esgarrapacrestes: MIRANDA DEL PAS DELS FRANCESOS\n“CAMÍ DE L’ALSINA” (150 m, 6a+, V+ obligat)\nQuant el companys van proposar anar a fer el "Camí de l'Alsina", amb va semblar perfecte, el mot "camí", d'entrada amb donava bones vibracions, pro coneixent les costums del grup, hi havent llegit algunes de les vies que havia obert el malaurat Josep Maria Alsina, ja amb feien preveure que la cosa no seria tant simple. D'entrada la via té a favor una aproximació que no passa de ser una passejada, amb un inici al peu mateix del camí que puja fins el Pas dels Francesos, a tocar el monestir, per això no passarem desapercebuts, a les mirades dels nombrosos vianants que passen per aquest lloc.\nDetall de la via. Primera ascensió feta a l'any 1999, per Marcel Millet, Nando Dalmases i Juan A. Martín. El nom de la via, fa referència a Josep Maria Alsina, un dels principals activistes i responsable de les línies més difícils i compromeses de l'escola montserratina, escenari dels primers artificials extrems de la nostra geografia. Josep Maria Alsina, va morir a l'any 2006 mentre realitzava treballs verticals\nEl primer llarg té dues opcions; una línia de parabolts enmig de una placa vertical (6a/Ae o 6a+), o bé per la fissura diedre de la dreta de la placa, amb un pas de IV; els companys no s'estan de proeses, i per sort meva triant la segona opció\nAquesta entrada de la via es molt propera al camí\nSeguim pujant per dins del bosc fins a una paret curta pro vertical. Aquí la cosa ja canvia, la ressenya diu que és un V, i a més força polit. Amb deixant posada una baga, que per descomptat faig servir\nA mida que anem pujant tindrem bones perspectives del Monestir\nDesprés de fer un tram de camí emboscat arribem al tercer llarg\nDesprés d'un ressalt de IV ens trobem un tros de V més vertical i poc després un flanqueig a l'esquerra, lleugerament tombat al vuit. No tinc bones vibracions en el flanqueig, es solament un pas, pro amb costa decidir-me\nDesprés del flanqueig s'arriba a la reunió incomoda i penjada, pro més confortable que aquest ultim pas. El quart llarg té una sortida de V que farem per l'esquerra de la reunió, hem tinc que agafar on puc, per sort uns metres després es va tombant fins convertir-se en un IV fàcil\nEstem a l'ultima reunió, ample i tranquila, pro davant tenim un a paret molt dreta que impressiona\nAquest últim llarg és una placa de V no sostingut i alguns passos de IV, amb bastants parabolts no gaire separats\nSortint de la placa tenim el final de la via, molt a prop de la Miranda dels Ermitans\nUna vegada finalitzada la via, poden baixar tranquil·lament per les escales del Camí dels Francesos\nVista de l'últim llarg del Camí de l'Alsina des del Monestir de Montserrat


L'Espanyol vol esgotar les seves opcions europees contra un Celta amb la moral alta - Empordà\nL'Espanyol rep avui el Celta amb la intenció de continuar la seva escalada per mantenir les seves escasses opcions europees, mentre que per al quadre gallec és una altra cita clau en la seva lluita per certificar la permanència.\nRubi no podrà comptar amb els lesionats de llarga durada Rosales, Piatti, David López ni Ferreyra. És possible que Rubi aposti per petites rotacions en el seu últim onze inicial per refrescar l'equip, encara que l'estil es mantindrà intacte. El partit també serà un pols entre dos dels millors davanters de la competició. Iago Aspas i Borja Iglesias sumen 16 i 13 gols, respectivament. Fran Escribá perd per sanció Boufal, que va veure la seva cinquena targeta groga en la celebració del seu decisiu gol contra el Girona.


Literatura Catalana Rafalitops: Àngel Guimerà. "Maria Rosa". Lectura (4)\nL'escena s'esdevé al lloc on transcorre a les altres lectures.\nGepa, Maria Rosa, Badori i Calau.\nEn Badori s'en adona que treballaba amb l'Andreu, després d'haver preguntat varies vegades per ell.La Maria Rosa se'n fa creus de l'assumpte, i pensa per si mateixa, que podrà per fí parlar amb alguna persona que el coneixia, i no s'en asseventa de que n'era l'assessí el qual tothom parlaba, després, li començà a explicar com es van conèixer.\nLes voltes que dona la vida. En aquella època canviaven molt de treball, d'aquesta manera en Badori coneix un treballador que abans estava en l'obra de la carretera, ja que antigament havia treballat amb ell.\n5. La Maria Rosa fa referència a la verema, però... què és la verema?\nEs parla de la verema, la qual s'esdevé en quasi totes les pàguines.\nLa verema, es la recol·lecció del raïm i el procés per el qual pasa fins que és transformat en vi. Aquesta dura des de els mesos Febrer fins a Abril (en el Sud), i Juliol i Octubre (en el nord).\nS'esdevenen els aconteixements, al mateix lloc.\nGepa, Maria Rosa, Badori, Tomasa, Calau i Quirze.\nPugen a d'alt de tot de la muntanya, on s'instalaran com treballadors de l'obra per un temps. El Quirze li diu indirectament a la Tomasa que ancara no tene cap fill. (Es refereix que n'en vol tenir un amb ella).\nLa rapidesa la qual es preparen els treballadors per començar quan abans millor l'obra de la carretera.\n5. D'aquesta escena, ¿què podem deduir de la relació entre el capatàs i els treballadors?\nEntre el capatàs i els treballadors hi ha una carència de comunicació. Els explota tot el que por i a sobre treballen amb el dubte si li pagaran la quinzena o no. El capatàs es molt distant i mai s'ha mencionat que estigues en l'obra.\nGepa, Calau, Badori,Tomasa, Xic i Quirze.\nReben una carta de l'Andreu, (la rep en Quirze) i com que tots son analfabets, cap dels treballadors de l'obra la poden lleguir; Si mes no se la donarien a la MariaRosa peró, no lin donen per si d'un cas fosin males notícies o alguna cosa per l'estil.\n· Les poques persones les quals poden estudiar.\n· L'analfabetisme popular, el qual envolta la novel·la.\n3. Arriba una carta. Tots els treballdors fan corrua al voltant del Quirze que s'esforça per obrir-la, però sembla que no se'n surt... La carta passa de mà en mà, però no acaba de ser llegida, creix l'expectació... ¿Què en podem deduir sobre la formació dels treballadors?\nQue en aquella época cap d'ells tenia a la bast de les seves mans poder estudiar, d'aquí en prové l'analfabetisme i la societat que els envoltaba.A més el poble en genereal era molt pobre i des de petits devien treballar per guanyarse dues pessetes com aquell que diu, aixi la majoria de gent, per sortir-se'n poc a poc del pou.\nPublicat per Lite.Cat.Rafalitops a les 3/08/2009 06:54:00 a. m.\nEn Badori se n'adona que treballava amb l'Andreu, després d'haver preguntat diverses vegades per ell entre els companys. La Maria Rosa se'n fa creus de l'assumpte i pensa per si mateixa que podrà per fí parlar amb alguna persona que el coneixia. Però encara ningú sap que l'assassí és el Marçal. Després, la Maria Rosa li explica al Badori com va conèixer el Marçal.\n9 de març de 2009, a les 4:21


El nou espai sobre la setmana santa tarragonina, “un lligam ferm entre fe i cultura popular” | Catalunya Religió\nEl nou espai sobre la setmana santa tarragonina, “un lligam ferm entre fe i cultura popular”\n(Arquebisbat de Tarragona) Aquest dillunss’ha celebrat la inauguració d’un espai d’interpretació de la Setmana Santa de Tarragona, al Museu Bíblic Tarraconense. Des de l’Agrupació d’Associacions de Setmana Santa de Tarragona expliquen que sempre s’ha reclamat un museu per tal que aquest patrimoni pugui estar sempre present, més enllà dels dies propis de les celebracions. En aquest sentit, el seu president, Francesc Seritjol, ha assegurat que "la Setmana Santa de Tarragona es mereix tenir un espai museïtzat". L'arquebisbe de Tarragona, Joan Planellas, també ha participat en l'acte i ha considerat la iniciativa com un "esforç compartit d'evangelització".\nL’espai d’interpretació és "la primera pedra d’un museu atomitzat, l’espai d’acollida quilòmetre zero", segons Andreu Muñoz, director del Museu Bíblic. El projecte, ha explicat Muñoz, és "interessant, sostenible i apropiat" i, a través d’un vídeo introductori, presenta "un esquema bíblic, social i cultural" de la celebració d’aquest temps litúrgic a la ciutat.\nLa sala compta amb un conjunt d’elements històrics que ens ubiquen en el context de "la primera Setmana Santa de la història", com un fragment de pedra del Gòlgota o una relíquia del Lignum Crucis. L’exposició segueix amb uns diorames que reflecteixen els moments principals de la Passió de Crist i les miniatures dels passos de la Setmana Santa tarragonina, esculpides per Andreu Ximenis. Per altra banda, hi ha una col·lecció de postals i cartells, de Josep Maria Bru, i l’escultura del cardenal Francesc Vidal i Barraquer, obra de Bruno Gallart.\nJoan Planellas: "El vostre dinamisme projecta valors evangèlics"\nDurant la inauguració d’aquest nou espai, l’arquebisbe de Tarragona, Joan Planellas, ha posat en valor l’activitat que realitzen les associacions vinculades amb la Setmana Santa. Ha assegurat que "per a la nostra Església, el vostre dinamisme projecta valors evangèlics" i que "les diferents activitats que organitzeu són catequesis públiques i instrument d’enriquiment espiritual per a molta gent". En el seu discurs ha destacat que les activitats de Setmana Santa, més enllà de la dimensió espiritual que tenen com a acte litúrgic, "són mostra, aparador, testimoni dels valors essencialment d’arrel cristiana, com la cohesió social, la solidaritat, el sentit de pertinença o la mateixa dimensió humana de la capacitat de ‘pensar’ la transcendència".\nSobre l’espai d’interpretació, l’arquebisbe Joan ha remarcat el "lligam ferm entre aquesta fe i la cultura popular". Per aquest motiu, ha encoratjat als promotors que el nou centre faci "d’educador de les futures generacions i de coordinador d’iniciatives".\n"Un museu atomitzat"\nAquest espai serà el nucli del "museu atomitzat". En aquest sentit, la segona fase del projecte consistirà en la museïtzació de l’església de Sant Agustí, on hi haurà un espai dedicat a cadascuna de les confraries de la ciutat. Aquesta actuació es preveu que estigui acabada el mes de gener del proper 2022.\nA més de l’església de Sant Agustí, la ruta completa inclourà les visites a les esglésies de Sant Llorenç, Sant Miquel del Pla, Santa Maria de Natzaret i Sant Nicolau Bari. Aquest recorregut, ha explicat el director del Museu, "pretén revalorar la Setmana Santa amb un projecte incardinat a la topografia de la ciutat". La visita completa des del centre d’interpretació i els cinc temples tindrà una durada aproximada de quatre hores i està previst que s’ofereixi durant un cap de setmana cada mes, amb cita prèvia.\nPer altra banda, es proposa una ruta alternativa com a "projecte pedagògic", enfocada a grups acadèmics o grups que vulguin fer una visita més reduïda. En aquest cas, serà un binomi entre l’espai d’interpretació i l’espai museïtzat de l’església de Sant Agustí, seu de l’Agrupació.\nLa inauguració ha comptat, també, amb l’assistència de l’alcalde de Tarragona, Pau Ricomà; i el president del Port de Tarragona, Josep Maria Cruset.\nL’art com a expressió del Transcendent al segle XXI De Montserrat a Manresa: "Un camí que transforma la vida"


