Soldadets: de maig 2010\nRegiment d'Inf. de Castella\nSpanish "Castilla" Inf. Reg. 1707-1715\nEn la meva opinió, la casa britànica Minifigs és una de les més injustament menystingudes del nostre hobby. Potser pel fet de ser tan una firma tan veterana en un món on allò que prima és la novetat per la novetat; o pel fet que respiren un cert aire clàssic i "ordenat" que no resulta apropiat a les tendències contemporànies, o simplement perquè l'abundor d'oferta d'aquests darrers anys propicia el conegut efecte dels "arbres que no deixen veure el bosc", el cert és que Minifigs no figura entre els fabricants més populars avui dia. Nogensmenys, les seves figures resulten molt del meu gust, si mes no per al Segle de les Llums, on llur elegància i relatiu hieratisme semblen d'allò més apropiats al període històric. Per aquest motiu, els productes d'aquesta casa figuren entre els meus preferits a l'hora de muntar les meves unitats borbòniques de la Guerra de Successió Espanyola. Aquest és el cas del regiment que avui us presento, construït íntegrament amb figures de Minifigs. Es tracta del Regimiento de Castilla, més endavant rebatejat com a Inmemorial de Castilla, que és un dels que va participar en l'assalt final borbònic de l'11 de Setembre de 1714 a Barcelona.\nCom ja haureu vist per altres articles, les unitats que munto d'aquest període són força petites, amb només 3 bases de 3 figures cadascuna. Per aquest motiu, no hi puc posar alhora les banderes coronela i batallona, per la qual cosa vaig triar de bon començament posar-hi sempre aquestes darreres, que són molt més variades i acolorides que les coroneles. Ara bé, arribats al punt de pintar l'exèrcit de Felip d'Anjou, m'adono que la majoria de la gent no reconeixerà les banderes que hi poso, i que difícilment identificarà per elles el país a què pertany el regiment. Per això, em cal destacar que la uniformologia i la vexil·lologia militars d'aquest període presenten nombroses llacunes, que en el cas d'Espanya arriben a nivells simplement escandalosos. En concret, només es conserva record d'una sola bandera regimental de tot l'exèrcit de Felip V -tant és així, que a totes les il·lustracions espanyoles contemporànies només hi apareixen banderes coroneles (les típiques blanques amb la creu de Borgonya, com la que veieu al rerefons de la imatge següent).\nPer això, la reconstrucció d'aquesta mítica unitat de l'exèrcit espanyol ha revestit aires d'autèntica aventura, amb no poques dosis d'especulació. Una d'aquestes especulacions és la bandera mateixa enarborada pel regiment: està basada en les regulacions de Felip V a la seva Ordenança de 1706, que prescrivien banderes batallones del color de la regió o ciutat que donava nom al regiment. Les aspes de la creu de Borgonya no estan desproveïdes de nusos per incúria meva, sinó perquè realment eren així: van ser fabricades a França, i sembla que no tenien clar el disseny exacte -o que el van alterar del·liberadament. Una altra especulació és la mitra del granader: segons algunes fonts, la placa frontal era del mateix color que les gires dels uniformes; segons d'altres, eren sempre vermelles, com la "barretina" posterior. Segons d'altres fonts, la gorra sencera era del color regimental. Més especulacions? ...doncs l'uniforme del timbaler. L'Ordenança de 1706 donava llibertat als coronels per vestir els timbalers com millor els semblés, amb la qual cosa, si no trobes una descripció escrita estàs perdut. Així que he decidit pintar-los sempre amb el color de fons de la bandera. Bé, per acabar, dir-vos que vaig fer les fotos abans de decorar les bases i envernissar el conjunt, però la veritat és que no hi ha tanta diferència...\nNota: aquest article és completat i substituït per un altre de posterior (8 d'Agost de 2013).\nPublicat per Soldadets a 23:31 2 comentaris Enllaços a aquest missatge\nMiquelets de la Ribera d'Ebre\nEbro Riverside Mountain Fusiliers\nEureka i Dixon, 15mm\nAquestes són unes figures de les que n'he parlat a bastament, tant al web de The Catalan Wargames Resource, com al blog de Desperta Ferro! Edicions. Han estat produïdes per la firma australiana Eureka, dintre el seu programa de pre-comandes anomenat "300 Club", i són al meu entendre simplement magnífiques, amb molt de realisme i naturalitat, a més d'una gran fidelitat en el detall. La sèrie completa consta d'un oficial, un cornaire i sis soldats, cadascun en una postura diferent.\nPel que sembla, els regiments de fusellers de muntanya no rebien banderes d'ordenança, però no es pot descartar que empressin banderes o estendards improvisats a gust del coronel; per aquest motiu, i també a tall de prova, hi he afegit una figura de la casa britànica Dixon, per a que en fés de porta-estendard. Podeu comprovar-ne la diferència de talles, que mostra prou clarament que les figures d'una i altra casa no són gaire compatibles. Per acabar, només dir-vos que n'estic pintant un altre regiment; aquest cop amb una figura de Roundway per a fer-ne d'abanderat, que sembla que en serà força més compatible.\nPublicat per Soldadets a 0:20 2 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: 15mm, Dixon, Eureka, GSE catalans 1705-1714\n1/600 Late Galleon artwork


economia Archives - Page 3 of 11 - Cat Diàleg - Diari Digital català\nMentre que els preus del lloguer augmenten arreu del país, existeixen comarques que mostren un deteriorament econòmic vers les altres. El lloguer més car s’hi troba a Barcelona\nEconomiaZPortada DerechaZResto 12 July, 2017 0\nEls preus del lloguer puja a gairebé tota Catalunya. La recuperació econòmica i l’increment del turisme són unes de les causes que expliquen aquest fenomen. Ara bé, aquesta situació no és igual arreu del país: comarques com el priorat o l’Alta Ribagorça mostren una major debilitat econòmica. Els lloguers... Read more\nEl Banc de Pagaments Internacionals ha advertit els problemes que genera la globalització i el costat positiu d’aquest context polític i econòmic.\nEconomiaZPortada DerechaZResto 7 July, 2017 0\nEl Banc de Pagaments Internacionals (BPI) en el seu informe anual ha analitzat els problemes i els avantatges de la globalització actual. La llista dels efectes d’aquest context actual ha estat acompanyada d’una sèrie de millores que haurien de prendre els països i d’una rotunda conclusió: la gran responsable... Read more\nEconomiaZPortada DerechaZResto 30 June, 2017 0


