimitació de les regions sanitàries.\nRègim dels titulars dels òrgans d’alta direcció\nLes persones titulars de la subdirecció, de les direccions d’àrea, de les gerències de l’estructura central del Servei Català de la Salut, de les gerències de regió sanitària i de les gerències d’àmbit que regula l’article 29 tenen la consideració de personal directiu i mantenen una relació laboral de caràcter especial d’alta direcció, a l’empara del Reial decret 1382/1985, d’1 d’agost. La seva designació correspon al conseller o consellera de Salut, a proposta del director o directora del Servei Català de la Salut.\nA aquest personal Ii és aplicable el regim jurídic previst per la normativa general i l’específica que estableixi el Govern per al personal directiu, amb subjecció als acords que es puguin aprovar en matèria de nomenaments i contractacions d’aquest personal.\nSens perjudici de I’aplicació de les causes especifiques d’incompatibilitat que preveu la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya, aquest personal exerceix les seves funcions en règim de dedicació plena i absoluta, d’acord amb les previsions de la normativa sobre incompatibilitats vigent.\nEl Servei Català de la Salut exercirà les funcions de tutela de l’Institut Català de la Salut, sens perjudici de la seva adscripció al Departament de Salut, i de les empreses públiques adscrites al Servei Català de la Salut i dels consorcis de caràcter sanitari o sociosanitari en què participi la Generalitat o el Servei Català de la Salut en matèria d’aprovació, modificació i distribució del pressupost i de seguiment de l’execució del pressupost; d’aprovació dels plans d’inversions i polítiques patrimonials, i d’aprovació de la modificació de l’oferta de serveis sanitaris.\nL’Organització Catalana de Trasplantaments, creada per l’Ordre de 26 de maig de 1994 (DOGC núm. 1907, de 10.6.1994), s’adscriu a l’Àrea d’Atenció Sanitària del Servei Català de la Salut.\nAl capdavant de l’Organització Catalana de Trasplantaments hi haurà un director o directora, nomenat pel conseller o la consellera de Salut, a proposta del director o la directora del Servei Català de la Salut, que tindrà una relació laboral de caràcter especial d’alta direcció amb el Servei Català de la Salut, a l’empara del Reial decret 1382/1985, d’1 d’agost.\n1. Se suprimeix el Pla Sanitari per a les comarques d’Era Val d’Aran, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà, l’Alt Urgell i la Cerdanya, creat pel Decret 17/1985, de 31 de gener.\n2. Se suprimeixen el Programa d’ordenació territorial i participació ciutadana i el Programa per a la coordinació del desenvolupament de les professions sanitàries, creats pel Decret 178/2010, de 23 de novembre.\n3. Se suprimeixen els càrrecs de coordinador general, coordinador adjunt i director tècnic, així com el Consell Assessor del Pla integral d’urgències de Catalunya (PIUC), creat per l’Ordre de 25 de novembre de 1999.\n4. Se suprimeixen la Divisió de Contractació i Facturació de Serveis Assistencials i l’Oficina de Planificació de Serveis i Mapa Sanitari.\nL’Àrea d’Atenció Sanitària, per a l’exercici de les funcions que té atribuïdes en matèria de control, avaluació i inspecció dels serveis sanitaris i sociosanitaris, compta amb el suport dels òrgans que tenen la competència d’inspecció en l’àmbit del Departament de Salut i els ens que en depenen.\n1. Les unitats següents substancialment mantenen les mateixes funcions, però canvien de nom:\na) L’Àrea Sanitària, que passa a denominar-se Àrea d’Atenció Sanitària.\nb) La Secretaria Tècnica, que passa a denominar-se Oficina Tècnica Corporativa.\nc) La Gerència d’Empreses Públiques, que passa a denominar-se Gerència d’Entitats Participades.\nd) La Gerència de Planificació, Compra i Avaluació de Serveis Assistencials, que passa a denominar-se Gerència de Serveis Assistencials.\ne) La Gerència d’Atenció Farmacèutica i Prestacions Complementàries, que passa a denominar-se Gerència de Farmàcia i del Medicament.\nf) La Gerència d’Infraestructures, que passa a denominar-se Gerència de Patrimoni, Infraestructures i Recursos Humans.\ng) La Gerència Econòmica, que passa a denominar-se Gerència de Planificació Econòmica.\nh) La Divisió de Compra de Serveis Assistencials i Assignació Poblacional, que passa a denominar-se Divisió de Provisió de Serveis Assistencials.\ni) La Divisió de Registres de Demanda i d’Activitat, que passa a denominar-se Divisió d’Anàlisi de la Demanda i d’Activitat.\nj) La Divisió de Planificació i Avaluació operativa, que passa a denominar-se Divisió d’Avaluació de Serveis Assistencials.\nk) La Divisió de Recursos Econòmics, que passa a denominar-se Divisió Econòmica.\nl) La Divisió de Relacions Laborals i Serveis Generals, que passa a denominar-se Divisió de Recursos Humans i Serveis Generals.\n2. L’Àrea Econòmica i de Patrimoni es desdobla en l’Àrea de Patrimoni, Inversions i Recursos Humans i l’Àrea de Recursos Econòmics.\nLa composició dels consells d’administració de l’Institut Català d’Oncologia i de l’Institut de Diagnòstic per la Imatge, regulada a les disposicions addicionals novena i desena del Decret 127/2000, de 3 d’abril, d’estructuració del Departament d’Universitats, Recerca i Societat de la Informació, podrà ser modificada per acord del Govern, de conformitat amb el que estableix l’article 7.3 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya.\nEls càrrecs de les unitats afectades per aquest Decret i les normes que el despleguin continuaran exercint les funcions directives mentre no s’adaptin els seus nomenaments o es proveeixin els llocs de treball corresponents, d’acord amb l’estructura que estableix aquest Decret.\nEl personal que a l’entrada en vigor d’aquest Decret ocupi llocs de treball en unitats que se suprimeixin o en unitats la denominació o les funcions de les quals es modifiquin serà adscrit a les unitats corresponents de les que regula aquest Decret.\nEls consells d’administració de l’Institut Català d’Oncologia i de l’Institut de Diagnòstic per la Imatge continuaran tenint la composició que s’establia, respectivament, en les disposicions addicionals novena i desena del Decret 127/2000, de 3 d’abril, d’estructuració del Departament d’Universitats, Recerca i Societat de la Informació, mentre no se n’aprovi una nova composició mitjançant acord de Govern.\nEs deroga el Decret 178/2010, de 23 de novembre, d’estructura dels òrgans centrals del Servei Català de la Salut (DOGC núm. de 26.11.2010).\nEs deroga l’article 17 del Decret 35/1991, de 4 de març, de desplegament de l’estructura de les regions sanitàries del Servei Català de la Salut i d’adequació del Decret 78/1990, de 20 de març, d’ordenació i estructuració orgànica i funcional del sector sanitari, a la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d’ordenació sanitària de Catalunya (DOGC núm. 1416, de 8.3.1991).\nEs deroguen el Decret 516/1981, de 24 de desembre, establint un Programa Sanitari per a la Vall d’Aran (DOGC núm. 202, de 24.2.1982), i l’Ordre de 30 de març de 1982, de creació del Comitè Directiu del Programa Sanitari per a la Vall d’Aran (DOGC núm. 216, de 21.4.1982).\nEs deroguen el Decret 17/1985, de 31 de gener, de creació del Pla Sanitari per a les comarques de la Vall d’Aran, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà, l’Alt Urgell i la Cerdanya (DOGC núm. 513, de 15.2.1985), i el Decret 131/1990, d’adequació territorial i desplegament del Pla sanitari ALPIR (DOGC núm. 1305, de 15.6.1990).\nEs deroguen l’Ordre de 7 de novembre de 1985, de creació del Programa Sanitari Territorial de les comarques del Pallars Jussà i del Pallars Sobirà (DOGC núm. 625, de 13.12.1985), i l’Ordre de 26 de març de 1986, de creació del Programa Sanitari Territorial de la comarca de l’Alt Urgell (DOGC núm. 684, de 12.5.1986).\nEs deroguen els articles 3 i 4 de l’Ordre de 25 de novembre de 1999, per la qual s’estableix el Pla integral d’urgències de Catalunya.\nAquest Decret entrarà en vigor l’endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.