4 COSES A TENIR EN COMPTE ABANS DE COMPRAR UN KEGERATOR - ARTICLES\ncom decantar el vi sense un decantador\nescàndol temporada 6 episodi 3 resum\nquè és bo barrejar amb vodka\nes pot comprar alcohol el dia de Nadal\nmillor botiga de vins en línia enviament gratuït\nde quin país és Stella Artois\ncom convertir-se en representant de vendes de licors\nConsells d’Andy per al perfecte Kegerator\nCervesa de barril fresca a casa: hi ha alguna cosa millor als ulls dels aficionats a la cervesa artesana? Siguem realistes: el rentaplats mai no abocarà un got de cervesa artesana perfectament dibuixat a aquest got preferit vostre, simplement no. I, tot i que una nevera plena de prestatgeries flambant sempre sembla perillosament atractiva, no es pot discutir amb la idea que la cervesa de barril estigui sempre a l’abast dels braços.\nServir barrils de cervesa comercial o casolana a casa sembla un escenari perfecte. Però un kegerator és com un cadell: l’haureu d’alimentar, caminar i donar-li un bany.\nSimplement bromejant! Però entens el meu punt. Igual que qualsevol compra del consumidor, hi ha avantatges i desavantatges que el comprador ha de tenir en compte. Aquí hi ha quatre coses que cal tenir en compte abans de donar la benvinguda a un kegerator.\nMida i espai\nEn lloc de fer-nos super tècnics sobre el comportament de compra dels consumidors, siguem senzills. Sabem que voleu un kegerator. Però teniu espai per a un i on el col·loqueu?\nUn kegerator ha de ser, com a mínim, tan gran com un barril, és clar, de manera que necessitareu uns dos o tres peus quadrats d’espai al sòl (més per a un sistema de diversos barrils). Molts kegerator tenen una torre de tiratge a la part superior que pot elevar l’alçada fins als quatre peus, així que tingueu-ho en compte quan busqueu un lloc.\nSuposem que heu trobat espai al garatge, al soterrani o a la cuina. És fàcilment accessible? Ningú no vol transportar un barril de mitja bóta cap amunt o baix, ni maniobrar-lo al voltant de cantonades estretes.\nConsell per tocar : Assegureu-vos que el kegerator que compreu s'adapti a l'espai que trieu. La primera vegada que vam afegir un kegerator a la nostra oficina (bastant dolç, oi?), El kegerator no estava dissenyat per instal·lar-lo en un taulell en línia. El resultat va ser que el ventilador de ventilació estava tancat al taulell i no podia refredar correctament la nevera. Lliçó apresa, però no de la manera més fàcil.\n( TEMPORADES DE TARDOR: La història darrere de la temporada nostàlgica de la cervesa )\nComprar o D.I.Y?\nUn cop hàgiu trobat un lloc fantàstic per al vostre sistema d’esborrany de casa, a continuació voldreu tenir en compte les vostres opcions. La majoria de les vostres decisions dependran del vostre pressupost i de si voleu comprar un kegerator prefabricat o si teniu previst anar amb un kit de conversió de bricolatge.\nAvui en dia hi ha diverses empreses especialitzades en kegerators per a sistemes de tiratge comercial i el bar de casa. Els Kegerator poden ser independents o instal·lar-se en línia amb una barra o taulell existent. Fins i tot vénen en versions més senzilles: un noi pot somiar, oi?\nSeguir la ruta prefabricada pot significar una inversió inicial més gran, però estalvieu temps i energia en piratejar en una nevera o congelador estàndard i en utilitzar un kit de conversió. Vull dir que algunes persones no se senten molt còmodes amb un Sawzall.\nDit això, alguns de vosaltres ho veieu tot el temps i us sentiu còmodes amb els possibles perills que comporta el desmuntatge parcial o el tall de forats als electrodomèstics. L’oportunitat de construir personalment un kegerator o un keezer totalment únic pot valer la pena el repte.\nConsell per a Tap : Actualment tinc una nevera per al meu sistema de barrils, però encara no he fet cap forat ... Algun dia em posaré a l’hora d’instal·lar algunes aixetes a la porta, però fins aleshores funciona bé tal com està.\nProjecte de manteniment i equilibri\nJo només estava fent broma sobre que un kegerator fos com un cadell. Esteu preparats per al compromís? Alguns cervesers artesans van treballar massa dur amb la cervesa d’aquell barril perquè la servís com un embolic escumós de línies brutes de cervesa a la pressió equivocada.\nEs recomana netejar les línies de cervesa amb un agent de neteja càustic cada dues setmanes i netejar-les amb un àcid per eliminar qualsevol 'pedra de cervesa' que es pugui formar cada tres mesos.\nDades curioses: la pedra de la cervesa (oxalat de calci) és el mateix compost químic que constitueix la majoria de càlculs renals.\nNo és tan difícil netejar la línia i equilibrar correctament el vostre sistema de corrent. Però si voleu un IPA acabat d’abocar sense l’esforç, és millor que camineu fins al bar més proper.\nConsell per a Tap : Seguretat en primer lloc. Els productes químics que s’utilitzen per netejar les línies de cervesa no són cap broma! Assegureu-vos de portar la protecció suggerida en manipular-los: normalment guants de goma resistents i ulleres de protecció.\nTé sentit: parlem de kegerators, de manera que definitivament entraran en joc els barrils. Les consideracions per a la part del barril de la vostra configuració toquen cadascuna de les seccions esmentades:\nMida i espai : No només heu de pensar a moure el barril a la vostra ubicació, sinó que també heu de considerar quants barrils tindrà el barril, que dependran de la mida i la forma dels barrils.\nCompra o bricolatge? Si esteu fent bricolatge, recordeu de pensar quin tipus d’acobladors de barrils cal demanar i instal·lar. Els diferents barrils necessiten diferents fitxers adjunts per aprofitar la bondat.\nManteniment i equilibri del projecte : No poseu una piscina i espereu que la gent nedi si mai la netegeu. Ningú voldrà beure la vostra cervesa si no té el gust que se suposa.\nBonificació : Tornem a l'analogia dels cadells: cal ser un propietari responsable de kegerator. Recorda, Barrils: llogueu, no comprareu .\nTot i que un kegerator és l’últim símbol d’estat de cervesa a casa, com la majoria de coses interessants, requereix una reflexió i un manteniment continu. Si teniu en compte tots aquests conceptes, ajudareu a que el vostre kegerator es gaudeixi sovint i, amb sort, introduïu els altres en els goigs de la partida.\nConsells d’Andy per al perfecte Kegeratores va modificar per última vegada:23 de gener de 2020perAndy Sparhawk


La Junta Electoral de Barcelona remet a la JEC la denúncia de Cs contra la Mesa\nBarcelona. Dijous, 16 de gener de 2020. 15:23\nActualitzat Dijous, 16 de gener de 2020. 15:23\nLa Junta Electoral de Barcelona ha remès a la Junta Electoral Central (JEC) la denúncia que Cs va presentar aquest dimarts contra el president del Parlament, Roger Torrent, i quatre membres més de la Mesa de la cambra catalana.\nLa denúncia presentada per la formació de Lorena Roldán té com a motiu el fet que Torrent no retirés l'acta de diputat al president de la Generalitat, Quim Torra, després que la JEC l'inhabilités arran de la sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).\nLa Junta Electoral de Barcelona ha resolt que la JEC és l'òrgan competent per tal de gestionar aquesta denúncia del partit taronja. La JEP ho entén d'aquesta manera perquè va ser la JEC l'òrgan que "va deixar sense efecte la credencial de diputat al senyor Joaquim Torra i Pla".\nA més de Torrent, la denúncia ha estat presentada contra el vicepresident primer de la Mesa, Josep Costa (JxCat); el secretari primer, Eusebi Campdepadrós (JxCat); el secretari segon, David Pérez (PSC); la secretària tercera, Rut Ribas (ERC), i el secretari general del Parlament, Xavier Muro.\nparlament Vox es querella contra Torrent i quatre membres de la Mesa del Parlament El Nacional


Apartment na Dmitrovskom Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDmitrovskiy Pereulok 7, Districte de Tsentralny, Saint Petersburg, Rússia, 191025 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment na Dmitrovskom\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Apartment na Dmitrovskom es troba a la zona de Districte de Tsentralny de la ciutat de Saint Petersburg. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment na Dmitrovskom ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Saint Petersburg, faci de Apartment na Dmitrovskom la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (20) Parelles (10) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (5) Grups (1)


Salvador Ribas: «L'estrella de Betlem qüestiona la data del naixement de Jesús»\n27 de de desembre del 2009. 00:00\nAlguna cosa va passar al cel de fa dos mil·lennis perquè Melcior, Gaspar i Baltasar agafessin els trastos i es mobilitzessin cap a Betlem des de terres orientals. Alguna cosa que s’ha convertit en la guinda de qualsevol pessebre, en la corona de tot avet en aquestes dates. Salvador Ribas, director científic del Parc Astronòmic Montsec, a Àger (la Noguera), dóna una explicació científica de l’estrella de Nadal, del que hauria pogut passar al firmament.\n–¿Va existir l’estrella de Nadal?\n–Per saber-ho s’ha de determinar la data de naixement de Jesús.\n–¿No va ser fa 2010 anys?\n–No es va donar l’any 0 al no contemplar-se aquesta xifra en el sistema numèric romà. El zero és àrab. Així, hauríem de buscar l’any 1. Després, Dionís l’Exigu, fundador de l’Anno Domini, va determinar el naixement comptant les edats dels emperadors romans. Dionís va passar per alt que Cèsar August va regnar abans, durant uns anys, com a Octavi. Per tot plegat es creu que Jesús va néixer uns cinc anys abans del que marca el nostre calendari.\n–Però va néixer el 25 de desembre.\n–Tampoc. Algunes escenes de l’època fan pensar que si els pastors van sortir al camp, l’època del naixement no podia ser l’hivern. El més probable és que fos a principis de la primavera, en una data pròxima a la Pasqua jueva, com mostren altres evidències. Tot això ens situaria cap a la segona quinzena d’abril. Indirectament, l’estudi de l’estrella de Betlem qüestiona la data del naixement de Jesús.\n–¿I per què el celebrem ara?\n–Perquè les comunitats cristianes de l’època van elegir la celebració pagana del solstici d’hivern. Així fomentaven la presència de la seva tradició, com van fer amb altres festes, també paganes.\n–¿Què va passar al cel, llavors?\n–Devia passar algun fenomen subtil per a la majoria, però rellevant per motivar coneixedors del cel de l’època, com els Reis Mags, a anar a Betlem.\n–¿I va passar algun fenomen?\n–Hi ha dues hipòtesis bastant probables. Michael Molnar defensa que als Mags els va motivar la conjunció al març i l’abril de l’any 6 abans de Crist de molts cossos celestes a la constel·lació d’Àries, símbol que la tradició hel·lènica associava a Judea. Es va produir una configuració que per als astròlegs podria haver significat l’anunci del naixement d’un personatge que canviaria el món.\n–¿I la segona opció?\n–Tenim la hipòtesi de Mark Kidger que consisteix en una triple conjunció de Júpiter i Saturn descrita per astrònoms xinesos i coreans de l’època, seguida d’una nova. Triple perquè es va donar tres vegades en poc temps. Aquest fet devia cridar l’atenció dels astròlegs. Després d’això, va aparèixer la nova, una estrella que es va tornar molt brillant durant uns 70 dies la primavera de fa 2015 anys.


Un altre invent: La cúpula. Stephen King\nJoana 13 de juliol de 2011 a les 20:21\nNo hi ha sorpreses amb aquest home, ja saps que hi ha. D'aquells per passar l'estona, no l'he llegit, fa temps que no en llegeixo res, però són prou entretinguts. Caldrà tenir-lo en compte.\nMBosch 13 de juliol de 2011 a les 21:03\nPrimer comentari que deixo en aquest blog! Felicitats perquè està molt bé. I al que anàvem...\nVaig llegir La Cúpula l'estiu de l'any passat i el record que en tinc és el mateix que es transmet a la ressenya. Entreteniment pur però ben escrit. Com a ultrafan de King que sóc (he llegit gairebé una vintena de llibres seus) puc dir que La Cúpula no és del millor que ha escrit però sí que és dels que més enganxen. Té escenes inoblidables —com la del nen i el soldat, un a cada banda de la Cúpula— però també li vaig trobar certs errors (ejem ejem el final ejem ejem). Però bé, m'ho vaig passar molt bé mentre llegia i, al cap i a la fi, això és el que importa.\nQuina parrafada tractant-se del meu primer comentari!\nAssumpta 13 de juliol de 2011 a les 22:06\nDona! Doncs el vídeo sembla que fa una mica de por, eh? :-)\nSaps que no he llegit cap llibre d'en King? Menys mal que just abans meu ha comentat en Marcel que és un súper fan de l'autor (jo no podria dormir de la por que m'agafaria!! hehe)\nMireia 13 de juliol de 2011 a les 22:22\nAssumpta jo tampoc he llegit cap llibre de l' Stephen king. :) Aquest és d'en Martí hehehe. Al final potser em decidiré a llegir-ne un, el que faci menys por.\nAssumpta 13 de juliol de 2011 a les 22:29\nOstres, sí, perdona MARTÍ :-)) no havia vist l'etiqueta... T'has de fer un blog ;-)\nMartí 16 de juliol de 2011 a les 18:36\nMBosch, realment l'opinió es molt semblant. El post no el faig fins al cap d'uns quinze dies per posar el regust que em deixa el llibre més que una opinió ràpida. En algun moment el llibre es pot fer una mica llarg, el final es superable, però el regust es bo,\nJoana, sí, es un llibre entetingut de l'autor\nI Assumpta i Mireia, si no en llegiu res, no sabreu mai que us perdeu.\nAssumpta 16 de juliol de 2011 a les 22:49\n... és que em fa por... :-))