José y sus Hermanas. Turisme, memòria i política | Festival Grec 2020\nJosé y sus Hermanas. Turisme, memòria i política\ndj. 03/12/2020 | 11:30 H\nJosé y sus Hermanas fent 'Explore el jardín de los Cárpatos', By Backtoback\nDesprés de 'Los bancos regalan sandwicheras y chorizos' i 'Arma de construcción masiva', la jove companyia José y sus Hermanas fa el seu gran salt amb 'Explore el jardín de los Cárpatos', una coproducció del Grec que havia de néixer al festial de 2020 (ho va fer de manera virtual) i que ara, per fi, s'estrena presencialment al Teatre Lliure. La tropa, un projecte sorgit a l'Institut del Teatre, ha canviat força des d'aquell primer espectacle, que ens va deixar meravellats. Ara són Alejandro Curiel, Marta Díez, Carolina Manero, Gemma Polo i Glòria Ribera, un “nucli central” que forma part, diuen, d'una “família fluïda” on hi té cabuda molta gent, entre els qualsel director xilè Marco Layera. Ens ho explica Gemma Polo.\n“A 'Los bancos regalan sandwicheras y chorizos' ens preguntàvem com afectava el franquisme els joves. A 'Arma de construcción masiva' parlaven de la història de l'educació a Espanya. I aquí, a 'Explore el jardín de los Cárpatos', parlem del turisme i de com s'ha construït la identitat d'un país i d'una ciutat com Barcelona. Sabem que nosaltres, a la nostra infantesa, anàvem a la platja o al càmping de vacances, d'una manera encara antiga, molt diferent a com es fa ara. També parlem de la Marca España i de les noves formes de viatjar, que són bastant poc sostenibles. I d'un país que viu del Mediterrani, un mar que comparteix amb altres cultures i països i que és alhora una piscina i lloc d'odi i un espai de cementiri i mort”.\n“En un primer moment, vam establir amb Marco Layera un vincle de col·laboració a través del qual ell intervenia en diferents punts del procés creatiu, assessorant-nos. Va venir al febrer i vam treballar tot el mes d'una manera molt intensa, de dilluns a diumenge. Ens va assessorar respecte al contingut de l'espectacle i la manera d'interpretar-lo. Ens interessava molt la feina que havia fet amb La Resentida, per haver posat la política damunt dels escenaris, que és el que volíem fer com a companyia. I, tenint-lo, vam poder veure les preocupacions i contradiccions d'un xilè respecte al turisme davant de nosaltres, europeus blancs”.\n“A diferència dels altres espectacles que hem fet, a 'Explore el jardín de los Cárpatos' el format audiovisual és molt important, conseqüència de tot el procés creatiu enmig d'un confinament. Mentre estàvem tancats, vam fer càpsules en les quals ens presentàvem. I, quan hem decidit portar l'obra a escena, hem inclòs vídeo en directe i edició de vídeo en directe, amb una realitzadora”.\n“Sempre fem broma al voltant de la trilogia. Però no podem dir que s'acaba aquí, ja que no sabem ben bé de què aniran els propers espectacles. Tenim una temàtica que ens vertebra i ens travessa, que té a veure amb qui som”.\n“Vam començar com un procés acadèmic amb la Sílvia Ferrando. Aleshores no ens qüestionàvem què fèiem ni com ho fèiem. I és ara que potser comencem a saber què busquem. Potser d'aquí a uns anys ho sabrem. El que tenim clar és que volem que els nostres espectacles siguin divertits. La teatralitat està molt relacionada amb l'entreteniment. I nosaltres tenim ganes de passar-nos-ho bé i que la gent s'ho passi bé, sobretot en el món en el que vivim. També volem que hi hagi crítica, que no tot sigui un pur divertimento, que el cos i la ment vagin a llocs que ens facin preguntar-nos coses”.