USAP - Nevers aquest vespre a Aimé Giral i en directe per Ràdio Arrels - Ràdio Arrels\nUSAP - Nevers aquest vespre a Aimé Giral i en directe per Ràdio Arrels\nEls catalans podrien agafar el lideratge de Pro D2 mentre que Vannes ha d'ajornar el seu partit de demà\nPublicat el Dijous, 22 d'abril de 2021 | 12:15 h\nLa 28ena jornada de Pro D2 es disputa amb ja els 2 primers classificats per les fases finals: l'USAP i Vannes.\nSi els catalans reben aquest vespre Nevers per intentar recuperar la plaça de líder, els bretons hauran d'ajornar el seu matx per almenys 4 positius de Covid 19 entre els seus membres. El Vannes - Grenoble s'intentarà jugar la setmana vinent.\nA partir de les 20h40, després del programa Memòria, Ràdio Arrels sintonitzarà amb l'estadi Aimé Giral on hi haurà els nostres comentaristes Grégory Sansa i Sebastià Girard, i des dels estudis retrobarem l'Enric Balaguer. Una retransmissió possible gràcies al patrocini de la Plataforma per la llengua.


Els EUA i Ucraïna acusen Rússia de preparar un sabotatge per justificar una invasió\nUn ciberatac a les webs governamentals ucraïneses adverteix: "Tingueu por i espereu el pitjor"\nUn soldat rus durant exercicis militars en una zona prop de la frontera amb Ucraïna SERGEY PIVOVAROV / REUTERS\nBarcelonaEls Estats Units han assegurat que tenen informació que indica que Rússia està preparant una "operació de bandera falsa" a l'est d'Ucraïna i fabricant provocacions a les xarxes socials i mitjans estatals en un intent de crear el context que justifiqui una intervenció militar, segons han informat mitjans com la CNN i Reuters. "Com a part dels seus plans, Rússia està posant les bases per tenir l'opció de fabricar un pretext per a la invasió, fins i tot mitjançant activitats de sabotatge i operacions d'informació, acusant Ucraïna de preparar un atac imminent contra les forces russes a l'est d'Ucraïna", ha dit un membre del govern dels Estats Units en condició d'anonimat. El Kremlin ha respost assegurant que es tracta d'informació "infundada", segons publica Reuters citant l'agència russa TASS.\nL'acusació dels Estats Units segueix una declaració similar de la intel·ligència militar d'Ucraïna, que ha assegurat que els serveis especials de Moscou estan preparant "provocacions" contra les tropes russes situades a la regió separatista de Transnístria , a Moldàvia, per intentar incriminar Ucraïna. A més, aquest divendres també s'han publicat imatges del ministeri de Defensa rus, difoses per l'agència de notícies RIA, que mostren vehicles blindats i altres equips militars carregats en trens a l'extrem est de Rússia, en el que Moscou ha qualificat de simulacre per practicar desplegaments de llarg abast.\nTot plegat, el mateix dia que Ucraïna s'ha vist afectada per un ciberatac massiu que ha deixat sense servei una setantena de webs governamentals, que durant unes hores han mostrat un missatge amenaçador: "Tingueu por i espereu el pitjor. Això és pel vostre passat, present i futur". A més de diversos ministeris, com el d'Exteriors, l'atac ha afectat també altres portals oficials com ara el gabinet de ministres, el consell de seguretat i defensa i diverses ambaixades. El govern ucraïnès ha assegurat que ha restaurat la majoria dels portals afectats i que no s'ha robat cap dada personal, però algunes webs segueixen suspeses aquest divendres a la tarda, oficialment per evitar que l'atac es propagui.\n— MFA of Ukraine 🇺🇦 (@MFA_Ukraine) 14 de enero de 2022\nSegons Reuters, el missatge estava amanit amb referències a acusacions històriques de Rússia contra Ucraïna i també feia al·lusió a les regions de Volínia i Galítzia oriental, el lloc dels assassinats duts a terme a la Polònia ocupada pels alemanys nazis per insurgents ucraïnesos, un punt de discussió entre Polònia i Ucraïna.\nMalgrat que ha admès no tenir-ne proves, el centre de seguretat informàtica d'Ucraïna ha fet referència a "l'empremta russa" darrere de l'atac. Ha considerat que les al·lusions a territoris que en el passat van estar sota control polonès han sigut deliberades per "responsabilitzar Polònia del ciberatac" i aïllar Ucraïna reduint els seus aliats internacionals.\nEl cap de la diplomàcia europea, Josep Borrell, ha condemnat l'atac i ha dit que el comitè polític i de seguretat i les unitats cibernètiques de la Unió Europea es reuniran per veure com poden ajudar Kíev. "Per desgràcia, esperàvem que pogués passar", ha dit a l'arribada que els ministres d'Exteriors de la UE celebren aquest divendres a Brest (França). "No puc culpar ningú perquè no en tinc proves, però ens ho podem imaginar", ha reblat. El secretari general de l'OTAN, Jens Stoltenberg, també ha expressat la seva "forta condemna" al ciberatac, i ha anunciat que l'Aliança Atlàntica i Ucraïna signaran un acord de cooperació cibernètica els pròxims dies.\nA Rússia se li acaba la paciència\nL'atac arriba després de setmanes d'acusacions i amenaces creuades entre Rússia i els Estats Units i l'OTAN per l'augment de les tropes russes a la frontera amb Ucraïna, que fa témer una invasió militar russa similar a la del 2014 a Crimea. Després de les reunions d'aquesta setmana, de moment poc fructíferes, els Estats Units van advertir aquest dijous que l'amenaça d'un atac militar rus és alta, cosa que el Kremlin nega. Per intentar desescalar un conflicte que només fa que intensificar-se, el president d'Ucraïna, Volodímir Zelenski , ha proposat una reunió a tres amb els seus homòlegs dels Estats Units, Joe Biden, i de Rússia, Vladímir Putin, per abordar les preocupacions sobre la seguretat a la frontera.\nRússia ha sostingut fins ara que el diàleg segueix viu, però avisa que se li està acabant la paciència. "No esperarem eternament", ha dit el ministre d'Exteriors, Serguei Lavrov, que ha remarcat que esperen una resposta "immediata" per escrit de Washington sobre les demandes de Moscou. Durant les negociacions, Rússia ha exigit unes garanties de seguretat que inclouen la renúncia de l'OTAN a les activitats militars a l'Europa de l'est, el Caucas i l'Àsia central i a no admetre ni Ucraïna ni cap altre país (entre ells, Finlàndia i Suècia ) a l'Aliança Atlàntica, una demanda que ja ha sigut rebutjada de manera contundent .\nEn una roda de premsa aquest dijous, Serguei Riabkov, l'enviat rus a les converses amb els Estats Units de principis de setmana, no descartava la possibilitat d'enviar tropes militars russes a Veneçuela o Cuba quan un periodista l'hi va preguntar: "Això dependrà de l'actitud dels Estats Units", va respondre, segons va informar The Guardian.\nInternacional / Europa | 28/05/2022\nRússia ucraïna ciberatac