IVAM - Institut Valencià d'Art Modern | Cultura de la Generalitat finalitza la programació a Bocairent acostant l’IVAM a la que ha sigut capital cultural valenciana\n21 Gener 2022 - 01 Maig 2022\n“Cualladó. Fragments del paisatge humà. Col·lecció de l’IVAM” en el museu Antonio Ferri de Bocairent\nMuseu Antonio Ferri, Bocairent\nCultura de la Generalitat finalitza la programació a Bocairent acostant l’IVAM a la que ha sigut capital cultural valenciana\n‘Cualladó. Fragments del paisatge humà’ reuneix obres de les sèries de l’artista Gabriel Cualladó ambientades a l’Albufera, París o la Safor\nIVAM 21 Gener 2022\nNdP Cualladó. Fragments del paisatge humà\nL’última part està dedicada a fotografies que Cualladó va fer al territori valencià. Algunes de les quals són projectes encarregats, com ara ‘L’Albufera. Visió tangencial’ (1985), inclòs en les II Jornades Fotogràfiques a València, o ‘Paisatges de Joanot Martorell. Gandia i la Safor’ (1990). Els dos projectes estan formats per 10 fotografies cada u. L’exposició també s’acompanya per primera vegada de material documental que contextualitza i amplia la rellevància i la funció de l’obra d’aquest fotògraf valencià. “La mostra ha sigut possible gràcies al treball d’investigació, manteniment i catalogació dels fons de Gabriel Cualladó que ha dut a terme l’IVAM”, ha explicat Nuria Enguita.


gener | 2014 | ESPAI USEE MAREMAR\n26 gener 2014 — useemaremar\nEl divendres ens va venir a visitar l’ Arnau, ex alumne de l’ Institut, i ens va ensenyar un vídeo que ha fet i que parla d’ ell i de la seva evolució. Aquesta setmana, aprofitant la visita de l’ Arnau, volem reflexionar sobre el nostre passat i sobre el nostre procés de creixement.\nCreus que has canviat molt des de que vas començar primària? Com va ser el teu pas de primària a secundària? Com creus que vas a l’ Institut?\nUs deixem el vídeo que ha fet l’ Arnau i que segur que ens ajuda a tots a reflexionar sobre aquestes qüestions. Que tingueu una bona setmana!!\n19 gener 2014 — useemaremar\nMoltes vegades ens deixem emportar pels sentiments i no escoltem als nostres pensaments. D’ altres valorem les coses de manera massa racional i no escoltem el que sentim. A l’ hora de prendre una decisió hem d’ aprendre a no deixar-nos portar pels extrems i valorar les coses tan des del punt de vista racional com emocional.\nPlantejeu solucions al següent dilema:\n– Vull un nou patinet. Ara tinc diners per comprar-me un no massa bò. Si m’ espero un mes, tindré els diners suficients per comprar-me el patinet que vull. Encara que també puc guardar els diners i no comprar-me res. Què faríeu?\nCom sempre, us deixem un vídeo que us ajudarà a reflexionar sobre aquestes i altres qüestions. Apaa… Bona setmanaa!!\nAprofita el moment!\n12 gener 2014 — useemaremar\nMoltes vegades comencem la setmana pensant en quan arribarà el cap de setmana… O les vacances… I no valorem els dies que estem vivint durant la setmana. Hem de ser conscients de que cada moment pot ser únic i que si no aprenem a valorar tots els dies, la vida se’ns farà més curta. Cada moment és especial. I hem d’ aprendre a aprofitar cada moment.\nComences la setmana pensant en quan acabarà?\nSe t’acut alguna alternativa per valorar cada dia?\nAvui us deixem una cançó que parla d’ aquestes i d’ altres qüestions.


Viu una experiència diferent en un dels entorns més privilegiats del Mediterrani\nSituat en una de les millores zones de tota Mallorca, tens Marina de Tramontana, on tens a la teva disposició un lloc ideal per amarrar la teva embarcació amb tota tranquil·litat. Des d’aquí podràs sortir a conèixer els racons més impressionants de l’illa. A més, també oferim els serveis del nostre centre de busseig, espais on poder menjar o prendre alguna cosa i la possibilitat de celebrar un gran esdeveniment de la manera més especial.\nAmb nosaltres la teva embarcació estarà a bon resguard mentre gaudeixes de l’illa.\nEspai per la teva barca\n15 amarres per cada lineal, amb aigua i electricitat per eslores superiors a 12 m.\nEstarem encantats d’ajudar-te i d’oferir-te tota la informació que necessitis.\nTenim els millors amarratges de la costa Nord-oest de Mallorca, un lloc privilegiat en el Port de Sóller des d’on descobrir l’illa, sempre oferint els millors serveis i el millor preu.\nA peu de mar, pots trobar el nostre bar “La Base”, un lloc perfecte on desconnectar i relaxar-se al final del dia mentre gaudeixes d’un refrescant còctel i del bon ambient de la zona. També pots degustar la millor gastronomia de la zona amb unes vistes inigualables al nostre restaurant.\nEstar situats a una zona privilegiada, com és el Port de Sóller, a la Serra de Tramuntana, podem visitar els seus penya-segats que continuen davall la mar, oferint al bussejador immersions i moments inoblidables.\nEstar a un lloc tan privilegiat com el nostre ens permet poder gaudir de paisatges espectaculars, precioses cales i un mar blau cristal·lí, ideal per navegar i sorprendre’t amb l’agradable carícia de la brisa marina…\nSi estàs cercant un lloc on celebrar un esdeveniment o un dia especial, contacta amb nosaltres. Podem oferir-te la solució per fer que es converteixi en un dia inoblidable.