Teresa Losada, a qui treballar per a la integració en va fer la quotidianitat\nLlorenç Olivé, secretari de la Junta de Justícia i Pau / 25/09/2013\nL’any 1989 les Jornades catalanes de Justícia i Pau que es feien a Banyoles van tractar el fet de la immigració, de la immigració estrangera no comunitària. Feia poc més de dos anys que havíem entrat a la Unió Europea (ara que es parla tant de si hi podrem seguir sent o no en un futur), i Catalunya tenia un percentatge baix de població estrangera, que no arribava al 2%. La llei d’estrangeria, que tenia escassos quatre anys, feia interessant fer-ne una reflexió i Justícia i Pau de Girona feia temps que tenia un nucli de persones que treballava activament en l’apropament a les persones de diferents orígens.\nPoc abans, el 1987 s’havia constituït la Fundació Ser.Gi (Servei Gironí de Pedagogia), que a finals dels anys vuitanta començava a treballar sobre la interculturalitat i l’atenció a les persones immigrades. I també aquell any 1989 es feia la primera edició de l’Escola d’Estiu sobre interculturalitat. Més tard es formaria el Grup de Recerca i Actuació amb Minories Culturals (GRAMC).\nA Santa Coloma de Farners, una colla de voluntaris entre persones originàries del poble i d’altres vinguts de feia poc de Gàmbia formaven l'Associació Intercultural Samba Kubally el 1988. I la creaven per tal de treballar per la igualtat d’oportunitats de totes les persones, fent formació laboral, classes d’alfabetització en català i altres accions que ara en diríem per a la cohesió social.\nDesprés arribaria, l’any 1992, "L'informe de Girona: cinquanta propostes sobre immigració", que feia una sèrie de suggeriments des de les entitats per a l’acolliment de la població estrangera i la integració i la cohesió de la societat catalana. A partir d’aquí comencen a sortir el primer Pla Interdepartamental d’Immigració de la Generalitat i de diversos ajuntaments.\nJa feia una vintena d’anys que al Baix Llobregat i al Maresme hi vivien persones d’altres continents, els que ara en diem extracomunitaris, i que havien vingut per treballar en la construcció de l’autopista del Maresme i del que ara és l’AP7. Era una nova immigració que venia a fer el mateix que han fet les persones en altres processos migratoris anteriors, als anys seixanta i setanta, a principi de segle XX, o al XIX quan venien de les muntanyes i del camp a les grans ciutats industrials. Buscar una nova oportunitat.\nEn aquelles jornades de 1989 de Justícia i Pau, vaig tenir l’ocasió de sentir per primer cop la Teresa Losada. Em cridà l’atenció que ja portés més de quinze anys treballant donant suport des del voluntariat i des de la seva comunitat amb la població immigrada i de creences musulmanes. De fet, el 1977 ella creà Bayt al-Thaqafa (casa de la cultura). Després vaig conèixer la seva erudició i sapiència acadèmica des de la filologia i del coneixement en general de l’Islam i dels musulmans.\nLa Teresa Losada era perspicaç i incansable, i no defallia en el que ella veia que era important treballar. I la seva senzillesa feia que tant s’adrecés amb el mateix respecte a una persona que podem considerar que té molt poder i bagatge intel·lectual a altres que poden ser més humils i senzilles en la formació. Potser perquè era franciscana, o potser perquè aquest treball la va fer ser així.\nA vegades pensem que qui treballa molt específicament amb un col·lectiu, el seu univers és només un i que no veu la visió global i la complexitat de tot; com si uns arbres li tapessin el bosc sencer. I oblidem en canvi que qui treballa des d’un col·lectiu i un objectiu concret, treballa des de la globalitat. És gràcies al treball d’aquestes persones que empenyen en el dia a dia, moltes vegades en silenci, que s’incorporen les polítiques necessàries en aspectes que sinó, no es coneixerien.\nUna bona ocasió per acostar-nos a la Teresa, ara que ens ha deixat, és rellegir un quadernet de Cristianisme i Justícia, que el company Javier Alonso va fer l’any passat. “El diàleg de la vida quotidiana. El testimoni de Teresa Losada” és una conversa amable, que ens endinsa no en la erudita, sinó en el seu testimoniatge, perquè el sentit a la vida el donem cada dia totes les persones en les nostres actuacions.\nPersones com la Teresa Losada fan entendre que pobles treballadors i humils com Sant Vicenç dels Horts vegin el futur amb optimisme, i que la realitat es pot canviar, també en moments de crisi.


Bardi Apartment Florència Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Dei Bardi 52, Centre Històric, Florència, Itàlia - Veure al mapa\nMés informació sobre Bardi Apartment\nBen situat a la els paisatges, la cultura, compres area de Florència ciutat, Bardi Apartment us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Bardi Apartment asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, forn microones, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Bardi Apartment és una selecció idònia per a la vostra estada a Florència.\nTots els tipus de viatgers (46) Parelles (1) Famílies amb infants petits (16) Famílies amb infants grans (13) Grups (16)


About: Gran Mestre Internacional\nEl títol de Gran Mestre Internacional, o, en la denominació més sovint usada, Gran Mestre és concedit als més forts jugadors d'escacs per la Federació Internacional d'Escacs (FIDE). A banda del títol de "Campió Mundial", el de Gran Mestre és el més important de tots els possibles que existeixen a nivell mundial dintre del món dels escacs. La FIDE també premia amb títols de Gran Mestre especials els compositors i solucionistes de problemes d'escacs.\nDades de la FIDE de 150 països, amb el nombre de GMI, MI i rànquing per països\nEl títol de Gran Mestre Internacional, o, en la denominació més sovint usada, Gran Mestre és concedit als més forts jugadors d'escacs per la Federació Internacional d'Escacs (FIDE). A banda del títol de "Campió Mundial", el de Gran Mestre és el més important de tots els possibles que existeixen a nivell mundial dintre del món dels escacs. Es tracta d'un títol vitalici. En la literatura escaquística és normalment citat de forma abreujada: GM (igualment succeeix amb els títols inferiors MF (FM en versió anglesa) per Mestre de la FIDE i MI (IM en versió anglesa) per Mestre Internacional). També és possible de trobar, especialment en llibres antics, la forma abreujada GMI (o, en versió anglesa, IGM). A la darrera llista d'Elo de la FIDE hi ha més de 1.000 GM. Els títols de GM, MI, i MF són assolibles tant per homes com per dones. Començant per Nona Gaprindashvili el 1978, diverses dones han obtingut el títol de GM (i des de la primera dècada dels 2000, la majoria de les 10 millors jugadores del món ostenten el títol). Existeixen també títols específics exlcusivament per dones: GMF (o WGM en versió anglesa) per a Gran Mestre Femenina, i també MIF (o WIM en versió anglesa) per a Mestre Internacional Femenina, però cal no confondre'ls, ja que el nivell de joc que cal assolir per l'obtenció dels títols femenins és inferior al nivell que cal per als respectius títols masculins, de manera que, per exemple, una GMF té, amb caràcter general, un nivell que entre els jugadors masculins correspondria a un punt intermedi entre Mestre de la FIDE i Mestre Internacional. La FIDE també premia amb títols de Gran Mestre especials els compositors i solucionistes de problemes d'escacs. La Federació Internacional d'Escacs per Correspondència (ICCF) entrega també el títol de Gran Mestre Internacional d'escacs per correspondència (ICCGM). (ca)\nfreebase:Gran Mestre Internacional


L'Ajuntament i l’Incasol signen un conveni pel desenvolupament d’habitatge amb protecció oficial al municipi\nL’objecte d’aquest conveni, entre ambdós organismes, és establir els compromisos per a l’elaboració d’un estudi de la demanda existent al municipi amb la finalitat de promoure el desenvolupament d’habitatge amb protecció oficial de lloguer.\nL’Ajuntament d’Alcover es compromet a col·laborar mitjançant l’aportació d’informació disponible per a l'elaboració d'aquest estudi. Per la seva banda, l'Institut Català del Sòl l'elaborarà tenint en compte els següents paràmetres: la demanda real d’habitatge de lloguer al municipi, la tipologia d’habitatges a construir i el col·lectiu específic susceptibles d’ocupar aquests habitatges.\nLa realització de l'estudi tindrà en compte l’anàlisi de les necessitats realitzat per a l’elaboració del Pla Territorial Sectorial de l’Habitatge, respecte demanda existent, projecció de llars i objectius definits pel municipi d’Alcover. En el supòsit que es conclogui la necessitat de promoure habitatges de lloguer al municipi, l'Institut Català del Sòl, un cop valorada la viabilitat, programarà la seva execució, directa o indirectament, d’acord amb les necessitats detectades a Alcover.\nAquest comptarà amb una comissió de seguiment, integrada per representants del consistori i de l'INCASOL, quevetllarà perquè el conveni s’executi en els seus termes que indica el mateix.