Un parc d'Arbúcies crea el primer circuit de l'Estat de llits elàstics entre arbres - Diari de Girona\nUn parc d'Arbúcies crea el primer circuit de l'Estat de llits elàstics entre arbres\nEl «bosc elàstic» de La Selva de l´Aventura ocupa una superfície de 800 metres quadrats i té ponts i tobogans\nacn | arbúcies 10.05.2018 | 08:16\nEl ´bosc elàstic´ estrenat al parc de La Selva de l´Aventura Cedida a l'ACN\nSaltar i fer tombarelles entremig dels arbres. Aquesta és la nova proposta, pionera a l´Estat, que ha estrenat La Selva de l´Aventura, un parc d'oci situat a Arbúcies. La nova atracció s´anomena «bosc elàstic» i consisteix en un circuit de llits elàstics situats entre 15 i 18 metres d´alçada, envoltats per les capçades dels arbres. En total, el recorregut suma 800 metres quadrats en una zona situada entre el Parc Natural del Montseny i la zona de Guilleries.\nEl muntatge va durar dos mesos per fer front a la complexitat de l´actuació. Un total de sis operaris enfilats als arbres van anar instal·lant aquestes xarxes de protecció fetes per mariners d´una illa de la Bretanya francesa.\nLa directora del parc, Karin van Veen, va explicar ahir que va treure la idea d´un parc a Suïssa que va visitar l´estiu passat. Van Veen va assegurar, a més, que des de la seva posada en funcionament el passat mes de març tots els que han provat el «bosc elàstic» n´han sortit «encantats».\nLa Selva de l'Aventura va començar el passat mes de març la temporada amb una inversió de 200.000 euros. Amb aquests diners s´ha construït la nova atracció, un nou pont tirolès i s´han fet millores de seguretat en les diferents propostes d´oci que inclou. El «bosc elàstic» permet que l´usuari no hagi d´estar subjecte a cap sistema de seguretat i es pot moure pels 800 metres quadrats de recorregut.\nEls nens poden completar l´activitat amb una proposta que els convida a buscar peces amagades a diferents punts. La directora va destacar que la proposta és «absolutament segura».\nLa Selva de l'Aventura va obrir les seves portes el 2004 i actualment dona feina a una quinzena de treballadors. La mitjana anual de visitants és de 25.000, una xifra que esperen que creixi amb l´arribada de la nova atracció i que comporti la creació de nous llocs de treball.\nA més, el parc compta amb un circuit acrobàtic, una ruta per caminar descalç o un salt pendular, entre d´altres.\nParc de La Selva de l'Aventura


L'Ametlla de Mar és el municipi que ha ingressat més per la taxa turística el 2013 a les TE - 23/01/2014 » La Cala RTV\nL'Ametlla de Mar és el municipi que ha ingressat més per la taxa turística el 2013 a les TE\n23 . Gen, 2014 a les 13:56\nAixí ho va fer públic aquest dimarts el delegat del Govern, Xavier Pallarès, en la primera sessió ordinària del Consell de Direcció de l'Administració Territorial de la Generalitat a les Terres de l'Ebre d'aquest 2014. Pallarès va donar a conèixer els imports que s'han ingressat per l'Impost d'Estades en Establiments Turístics a les Terres de l'Ebre, que és de 391.650'23€. L'Ametlla de Mar encapçala el rànquing dels municipis que més han ingressat al Territori. En concret 120.860,62 euros. Així, dobla en ingressos per taxa turística al segon poble que segueix en el rànquing. Es tracta del Perelló amb 66.742,65 euros. I en tercera posició trobem a Sant Carles de la Ràpita amb 52.391,64 euros.\nPer tant, aquestes xifres reveladores col·loquen a l'Ametlla de Mar com a líder del rànquing a les Terres de l'Ebre i situen a la Cala en 31a posició en el marc català.\n"És una bona notícia i així l'hem rebut tots plegats des de l'Administració però també des del sector. És una mostra més del treball que es fa des de l'Ametlla de Mar per posicionar-se com a líder en matèria turística", explica Andreu Martí, alcalde de l'Ametlla de Mar.\nAquests ingressos per la taxa turística es retornen al sector turístic per a campanyes promocionals, tant el 70% que es destina a la Generalitat com el 30% que és per als diferents ajuntaments.\n0 respostes a "L'Ametlla de Mar és el municipi que ha ingressa..."\nbalanç, taxa turística, turisme


Blog - Escola Bonavista\nEl passat divendres va tenir lloc el plogging day a la nostra escola, on tots els alumnes van anar a recollir brossa per diferents indrets del poble per després classificar-la i reciclar-la com a escola verda que som! Us deixe’m l’enllaç al vídeo! En breus tindreu informació detallada i les fotos d’aquest ben intencionat i…\nPlogging day! Fotos i detalls!!\nCom vam mencionar a l’anterior post, divendres passat vam celebrar el plogging day, on els nens i nenes de l’escola van recollir brossa pel poble mentre la classificaven per, posteriorment, reciclar-la. Els alumnes d’educació infantil, van recollir residus pel recinte escolar i la plaça dels mestres, els de cicle inicial van estar recollint brossa per…\nTot i les dificultats dels últims temps, hem pogut celebrar un comiat de trimestre amb la visita del Patge reial i la tradicional cagada de la soca. Bon Nadal a tothom i bon any nou 2022!\nEl passat divendres, 5 de novembre, vam rebre la visita de l’honorable conseller d’educació, el senyor Josep Gonzàlez-Cambray. Va venir acompanyat del il·lustríssim alcalde senyor Jaume Montfort i les corresponents autoritats. Va poder conversar amb el claustre i conèixer els neguits i necessitats de primera mà.\nL’última setmana d’octubre és sinònim de castanyes, panellets…i els últims anys també de carbasses i ratpenats! Vam fer Halloween però no vam deixar de banda les tradicions amb balls, castanyes i cançons. Teniu les imatges a la galeria!\nUn any més vam celebrar la setmana de la mobilitat sostenible amb activitats tradicionals i altres de noves. Vam promoure el desplaçament a l’escola a peu, bicicleta o patinet; vam celebrar el dia sense paper, fer un plogging day… i moltes altres activitats que veureu a la galeria d’imatges!