33 - Tema 33: Les tipologies textuals: tipus de textos - PDF Free Download\nAuthor: Antoni Teruel i Barberà\n39 downloads 203 Views 131KB Size\nTema 33 Pastas, Arroces\nDescripción: ARROCES Y PASTAS\nTema 33 (Xxxv)\nTEMA 33 - Jardines de interior.doc\nfreud lo femenino\nDescripción: Respuestas del capitulo tres de termodinamica del libro de cengel\nTema 33 LES TIPOLOGIES TEXTUALS: TIPUS DE TEXTOS\nÍNDEX 1. Introducció 2. Tipus de tipologies 2.1. Tipologia dels actes de parla. Searle 2.2. Tipologia binarista - B. Sandig 2.3. Tipologia referencial :- E. Werlich 2.4. J. M. Adam: de la tipologia funcional a la seqüencial 2.5. Tipologia contextual - Bronckart 3. Tipologia i didàctica: el mite de la tipologia textual\nBERNÁRDEZ, E., (1982), Introducción a la lingüística del texto. Madrid, EspasaCalpe. Es tracta d'un dels millors manuals introductoris sobre el tema. Té dotze anys de vellesa, però continua sent mol útil i actual.\nCASSANY, D. I ALTRES, (1993), Ensenyar llengua. Barcelona, Graó. No cal dir res sobre aquest autèntic filó d’informació.\nCASTELLÀ, J. M., (1989), De la frase al text. Un canvi de perspectiva en la visió de l’aprenentatge. Barcelona, Empúries. Descripció i aplicació pràctica de la major part de conceptes que envolten la Lingüística del Text.\n---, “Diversitat discursiva i gramàtica. Avantatges i mites de la tipologia textual”, dins Articles, 4. Un article clàssic sobre algunes propostes per classificar els textos i l’aplicació didàctica d’aquestes classificacions.\nCUENCA, M. J., (1992), Teories gramaticals i ensenyament de llengües. València, Tàndem. Una anàlisi dels principals models gramaticals (gramàtica tradicional, lingüística estructural, gramàtica generativa i lingüística textual) tot relacionant-los amb les possibilitats d’aplicació a l’ensenyament de llengües.\n---, (COORD.), (1993), Lingüística i ensenyament de llengües. València, Universitat de València. Conjunt de treballs sobre el tema que explicita perfectament el títol. Un recull ben interessant.\nCONCA, M., COSTA, A., CUENCA, M. J., G. LLUCH, (1998), Text i gramàtica. Teoria i pràctica de la competència discursiva, Barcelona, Teide.\nDEVÍS, A., J. SENDRA, (2001), Comentar textos, València, Castellnou.\nDIVERSOS AUTORS, "A l'entorn de la gramàtica textual” Suplement COM. Ensenyar català als adults. Generalitat de Catalunya, 1991. Conjunt d'articles actualitzats sobre lingüística textual, amb temes diversos: visió global de la lingüística de text, cohesió, tipologies textuals, els determinants, etc.\nRIGAU, G., (1981), Gramàtica del discurs. Universitat Autònoma de Barcelona. Una altra introducció a l’anàlisi del text-discurs. És especialment exhaustiu el tema de l'anàfora.\n1. Introducció Ja des dels començaments dels estudis de Lingüística Textual (LT), els investigadors es van proposar establir una teoria general del text i una tipologia textual (TT). Els dos objectius van sorgir de manera simultània perquè difícilment es podien dissociar: el primer pas d'una lingüística fonamentada textualment havia de ser una investigació que portara a la diferenciació i a la selecció de les diverses manifestacions possibles de les formes textuals, seguit de l'anàlisi de les formes específiques. Una TT és necessària per determinar l'àmbit de validesa de les normes que han de reglamentar la generació i la recepció de textos, per poder analitzar-ne de concrets i per descriure i determinar les relacions entre ells. De la mateixa manera que es considera que un text té una sèrie de marques gramaticals, comunicatives i estructurals, també s'accepta que posseeix unes característiques que assenyalen que pertany a un tipus concret de text. Aquestes marques són les que ens permeten diferenciar intuïtivament, per exemple, una poesia d'una conversa telefònica. Però la determinació estricta de les característiques específiques de cada tipus textual és una qüestió que encara no s'ha resolt satisfactòriament per les raons que veurem més endavant. Establir una tipologia es considerà una tasca urgent, tant per fonamentar la nova disciplina com per donar resposta a les altres àrees de coneixements que estaven interessades en aquest nou enfocament de l'estudi de la llengua. Així, des de la teoria literària (i la retòrica, la poètica i l'estilística) s'espera una TT que pogués enllestir la polèmica dels gèneres; des dels incipients estudis de lingüística computacional es confiava poder aplicar els resultats de la investigació als seus programes de generació i classificació textual i des de la didàctica es comptava aconseguir les regles necessàries per catalogar i jerarquitzar els textos de la manera més adient per a l'aprenentatge d'una llengua. En realitat encara no s'ha arribat a fixar de manera definitiva i universal les diverses característiques estructurals i funcionals de cada mena de text. Amb el temps, l'enfocament comunicatiu de la llengua s'ha consolidat amb fermesa, per davant altres opcions, a les investigacions lingüístiques, i això s'ha traduït principalment en una orientació comunicativa a l'hora de caracteritzar les marques distintives del text; la qual cosa no vol dir, però, que s'haja aconseguit una unificació total dels criteris classificadors ni una tipologia definitiva. Moltes de les tipologies proposades no acompleixen les condicions necessàries que ha de reunir una taxonomia científica, ens trobem que els criteris de selecció de textos són encara molt heterogenis i el resultat final no és més que una gran diversitat de tipologies parcials. L'any 1.983 H. lsenberg va publicar un article que ha esdevingut referència obligada en tractar la qüestió dels tipus de text. S’hi plantejava la diferència entre els noms que reben col·loquialment els textos reals i els que estan concebuts dins d'una tipologia teòrica: • Una classe de text és qualsevol forma de text definida per la descripció d'unes propietats no necessàriament vàlides per a tots els textos. Es concep amb independència del marc de cap TT. • Un tipus de text és la designació teòrica d'una forma especifica de text descrita dins del marc d'una TT. ----------------------------------------------------------------\nAixí, no seria adequat per a lsenberg parlar de tipus de text per a denominacions com carta, factura, poema... si no estan definides i inserides en una TT; ja que perquè una classificació siga considerada una tipologia haurà de tenir: - Camp d'aplicació. - Base de tipologització, criteri amb què es diferencien els tipus de text entre si. - Tipus de texts que constitueixen un conjunt limitat i manejable. - Especificacions, per a cada tipus, de les característiques que s'hi observen. - Uns principis d'aplicació que relacionen els tipus amb els textos reals concrets. Una tipologia construïda d'aquesta manera tindria tots els elements necessaris. Però, a més, hauria de complir els requisits d'homogeneïtat, monotípia i exhaustivitat, és a dir, respectivament: quan tots els tipus de text que hi ha definits ho són a partir del mateix criteri o base de tipologització; quan no es poden establir classificacions múltiples del mateix rang i un text no pot ser de dos tipus alhora, sinó que ja està previst que un tipus pot englobar l'altre dins la seua estructura; i quan permet d'abraçar tots els textos d'un camp d'aplicació establert prèviament. Les condicions que estableix lsenberg són difícils de complir en la seua totalitat ja que, com assenyala ell mateix, no hi ha cap tipologia que siga completament monotípica, i que moltes no arriben a ser ni homogènies. El dubte que sorgeix és, per tant, si les TT no són prou adequades, o si els requisits teòrics són massa exigents. Ho veurem en el punt següent. 2. Tipus de tipologies 2.1. La tipologia dels actes de parla: J. R. Searle Ja des de la primera teoria dels actes de parla, Austin i Searle van assajar la tipologia dels enunciats possibles en una llengua. Tot i que no es basaven en la unitat del text, sinó en enunciats aïllats, les seues agrupacions i distincions són de gran interés i han donat lloc a una tradició importantíssima de classificació dels actes de parla o funcions comunicatives d'una llengua. A continuació reproduïm la de Searle, que ha estat la més difosa i inspiradora de noves propostes: • Actes assertius. que comprometen el parlant amb la veritat del que diu: per exemple: afirmacions, explicacions, suggeriments... • Actes directius, que intenten aconseguir que l'oient faça alguna cosa; per exemple: ordres, peticions, incitacions, consells... • Actes commissius, que comprometen el parlant a fer alguna cosa en el futur; per exemple: promeses, juraments, amenaces... • Actes expressius, que expressen l'actitud emocional del parlant; per exemple: agraïments, felicitacions, benvingudes... • Actes declaratius, que creen els estats de coses descrits en els enunciats; per exemple: inauguracions, nomenaments, declaracions... 2.2. Tipologia binarista: B. Sandig En el cas de Bàrbara Sandig no es tracta pròpiament d'una tipologia sinó de la caracterització de textos a partir d'una llista de trets pragmàtics i lingüístics. El caràcter binari es deu al fet que cada tret està marcat amb les possibilitats +/----------------------------------------------------------------\nsegons la seua realització o no en un text concret, d'una manera semblant a com es fa amb els trets distintius dels fonemes en fonologia. De fet, la de Sandig és alhora una tipologia contextual, perquè treballa a partir de les condicions contextuals de producció i de repetició del text: • [ +/- gesp] segons si és un text oral o escrit. • [ +/- spon] segons si és un text espontani o preparat. • [ +/- mono] segons si és un text monologat o dialogat. • [ +/- zkon] segons si el text es desenvolupa o no en un espai definit de temps. • [ +/- rkon] segons si hi ha o no contacte cara a cara entre els interlocutors. La llista completa de trets arriba fins a vint i permet una caracterització dels textos mol útil en didàctica i camps aplicats. 2.3. Tipologia referencial: E. Werlich El tercer tipus, la tipologia referencial, rep aquest nom perquè es basa en l'element de context o referent que domina en el text. Aquest referent és denominat per Werlich focus contextual. Vegeu-ne el quadre següent: TIPUS DE TEXT\ndescriptiu narratiu expositiu argumentatiu instructiu\nagents i objectes en l’espai agents, fets i objectes en el temps\nSER, verbs d’estat: present, imperfet; adverbis de lloc verbs de fets i accions: perfet, imperfet, indefinit; adverbis de lloc i de temps anàlisi o síntesi d’idees i SER + predicat nominal conceptes TENIR + objecte directe; present relacions entre idees i SER + (negació) + predicat conceptes nominal; present accions en una seqüència imperatiu\nAquesta classificació de Werlich ha estat una de les més utilitzades. D'una banda, és considerada per H. lsenberg com un dels bons exemples de tipologia homogènia. D'altra banda, utilitza uns termes (narratiu, descriptiu, argumentatiu...) que resulten familiars als usuaris perquè entronquen amb tota la nostra tradició cultural i d'estudis literaris, i perquè coincideixen amb la idea intuïtiva que el parlant té d'aquests tipus de text. Com a problema, podem esmenar la dificultat de delimitar alguns dels tipus, com ara l'expositiu i l'argumentatiu, que es donen en molts textos de forma indestriable (per tant, no compleix el requisit de la monotipia). A més, s'hi aprecia una visió massa estreta de les instruccions que, en un error comú amb moltes altres tipologies, limita l'aparició d'un verb en imperatiu. Tot i això, com hem dit, la tipologia de Werlich és una de les més clares i més aplicables a l'ensenyament de la llengua. 2.4. J. M. Adam: de la tipologia funcional a la seqüencial Una tipologia que ha tingut especial fortuna en l'àmbit català ha estat la proposada pel professor J. M. Adam, que es va difondre entre nosaltres especialment a partir d'un article publicat al 1985 dins Le Français dans le monde. En publicacions posteriors, Adam ha variat el seu plantejament inicial i ha evolucionat del concepte de tipus de text al de prototipus seqüencial. El resultat és ----------------------------------------------------------------\nuna de les propostes tipològiques, a parer nostre, més interessants. En la primera tipologia Adam parteix de Werlich i reformula i amplia la seua tipologia. Tot i mantenir els mateixos noms per a cada tipus, ja no destaca el focus contextual sinó la funció comunicativa global del text, i el nombre de tipus augmenta fins a vuit, amb l'addició del conversacional, el predictiu i el retòric: TIPUS DE TEXT\nConversacional Descriptiu Narratiu\nQüestionar, prometre, agrair, amenaçar, excusar-se… Informar sobre estats (Com és?). Informar sobre accions i fets reals o de ficció (Què fa? Què passa?). Dirigir, ordenar o aconsellar (Com s'ha de fer?).\nDirectiu o Instructiu Predictiu Explicatiu Argumentatiu Retòric\nInformar sobre estats o fets futurs (Com serà? Què passarà?). Informar per fer entendre una idea o concepte a algú, amb una intenció didàctica (Què és?). Exposar opinions, rebatre-les, convèncer, persuadir o fer creure alguna cosa a algú, amb una intenció didàctica (Què opine?). Jugar amb el llenguatge per crear bellesa o per aconseguir determinats efectes.\nAdam defineix, a més, les característiques de cada tipus: El conversacional es caracteritza per la interacció entre dos o més interlocutors que construeixen conjuntament el discurs (text dialogat). És la forma primigènia de comunicació (diàleg in praesentia) tot i que es dóna també en textos escrits que reprodueixen d'una manera o altra la llengua oral. El text descriptiu utilitza preferentment oracions atributives, adjectius, complements de nom i adverbis de lloc. Apareix quasi sempre dins d'altres tipus de text, com una part de l’estructura general. El text narratiu té una estructura temporal en cinc parts: presentació, complicació, avaluació i reacció, resolució i moralitat. Hi trobem l'oració predicativa i els verbs d'acció i hi són fonamentals les formes d'expressió temporal. El temps arquetípic és el passat (pretèrit perfet en combinació amb altres temps). El text directiu (o instruccions) es caracteritza per la seua precisió i concisió. Hi apareix l'imperatiu al costat d'altres formes verbals que permeten de suavitzar o objectivar les instruccions. Sol anar acompanyat de gràfics, il·lustracions i altres recursos freqüents també als textos explicatius. El text predictiu té com a formes verbals típiques el futur i el condicional, tot i que també pot aparéixer amb altres temps verbals. El text explicatiu té l'estructura introducció, desenvolupament i conclusió. Els recursos típics són l'exemplificació, la repetició (en l'oral), les il·lustracions, la subdivisió en apartats numerats, la col·locació de títols i subtítols, la utilització de negretes, majúscules, cursives i tota mena de recursos gràfics. El text argumentatiu té una estructura explicativa, amb un desenvolupament en arguments i subarguments. Usa frases llargues, amb abundant coordinació (adversatives, il·latives) i subordinació (causals, consecutives i finals). El text retòric utilitza les figures retòriques, el ritme, la rima, i por arribar a tenir\nestructures molt rígides (per exemple, les estrofes en poesia). La tipologia d'Adam que acabem de comentar presenta alguns problemes. El tipus de text conversacional, predictiu i retòric afegits a la llista de Werlich fan perdre homogeneïtat al conjunt. Per això, el mateix Adam, en treballs posteriors a 1.985, fa una evolució des del concepte de tipus de text rígid al de seqüència prototípica que es combinen amb unes altres dins d'un mateix text. Per exemple, una novel·la pot contenir seqüències narratives, descriptives, dialogades, argumentatives... sense que això siga cap problema per a la consideració global del text com a narració. Adam (1992) estudia cinc prototipus: narració, descripció, argumentació, explicació i diàleg, i es desdiu dels tipus que havia presentat en publicacions anteriors, que considera que havien estat només "hipòtesis". Considera que el tipus directiu és, unes vegades la descripció d'accions, i altres, en enunciats molt curts, la mera realització d'un acte de parla que no mereix ser considerat tipològicament. I en els mateixos termes resol el tipus predictiu. Pel que fa al retòric, defensa que la poesia descriptiva, la poesia narrativa, la didàctica i l'argumentativa, es poden incloure dins del tipus de base corresponent. Adam justifica en conjunt els cinc tipus que manté, dient que són els tractats per la retòrica i pels manuals de composició clàssics, és a dir, els de la tradició escolar. Finalment, i aquest potser és l'aspecte més important de la tipologia de 1992, el pes principal en la definició dels tipus es desplaça de la funció comunicativa a l'organització seqüencial dels enunciats; la base de tipologització passa a ser "l'estructura" típica que adopten les successions de proposicions en un tipus de text determinat. Per a Adam, el coneixement que tenen els parlants sobre aquests prototipus és una peça clau per a explicar els processos de producció i recepció de textos i per a entendre la naturalesa mateixa de la textualitat. 2.5. La tipologia contextual: P. Bronckart El sisé tipus de tipologia és el contextual, en el qual es defineixen uns tipus de text basats en característiques del context. Un exemple n’és la classificació de J. P. Bronckart: • Discurs en situació: textos produïts en relació directa amb el context, amb uns interlocutors identificables i un espai-temps definit i precís. Els destinataris de text són els seus coproductors. • Discurs teòric: textos amb un esforç d'abstracció respecte del context referenciat i independents d'una situació enunciativa concreta. Es caracteritzen per una absència quasi completa de referència als paràmetres enunciatius. • Narració: textos que mantenen una relació mediatitzada amb la situació d'enunciació, que es tradueix en la creació d'un origen a partir del qual els esdeveniments narrats se succeeixen. Bronckart va realitzar un experiment estadístic per validar la seua tipologia, d'acord amb la hipòtesi següent: si els tipus de text eren certs, hi hauria d'haver uns trets produïts en unes condicions contextuals determinades. El grup de Bronckart va analitzar un corpus extensíssim de textos i va comprovar que la correlació no es donava sempre. D'una banda, hi havia uns textos arquetípics que complien la hipòtesi i presentaven uns trets lingüístics més o menys homogenis. D'altra banda, però, hi havia els textos intermedis, que presentaven trets diversos sense gaire sistematicitat. La conclusió de Bronckart al final del seu treball va ser la següent: "Estem obligats a abandonar una visió tipològica estricta, és a dir, adoptant els termes d'lsenberg, una tipologia exhaustiva i homogènia, de base única". ----------------------------------------------------------------\nBronckart planteja, doncs, un tema crucial: la realitat dels textos sembla voler escapar a una classificació homogènia i monotípica en què tot siga regular i sistemàtic. Els textos no han estat planificats o organitzats per un creador sincrònic sinó que apareixen en moments històrics diferents, en àmbits i institucions diferents i responent a intencions comunicatives diverses. Una carta, un poema, una conferència, una narració, un diari o una factura no es poden definir d'una manera homogènia perquè no han estat conformats històricament d'una manera homogènia. La tipologia contextual presentada a Castellà (1992) és de tipus obert com la de Sandig, tot i que s'allunya d'aquesta autora, perquè els trets no són binaris sinó que admeten una gradació. La tipologia consta de dos parts: en primer lloc, una classificació dels textos en àmbit d'aparició i, en segon lloc, una llista de trets tipològics contextuals que permet de caracteritzar-los; són els següents: a) Relatius al tema o contingut referencial: 1. General / específic - llenguatge simbòlic, científic, tècnic, professional o corrent. 2. Temporal / lògic - segons l'ordenació basada en el temps o en la lògica dels referents. b) Relatius al mode o canal. 3. Oral / escrit - amb possibilitats diverses: escrit per ser dit, lectura en veu alta, oral amb un guió, etc. 4. Espontani / preparat - amb diversos graus d'espontaneïtat. c) Relatius a la relació entre interlocutors. 5. Informal / formal - solemne, formal, familiar i vulgar. 6. Monologat / dialogat - amb una gradació complexa segons la llibertat de successió dels torns de parla. d) Relatius al propòsit o intenció. 7. Descriptiu - informa sobre estats. 8. Narratiu - informa sobre fets i accions. 9. Expositiu - informa sobre conceptes. 10. Argumentatiu - expressa opinions, vol convéncer, etc. 11. Directiu - vol fer alguna cosa a algú. 12. Retòric - juga amb el llenguatge per crear bellesa, provocar humor, etc. Una tipologia d'aquesta mena no obliga a classificar els textos sota una única etiqueta, i permet d'analitzar-los en totes les seues característiques. Així, un text pot ser marcat amb els trets argumentatius i retòric alhora si és que s'hi utilitzen recursos retòrics, que deuen tenir per finalitat intensificar la força dels arguments. La tipologia contextual necessita un treball extens d'anàlisi per a determinar, a partir d'un nombre suficient de textos reals, quines agrupacions de trets es produeixen per a cada gènere. D'altra banda, la seua utilització en didàctica afavoreix la reflexió sobre les característiques constitutives dels textos, per davant del mer esforç classificador.\n3. Tipologia i didàctica: el mite de la TT En el panorama de la didàctica de la llengua a casa nostra es va introduir, ja fa uns anys, la noció de TT. Amb la progressiva implantació de la reforma educativa, la TT ha estat incorporada als programes oficials de primària i de secundària i sembla destinada a formar part del vocabulari habitual del professorat de llengua. Però, potser perquè la idea de la tipologia ja no és del tot nova, comencem a témer, i fins i tot a observar, unes tendències en la seua aplicació didàctica que podrien arribar a ser preocupants. Per això voldríem fer unes reflexions que abracen tant la natura de les tipologies com la seua aplicació a les aules. a) La classificació és, per ella mateixa, un objectiu enganyador. La realitat dels textos és com és, encara que els humans ens esforcem a disseccionar-la, classificar-la i etiquetar-la. D'altra banda, no és tan important que els alumnes sàpien classificar els textos en tipus com que dominen les característiques i els recursos de cada tipus de text per facilitar i enriquir les seues produccions orals i escrites. Ens interessa una visió dinàmica de la tipologia i dels registres, més que no la visió estàtica de l'exercici classificador. b) Hi ha moltes tipologies. Probablement, l'alumne en pot conéixer només una, però el professor n'ha de conéixer diverses, haver-hi reflexionat i haver-les discutit. c) La TT no és tota la LT. Hi ha altres aspectes de l'adequació, la coherència i la cohesió que permeten abordar l'anàlisi dels textos des d'un punt de vista no tipològic. La riquesa dels textos no s'acaba a discutir si són narratius o descriptius. d) La TT no és l'única possibilitat a partir de la qual orientar l'aprenentatge de la llengua. D. Cassany en un article titulat "Enfoques didácticos para la enseñanza de la expresión escrita" proposa a més un enfocament basat en el procés d'escriptura i un altre basat en l'elaboració del contingut dels textos. Això sí, la tipologia és un sistema bastant pràctic per organitzar el currículum o la programació d'un cicle o curs; però no ho és tot, sempre hi haurà moltes maneres de plantejar les coses. e) Finalment, si la TT, o tota la LT s'ensenyen a classe d'una manera teòrica i descontextualitzada no hi haurem guanyat gaire. L'autèntic canvi consisteix a basar l'aprenentatge de la llengua en l'ús lingüístic, plantejat, orientat i practicat a classe mateix. Diversitat, classificació i aplicació didàctica són, doncs, els conceptes que ens han servit per tancar aquest tema. Potser, la conclusió més general que se’n pot extraure és que la millor tipologia o, en general, el millor plantejament teòric per a qualsevol qüestió lingüística no podrà tenir mai un valor absolut, sinó que la seua adequació dependrà de la natura de l'aplicació que se'n vulga fer o del problema que es vulga resoldre. De fet, des del punt de vista teòric se succeiran els models i les propostes tipològiques, probablement cada vegada més afinades i més adequades a la realitat dels textos, però, tot i l'esforçat intent, no aconseguiran mai abastar en la seua totalitat l'enorme complexitat del llenguatge.\nReport "33 - Tema 33: Les tipologies textuals: tipus de textos"