Educació ComunicActiva: d’abril 2014\nMillorar els resultats escolars? O milorar el coneixement?\nEl conseller estat d'educació Ernest Maragall va entrar en l'obsessió dels resultats escolars.\nClar! ¿Què en sabia ell d'educació, d'ensenyament-aprenentatge, si havia estat tancat a l'Ajuntament de Barcelona fent números tants anys? Ell és economista... però el pitjor error és que es va deixar assessorar sols per economistes, ara economistes dels resultats escolars: indicadors com si fossin indicadors de borsa de valors econòmics. I als pedagogs i pedagogues no ens va fer cap mena de cas. I això que nosaltres som de l'empresa educativa i no ens havia de pagar un complement de 1.000 € mensuals com es van pagar a tants assessors. I no tenia vergonya en dir que no volia que li parlessin de processos. I què és sinó l'educació?\nAvui, el diari ARA tradueix l'article de David Brooks a The New York Times\nSi el que més et motiva és guanyar diners, només et cal la informació necessària per aconseguir aquest objectiu. No tens temps per aprofundir en temes abstractes. Evidentment, no vols que sàpiguen que estàs molt desconcertat per una determinada cosa, ni que tens uns coneixements molt superficials en alguns camps. Vols projectar una imatge de domini i omnisciència.\nA Wall Street, com en altres àmbits de l’economia moderna, aquesta actitud genera una cultura de l’astúcia. La gent aprèn a sortir-se’n dient mentides un dia rere l’altre. En el fons, els executius no entenen les coses sovint molt complexes que tenen lloc a les seves pròpies empreses. Els agents de borsa en realitat no entenen com funcionen les seves eines tecnològiques. Els programadors potser sí que entenen el codi que programen, però no saben ben bé per a què es fa servir.\nUna de les lliçons d’aquesta història és que el capitalisme no funciona bé si només es basa en l’afany de lucre. Si tothom busca només els seus propis interessos materials, la mà invisible de què parlava Adam Smith no ens portarà uns mercats eficaços. Ens portarà només uns mecanismes que permetran que els experts en borsa s’aprofitin de tothom. El capitalisme necessita totes les motivacions, fins i tot l’afany innat de saber i justícia.\nLa segona lliçó és que amb sermons no es pot dominar l’ànsia de diners. La cobdícia només es pot contrarestar amb un amor més elevat, com l’amor al coneixement.\nLa tercera és que, si s’aconsegueix posar fi a les manipulacions del mercat, no serà gràcies als organismes reguladors. Serà gràcies a una innovació del mercat que permeti substituir unes borses dolentes per una de bona, dissenyada pels que entenen a fons el vell sistema.\nAixí doncs, Ernest Maragall socialista: -Per a una bona economia calen bons coneixedors generosos i no astuts informats interessats.\nPerò ara la consellera d'ensenyament és Irene Rigau, mestra i psicóloga i malgrat tot segueix l'estela dels resultats escolars, millorar els resultats escolars... I sí, milloren els "números"... però els infants i joves no són convidats a admirar-se de conèixer la realitat, a entusiasmar-se pel coneixement... Mestres i professors han de millorar els resultats escolars. És el primer i gran objectiu. Ara, al maig, com el passat febrer venen les proves i l'Adminsitració educativa cuina resultats i resultats... i els adoba per aquí o per allà... per al final tenir la llista dels qui tenen pitjors resultats i encarregar operacions especials a la inspecció.\nQue unes escoles i instituts tinguin pitjors resultats no vol pas dir que ensenyin pitjor. Hi ha alumnes d'algunes escoles que sabrien el mateix sense anar a escola. Els resultats escolars no depenen solament de l'escola. Són el producte de: dotació personal X entorn familiar X acció escolar X altres factors favorables o desfavorables (escoltisme, parròquia cristiana, carrer o barri, club esportiu...)\nEl model empresarial d'indicadors d'avaluació sembla el model d'una empresa venedora d'automòbils: indicadors de context, resultats i indicadors d'impacte. (posibilitats del mercat en utilitaris, gamma mitja o familars - vendes fetes - impacte del model i marca).\nEls models d'investigació de l'ensenyament consideren:


Autors i lectors comparteixen «el miracle» de la festa d'ahir - Diari de Girona\nAutors i lectors comparteixen «el miracle» de la festa d'ahir\nJavier Cercas, Rafel Nadal o Federico Moccia van viure la jornada amb entusiasme · La diada d'enguany va ser de les més multitudinàries\nacn / ddg 25.04.2017 | 07:18\nJavier Cercas conversant amb una lectora a la llibreria Documenta. acn\n«No sabem el que tenim, això és un miracle, hauríem d'estar tocant campanes!» proclama Javier Cercas, ja immers en el seu primer torn de signatures a la llibreria Documenta de Barcelona. L'autor estava ple d'entusiasme ahir assegurant que «faria petons als peus a la gent que espera només perquè els signis un llibre» i que no hi ha cap altra cita internacional similar. «Si això s'intenta organitzar en un altre lloc, no surt», afirmava.\nL'autor, que enguany signava majoritàriament exemplars del seu nou llibre, «El monarca de las sombras» (Literatura Random House), va proclamar que Sant Jordi és un «miracle» i es va mostrar «partidari de demanar presó preventiva» per tot aquell que en mal parli.\nJavier Cercas, juntament amb Rafael Nadal, eren dos dels autors que representaven les comarques gironines a la capital catalana, que també atrau la presència d'autors internacionals de renom com l'italià Federico Moccia.\nAl Portal de l'Àngel, Nadal també compartia l'estima pels destinataris de la seva feina. «Els tinc molt respecte. Ve gent molt interessada que vol comentar coses concretes, gent que ha llegit més del que ens pensem, amb molt de bagatge», explicava. «Són exigents i no compren qualsevol cosa». A més, confessava que a vegades «aprofita coses» d'allò que els lectors li expliquen en una jornada aquesta per obrir «vies de treball» o «completar quelcom que duia a l'ànima des de jove».\nAl seu costat, el best seller italià Federico Moccia es fotografiava amb cada un dels seus lectors després de signar l'exemplar corresponent. L'italià ja va participar al Sant Jordi de l'any 2008, però les cues de lectors d'ahir superaven de llarg la tímida rebuda d'aleshores.\nEnguany, el bon temps i el fet que la diada de Sant Jordi caigués en diumenge va donar lloc a una acollida de gent de tot el territori encara més elevada que en passades ocasions i la presència de nombrosos turistes encuriosits.