Venda Pis en venda a Sant Mori Girona Alt Empordà\nPis en venda a Sant Mori\nPreciós apartament d'estil mediterrani de 75 m2 construïts al primer pis amb ascensor d'un edifici de construcció recent (2012). Situat al bonic poble Empordanès de Sant Mori. Sant Mori és un petit poble de la comarca de l'Alt Empordà de tan sols 175 habitants i que manté intacta la seva bellesa i el seu encant. Molt ben comunicat per carretera, es troba a tan sols 6 km (9 minuts amb cotxe) de l'estació de tren del veí poble de Camallera i la capital de l'Alt Empordà, Figueres, a tan sols 18 km (20 minuts amb cotxe). Les precioses platges de L'Escala-Empúries a 15 km (15 minuts en cotxe) i les platges de Sant Pere Pescador ideals per practicar el surf a 13 km.\nRebedor, menjador-sala d'estar amb chemeneia, sortida al balcó i cuina oberta equipada , 2 habitacions dobles i un bany amb dutxa.\nEquipament: Finestres de PVC doble vidre, aire condicionat reversible.\nT'agradarà si estàs buscant un apartament pràcticament nou, amb encant, en un dels pobles més bonics i autèntics de l'Empordà i molt ben comunicat, al costat de les millors platges i de Figueres.\nE - 161 kWh/m2, E - 27 kg CO2/m2


- PROJECTES D’ART SONOR A BARCELONA I ROESELARE\n- PROJECTE CURATORIAL: ARXIU SONOR VOICES\n- CARTOGRAFIES DEL CONTRAST\nPROJECTES D’ART SONOR A BARCELONA I ROESELARE\nDesprés de la selecció, la idea era començar amb les residències artístiques a Roeselare el maig del 2020, a causa de la situació sanitària, aquest pla s’ha hagut d’ajornar fins al 2021.\nLes residències artístiques a Barcelona estaven previstes per a l’octubre del 2020 i, tot i que la situació des del maig havia millorat, els viatges internacionals no eren possibles per a molts artistes, de manera que vam decidir canviar el concepte de residències per permetre que cada artista triés dur a terme la seva residència in situ o remotament, responent a les normes imposades per viatjar al seu país d’origen, circumstàncies personals i la naturalesa dels seus projectes. Així, vam presentar un nou pla de desenvolupament per a les residències i vam treballar amb cada artista per actualitzar i trobar adaptacions que responguessin a la nova realitat.\nAnne Fehres i Luke Conroy - News From Home\nResidència presencial. Del 22 d’octubre al 10 de novembre 2020 a Barcelona\nAquest projecte se centra en les memòries de l’entorn urbà de Sant Andreu i les presenta com a “postals d’àudio”.\nQuan viatgen amb el projecte "News From Home" a qualsevol lloc concret, els artistes estan interessats en explorar més enllà o a l'ombra de les fites icòniques. Creuen que és allà on poden trobar una riquesa d’històries a les que val la pena proporcionar una plataforma. Per aconseguir-ho, utilitzen el terme marca sonora (utilitzat en estudis de paisatge sonor) per referir-se a un so de la comunitat que li és únic o que posseeix qualitats que el fan especialment considerat per la gent d’aquesta comunitat.\nDurant els 20 dies de la seva residència, Anne i Luke estaven interessats en explorar quina és exactament la marca sonora de Sant Andreu, i quins son els components importants de la identitat fònica de Barcelona com a ciutat. Aquesta vegada, a causa de la situació COVID, la ciutat era molt més tranquil·la de l’habitual, per tant, les marques sonores típiques del paisatge urbà potser no eren tan reconeixibles. Mentre que normalment els bars i restaurants s’obren als carrers, les portes romanien tancades. Amb molta menys gent al carrer, els va atreure l'atenció els sons del trànsit i dels animals (principalment ocells) que els envoltaven. Amb la reducció del so als carrers de la ciutat, se’ls va fer més difícil copsar exactament quines eren les marques sonores que definirien el lloc.\nÉs per això que els artistes es van preguntar si haurien d’haver estat buscant les marques sonores que defineixen el moment, aquest estrany període de tocs de queda i aïllament. En qüestió d'anys, aquest moment passaria i les marques sonores d'aquest moment serien d'importància cultural i històrica i mereixerien preservació i protecció. Sens dubte, es parlarà d'aquest moment, però seran interessants per si mateixos: el trànsit i les aus? O què els faltava?\nVan decidir centrar-se, per aquest projecte en les seves pròpies observacions sobre les rutines diàries i els records de Sant Andreu. Per aconseguir-ho, van utilitzar diversos enfocaments nous per establir connexions locals a una distància segura. Hi havia espai per experimentar amb noves idees i noves possibilitats. Van començar definint les fronteres del districte de Sant Andreu i van caminar diàriament durant hores per obtenir una impressió general de tots els seus set barris. En diferents moments del dia, van fer enregistraments de marques sonores que els cridaven l'atenció. De vegades subtils, de vegades fortes i inquietants. Van anomenar tots aquests fitxers segons ubicacions concretes i els van classificar, creant una carpeta amb diferents sons en el temps i el lloc. Escrivien notes diàries per recordar el que havien sentit i vist aquell dia. Al costat de les seves observacions, es va fer recerca online i, a través de les xarxes socials, van fer una crida oberta per connectar-se amb veins i veines. Van rebre una gran aportació d’aquests i, amb aquesta informació, van comprendre millor els sons del passat.\nPer a l’exposició, el seu objectiu és crear postals sonores. Amb els sons que han enregistrat, crearan paisatges sonors irreals que estan connectats a determinats temes / històries que han trobat interessants durant la seva residència a Sant Andreu.\nResidència online: taller com a part de la seva residència - 2, 9 i 16 de desembre de 2020\nEn el cas de Donia Jourabchi, perquè no podia viatjar a Barcelona, vam decidir realitzar la residència remotament. Així que vam aprofitar les possibilitats que ofereix Internet i vam llançar un taller online que combina exercicis en llocs concrets amb reunions de grup online en què tots els participants poden compartir el seu coneixement i experiència.\nEl taller es va celebrar els dies 2, 9 i 16. de desembre de 2020, amb diverses reunions individuals.\nExploració urbana: experiència sonora i fisicitat del so / Pràctica sonora situada / Territorialitat acústica.\nEl punt de partida del taller va ser preguntar-nos com escoltem un lloc i què fa específica l’experiència d’aquest lloc. El so és una potent eina que ens proporciona una sensació de lloc. Un cop localitzat un so, s’experimenta, defineix l’espai que estem escoltant, com el moment en què té lloc. Un cop capturat ressona amb aquest lloc. La nostra manera d’escoltar es compon de diferents nivells d’atenció. Segons una situació determinada, desenvoluparem diferents modes d’escolta. Això vol dir que escoltar depèn del context i que és una participació activa de la nostra atenció. En aquesta exploració urbana, ens centrem en la mediació entre so, cos i espai com a filtre dinàmic de propietats físiques en qualitats sonores específiques. Els sons que podem escoltar i els que fem, així com les gravadores, els micròfons i els altaveus, són en aquest cas els mitjans per articular els efectes del so a l’espai.\nDurant aquest taller, els participants van desenvolupar obres d'art que definien la seva pròpia expressió d'especificitat del lloc quan exploraven un lloc abandonat de la seva pròpia elecció a la seva ciutat. Després d’una introducció que proporcionava exemples d’enfocaments i pràctiques situades en el camp del so, es va demanar als participants que realitzessin una sèrie d’experiments in situ. Van considerar el seu context social i la seva història, però també van utilitzar l'arquitectura en la seva situació actual com a instrument i condició per a les seves exploracions sonores. Cada obra es va fusionant progressivament en una altra durant el procés del taller. La idea aquí era crear consciència sobre com experimentem i entenem llocs particulars de la nostra ciutat que romanen inutilitzats o en silenci. Els materials recollits, les experiències sonores juguen amb diferents modes d’apropiació sonora d’aquests llocs abandonats.\nEs van triar onze participants en una convocatòria oberta i es va crear un grup d'artistes i treballadors socials. Els participants del grup són: Natalia Domínguez, Aleix Plademunt, Wingel Gilberto, Anna Recasens, Sofía Balbontín, Matthias Neumann, Sena Aydin, Yolanda de los Bueis, Jordina Roca, Christos Papasotiriou i Carolina de la Cajiga. Durant aquestes tres setmanes van explorar i experimentar una relació sonora entre l’espai, el cos, la presència i la tecnologia per crear nous sons mitjançant l’experimentació.\nEl taller va funcionar tan bé que tot el grup i l’artista, Donia, van decidir continuar treballant junts cap a l’ exposició de Sound of Our Cities, amb l’objectiu de formar un collage sonor com a resultat col·lectiu que uneixi elements contextuals, pensaments i narracions.\nMés info del taller\nVa començar reunions online amb membres de la comunitat local, però té previst venir a Barcelona el març de 2021.