Últims dies de descomptes en etiquetes per a material escolar Stikets : :: Socpetit.cat\nÚltims dies de descomptes en etiquetes per a material escolar Stikets\nEncara et queden coses per marcar? Només fins a final d’aquest mes a www.stikets.com tens un 15% de descompte en etiquetes perquè puguis personalitzar amb les teves dades tot el material escolar. Només has d’introduir el codi OBJETO15 a la cistella de la compra i aconseguiràs un 15% de descompte en tota la teva compra.\nLes etiquetes adhesives Stikets són ideals per marcar llapis i retoladors així com llibres i llibretes. Pots escollir-les de la mida que necessites i dissenyar-les com més t’agradi. A més del material escolar, també són perfectes per a carmanyoles i gots perquè són impermeables i resisteixen el rentaplats, el microones i el frigorífic. També podràs utilitzar-les per marcar les joguines, o fins i tot la bicicleta, els cascs o el paraigües perquè aguanten la intempèrie sense desenganxar-se ni perdre color.\nA Stikets trobaràs tot el que necessites per marcar objectes però també roba. Com a novetat, hi tens cintes personalitzades amb nom per a marcar i penjar les jaquetes sense haver de cosir. Són llargues per posar-les en els penjadors dels centres. Només les has de passar per la tira de la jaqueta i es tanquen en dos clics. Si busques una solució no permanent per marcar la roba o simplement no vols planxar, també hi tens etiquetes adhesives que resisteixen diverses rentades. Només cal col·locar-les en l’etiqueta de fabricació de la peça de roba a marcar.\nMés informació i compra a Stikets www.stikets.com


Inicio ColeccionesColecciones principalesMilenramaMemòria de l’esperança\nDescargar PDF: Índex, pròleg de Carles Duarte\nDaniel Jover, amb la seva mirada humanista i la seva sensibilitat corprenedora per a la bellesa i la bondat, ens convida a conèixer a les págines de Memòria de l esperanÃ§a. Camins de tendresa i solidaritat alguns dels eixos de la seva experiència vital.\nDavant d una ciència sense consciència i pensament sense compassió ens cal una intel ligència creativa i sensible als problemes de la humanitat i la natura. Difícilment podrem resoldre problemes socials sense conèixer correctament les nostres capacitats d autoorganització, els recursos amb què podrem comptar i els conflictes que haurem d afrontar.\nL EsperanÃ§a continua essent un bé comú, patrimoni històric i cultural de la humanitat. Ens dóna la inspiració per fer de la dignitat i la igualtat humana una práctica de la vida quotidiana. Per tal que la memòria siga honesta amb el futur cal compromís seriós amb el present.\nAquest llibre posa en relació tres mons que mai no hagueren de separar-se: l educació de l esperanÃ§a, el treball com a projecte polític i de dignificació del ser humá i l emprenedoria com a forma d economia solidária i comunitarisme social.\nÍndex, pròleg de Carles Duarte


Tornen els 38 evacuats per l'incendi, que ha cremat 220 hectàries al Perelló | Diari de Tarragona\nEl 75% de la superfície pertany a l’Espai d’Interès Natural del Tossal de Montagut. 50 dotacions terrestres i 3 aèries encara estan a la zona\n11/06/2019 11:51 | Actualizado a 11/06/2019 11:51\nImatge de part de la zona cremada al Perelló. FOTO: Bombers\nA primera hora d'aquest dimarts 11 de juny, els Bombers de la Generalitat han sobrevolat la zona de l’incendi del Perelló (Baix Ebre), el perímetre del qual es manté estabilitzat.\nS’han detectat algunes fumeroles, però ja s’estan revisant i no es preveu que compliquin la situació de l’incendi. Les humitats a la zona són més altes i la temperatura més baixa. Aquests factors fan ser optimistes en les tasques d'extinció.\nUn cop finalitzada la reunió de comandaments s’ha establert mantenir una cinquantena de dotacions terrestres dels Bombers de la Generalitat, 30 dels quals són vehicles d’aigua que estan emplaçats al llarg dels 17 quilòmetres de perímetre d’incendi.\nA més, tres mitjans aeris (un helicòpter de comandament i dos helicòpters bombarders) donaran suport a les tasques d’extinció al llarg del dia, si no hi ha canvis en les previsions, amb l’objectiu d’aconseguir donar l’incendi per controlat.\n�� Imatges aèries #bomberscat de #IFPerelló (des del flanc dret). pic.twitter.com/EEnOtWAbJa\n— Bombers (@bomberscat) 11 de junio de 2019\nSegons les darreres estimacions per part del Cos d’Agents Rurals, l’incendi ha afectat 220 hectàrees de vegetació de pi blanc i matolls. El 75% pertany a l’Espai d’Interès Natural del Tossal de Montagut.\nPel que fa als desallotjats, es dóna per finalitzada la recomanació i les 38 persones que es van evacuar ahir arran de l’incendi ja podran tornar a casa seva.\nSegons informa la Direcció General de Protecció Civil s’ha tancat la prealerta del Pla Infocat per la millora de les condicions meteorològiques.\nA les 12.20 hores està prevista una nova reunió operativa amb tots els agents que formen part del dispositiu: Bombers de la Generalitat, Agents Rurals, Agrupacions de Defensa Forestal (ADF), Protecció Civil, Mossos d’Esquadra, Policia Local, Creu Roja, Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) i Ajuntament del Perelló.\nD’altra banda destacar que, la situació de la vegetació i la intensitat dels incendis que ja hem tingut a aquestes alçades preocupen als Bombers de la Generalitat pel seu comportament, com és el cas de l’incendi del Perelló.


Notícies - Necessites aquesta cadira única al teu jardí\nLes cadires Adirondack s'utilitzen tradicionalment a l'aire lliure.Es van originar al nord-est dels Estats Units.\nThomas Lee va dissenyar la primera cadira Adirondack el 1903 com a cadira exterior per a la seva vil·la d'estiu a les muntanyes Adirondack a Nova York.L'objectiu és proporcionar seients a l'aire lliure per a viles d'estiu. Originalment feta d'11 taulers plans, aquesta cadira té un respatller recte i recolzabraços amples, que és molt adequat per a un espai de jardí tranquil.\nLa majoria dels consumidors estan familiaritzats amb la forma de les cadires Adirondack. Les cadires Adirondack es caracteritzen per un respatller i seient rectes,\nA més, les cadires Adirondack tenen tradicionalment recolzabraços grans, que poden acollir un plat de menjar o begudes.Aquesta característica única és un símbol de les cadires Adirondack.La cadira Adirondack de construcció tradicional consta d'11 peces de fusta per maximitzar l'ús de la fusta.\nLes cadires Adirondack solen estar fetes de fusta duradora i resistent als insectes, com el cedre i la caoba, però també s'accepten altres formes de fusta.Són relativament fàcils de construir, de manera que sovint ofereixen projectes de fusteria per a estudiants que comencen a aprendre tall, fusteria i troben les mateixes habilitats bàsiques.Aquestes cadires són populars entre els consumidors per la seva estructura àmplia, còmoda i de moda.\nEl disseny bàsic de la cadira Adirondack s'ha ampliat per incloure cadira, sofà i altres mobles d'exterior, que estan dissenyats segons el disseny de la cadira Adirondack.\n2 nens 1 sorra Proveïdor de Cubby House Tauler de cavallet de fusta Taula I Cadires Infantils Sorral a l'aire lliure Dormitori de la porta del graner