Almenys 34 morts al Pakistan durant un funeral - Diari de Girona\nAlmenys 34 morts al Pakistan durant un funeral\nL'atac es produeix l'endemà d'una altra explosió a Faisalabad, dels talibans, amb 25 morts i 125 ferits\nreuters 09.03.2011 | 09:25\nUn mínim de 34 persones han mort i 45 més han quedat ferides aquest dimecres com a conseqüència d'un atemptat suïcida amb bomba durant un funeral a Adezai, població del nord-oest del Pakistan pròxima a la ciutat de Peshawar i a la frontera amb l'Afganistan, segons un nou balanç procedent de fonts mèdiques.\nEn el funeral es retia homenatge a un familiar d'un líder ancià paixtu vinculat amb una progovernamental, segons el principal administrador de Peshawar, Siraj Ahmed. No se sap si l'ancià ha mort o ha resultat ferit en'atemptat.\nL'autor de l'atemptat s'havia barrejat entre els assistents al funeral i ha fet detonar la càrrega, ha afegit Ahmed. "La gent s'havia reunit i justament havia començat a resar quan un noi ha entrat al lloc i ha fet esclatar la càrrega", ha explicat un supervivent, Mohammad Eman, a la cadena local de televisió Geo TV.\nCap grup armat ha reivindicat de moment l'atemptat. A Adezai opera una milícia progovernamental, Aman Lashkar, que combat a la insurgència talibana.\nL'atemptat s'ha produït 24 hores després de l'explosió d'un cotxe bomba en una estació de gas natural comprimit a la ciutat de Faisalabad, al centre-est, que ha causat 25 morts i 125 ferits.


Streekbossen Zichemsveld Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nStreekbossen-, Zichemsveld, Zichemsveld, Bèlgica, 3980 - Veure al mapaStreekbossenVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsjardíaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Streekbossen és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Zichemsveld. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Streekbossen és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió, forn microones, banyera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Streekbossen no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sejardípiscina [exterior] Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesia banyeraforn microones Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Belvilla t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més\nAllotjaments a Zichemsveld


Les Unitats de Qualitat i d’Igualtat de les universitats de la Xarxa Vives col·laboren per reduir el biaix de gènere – URV Activ@\nMés de 50 responsables dels dos àmbits estudien estratègies conjuntes per incorporar la perspectiva de gènere en la docència i la recerca universitàries\nResponsables de les Unitats d'Igualtat i les Unitats de Qualitat de les universitats de la Xarxa Vives en la seva trobada a la URV.\nL’objectiu d’assolir una universitat igualitària entre homes i dones ha reunit per primera vegada a les Unitats d’Igualtat i les Unitats de Qualitat de les universitats, en la VII Trobada Fòrum Vives d’Igualtat de Gènere de la Xarxa Vives, celebrada a la Universitat Rovira i Virgili ahir dijous 28 i avui divendres 29 de novembre. L’objectiu d’aquesta trobada ha estat debatre les iniciatives més adients per millorar la situació de desigualtat entre homes i dones a les universitats.\nMés de 50 responsables i tècnics d’aquestes unitats han participat en la trobada en representació de 15 universitats de la Xarxa: Universitat d’Alacant, Autònoma de Barcelona, de Barcelona, de Girona, Internacional de Catalunya, Jaume I, de Lleida, Miguel Hernández d’Elx, Oberta de Catalunya, Politècnica de Catalunya, Politècnica de València, Pompeu Fabra, Rovira i Virgili, de València, i de Vic-Central de Catalunya.\nPrecisament, en el primer bloc de la jornada s’ha analitzat el marc per a la incorporació de la perspectiva de gènere en la docència i recerca, de la mà de Martí Casadesús (director de l’Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya – AQU), i de Tània Verge (directora de la Unitat d’Igualtat de la Universitat Pompeu Fabra). A continuació, María José Rodríguez (vicerectora de Responsabilitat Social, Inclusió i Igualtat de la Universitat d’Alacant) i Maria Olivella (directora de la Unitat d’Igualtat de la Universitat Oberta de Catalunya) han presentat als assistents les Guies per a una docència universitària amb perspectiva de gènere de la Xarxa Vives. Finalment, s’ha tancat aquest primer bloc de la jornada amb una anàlisi preliminar dels resultats de l’informe El biaix de gènere en el reclutament, la promoció i la retenció del personal a les universitats de la Xarxa, que es publicarà properament. La presentació ha anat a càrrec de les coordinadores de l’informe, Anna Pérez-Quintana (directora de la Unitat d’Igualtat de la Universitat de Vic – Universitat Central de Catalunya) i Inma Pastor (directora de l’Observatori de la Igualtat de la URV).\nSessió formativa per a les unitats d’igualtat i les unitats de qualitat amb Martí Casadesús, director de l’Agència per a la Qualitat del sistema Universitari de Catalunya (a l’esquerra), i Tània Verge, directora de la Unitat d’Igualtat de la Universitat Pompeu Fabra (a la dreta), presidint la taula Laura Román, secretària general i responsable d’Igualtat de la URV.\nLa sessió de la tarda del dijous es va dedicar a compartir bones pràctiques en l’àmbit de la igualtat, amb la conferència Pressupostos amb perspectiva de gènere a les universitats, de Francisca Jiménez (agent d’Igualtat de l’Ajuntament de Madrid) i l’experiència del Programa AKADEME Mentoria en temes d’igualtat a càrrec de gestió, que va realitzar Idoia Fernández (vicerectora d’Innovació, Compromís Social i Acció Cultural de la Universitat del País Basc). La jornada de dijous va cloure amb una ponència sobre la Comissió Dones i Ciència del Consell Interuniversitari de Catalunya, a càrrec d’Anna Berga, presidenta de la Comissió.\nArxivat a: Observatori de la Igualtat