\nEl projecte té com a objectiu enregistrar els sons i les veus domèstiques, interiors, inaudites del context urbà. La narració de grups sovint poc representats en la planificació urbana (per exemple, dones) s’afegirà al paisatge sonor urbà mitjançant un passeig sonor guiat. Fer sentir allò inèdit, portar l’interior (domèstic, de la memòria, emocional), a l’exterior, experimentat com a paisatge emocional, també pugui emfatitzar la dualitat de l’experiència sonora.\nLa primera fase de la residència es va dur a terme remotament, combinant investigacions i converses o discussions en línia per tal d’entendre el context i el lloc. Aquesta primera fase (octubre-novembre) va permetre a Zsofia entrar en contacte amb organitzacions mediadores (organitzacions locals que ja treballen amb aquests grups) per treballar una metodologia que s’adapti al grup un cop arribi a Barcelona. En el context actual de la pandèmia, el projecte de Zsófia es basa en un procés més lent que comença amb fases d'investigació, entrevistes i reclutament de participants a distància. El mateix treball de camp i els enregistraments es realitzaran una vegada que s’alleugereixin les restriccions i podrà anar físicament a treballar amb el Servei Intercultural de Sant Andreu, una iniciativa de districte que té com a objectiu incorporar una perspectiva intercultural en tots els àmbits de la vida comunitària.\nLa segona fase de treball de camp i gravació es durà a terme entre març i abril de 2021. La metodologia es centra en l’investigació i l’enregistrament en grups petits, en el mapeig de sons i la narració d'històries. Zsófia planeja realitzar el seu treball amb grups petits (1-3 persones) mentre està al lloc.\nResidència mixta: remota i presencial. Residència a Barcelona del 20 de gener al 7 de febrer de 2021\nAquest projecte es basa en investigacions relacionades amb el sentit de pertinença. L’objectiu és crear un podcast titulat CotorRadio, una idea que va sorgir d’un concepte desenvolupat per l’artista al voltant de les cotorras (aus tropicals que es troben sorprenentment en estat salvatge a les ciutats europees) - amb un conjunt de sons i veus del barri. Raphael considera aquestes criatures no humanes com una manera d’ampliar les interpretacions de la realitat humana en un moment en què les narratives de les lluites socials i minoritàries són cooptades i malinterpretades pels discursos dels líders de l’extrema dreta a nivell mundial.\nDurant la primera part de la residència, va establir a distància una col·laboració amb tres artistes i investigadors llatinoamericans establerts a Barcelona: Maíra dónes Neves, José Platzeck i Rafael Frazão (part de PEI: Programa d’Estudis Independents al MACBA), tres artistes que van desenvolupar una narrativa que connecta els lloros amb el concepte de "plaga". Raphael es va posar en contacte amb ells mitjançant la seva participació en una exposició anomenada Plaga, organitzada per Ecologies Culturals del Programa d’Estudis Independents (PEI, Macba), que va examinar de forma crítica les diferents formes de gestió de la "natura" que existeixen avui en dia. El concepte de plaga indica una relació entre la vida i el territori: formes de vida que, a partir d’un determinat moment, es consideren excessives en nombre dins d’un espai determinat. L’exposició lliga el concepte de plaga amb la manera de classificar els éssers vius; formes de vida com eucaliptus, lloros, herbes urbanes, aigua, espècies autòctones i espècies invasores.\nEl primer enregistrament de Cotorradio es dirà Pròleg, una entrevista introductòria de Raphael Daibert amb els tres artistes. La conversa tracta sobre com es troben les seves preguntes i com la presència, el so i el comportament d'aquestes acolorides criatures simbolitzen problemes socials complexos amb els que certs humans poden relacionar-se, i més enllà.\nEstà previst que la segona part de la residència es realitzi el gener del 2021. Durant aquest període, l’artista continuarà col·laborant amb el grup d’artistes de Barcelona i també amb “La xarxa antirumors” a Barcelona formada per persones, associacions, organitzacions , espais, programes i serveis municipals que, juntament amb l’Ajuntament de Barcelona, treballen de forma col·laborativa i en xarxa per desmuntar rumors i estereotips sobre la diversitat cultural i fomentar relacions basades en la igualtat, el respecte i el reconeixement mutu davant les diferents discriminacions que dificulten convivència a la ciutat.\nEl grup ja ha començat la investigació online, però té previst venir a Barcelona el març de 2021 El col·lectiu In-Dialog també va planificar la seva residència en dues etapes, la primera online, centrada en el desenvolupament de la seva pròpia anàlisi cartogràfica que es concentri en el traçat dels carrers i patrons de circulació que s’utilitzaran en la composició i creació de maquinari de recerca de seqüenciadors musicals; i el segon, in situ, explorant el paisatge sonor i recollint mostres sonores.\nEn relació amb les seves investigacions, el disseny d'una ciutat defineix el seu ritme i compon la seva atmosfera, de manera que estan examinant el moviment a la ciutat i els camins que defineixen aquests moviments. Els elements morfològics clau del paisatge urbà es tradueixen en so. Aquest procés els ajudarà a crear la línia de base de la peça sonora, definint-ne el tempo i la composició, i també els permetrà examinar el contingut en línia i els vídeos produïts a l'àrea, analitzant el seu so de fons.\nPel que fa al seqüenciador musical, documentaran el procés de fabricació amb l’objectiu de produir una biblioteca de codi obert perquè tothom pugui crear la seva.\nLa segona etapa està prevista pel febrer de 2021 i consisteix en una instal·lació, alimentada per la morfologia i la textura úniques de cada element per produir una paleta diversa de sons, que ressonen a partir de la seqüència de percussió produïda per la nostra bateria cinètica. El dispositiu desencadena una sèrie de "picots" motoritzats, creant impactes a la superfície d'un objecte, fent que ressoni. El procés d'elaboració d'aquesta instal·lació es basa en una anàlisi a priori dels accessoris. Quan s’instal·len en un nou entorn, els artistes estudien la morfologia i la materialitat dels objectes des del context local. Es requereix un període d’exploració, durant el qual observan i descobreixen elements específics o elements arquitectònics que es puguin utilitzar per a l’actuació sonora.\nLa seva metodologia durant la seva residència a Barcelona es basarà en l’exploració i el descobriment del context cultural. En recopilar sons produïts per objectes, a part del seu significat cultural, examinaran la tonalitat, el to, la dinàmica i la durada de cadascun. Després de classificar i catalogar les seves propietats acústiques, les emmagatzemaran en una base de dades. Aquesta biblioteca formarà la seva principal guia per curar la selecció final d'objectes i la seva posició dins de l'escenografia.\nL’actuació final serà una composició rítmica, producte del coneixement recollit durant la fase online , combinada amb l’experiència de l’exploració al lloc.\nL’ambient de la composició musical s’inspirarà en el context cultural, mentre que la textura sonora es teixirà a partir de la materialitat dels objectes presentats a l’entorn urbà i es ressaltarà gràcies a les unitats de detecció / gravació.\nPROJECTE CURATORIAL: ARXIU SONOR VOICES\nCARTOGRAFIES DEL CONTRAST\nCartografies del contrast ha estat una proposta de recorregut caminant per Sant Andreu, animant converses sobre la identitat dels llocs, per tal de tornar a connectar amb la realitat social i cultural actual de la comunitat. A carrec de La Nave va, Idensitat i Dear Hunter.


Premi Remenja'mmm, digues no al malbaratament alimentari | Acelobert Comunicació\nPremi Remenja’mmm, digues no al malbaratament alimentari\nper acelobert | ARTICLES D'INTERÈS, Radio\nFa tres anys les entitats Rezero, Nutrició Sense Fronteres i el Banc de Recursos van idear un projecte per reduir el malbaratament alimentari. Remenjammm és una iniciativa per sensibilitzar la societat sobre tot el menjar que llancem que està en perfectes condicions per a ser consumit.\nMariona Ortiz, coordinadora de la campanya, explica al programa de ràdio Acelobert dedicat a la sostenibilitat del dia 6 de febrer, que amb el projecte Remenja’mmm han volgut apropar-se als restaurants, “lloc on la gent valora el que menja”, per a convertir-los en difusors.\nD’aquesta manera, se’ls hi explica als establiments “diferents mesures per reduir el malbaratament” (polítiques de compres, la manera de cuinar o servir el menjar, etc.) i, a partir d’aquí, són ells mateixos els que expliquen als clients que és el malbaratament.\nOrtiz apunta que es tracta d’una iniciativa en què “es poden adherir tots els restaurants de Catalunya”. Per a fer-ho han d’inscriure’s a la pàgina web de Remenja’mmm. Amb això, “estan adquirint el compromís de donar a conèixer la problemàtica del malbaratament i a reduir-lo ells mateixos en la seva acció diària”.\nA més a més, fins al 31 de març tots els establiments interessats es poden presentar a la segona edició del Premi Remenja’mmm. El concurs consisteix a explicar a través del web totes les iniciatives que els restaurants fan per reduir el malbaratament. Un jurat especialitzat escull la millor i, a part, també es donen a conèixer totes les iniciatives perquè tothom pugui reproduir-les.