Neu a Catalunya avui: On veure neu prop de Barcelona?\nRedacció | dilluns, 4 d'abril del 2022, a les 14.35\nBusques on hi ha neu a Catalunya avui, però sense anar gaire lluny i a prop de Barcelona? Encara hi ha molta neu als Pirineus, i la nevada d’aquest diumenge ha deixat un paisatge de postal al Lluçanès i el Berguedà. Però som a l’abril i la neu marxa ràpid.\nRepassem a continuació tota la llista dels llocs on veure neu a Catalunya avui i on pots gaudir-ne prop de Barcelona.\nAixí és lleva Berga després de la nevada d’ahir. @eltempsTV3 @TomasMolinaB @gemmapuigf @MeteoMauri #PlantaBaixaTV3 pic.twitter.com/D1OcoWSW4T\n— Jan Fígols (@jan_figolss) April 4, 2022\nInforma’t bé de l’estat de les carreteres i respecta l’entorn\nRecorda informar-te bé de les carreteres tallades o afectades per la neu a Catalunya abans de sortir de casa a través del Servei Català de Trànsit.\nEvita massificar els espais naturals i sigues sempre respectuós amb l’entorn i amb la fauna que hi viu.\nOn veure neu a Catalunya?\nNeu a Rasos de Peguera\nEn passar Berga es pren una carretera secundària que porta a aquesta antiga estació d’esquí alpí. Es tracta d’un lloc amb encant i història, a poc més d’una hora de la ciutat i d’accés molt fàcil. Al costat de les antigues pistes d’esquí encara funciona el refugi.\nAsí está aquest matí els @rasosdepeguera , quina maravella 😍. @alexmegapc @btveltemps @meteopolita @marcosamores pic.twitter.com/N4OspxZEr0\n— MeteoRoquetes (NouBarris) (@david9barris) April 4, 2022\nLa nevada de diumenge ha deixat gruixos importants com perquès es pugui mantenir uns dies més.\nNeu al coll de Pal\nAbans d’arribar al túnel del Cadí, sortint de la C-16 a Bagà i resseguint durant 19 km la BV-4024, arribaràs al coll de Pal, a 2.106 m. Una mica més endavant trobaràs l’antiga estació d’esquí del coll de Pal, que actualment forma part de l’estació d’esquí de La Molina. És un indret sense serveis.\nInforma’t abans de l’estat de la carretera, ja que el coll sol quedar tancat en dies de vent o a causa del risc d’allaus.\nLa neu arriba a Barcelona l’abril del 2022\nCollserola i altres indrets de la part alta veuen els primers flocs de neu de l’any\nUn clàssic de les postnevades. Acostuma a ser un lloc amb moltes aglomeracions per la seva popularitat quan ha nevat. A banda de la coneguda Santa Fe del Montseny, es pot passejar per llocs no tan freqüentats com Collformic o el pla de la Calma i Tagamanent.\nAl Montseny no trobarem sempre neu i haurem d’assegurar-nos-en abans per no fer el viatge i quedar-nos amb les ganes de trepitjar neu. S’aconsella usar el transport públic per pujar-hi. Hi ha diversos busos que pugen regularment a Santa Fe.\nLa primera nevada de la temporada a aquesta zona va arribar el dia 5 de gener. La neu és gairebé història, molt poca i marxarà ràpidament\nAquest matí de dilluns 4 d'abril quan anava cap a la feina, de Sant Pere de Vilamajor a Les Franqueses del Vallès, mirant cap al Turó de l'Home es veia gebrat al cim. pic.twitter.com/2ZJRbpghcP\n— Jordi Rodoreda Rosàs (@jordirodoreda3) April 4, 2022\nNeu a la Cerdanya i el Ripollès\nLes dues comarques gaudeixen d’una àmplia oferta de turisme de neu. Independentment, podem trepitjar-la fora de les pistes molts dies hivernals a cotes mitjanes i altes. La carretera de la collada de Toses arriba gairebé als 1.800 m. També pots arribar fins a les estacions d’esquí nòrdic, molt més familiars.\nNo hi ha neu a la plana ceretana. Sí a les muntanyes.\nMigdia les 12 h, temperatura actual a Puigcerdà al barri de l'estació 8.1°C 📷 cel ben tapat. pic.twitter.com/CEpLuiB7RI\n— Jordi Queralt (@meteopuigcerda) March 10, 2022\nNeu al Collsacabra\nIgual que al Montseny, tenim l’inconvenient que no sempre hi trobarem neu. El Puigsacalm n’és punt culminant i “només” arriba als 1.500 m. Tot i això, és una molt bona alternativa si ha nevat en cotes mitjanes, que no és el cas encara, ja que la carretera que uneix Santa Maria de Corcó amb Tavertet, Rupit i Cantonigròs supera els 900 m de cota.\nActualment no hi ha neu\nAixí s’ha vist la nevada de Barcelona des de la càmera de Collserola | VÍDEO\nNeu a Port del Comte / Tuixent\nSuposa unes dues hores de trajecte des de Barcelona. Es tracta d’una zona prepirinenca d’accés fàcil en cotxe fins a la cota 1.800 de Port del Comte, el coll de Port o els 1.900 m de l’estació familiar d’esquí nòrdic de Tuixent-la Vansa. Si tenim unes bones cames, podem fer una passejada per la serra del Verd, que té una bonica perspectiva del Pedraforca.\nQuines ganes de neu! 🏔❄\nImatge de l'Estació d'esquí del Port del Comte després de la nevada d'ahir vespre i nit.\nZona Querol a 2110 metres.\nWebcam via @P4Estacions 📹 pic.twitter.com/4UTtX4DL1d\n— Aram (@Aramrp) April 4, 2022\nPoca neu en general. La neu es concentra a les obagues, sovint en forma de clapes. Sí que en queda a les pistes. En aquest sector, la nevada de dissabte també hi deixarà un bon mantell.\nNeu a Prades\nSuposa un desplaçament una mica més llarg, de gairebé dues hores. L’altitud, a 950 m, acostuma a ser insuficient per veure-hi neu, però en situacions de llevant fred és un lloc immillorable. A més a més, guanyar una mica d’altura és molt fàcil, ja que moltes carreteres d’accés a Prades superen la cota de 1.100 m.\nActualment no hi ha neu en aquest entorn.\nEl temps a Barcelona amb un cop d’ull. Consulta la previsió per a demà, la temperatura per barris i el mapa de la méteo de ‘btv el temps’.\nAltitud de pics i muntanyes de Catalunya\nEn funció de la meteorologia, podràs trobar neu en altres indrets propers. Aquí et facilitem l’altitud d’alguns llocs clàssics per fer-vos una idea de si hi trobaràs neu o no. Recorda, però, que abans de desplaçar-t’hi és imprescindible informar-se de l’estat de les carreteres i sortir preparats, amb cadenes i roba d’abric.\ncoll d’Estenalles, 870 m\nla Mola, 1.103 m\npic de Morella, 595 m\nmonestir de Montserrat, 720 m\nMontserrat (Sant Joan), 970 m\nMontserrat (Sant Jeroni), 1.236 m\nserra d’Ancosa, 850 m\npic de la Mola, 535 m\nplana Novella, 310 m\nel Tibidabo, 512 m\nturó del Carmel, 266 m\nMontjuïc, 192 m\nturó d’en Vives (Montnegre), 765 m\nel Corredor, 657 m\nturó d’en Galceran, 485 m\npuig Castellar, 300 m\n4 anys de la darrera nevada al centre de Barcelona\nLa neu va enfarinar diversos barris de la ciutat i va alterat els recorreguts d’algunes línies de bus el febrer del 2018\n— agenda del cap de setmana — nevada


Vols barats de Menorca a Ouarzazate a Iberia\nVols barats Marroc Menorca-Ouarzazate\nVols barats de Menorca a Ouarzazate (OZZ) de Menorca a Ouarzazate Menorca-Ouarzazate, Marroc\nConsulta l’oferta de vols de Menorca a Ouarzazate i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Menorca a Ouarzazate.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Menorca a Ouarzazate fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Mor el conductor d'una motocicleta en una sortida de via a Torà - Teleponent\nInici Succesos Mor el conductor d’una motocicleta en una sortida de via a Torà\nMor el conductor d’una motocicleta en una sortida de via a Torà\nTres persones han perdut la vida a les carreteres catalanes durant aquest cap de setmana\nEl conductor i únic ocupant d’una motocicleta va morir aquest diumenge en una sortida de via a l’LV-3003, al seu pas per Torà (Segarra), segons ha informat el Servei Català de Trànsit.\nEl sinistre es va produir a tres quarts de vuit del vespre quan per causes que es desconeixen la motocicleta va sortir la via. El conductor és un home de 55 anys, E.M.B., de nacionalitat espanyola i veí del municipi.\nArran de la incidència, es van activar cinc patrulles dels Mossos d’Esquadra, dues dotacions dels Bombers de la Generalitat, i dues ambulàncies del Sistema d’Emergències Mèdiques. En total, tres persones han perdut la vida aquest cap de setmana a les carreteres catalanes després del xoc entre dos cotxes i un camió a l’AP-7, Castellví de Rosanes (Baix Llobregat).\nEn l’accident, van morir un home de 77 anys i una dona de 76 anys, mentre que un home de 56 anys va resultar ferit de poca gravetat i un altre de 37 va resultar ferit lleu i va ser donat d’alta ‘in situ’.\nArticle anteriorUnes 150 persones tallen amb pneumàtics l’A-2 entre Alcarràs i Soses\nArticle següentAixequen la protesta que tallava l’A-2 entre Alcarràs i Soses


'Espriu. He mirat aquesta terra' al CCCB #Barcelona #Exposicions\nDel 30.10.2013 al 24.02.2014\nL'any 2013 es commemoren els cent anys del naixement de Salvador Espriu (1913-1985). El CCCB, en col·laboració amb la Conselleria de Cultura de la Generalitat de Catalunya, organitza un dels actes centrals de l'Any Espriu: l'exposició Espriu. He mirat aquesta terra, que apropa al públic la trajectòria creativa i vital de l'escriptor per mostrar no sols la importància cabdal de la seva figura per a la cultura catalana, sinó també la complexitat i riquesa de la seva obra que transcendeix qualsevol etiqueta i que fa d'Espriu un clàssic atemporal.\nL'exposició desenvolupa diferents aspectes de la seva biografia, del seu món literari i de la repercussió pública de la seva obra. I també reivindica l'actualitat de Salvador Espriu, la vigència en el món d'avui dels seus temes i punts de vista, en la triple perspectiva que l'exposició proposa: el món mític i simbòlic, la transcendència social i la crítica indomable.\nPoeta, narrador i dramaturg, Espriu s'interroga sobre les grans qüestions humanes. La mostra evoca el mite de Sinera; el compromís ètic davant de la guerra civil i de la postguerra; la defensa de la cultura catalana en temps difícils; el fenomen Espriu, quan va esdevenir una referència indispensable de la cultura espanyola; la seva visió de «la pell de brau» basada en el diàleg i la tolerància; la candidatura al Premi Nobel, i el món imaginatiu, de vegades grotesc, de vegades evocador, d'una potència extraordinària.\nL'exposició presenta una gran quantitat de materials inèdits procedents d'arxius i col·leccions particulars. La part final de la mostra recrea una de les idees fonamentals d'Espriu: el món com a laberint grotesc, a partir d'una galeria de personatges que habiten la seva narrativa, la seva poesia i el seu teatre, presentats en animacions realitzades per joves creadors. Els personatges d'aquesta galeria s'integren en un relat animat, d'una sorprenent actualitat, que permet al visitant no familiaritzat en l'univers Espriu introduir-s'hi des d'una nova perspectiva.\n"He mirat aquesta terra" remet a la mirada d'Espriu vers la seva terra i vers el món: a vegades crítica i salvatgement divertida, però també comprensiva i plena de pietat cap a les debilitats humanes." (Julià Guillamon, comissari executiu de l'exposició)\nIdea i guió original: Xavier Bru de Sala\nComissari executiu: Julià Guillamon\nAssessors: Ramon Balasch, Sebastià Bonet, Rosa Delor, Julià de Jòdar, Víctor Martínez Gil i Agustí Pons, amb la col·laboració de Gabriel Planella.\nMontalegre, 5 -