Compte enrere per la universitat pública!: Acta Assemblea Interuniversitària 14-11-11\n1.- Roda d'Assemblees\n2.- Roda de Comissions\n3.- Economia i material\n4,. Roda de premsa\nPolitècnica: consta tot a l'acta de l'assemblea. Es volen centrar en fer formació sobre l'EU2015.\nBlasco: s'han centrat en fer difusió per la vaga i la manifestació.\nTarongers: s'han centrat en fer difusió per la vaga i la manifestació.\nComunicació interna: s'està supervisant que es facen les feines. Es proposa fer una llista de distribució a nivell d'universitats.\nComissió de difusió: la Plataforma pels Drets Socials s'ha afegit també a la convocatòria. A la UPV s'han entregat els papers pertinents per convocar a la vaga, també es farà a la UVEG. Aquesta nit es farà difusió sobre l'ocupació d'Història. Cal avisar als sindicats que duguen pancartes de pal.\nComissió de les Jornades: únicament queda la xerrada de demà. Els ponents seran Manolo Rodríguez (professor de Sociologia); i Esther i Josema (estudiants). Daniel González (Delegat d'Estudiants) no ha confirmat. Es recorda que la xerrada és a les 12h al hall de Dret.\nEs proposa convocar una roda de premsa i es concreta per al dimecres a les 11h al hall d'Història. Eixen dues persones (una de Tarongers i un de Blasco) per fer-la.\nS'ha informat de tot a la degana de la Facultat de Geografia i Història i no ha ficat cap inconvenient. Es recorda que l'ocupació començarà el dimecres 16 de novembre a les 18h. Caldrà animar a la gent a dur tendes de campanya.\nCal fer una llista de lemes.\nAccions: de moment únicament Burjassot ha propossat l'acció de la subhasta de titols.\nEs realitza un compte de les tasques que caldrà cobrir durant la manifestació.\n4 persones pancarta principal.\n4 persones pancarta de pals.\n2 persones en megàfons.\n4 persones repartint pamflets.\n12 persones de servei d'organització [Tarongers i Vera s'ocuparan de la banda esquerra; i Burjassot i Blasco de la dreta]. Eixen coordinadores per al servei d'organització en general, i per a la banda dreta i esquerra.\nContacte amb la premsa.\nEn arribar al final de la manifestació es procedirà a realitzar una assemblea simbòlica que consistirà en tres punts:\n1.- Lectura del manifest de l'assemblea (no es llegirà cap altre manifest). Ix una persona de Blasco per llegir-lo.\n3.- Recordatori de la celebració de les assemblees.\nEs proposa que als pamflets que es repartisques conste que al final de la manifestació hi haurà una assemblea interuniversitària.\nPublicat per Interuniversitària València a 14:40


Recuperen a Sant Feliu de Buixalleu camions i vehicles robats ·\nInici Roses Recuperen a Sant Feliu de Buixalleu camions i vehicles robats\nRecuperen a Sant Feliu de Buixalleu camions i vehicles robats\nEls Mossos d’Esquadra detenen dos homes per robar maquinaria, camions (tractores i remolcs) i vehicles\nEls Mossos d’ Esquadra de l’Àrea Territorial d’Investigació de Girona van detenir, divendres 19 de juliol, dos homes, de nacionalitat espanyola i ucraïnesa, tots ells de 47 anys, com a presumptes autors de diversos delictes de robatori de vehicle, delictes de robatori amb força i falsificació de document.\nLa investigació es va iniciar arran del robatori d’un camió tractora a Lloret de Mar el passat 23 de juny d’enguany. Gràcies a que el camió portava un localitzador va permetre a la Unitat d’investigació de la comissaria de Blanes trobar-lo dins d’un magatzem de Sant Feliu de Buixalleu, on també es van trobar d’altres camions que havien estat sostrets.\nArran de conèixer la identitat d’aquestes dues persones, els mossos van tenir indicis suficients per pensar que podrien dedicar-se a sostreure maquinària, camions i vehicles per amagar-los en magatzems i després desballestar els remolcs i vendre les tractores a altres països. Això va portar als agents a localitzar tres magatzems més on hi podria haver més material robat, dos a Sant Feliu de Buixalleu i l’altre a Santa Maria de Palautordera, dos d’aquests llogats per un dels homes investigats i els altres dos ocupats sense consentiment del titular.\nEl passat 19 de juliol es va dur a terme un dispositiu on hi van participar un grup d’investigació format per agents de l’Àrea d’Investigació Criminal de Girona, de la Unitat d’Investigació de Blanes i del Grup de Recerca i documentació de Trànsit de Girona.\nEn aquest dispositiu es van practicar les detencions i es van fer entrades i registres als dos domicilis dels investigats a Mollet del Vallès i Sabadell i també es van registrar els quatre magatzems que utilitzaven.\nS’ha recuperat material sostret amb un valor aproximat de 900.000 euros al mercat\nEls dos homes investigats van ser detinguts el passat 19 de juliol i se’ls imputa 20 delictes, principalment robatoris de camions i falsificació de document públic.\nEls detinguts van passar a disposició judicial i el jutge va decretar l’ingrés a presó de l’home, de 47 anys i nacionalitat ucraïnesa.\nLa investigació continua encara oberta i no es descarten més detencions.