WHM® / cPanel® nous preus de llicència | the blog of Quantum Hosting®\nWHM® / cPanel® nous preus de llicència\nEl sector de l’allotjament web només en parla des de fa una setmana. WHM® / cPanel® va anunciar amb efecte immediat el següent:\nno més llicència anual\nqualsevol servidor que tingui més de 100 comptes cPanel comportarà una tarifa addicional de 0,20 € / mes / compte, o 2,40 dòlars EUA / any / compte.\nAixò no afecta cap proveïdor d'allotjament web amb una densitat de compte inferior a 100 comptes cPanel per servidor. No obstant això, afecta tots els proveïdors que confien en una falsa economia d’escala.\nPrenguem un exemple d’un proveïdor que tingui 1.000 comptes cPanel per servidor. Abans del canvi: el cost de la llicència era: 45 dòlars EUA / mes. Després del canvi, el cost és ara: US $ 45 + (1.000 – 100) x $ 0,20 USD = 225 dòlars EUA / mes.\nEls proveïdors afectats:\nabsorbeix temporalment aquests costos (és poc probable que siguin petits proveïdors de marge); o bé\naugmentar els seus preus immediatament.\nDonem la benvinguda a aquest moviment de WHM® / cPanel® perquè:\nés més just que WHM® / cPanel® pugui cobrar una quota de llicència per compte;\nés normal que l’usuari final pagui l’ús del programari per compte;\nfinançarà les millores i el desenvolupament del programari a la llarga;\nigualarà la competència entre els proveïdors d’allotjament web;\nalliberarà el mercat de qualsevol proveïdor abusiu que sobrecarrega un servidor amb un nombre infinit de comptes cPanel;\nreduirà l’incentiu de proporcionar plans de revenedors al mercat;\nobligarà els clients a combinar els comptes de cPanel quan sigui necessari i evitarà qualsevol malbaratament;\naugmentarà la competència amb altres programes de taulers de control.\nUna paraula d'advertència a tots: assegureu-vos de tenir una còpia de seguretat fora del vostre proveïdor d'allotjament web en el qual tingueu accés complet. Alguns usuaris finals i proveïdors no podran suportar l’augment financer. Podeu posar-vos en contacte amb nosaltres si necessiteu còpia de seguretat.\nAuthor: qh on juliol 2, 2019\nLes llistes negres de la IP es quedaran obsoletes en els propers anys «» Podeu canviar de velles instàncies T2 a instàncies T3 o T3A!\nLast update on juliol 2, 2019\nPublished juliol 2, 2019


Bassa: “Aquestes eleccions van de democràcia i les lluitarem amb coratge i dignitat” - Federació de Girona\nBassa: “Aquestes eleccions van de democràcia i les lluitarem amb coratge i dignitat”\nDimarts, 5.12.2017 21:15h\nBassa acompanyada de Joan Tardà a l'acte de Torroella\nMés de 700 persones han assistit aquest dimarts 5 de desembre a l’acte d’inici de campanya d’Esquerra Republicana a les comarques gironines en un acte que s’ha celebrat a Torroella de Montgrí, concretament a l’Espai Ter. La consellera i número 1 d’ERC per Girona, Dolors Bassa, ha estat la gran protagonista de la jornada que també ha comptat amb la participació de Joan Tardà, Sergi Sabrià, Anna Caula, Judith Calveras i Josep Maria Rufí.\nDurant la seva intervenció Bassa ha agraït totes les mostres de suport que ha rebut durant tot el mes que ha estat a la presó i ha denunciat que “m’han privat de llibertat i m’han allunyat del que jo més estimo: la meva gent i la meva terra”. A l’hora de valorar el 21D, Bassa ha afirmat que “aquestes eleccions van de democràcia i lluitarem amb coratge i dignitat”.\nJoan Tarda ha iniciat la seva intervenció afirmant que “existim com a nació perquè mai no ens hem rendit ni hem defallit” i ha continuat argumentant que “l’objectiu primer del republicanisme és repartir la riquesa de manera diferent, i el segon, construir una democràcia d’excel·lència”.\nPer la seva banda, el número 4 d’ERC per Girona, Sergi Sabrià, ha manifestat que “o guanyem el 21D o ens arrasen. Només Esquerra pot guanyar aquestes eleccions perquè és la garantia del compromís amb el país”. Sabrià ha afegit que “quan guanyem direm a Rajoy que el 155 s’ha acabat i que marxin els homes de negre de les nostres institucions”.\nAnna Caula, número 3 per Girona, ha explicat que “aquesta és la campanya que ha de treure tot el bo que tenim. Hi ha un abans i un després de l’1 d’octubre” mentre que la representant de les JERC i número 7, Judith Calveras, ha fet una crida a “mobilitzar el jovent per aturar el 155 i donar un missatge de democràcia i república al món”.\nL’alcalde de Torroella, Josep Maria Rufí, ha estat l’encarregat de presentar l’acte i l’ha iniciat recordant els presos polítics que encara hi ha a hores d’ara.


KALANCHOE DAIGREMONTIANA - FULLA FRESCA - - Dolça Revolució - Dulce Revolución\n> Plantes i llavors>Fulles Fresques de Plantes>KALANCHOE DAIGREMONTIANA - FULLA FRESCA -\nSafata de 450 g de fulles fresques a les nostres instal·lacions.\n- Quantitat per a 15 dies -\nNomés s'envien de dilluns a dimecres.\n- Externament: fulles aixafades en forma de cataplasma, compresa o emplast; suc de les fullles amb oli o vaselina per usar com ungüent.\n- Internament: fulles crues a l’amanida; suc fresc (afegir-hi aigua per donar més volum); fulles en infusió. Aquesta serà la forma de tractament en cas de càncer.\nDosi per ús intern: de 30 a 50 grams al dia, repartit en dues preses. En infusió podem pendre una abans de cada menjada, amb una dosis d'una cullerada de postres per infusió, es a dir, tres infusions al dia.\nContraindicacions: No utilitzar-les durant l'embaràs ja que poden estimular l'úter. No convé usar la planta de manera continuada per llargs periodes de temps si no s'ha de fer cap tractament. La seva composició inclou compostos com els bufadienolids que són glucòsids cardiacs, per la qual cosa en pacients que han sofert malalties cardiaques caldrà consultar el metge. La investigació clínica efectuada sobre les kalanchoe indica que pot haver-hi toxicitat si s'abusa de la planta i assenyala que fins a dosi de 5 grams de planta per kilo de pes no hi ha toxicitat (això seria uns 350 grams de fulla per una persona de 70 kilos, que és una dosi de quatre a deu vegades superior a l'aconsellada).\nConservació : Treure de l'envàs , mantenir en lloc fresc i sec . -NO A la nevera-\nEn cas de voler conservar a llarg termini (menys 6 mesos), es pot deixar al congelador en dosis diàries de 30 a 50 grams, en treure del congelador s'ha de triturar immediatament juntament amb la fruita i prendre.