La madama i el Pasqualot | eljuliet\nLa madama i el Pasqualot\nLa madama i el Pasqualot podria ser perfectament un sainet valencià de finals del XIX firmat pel mateix Eduard Escalante. Però no: es tracta d’una obra actual, de caràcter còmic (tant, que frega l’esperpent) i que gira al voltant d’uns valencians benestants, que gogen d’una privilegiada posició social i que obrin de bat a bat les portes de sa casa a un grup de professors universitaris forans, que gasten maneres de senyorets, però, en realitat, no tenen ni un clau.\nLa peça, com veem, calca l’argument de la celebrada obra d’Escalante, Tres forasters de Madrid, fins al punt que és justament d’una universitat d’esta ciutat d’on vénen els professors. En La madama i el Pasqualot, els dos protagonistes principals estan convençuts que els professors universitaris de Madrid seran un esperó per a millorar la seua influència fora de València. Tanmateix, els professors són en realitat uns pidolaires que pequen de ganduls i que han estat vivint durant anys d’una vèrbola engalipadora, però són incapaços de fer cap faena seriosa i respectable.\nPer l’obreta apareixen tot un seguit de personatges que tracten d’advertir la madama i Pasqualot que estan sent víctimes d’un engany, però no ho aconsegueixen. D’estos, el més significatiu és l’oncle Figuera, que veu com la madama (que és la seua neboda) està a punt de balafiar tot el cabal familiar lliurant-se en mans dels professors i pagant-los tots els capritxos, que ells disfressen de projectes. Pasqualot, padrastre de la madama, ha sigut sempre suspicaç amb l’oncle i encara anima més la madama a patrocinar les despeses dels forasters.\nLa peça mostra com, amb gran habilitat, els professors es guanyen la confiança dels dos protagonistes i enrareixen la relació d’estos amb els seus familiars, simbolitzats magistralment per l’oncle Figuera. Este, quan veu que la madama ha caigut quasi completament en la teranyina dialèctica dels forasters, li diu: “No cal que li faces cas a l’oncle, però escolta el que et diuen els teus millors amics. O ja no és important per a tu tot el que has viscut amb ells?”\nNo obstant el to burlesc general, la peça avança cap a un desenllaç dramàtic en què s’evidencia l’engany perpetrat pels professors. Així, l’oncle Figuera descobreix de casualitat que eixos mateixos professors ja havien escurat uns familiars llunyans catalans, anomenats Inés, Pere i Caterina-Eva. L’oncle s’afanya a contar-li-ho a la madama, però esta no vol escoltar-lo i es consuma la pèrdua de tot el cabal econòmic i patrimonial familiar.\nLa moralitat de l’obreta és manifesta i recupera, com diem, la de la tradició sainetesca més típicament valenciana: cal no enlluernar-se davant dels qui vénen de fora i només tenen aparença.\nPotser ho tindrem més clar el segle que ve.\nThis entry was posted on 21 Octubre 2015 by eljuliet in Compromís.


barcelona. Dimecres, 16 de gener de 2019. 08:15\nActualitzat Dimecres, 16 de gener de 2019. 12:34\nL'advocat dels alcaldes, Benet Salellas, ha explicat a Catalunya Ràdio que una patrulla del cos policial els esperava aquest matí davant els seus domicilis per detenir-los quan sortissin per anar a treballar. Els han traslladat a la comissaria de la policia espanyola de Girona on Salellas no podia entrar mentre parlés català amb els agents.\nSabater i Cornellà estan acusats de desordre públic però el seu representant legal assegura que no sap "ni quan s'ha produït el desordre ni a quins fets es fa referència". De la mateixa manera, ha explicat que la detenció no és el més habitual en casos de desordre públic: "Per aquests delictes et citen al jutjat per aclarir els fets, no et detenen".\nSegons el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, les sis detencions estan relacionades amb l'ocupació de les vies de l'AVE de Girona durant l'aniversari del referèndum de l'1 d'octubre. Afegeix que es tracta de detencions policials i que, per tant, no estan ordenades per un jutge. El passat 1 d'octubre unes 400 persones van tallar des de dos quarts de set del matí fins a les nou les vies de l'AVE a Girona per reivindicar l'1-O. Els manifestants van accedir a les andanes trencant una porta tot i la presència d'efectius dels Mossos d'Esquadra i de seguretat de l'estació, que els van intentar impedir el pas.\nVerges, en el punt de mira\nDurant els darrers mesos Verges ha estat víctima de múltiples atacs feixistes i d'ultradreta en forma de pintades i escamots per arrencar llaços grocs i estelades.\nA l'abril la fiscalia de Girona ja va investigar l'alcalde de Verges per un presumpte delicte d'odi i discriminació contra "la nació espanyola i el Cos de la Guàrdia Civil" per la denúncia pública que va fer als mitjans de comunicació d'una punxada massiva de rodes de cotxe.\ncongrés de diputats ERC i els comuns demanen la compareixença de Marlaska per les detencions Nicolas Tomás


Hotel La Vista Nova Delhi i NCR Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n938/3, Nai walan (Illahi Bux Road), Karol Bagh, Nova Delhi i NCR, Índia, 110005 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hotel La Vista?\nBarri Karol Bagh Pahar Ganj Pahar Ganj\nMés informació sobre Hotel La Vista\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Nova Delhi i NCR, Hotel La Vista és l'el·lecció perfecta. L'hotel és a 4 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Estàtua Hanuman - Karol Bagh, Hanuman Temple / Statue, Indian Agricultural Statistics Research Institute són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Nova Delhi i NCR. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, xemeneia.\n36 habitacions que es distribueixen sobre 3 plantes ofereixen una càlida i plaentera escapada i comoditats modernes com ara televisió de pantalla plana, sala d'estar separada, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses centre esportiu, massatge, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hotel La Vista.\nEstació de Metro Pratap Nagar\nTarifa d'ús d'internet/WiFi diària: 000 INR


Pedro Sánchez presenta els pressupostos generals de l'Estat al Consell de Ministres - À Punt\nPedro Sánchez presenta els pressupostos generals de l'Estat al Consell de Ministres\nXimo Puig insisteix que els comptes són fonamentals per a la Comunitat Valenciana perquè garantiran una inversió territorialitzada del 10%.\n11 de gener 2019 - 08:45\nTal com va assegurar Sánchez dies abans, són uns comptes “carregats de sentit comú i també de valors socials” que, va dir, fan falta a Espanya i, per això, allarga la mà a “totes les forces parlamentàries, no només a les independentistes” per a buscar un consens en la necessària tramitació parlamentària, amb una menció expressa a Ciutadans i al PP.\nEl president del govern central presenta un projecte en què ha destacat la garantia de la cohesió social i territorial com "l'objectiu fonamental" dels comptes públics, amb els quals assegura que l'executiu espanyol també vol "obrir un debat" sobre la fiscalitat progressiva a tot Europa. A més, Sánchez confia que amb els comptes públics es consolidaran al 2019 “les bones dades que hi ha de creixement econòmic i de creació d’ocupació”.\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha destacat que els pressupostos de l'Estat són fonamentals per a la Comunitat Valenciana i s'ha mostrat confiat que Pedro Sánchez complirà el compromís d'incrementar les inversions al 10% per al territori valencià. "És hora que hi haja un president del govern que complisca amb els valencians", ha insistit, perquè, "tot el que siga invertir a la Comunitat Valenciana serà bo per a Espanya".\nPodem no garanteix el suport als pressupostos\nNomés un dia abans de la presentació dels pressupostos, Podem es va desmarcar del govern central llançant una incògnita sobre el seu suport al projecte de llei, per no garantir el compliment d'algunes qüestions "fonamentals" acordades en l'acord pressupostari que ambdues formacions van signar a l'octubre, com són la limitació del preu dels lloguers i de la factura de la llum, o de la recuperació del subsidi de desocupació per a majors de 52 anys.\nIncertesa amb els partits independentistes\nEl president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, ha alertat que hi hauria una "crisi de govern" si ERC o el PDeCAT es desmarquen de la posició consensuada amb l’executiu català a l'hora de votar els pressupostos generals de l'Estat (PGE). Així i tot, ha dubtat que puga arribar a passar.\n"Hi hauria realment una crisi de govern, però crec que tant ERC com el PDeCAT han deixat clars el seu posicionament, fet del qual m'alegre", ha apuntat Torra. A més, el cap de l’executiu català ha insistit a reclamar al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, que oferisca "una solució política" perquè Catalunya exercisca el dret a l'autodeterminació.\nTorra ha emplaçat Sánchez a aprofitar la presentació dels comptes estatals el pròxim divendres, 11 de gener, per a explicar quina és la seua proposta per a Catalunya. "Llavors podríem valorar si entrem en la negociació dels pressupostos", ha afegit Torra.\nEl president de la Generalitat ha assegurat, en relació amb l'auge de Vox, que l'inquieta "com a europeu", de la mateixa manera que el preocupa qualsevol "rebrot feixista".


Alcoi es consolida com a alternativa turística en la nova normalitat | ARA Multimèdia\nAlcoi es consolida com a alternativa turística en la nova normalitat\nLa Masia la Mota, un dels hotels associats a Turisme Alacant Interior\nLa perspectiva d'un turisme natural i segur converteix a Alcoi en una molt bona destinació. Encara queden opcions d'allotjament tant en l'entorn rural com urbà.\nAlgunes cases rurals estan a punt de penjar el cartell de ple, i apartaments turístics i hotels apliquen estrictes mesures sanitàries per oferir una estada segura. Açò, sumat a la tranquil·litat del nostre entorn natural i la possibilitat de fer turisme urbà no massificat, fan d'Alcoi una opció demandada en aquest estiu marcat pel coronavirus.\nFins a 9 establiments, entre cases rurals, apartaments turístics i hotels, han reobert ja les portes al terme d'Alcoi i ofereixen una alternativa de turisme segur. Des de l'Associació Turisme Alacant Interior (entitat vinculada a FEDAC) expliquen que algunes cases rurals estan a punt de penjar el cartell de ple, però encara queden opcions d'allotjament tant en l'entorn natural com en l'urbà. De fet, recentment han reobert les portes els tres hotels de la ciutat, el Reconquista, el Savoy i el Sercotel.\nLa presidenta de l'associació, Indira Amaya, assegura que tots els establiments associats han establert estrictes mesures de seguretat i fins i tot "molts d'ells no han obert fins que la situació de la pandèmia no ha estat assegurada". L'objectiu és oferir una destinació segura que a més compta amb "un atractiu mediambiental, perquè Alcoi sense anar més lluny, es troba entre dos parcs naturals". Però a més del turisme de muntanya, l'interior ofereix una "gastronomia única, així com múltiples opcions d'oci esportiu o cultural".\nA Alcoi hi ha 9 establiments hotelers associats a Turisme Alacant Interior: Casa Timoteo, Casa Rosalía, Hostal Savoy, Hotel Reconquista, Hotel Sercotel, La Safranera, Casa Menchu, La Escondida i Masia La Mota.


Amb l’arribada amb intensitat de les primeres nevades al Pirineu de Lleida al final de novembre, que han deixat uns bons gruixos de neu, i el fet que la Setmana Santa s’escau l’any vinent al mes de març, quan l’oferta de neu i turisme d’interior preval sobre l’oferta de platja, les previsions del Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida són optimistes de cara a la nova campanya i per aquest motiu preveu arribar a vendre 1.225.000 forfets.\n‘LLEIDA, LA CATALUNYA BLANCA’, LEMA DE LA CAMPANYA DEL PATRONAT PER PROMOCIONAR LA TEMPORADA D’HIVERN\nEl Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida promociona la temporada d’hivern 2015/2016 del Pirineu i les Terres de Lleida amb la campanya “Lleida, la Catalunya Blanca”. La institució vol posicionar l’oferta de neu del Pirineu lleidatà amb els 11 centres d’esquí i tota l’oferta complementària a la neu adreçada a tot tipus de públic, com ara el turisme cultural, el turisme rural i la gastronomia.\nEl 27è Premi “Pica d'Estats” de Premsa, Ràdio, Televisió i Internet ha tancat el període d'inscripció amb 247 treballs presentats a concurs, cosa que representa un rècord de participació i el millor registre en tota la història del guardó periodístic.\nNOVA RUTA DE L’OR DEL SEGRE A BALAGUER\n“L’or del Segre. A la recerca del somni de Mariam” és el nom de la nova ruta turística per la ciutat de Balaguer, que inclou la visita al casc antic, al Museu Comarcal de la Noguera i al Centre d’Interpretació de l’Or del Segre, entre d’altres activitats.\nLA SEU D’URGELL, SEU EL 2017 DEL CONGRÉS EUROPEU D’ESPORTS A LA NATURA\nLa Seu d'Urgell es convertirà el 2017 en la capital dels esports a la natura, atès que acollirà el Congrés Europeu d'Esports a la Natura (ENOS'2017). D’aquesta manera, es valora el potencial de turisme i esport a la naturalesa que ofereixen la Seu d'Urgell i la comarca de l’Alt Urgell.\nDESEMBRE PLE D’ACTIVITAT FESTIVA A LES COMARQUES DE LLEIDA\nLes persones que es desplacin a les comarques de Lleida per fer turisme es trobaran amb una gran oferta d’oci i d’activitats culturals. Destaca la gran varietat de pessebres vivents, parcs de Nadal per als infants, concerts i fires i mercats de temàtiques diverses per commemorar la festivitat de Santa Llúcia i les festes nadalenques. Cal destacar que el Concurs Nacional de Vestits de Paper de Mollerussa celebra el 50è aniversari, en què desfilaran 85 dissenys.