Deliciosos Plats Vegitarianskie - Barbacoa Tempeh amb Collard Green Hash i rave Cole Slaw (Vegan)\nBarbacoa Tempeh amb Collard Green Hash i rave Cole Slaw (Vegan)\nRes diu estiu com barbacoa. Aquesta recepta de Blossom on Carmine al West Village de Nova York demostrarà que la barbacoa vegana és rival amb qualsevol altre barbacoa del món. Combina els teus favorits tots en un sol plat. La propietària Pamela Elizabeth també va assegurar-se que aquest menjar s’equilibri perfectament per aconseguir tot el combustible que necessiteu per alimentar-vos durant el dia.\nPer a la salsa de barbacoa:\n1/2 tassa de salsa vegana Worcestershire\n1/2 tassa de melassa\n1 tassa de mostassa de dijon\n3 i 1/2 cullerada de chili en pols\n1 i 1/2 tasses de ketchup vegà\n1 jalapeño, sembrat i picat\n16 llesques d’1 / 2 polzades\n1 culleradeta de farigola fresca o seca\nPer a la capçalera de Collard:\n4 tasses de collards picats\n4 patates d'or d'or petit (pelades i tallades a daus)\n4 cullerades de ceba picada\n1 culleradeta de farigola seca o fresca\nPer a la recomanació Cole Horslawdish:\n1 lliura colada i triturada de col\n3/4 tassa de maionesa vegana\n1 cullerada de sucre orgànic\n1 cullerada de rave de picant\nPer fer la salsa de barbacoa:\nCoure tots els ingredients a foc mig a baix durant uns 15 minuts. Quan estigui fresc, barregeu-ne el vitamix o una batedora comparable fins que quedi agradable i suau.\nPer fer el tempeh:\nUna bona marca de tempeh de botigues orgàniques comprades està bé. Talleu el tempeh en llesques d’1 / 2 ’. Coeu la paella antiadherent amb oli d’oliva. Quan la paella s'escalfa, introduïu ràpidament 4 llesques de tempeh a la cassola i remeneu-les amb pols de farigola, sal i pebre. Aprofiteu durant 2 minuts aproximadament per cada costat. Afegiu 2 tasses de salsa barbacoa a la cassola. Deixem coure a foc lent uns 10-12 minuts. Voleu que la salsa s’escorri i s’enganxi al tempeh.\nPer aconseguir el collard verd:\nBlanqueu ràpidament els collards i poseu-los de banda. Bulliu les patates fins que estiguin ben tendres. Escalfeu la paella de cuina i afegiu-hi oli d’oliva, a continuació, afegiu-hi les cebes i carameleu-ho lleugerament. Afegiu les patates, l’all, la farigola, la sal i el pebre. Salteu-ho tots els ingredients durant cinc minuts. Afegiu collards i barregeu-ho, deixant-ho coure a foc lent durant uns 2-3 minuts aproximadament.\nPer fer la fam de cavaller:\nCombina maça, mostassa, sucre, sal i raïm en un bol barrejant. Incorporau lentament la barreja de rave a la col assegurant-vos que tota la col estigui ben recoberta. Escampeu-la amb tapa de llavors de sèsam negre.\nÉs important col·locar els tres elements a la mateixa placa. Les combinacions de sabors seran una delícia a la boca. Gaudeix!\nAquesta recepta també fa salsa de barbacoa addicional perquè pugueu utilitzar-la en altres plats. Fa aproximadament 4 tasses.\nCalories totals: 3800 # hidrats de carboni: 299 g # greixos totals: 142 g # proteïnes totals: 92 g # Sodi total: 7156 g # sucre total: 99 g per porció: calòries: 950 # hidrats de carboni: 75 g # greixos: 36 g # Proteïna: 23 g # Sodi: 1789 mg # Sucre: 25 g Nota: La informació mostrada es basa en els ingredients i la preparació disponibles. No hauria de considerar-se un substitut dels consells d’un nutricionista professional.\nBarres de civada de mantega de cacauet (vegana)\nXocolata cruixent de chia amb maca, lucuma, vainilla i anacards\nMalai Kofta: boletes de patata amb salsa de tomàquet especiat (vegà, sense gluten)\nGofres de Patata dolça (Vegana)


Parròquia Crist Rei - Reus: Ja no tornaran qui sap si mai més\nJa no tornaran qui sap si mai més\nLes primeres comunions a Crist Rei són joioses i plenes de pau Jo no m’hi atabalo gens, abans de començar m’encomano a la Mare de Déu i sempre van bé. A més tenim un equip magnífic de catequistes amb experiència i que saben organitzar les celebracions amb pulcritud.\nEls pares en general escolten la Paraula i la predicació i els nens i nenes saben discernir el Cos de Crist. Jo vull viure aquestes celebracions com un temps de gràcia, del Senyor present enmig nostre, que diu sempre: Deixeu que els nens vinguin a mi. Tothom està content, encara que alguns tenen massa alegria i alguna dona no va prou correcte amb el seu vestit. Però se’n van contents i ens feliciten.\nLa tristesa em ve al final, quan fan la fotografia i els nens i nenes fan petons als catequistes i em saluden. I la tristesa em ve després, una tristesa veritable, perquè la gran majoria ja no venen més, ni els nens ni els pares. I penso en les paraules de l’Evangeli segons Sant Marc: la llavor de la Paraula no ha arrelat dins d’ells. Quan tanco la parròquia penso: han marxat, però han rebut el Cos de Crist. I l’amor del Crist els acompanyarà. I en aquesta casa han estat estimats. Què hi podem fer? Què podem canviar? Qui ho sap, Déu meu? Només sé que el curs vinent tornarem a començar, amb la mateixa il·lusió i amb el mateix amor.\nI admiro la capacitat i la fidelitat de les catequistes de Crist Rei. Són incansables. Elles i ells saben que treballen pel Regne de Déu. I res del que ha sembrat Jesús en el cor de molts deixarà de donar fruit en aquest món o en l’altre. A Crist Rei hi ha un arxiu amb milers de fitxes de nens i nenes que han vingut a catequesi i han fet la comunió. Quan miro l’arxiu prego per ells i dic: Guardeu-los, Senyor en el vostre amor. I penso de nou en l’Evangeli, la llavor no ha arrelat dins d’ells. Només el Senyor la pot fer fecundar i créixer.\nGoigs a sant Pere Nolasc (en castellà)\nDiumenge XXII, El Camí de la Creu, que és el de l’...\nPer què ens diuen retrògrades si estimem la vida?\nDiumenge XXI o de la Professió de fe de Pere\nEl perdó és diví\nFelicitació de tota la Parròquia a Mn. Jaume Macay...\nFestivitat de la Mare de Déu\nDiumenge XX, La Fe d'una dona pagana portada fins ...\nCol·lecta extraordinària per Àfrica.\nDiumenge XIX, de la Tempestat calmada\nEls pares es divorcien, però els fills no.\nNits a l'hospital