El Parlament demana la despenalització i la regulació de l'eutanàsia\nLa cambra legislativa autonòmica ha aprovat, amb els vots favorables de tota l'esquerra i d'El Pi (34), el rebuig del PP (16) i l'abstenció de Ciutadans (2), una proposició no de llei del PSIB\n2 min. Palma 22/05/2018 19:04\n651x366 El Parlament de les Illes. / ARA BALEARS El Parlament de les Illes. / ARA BALEARS\nAl ple del Parlament balear s'ha reclamat aquest dimarts que es modifiqui el Codi Penal perquè no es castiguin ni l'eutanàsia ni el suïcidi assistit i s'ha instat el govern central i el Congrés a regular la mort voluntària dels malalts terminals.\nLa cambra legislativa autonòmica ha aprovat, amb els vots favorables de tota l'esquerra i d'El Pi (34), el rebuig del PP (16) i l'abstenció de Ciutadans (2), una proposició no de llei del PSIB per suprimir el càstig penal per la mort voluntària assistida i legislar l'eutanàsia a l'àmbit sanitari.\nEl diputat socialista Vicenç Thomàs ha afirmat que la regulació de l'eutanàsia és "una demanda real" d'una bona part de la societat a la qual els polítics no donen resposta i ha recordat que al Congrés hi han entrat tres iniciatives diferents sobre aquest tema. Thomàs ha insistit que "la despenalització i la regulació de l'eutanàsia no llevarà llibertats a ningú" .\nPer la seva banda, el diputat del PP Vicent Serra considera que el plantejament del PSIB respon únicament a una estratègia dels socialistes i deixa de banda els "interrogants ètics, jurídics i polítics" que suscita el tema de l'eutanàsia. Per a Serra, abans de plantejar aquest debat cal que el Govern desenvolupi el sistema públic de cures pal·liatives.\nEn representació de Podem, Alberto Jarabo , s'ha mostrat a favor de la proposta, encara que ha recriminat al PSOE que fa un any es va abstenir al Congrés en una iniciativa per a la despenalització d'eutanàsia.\nJaume Font, d'El Pi , ha expressat el seu acord amb la proposta socialista i ha assenyalat la necessitat de millorar les cures pal·liatives. El diputat de MÉS per Mallorca Antoni Reus ha afirmat que la regulació no obliga ningú a res i que, en canvi, "prohibir sí que és obligar, obligar a continuar vivint a qui no ho vol". Patricia Font, de MÉS per Menorca, ha assenyalat que les enquestes revelen un suport majoritari a la regulació de l'eutanàsia, mentre que la diputada del Grup Mixt Montse Seijas ha lamentat que el col·lectiu mèdic "sol mostrar-se reaccionari respecte de l'eutanàsia".\nDesprés d'aprovar-se la proposició, l'associació Institut Balear de la Família ha comentat que el Parlament "intenta legislar l'eutanàsia quan no s'ha desenvolupat encara la llei de cures pal·liatives".


Malerudeveure't: de setembre 2009\nPost de: El veí de dalt a les 1:02:00 p. m. 8 comentaris Enllaços amb el post\nBoris Bigoff, carn de borderies i hospicis, va perdre tota esperança en la raça humana abans de pronunciar els seus primers mots: “Merda!” Rodejat sempre per bergants i gents de vida dissoluta i violenta (molts d’ells jesuïtes), als sis anys va descobrir el plaer de la sang degollant a queixalades a un cadell de pitbull terrier. El seu pas accidentat per reformatoris i presons de d’alta seguretat en diversos països han folrar el seu caràcter aspre i solitari, eminentment pràctic. Impacient (“Si algú et molesta, dispara’l”), poeta urbà (“A la merda el bosc, doneu-me bars”) i un agut observador de la realitat (“El món es divideix en dues categories: els que maten i els que moren”), passa per la vida com un accelerat generador de violència gratuïta, consumint a dojo quilos de substàncies psicotròpiques i buidant a llargues glopejades la seva inseparable botella de Jack’s Daniels.\nLladre compulsiu de televisors –dispara al monitor sempre que fan futbol o apareix l’Anna Rosa-, dedica el seu temps lliure a fer maquetes de morgues, presons, sales d’autòpsiai i càmeres de gas. També és promotor, redactor, fotògraf i editor del seu magazine Mata o rebenta, dedicada a glosar en sonets i versos heptasíl·labs, les seves proeses homicides.\nSurt poc de casa, però quan surt i si el trobeu a l’escala, no el mireu mai directament als ulls. Potser seria la darrera cosa que féssiu.\nPost de: El veí de dalt a les 12:54:00 p. m. 7 comentaris Enllaços amb el post\nLa Duschgel era una de les veïnes històriques del replà. Ens va deixar fa un temps i fa un temps ha retornat. Com una segona època d’una revista de nivell. Però ha vingut amb la mateixa força d’antany. O més. En un dels seus darrers posts ens posava un repte. I ja sabeu que el veí té la crosta fina. Només cal que una veïna vaporosa com la Dusch obri el pany, que surto ràpid a mirar per l’espiell a veure què passa.\nElla escriure un poema encès. D’aquells que llegint ja t’imagines la situació. Vaja, que la vius. I a sobre, la noia, va i li posa veu. La seva. No era el primer cop. I no en tenia prou amb la gosadia, que ens convidava a fer el mateix: a llegir el poema i enviar-li la gravació. I alguns/es ja ho han fet!\nEl veidedalt, que abans que res és un cavaller, es va sentit obligat a respondre la requesta. Almenys, algú que un dia et va ensabonar l’esquena li has de tornar el favor. Però havia de ser peculiar; és clar. I vet aquí que armat amb el Pompeu Fabra, em llenço a versionar lliurement –amb el permís de la Duschgel, i si no, me l’agafo— el text del poema… i en català!\nEl transcric, doncs. El teclejo a l’ordinador. Em vaig a fer gàrgares (Vull dir, que em vaig aclarir la gola a la pica). Em barallo amb l’ordinador per saber com caram es fa per gravar-se un mateix la veu (us juro que no tenia ni idea) i miro de fer els deures el millor que he puc amb música de fons inclosa (que no sé si se sent gaire).\nI heus ací el resultat. Us juro que no em reconec la veu. I jo que creia que era com la de Humprey Bogart!\nVa per tu, xiqueta. I per aquells/es que teniu imaginació. O sigui: tots i totes.\nImagina’t que surto de l’habitació\ntancant la porta rere meu.\nI tu segueixes amb els ulls embenats.\nEra el convingut.\nImagina't que abans de res\nhem somiat les formes dels nostres cossos,\nI al tacte hem sentit la nostra escalfor,\nfins aleshores reprimida.\nI ens hem assaborit per primer cop,\nI ens hem embriagat\nde la nostra olor particular.\nI ens hem xiuxiuejat els mots,\nImagina’t el meu neguit\nunes hores abans.\nEsperant-te a la cambra de l’hotel\namb els ulls embenats.\nFins que he sentit com obries la porta.\nImagina’t l’acord a què arribaríem\ntan sols per la força\nforjats en lletres.\nSense conèixer-nos el cos,\nni la història,\nni el nom.\nTan sols els mots\nque el nostre desig ha unit.\nI aquí, el text de la Duschgel\nImagínate que salgo de la habitación\ncerrando la puerta tras de mí.\nY tú sigues con los ojos vendados.\nImagínate que antes de eso\nhemos soñado las formas de nuestros cuerpos\nY al tacto hemos sentido nuestro calor,\nreprimido hasta entonces.\nY nos hemos saboreado por primera vez.\nY nos hemos embriagado\nde nuestro olor particular.\nY nuestras voces se han susurrado,\nImagínate mi inquietud,\nesperándote en el cuarto de hotel.\nCon los ojos vendados. En la oscuridad.\nHasta que te he oído abrir la puerta.\nImagínate el acuerdo al que llegaríamos\nsólo por el impulso\nplasmados en letras.\nSin conocer nuestro físico,\nque han unido nuestras mentes.\nPost de: El veí de dalt a les 10:42:00 p. m. 10 comentaris Enllaços amb el post\nCoixet té una mirada particular. Ja no és tan sols per les històries que ens explica; totes tristes, melodramàtiques, de gent solitària; aïllada del món; giravoltant sobre el fenomen de la comunicació (incomunicació, més ben dit) i les relacions humanes. Es també ja la manera de mostrar-ho i d’apropar-s’hi. Uns enquadraments originals, tot i que a voltes, forçats. Per això m’agrada tant el seu cinema. I aquesta pel.lícula confirma plenament els tics de “l’univers Coixet”. No és la més reeixida, certament, però és coixetiana cent per cent. Tot i que –seguint la broma fàcil- “coixeja” en algun punt.