Que Islàndia té molts atractius, no cal dir-ho; que els seus paisatges són infinitament bells, tampoc. Podria escriure i escriure sobre aquest país i mai se m'acabaria el tema, però aquí us vull parlar d'una de les facetes que més em van entusiasmar durant el nostre viatge per aquest meravellós país: la seva fauna i en especial les balenes, les foques i els frarets.\nHi ha dos llocs a l'illa on poder fer albirament de balenes: Húsavík, al nord i Reykjavík. Nosaltres les vam veure aquí a la capital. Hi ha bàsicament dues empreses que s'hi dediquen: Special Tours (la blava, per a nosaltres, ja que els seus vaixells són blaus) i Elding (la vermella, pel mateix motiu). Els preus i horaris són iguals. Nosaltres ens vam decidir per aquesta darrera, ens va semblar que estava menys massificada i crec que no ens vam equivocar. A l'oficina de turisme ens van dir també que havíem fet una bona elecció.\nEmbarquem a l'Elding\nEls vaixells surten tot l'any ja que aquí se'n poden veure sempre, i ho fan a diari, a no ser que el temps no ho permeti. Cal reservar-ho almenys un dia abans. Els mesos d'hivern fan dues sortides al dia (9h i 13h) i els d'estiu en fan tres (afegeixen una a les 17h). El preu ronda els 85€ i la durada de la sortida és d'unes tres hores. El preu inclou la granota tèrmica ja que sol fer bastant fred i sobretot aire.\nTres hores de viatge que passen volant, bé navegant\nAmb la granota a sobre de l'anorac no hi ha qui passi fred\nEls vaixells porten un guia que per megafonia va avisant de per on hi poden aparèixer. En el nostre cas era una biòloga molt avesada en el tema que ens anava indicant, segons les hores del rellotge, on es trobaven i no ens em vam perdre ni una.\nSi en alguna sortida no se'n veuen podeu tornar a fer-la un altre moment sense cost.\nVa ser una experiència de deu.\nL'emoció que se sent no es pot explicar\nBalena a la vista\nVam tenir força sort\nL'Andrea, el vaixell de Special Tours. Mateix preu i horaris però penso que més gent\n"Giro els ulls endins i deixo que la balena em bressoli mentre va fent camí per les carreteres dels oceans. Són carreteres de llum ampla i quieta" Mercè Rodoreda\nDe foques em vam poder veure en dos indrets de l'illa:\n1. A la platja dels Diamants, un dels llocs més bonics d'Islàndia. Es tracta d'una platja de sorra volcànica on hi suren trossos de gel provinents de la veïna badia de Jokulsarlon i que queden atrapats a la vora de la platja. L'erosió provocada per les onades i el reflex de la llum solar fan la màgia, sembla que siguin diamants surant sobre la sorra negra. És un espectacle magnífic que unit al de les foques llançant-se i nedant per aquestes aigües gelades, no té igual.\nAquí la tenim, nedant en les gèlides aigües\n2. A la platja d'Ytria Tunga, a la península d'Snaefellness, un dels llocs imprescindibles de l'illa. En aquesta platja hi ha una colònia de foques per la qual cosa és molt fàcil poder-les veure.\nA la platja dYtria Tunga hi trobareu una colònia de foques\nEls frarets, els famosos puffins, que són emblema de l'illa, i que podem trobar dibuixats en tasses, mitjons, coixins o qualsevol objecte de record, són uns ocells molt simpàtics que ens feia molta il·lusió veure. El problema era que no arriben a l'illa fins als voltants del mes de maig i nosaltres vam ser-hi a l'abril. No obstant, la sort ens va acompanyar i, encara que esparsos, en vam veure algun. On? A la mateixa platja on es trobava la colònia de foques, a Ytria Tunga. Si hi aneu a l'estiu, les petites illes front de Reykjavík on podeu arribar amb ferri en 5 o 10 minuts són un lloc ideal per veure'n de més a prop.\nEls frarets són l'emblema de l'illa\n"Aboca't a la nit\nHas de fer una altra vida"\nPublicat per mpilar a 18:55 Cap comentari:\nPublicat per mpilar a 18:47 Cap comentari:\nIslàndia és un país car per a les nostres butxaques i ens hi havíem de passar una setmana. Tot i que dúiem alguns paquets d'embotits i fruits secs a la maleta també volíem tastar la gastronomia del país, així que va tocar fer una investigació a fons dels llocs on podíem menjar a la capital a preus raonables. I a fe que ho vam aconseguir.\nAquí va el llistat dels llocs on menjar a Reykjavík sense arruïnar-se:\n1. Hlemmur Mathöll. Laugavegur 107\nEl Hlemmur Mathöll és un street food amb diferents varietats de menjar, des de fish and chips a pizza passant per pasta, menjar mexicà, asiàtic i del país. Trobareu molta varietat. És el més semblant a un mercat de qualsevol lloc d'Europa. Està molt cèntric, al carrer més transitat de la ciutat.\nEl peix va ser el nostre aliment principal a Islàndia\n2. Grandi Mathöll. Grandagardur 16\nEl Grandi Mathöll és molt similar a l'anterior. Aquest es troba a la vora del museu de les balenes, no massa allunyat del Port Vell. Té també molta varietat. L'edifici és una antiga factoria de peix. Aquí vam tastar el primer fish and chips i la primera sopa de be (després el menjaríem més vegades). Estava tot molt bo. El peix era eglefí, una espècie molt popular i consumida aquí i molt desconeguda per a nosaltres. Tots dos plats són adequats com a plat únic. La sopa venia acompanyada de dues llesques de pa amb mantega.\nLa sopa de be\n3. KaffiVagninn. Grandagardur 10\nEl KaffiVagninn es troba molt a la vora de l'anterior. Presumeix de ser el restaurant més vell de Reykjavík. Inclou gratis la sopa del dia i cafè o te. A més les vistes són força atractives.\nMandonguilles de peix. Estaven boníssimes!\n4. Svarta Kaffid. Laugavegur 54\nL'Svarta Kaffid és el lloc ideal per menjar les sopes típiques dins d'un pa. No trobareu gaire cosa més però val la pena tastar-les. Hi ha el menú combo que inclou la sopa (a triar entre les dues que tenen aquell dia) i una cervesa. Un bon àpat del país sense dubte. És curiós que la molla que treuen del pa per posar-hi la sopa te la serveixen també, amb mantega. Tot s'aprofita.\nLa sopa dins del pa\n5. 101 Reykjavík Street food. Skólavördustígur 8\nEl 101 és el nostre preferit del rànquing per la seva relació qualitat preu. Està sempre ple així que és possible que us hagueu d'esperar una mica. Les sopes i el fish and chips són les seves especialitats. La sopa de llagosta està genial i el peix, també. Les postres, una galeta de xocolata, estan incloses amb la consumició. Està molt cèntric, al carrer pintat amb l'arc de sant Martí que duu a la Hallgrímskirja, l'església més coneguda de la ciutat.\nEl 101 Reykjavík street food, un dels nostres favorits\n6. Baejarins Beztu Pylsur. A diferents llocs de la ciutat\nEls Baejarins són uns quioscs de carrer on fan els millors frankfurts del país i potser dels millors el món. Hi ha 9 repartits per diferents llocs, un d'ells a l'aeroport. (consulteu la pàgina web). No podeu marxar de Reykjavík sense tastar-los. És tota una experiència.\nN'hi ha 9 quioscos\nEls millors frankfurts\n7. Reykjavík Fish. Tryggvagata 8\nEl Reykjavík fish és un altre bon lloc per menjar peix, ja sigui en fish and chips o gratinat com el vam tastar nosaltres. El local té la seva gràcia i també sol estar molt ple.\nEl gratinat, diví\n8. Hressingarkálinn. Austurstraeti 20\nEl Hressingarkálinn és un lloc encantador on es pot menjar o fer un cafè, xocolata i uns pastissos. Els cambrers són molt amables i l'ambient val molt la pena.\nBerenant en un lloc amb encant\n9. Reykjavík Roasters. Diversos llocs\nLes Reykjavík Roasters són una cadena de cafeteries distribuïdes per la ciutat on també podreu menjar a bon preu. També són locals amb molt encant. Sofàs i comoditat.\nUn lloc còmode i amb encant\n10. Baka Baka. Bankastraeti 2\nUna altra cafeteria on dinar o berenar. Boníssimes pastes\nVal la pena tastar les pastes\nEls forns pastisseries Braud and Co a Frakkastigur 16, Fákafen 11 i Melhagi 20 són una opció excel·lent per comprar menjar per endur. Les pastes, les millors que vam tastar. Tenen una gran varietat de cinnamon rolls (rotllets de canyella) que són un plaer. I pans de tot tipus. Ens vam preparar uns entrepans boníssims.\nEls gelats Valdís també mereixen una visita. Nosaltres som molt de gelats encara que faci fred així que vam gaudir de valent tastant els molts sabors que n'ofereixen. Els trobareu a Grandagardi 21.\nLes pastes del Braud and Co\nMenjant gelat a Valdís\nSi el que voleu és comprar peix ja sigui per consumir allà o per portar cap a casa (envasat al buit) el més recomanable és arribar-vos al mercat de Kolaportid. Un curiós mercat de roba i menjar - això sí, només obert el cap de setmana, dissabte i diumenge- on trobareu els millors preus.\nTingueu en compte que l'aigua és gratuïta i que trobareu gots i gerres per servi--vos-la en tots els establiments. La cervesa és cara. Un bon lloc per comprar-la, sempre que disposeu de nevera al vostre allotjament, és l'aeroport.\n"L'arribada de la sopa va fer que regnés el silenci entre els joves, i la taciturnitat característica dels islandesos, fins i tot els més joves, va recobrar de nou el seu imperi. El nostre hoste ens va servir una sopa de liquen que no era desagradable i després un gros tall de bacallà sec, nedant en mantega agra, que tenia almenys vint anys i preferiblement fred, segons les idees gastronòmiques d'Islàndia. Hi havia també skyr, espècie de llet cuallada amb suc de ginebró."\nJules Verne. Viatge al centre de la terra.\nPer cert l'skyr, el seu iogurt típic, està boníssim i el trobareu a tots els supermercats.\nVerdy pér ar gódu. Bon profit\nPublicat per mpilar a 19:40 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Islàndia, Reykjavík\nPublicat per mpilar a 20:22 Cap comentari:


Puig vol bastir una aliança amb Sánchez per a abordar el problema del finançament\nPedro Sánchez fa una crida als indecisos perquè votin el PSOE a les eleccions espanyoles perquè afirma que és l'opció menys dolenta\nEl president de la Generalitat i candidat a la reelecció, Ximo Puig, ha assegurat aquest divendres a Castelló que el País Valencià ha passat de l”epicentre de la corrupció’ a l”epicentre de la solidaritat’. Puig ha compartit acte amb el president espanyol i candidat del PSOE a les eleccions espanyoles, Pedro Sánchez, el vice-president de la Comissió Europea Frans Timmermans, el cap de llista del PSPV al congrés espanyol per Castelló, Susana Ros; i la batllessa de Castelló, Amparo Marco.\nPuig ha destacat que les eleccions valencianes són ‘fonamentals’ i ha indicat que, malgrat les crítiques rebudes per fer la convocatòria al costat de les eleccions espanyoles, ‘cada dia estic més convençut que hem encertat perquè estan dels nervis tots’. Ha destacat que al País Valencià li anirà millor si a l’estat espanyol li va millor, i viceversa: ‘Si no hi ha aliança efectiva entre els dos governs no superarem el problema valencià, el finançament, la inversió, la invisibilitat’.\nSobre aquest tema, ha apuntat que Pedro Sánchez va complir amb el compromís d’incloure al pressupost el 10% de les inversions per al País Valencià, i ha criticat la dreta i l’independentisme: ‘L’aliança de PP, Ciutadans i independentistes va aconseguir rebentar el pressupost, van votar junts, i això sí que és una coalició’.\nSánchez diu que el PSOE és l’opció menys dolenta\nEl president del govern espanyol i candidat a la reelecció, Pedro Sánchez, ha dirigit aquest divendres un missatge als milions de ciutadans de l’estat espanyol que tenen dubtes sobre a qui votar o fins i tot sobre si aniran votar perquè es decantin pel PSOE com l’opció menys dolenta tot i que ell com a candidat pugui no convèncer-los de tot.\nSánchez ha intentat empatizar amb els indecisos –gairebé un 40%segons el CIS–, afirmant que veu ‘lògic’ que entre aquest ‘mar de sigles’ de partits, puguin sorgir-li dubtes. Però l’elecció el pròxim 28 d’abril, ha pretès resumir-los, ‘és ben senzilla: avançar o retrocedir’, sent el PSOE l’únic opció que pot frenar a la ‘triple dreta’ a la qual Sánchez acusa de voler retornar a Espanya al passat.