\nLa directora ens duu ara a la ciutat de Tòquio, que sembla que l’ha captivat. A mi, que no m’hi busquin! Però sembla que la ciutat –que se’ns mostra amb una bella fotografia i vistes zenitals- no té res a veure amb la història. La trama podria passar a qualsevol lloc i seria el mateix. I potser, els dos personatges no acaben de tenir la química que es demana en una pel·lícula de guió volgudament intens. No sé, ... és una percepció.\nLa Rio (Rinko Kikuchi, la nena sordmuda de Babel; que un dia ja vam ressenyar al blog) es una jove que viu sola i no parla mai amb ningú. Treballa de nit al mercat del peix i tan sols té un amic ocasional, un vell enginyer de so que grava i classifica tots els sons possibles i que està enamorat platònicament de Rio, amb qui comparteix dinars i passeigs en silenci. Té una doble vida com assassina esporàdica, a sou. En David (Sergi López), que regenta un botiga de vins a la ciutat, ha vist morir la seva parella, Midori. I el pare d’ella, un important home de negocis, el culpa del seu suïcidi. El soci del pare, volent complir el desig de venjança d’aquest, encarregarà a Rio que assassini David. I la doble historia ja està lligada. En conèixer’s, Rio i David mantindran una relació que se sustenta en el sexe, un desig mutu inconcús i una manca d’horitzons clars. I la ciutat de Tòquio, i els seus sons que s’escampen entre mitgeres, en les corrues del metro, en l’aigua del seus canals, en els xarrups dels seus menjars als restaurants, com a teló de fons. La veritat és que el final em semblava força previsible, i que la banda sonora, d'aire japonès i el recurs habitual a Antony and the Johnsons sembla un déja vue molt suar. Però algú que va filmar en el seu dia “Mi vida sin mi”, em mereix tot el crèdit possible. Tot i que alguns crítics la deixen a parir.\nEls personatges de la peli no saben estimar; o ho fan d’una manera poc convincent. L’amic de Rio (que opera alhora de narrador omniscient); viu només per entendre la seva amiga quasi muda. La mateixa Rio, de qui no sabem res del seu passat, sembla portar amb resignada pulcritud el seu doble ofici. David és sincer en els seus no-sentimetns; però almenys sembla ser un bon amant.\n“La gent no canvia; són les circumstàncies que ho fan” diu la Rio en un moment donat al seu amic. “Vols dir que no evolucionem?”, li repon aquest. Aquesta pregunta fa temps que me la vaig fer en els mateixos termes. Sempre he cregut que no, que la gent no canviem. Però és cert que som molt mudables i acomodaticis. Però és carcassa. Per dins ja estem forjats. En fi, la pel·lícula té un to angoixant que em va recordar, en certs moments, “L’últim tango a Paris”, quan el Brando i l'Schneider es troben en aquell pis buit, tans sols per comaprtir sexe. I no serà perquè David i Rio es trobin en un motel on hi ha habitacions que recreen ambients parisencs. El seu catau d’amor (les escenes de sexe tenen certa gràcia però tampoc és res de l’altre món) és la reproducció d’un vagó de metro parisenc! Collons! Com és que ningú s’ha inventat un negoci així a Barcelona? Segur que tindria èxit assegurat! Vaig a mirar si queda alguna habitació lliure al Museu i us munto una escenografia ad hoc.\nAlguna proposta en concret?\nPost de: El veí de dalt a les 4:57:00 p. m. 11 comentaris Enllaços amb el post


Educació Crítica: Nova mirada a la "discapacitat"\nM’agradaria desenvolupar una crítica a la perspectiva en què s’enfoca l’atenció a la diversitat funcional.\nCrec que és un col·lectiu que històricament sempre ha estat desprotegit i fins fa pocs anys, quasi abandonat i oblidat. Al llarg dels últims 30 anys l’atenció cap aquestes persones ha millorat i sobretot s’ha professionalitzat. Aquest concepte és clau degut a què s’ha passat d’una atenció d’hospitalitat cristiana i de “bona fe” a una atenció professional amb tot un marc teòric que justifica les metodologies emprades. Es podria fer una comparació amb el procés de professionalització que ha experimentat l’educació social, en què altres disciplines com la pedagogia, la psicologia o l’antropologia han aportat i aporten elements necessaris per construir una professió amb una base teòrica contundent. D’igual manera, l’atenció a la diversitat funcional s’ha teoritzat i s’ha especialitzat a través de diverses disciplines. Però en la pràctica actual, i en la majoria de serveis, s’empra una perspectiva enfocada cap a una educació unidireccional on les relacions s’estableixen des de la orientació educador-subjecte, i mai a l’inrevés. Hem interioritzat que el seu poder de decisió ha de ser limitat, que les seves accions han de ser controlades i que tot el que envolta la seva vida depèn de terceres persones. I aquesta perspectiva es considera normal i lògica, però crec que d’aquesta manera mai han estat els artífexs del seu futur, sempre han estat supeditats a les figures dels educadors, tutors o altres professionals. De manera indirecta crec que s’infravalora el potencial de les seves identitats, no es creu que siguin capaços de discernir entre el que els hi és profitós i el que no. Sóc plenament conscient de les limitacions que suposen algunes patologies, síndromes o malalties, i negar que necessiten l’ajuda, les indicacions i la presència de terceres persones seria irresponsable. Però jo proposo una perspectiva basada en el respecte cap a les seves identitats, cap a una mirada més d’acompanyar que modelar. Crec s’ha de confiar més en aquestes persones, en deixar més marge a les seves decisions, en fomentar, dins les possibilitats de cadascú, una verdadera autonomia. De la manera en què es treballa actualment, penso que enquistem els subjectes en la noció que tenim del concepte “discapacitat”, enlloc de reafirmar la visió que ofereix la diversitat funcional. Entendre el col·lectiu des d’aquest punt de vista implica comprendre les persones des del respecte i des de la projecció de les seves capacitats i no des de les seves limitacions.\nEntenc que aquesta manera de fer suposa un gran exercici professional, una pràctica crítica i de reflexió constant sobre les intervencions. No tothom està disposat a realitzar tal esforç, ja sigui per manca de temps, motivació o capacitats, però tot i així crec que hauríem d’enfocar les politiques d’intervenció, sempre que sigui possible, cap a actuacions que remarquin el verdader potencial del qual disposen totes aquestes persones.\nPublicat per Educació Crítica a 8:41\nAnònim 11 de gener de 2014 a les 8:57\nMolt d'acord amb tot el que exposes en aquest article. No obstant, crec que la gran resistència per a treballar des d'un altre enfocament és la por. Percebo, en la meva quotidianitat, por a donar marge a les persones discapacitades per prendre decisions o desenvolupar espais educatius on els individus tinguin més projecció. Hi ha la por a deixar de ser un "veritable professional" si no es controla o es posa un marc molt limitat a les seves accions. La por a equivocar-se fa que fem estrets aquests límits sense adonar-nos que aquesta estretesa també deixa poc espai per l'individu i massa per la discapacitat.\nEducació Crítica 12 de gener de 2014 a les 7:41\nTotalment d’acord. La por fa que actuem des de les nostres inseguretats i no pensant en ells. La por al descontrol, a que succeeixin fets desagradables, al que diran, etc fa que intentem tenir-los controlats i submisos. Per això sempre exposo que s’han de deixar que floreixin les seves identitats, que en molts casos han estat reprimides molt de temps, i permetre que siguin ells mateixos. I evidentment que aquests actes comporten riscos, com tot a la vida. Amb qualsevol acte on es produeixi un intercanvi educatiu sempre existeix la possibilitat al rebuig, a la negativa, a la disrupció. Però per això som educadors, per intentar torbar aquell punt on la persona es pot desenvolupar, moure, pensar i expressar-se amb total llibertat i sobretot amb seguretat.