Diari digital e-colònies\nL'e-colònies és el primer diari digital sobre el món de les colònies, l'educació i el lleure.\nL'e-colònies és un diari digital adreçat a escoles, famílies, entitats de lleure, persones del sector i altres usuaris de cases de colònies i albergs.La varietat temàtica de la informació del diari defineix l’e-colònies.cat com un mitjà que arriba a un públic molt divers i que té com a nexe comú la seva vinculació amb les cases de colònies i albergs del país.\nLes notícies s’estructuren en sis canals temàtics: colònies, escoles, lleure, família, sector, opinió i agenda. S’ofereix un butlletí específic per a subscriptors amb informació sobre escoles, lleure, famílies i el sector de les cases de colònies i albergs.\nEls objectius principals són els d’ampliar els canals de comunicació i la presència a la xarxa de l’ACCAC, ser el referent a la xarxa d’informació sobre el món de les colònies així com d’altres qüestions relacionades amb el sector i els seus usuaris. També es vol garantir una presència mínima i de qualitat de tots els associats en els bàners per garantir la seva presència entre els usuaris potencials.


Més de 500.000 euros invertirà la Conselleria d'Habitatge al barri de Les Palmeres de Picassent\nDilluns per la vesprada tingué lloc una reunió a la seu de l'associació de veïns i veïnes per explicar el projecte\nEl director general d'Habitatge, Rafael Briet, juntament amb l'alcaldessa del municipi, Conxa Garcia, i els tècnics de l'EVHA, (Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl), han participat en un encontre amb els veïns i veïnes del barri de Les Palmeres per explicar-los el Pla d'Intervenció Integral Sostenible (PIINS) que inclou les millores de les zones comuns. Durant la trobada els tècnics varen explicar les millores que es portaran a terme en el projecte que ja està redactat. Cal destacar així l'adequació dels vestíbuls, la reparació de façanes i cobertes, la millora de l'accessibilitat, la il·luminació, les xarxes d'aigua potable, entre d'altres.\nDurant la reunió, també hi va haver un torn per al veïnat, qui va participar fent propostes i suggeriments per millorar els seus edificis i espais públics. A tots i totes se'ls va entregar un qüestionari per conéixer de primera mà la situació dels edificis i de les zones comuns, unes opinions que s'inclouran al projecte.\nL'alcaldessa, Conxa Garcia, va declarar que, «Després de molts anys de reivindicació per part de l'Ajuntament s'ha aconseguit que Picassent siga un dels dotze municipis en els quals la Conselleria va actuar a través d'uns PIINS, unes obres que tenen com a únic objectiu millorar la qualitat de vida del veïnat i dignificar el barri Les Palmeres».


Disseny i impressió 3D de mini drons (sessió matí) - Agenda - Cursos, activitats i jornades - Enginyers BCN\nPortada > Serveis per a col·legiats > Formació > Cursos i activitats > Disseny i impressió 3D de mini drons (sessió matí)\nEn aquest curs farem el muntatge d’un minidron que muntarem amb un xassís imprès en 3D utilitzant l’impressora 3D que el Col·legi disposa i que podreu emportar-vos a casa. També es farà una demostració d’altres possibilitats d’impressió 3D de peces més grans complements d’altres tipus de drons.\nXavier Andreu, Director de I+D i Cap de Projectes d’IdroneBCN.\nL’import del curs inclou esmorzar.\nAquest curs també es troba disponible en horari de tarda, si esteu interessats cliqueu aquest enllaç.


Notícies - La T-Mobilitat substituirà l'actual sistema tarifari de transport al 2015\nLa T-Mobilitat substituirà l'actual sistema tarifari de transport al 2015\nLes línies de Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) incorporaran la T-Mobilitat\nel 9/oct/13 Mikel Vilalta política PDF\nLa Generalitat dóna llum verda al projecte T-Mobilitat, un nou sistema de targeta única per al transport públic que adaptarà el preu dels viatges a la mobilitat real de cada ciutadà. El pla, amb un pressupost inicial de 60 milions d'euros, substituirà del tot l'actual sistema tarifari de l'àrea de Barcelona i està previst que començi a funcionar durant el 2015.\nLa T-Mobilitat substituirà els títols de transport actuals per una única targeta amb xip electrònic. La intenció del projecte és adaptar els preus del transport als desplaçaments de cada ciutadà i introduir els descomptes per ús. L'usuari també podrà decidir el mètode de pagament, ja sigui prepagament, domiciliació bancària i recàrrega per Internet.\nEl projecte afecta les 74 empreses de transport que conformen l'actual sistema tarifari de l'àrea de Barcelona, a més de 326 estacions ferroviàries i 1.338 màquines de venda de bitllets.\nEl govern preveu tirar endavant la proposta a través de la participació del sector privat. Un concurs públic internacional servirà per designar l'empresa que es farà càrrec del projecte. Està previst que l'adjudicació del contracte es faci a finals de primer semestre del 2014. Aleshores començarà la tasca de substitució de la maquinària i programari actuals pels nous sistemes de la T-Mobilitat.\nL'Ajuntament va signar els acords per adherir-se a aquest projecte a finals de setembre. Segons l'alcaldessa, Mercè Conesa, la T-Mobilitat pot suposar una alternativa a la integració del municipi a l'actual zona 1 tarifària.\nVisita la web de l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM)


Laporta: "Vull unir el barcelonisme"\nJoan Laporta ha tornat a escena. L’expresident del Barça ha presentat, aquest dilluns en un acte a l’Hospital de Sant Pau, la seva precandidatura a les eleccions del club blaugrana, previstes per al pròxim 24 de gener del 2021. Ho ha fet amb un discurs calmat, allunyat del to bel·licós que sempre l’havia caracteritzat; amb les idees molt clares i, sobretot, la voluntat de mirar endavant i passar pàgina del passat recent. L’exmàxim mandatari culer, que durant la seva campanya apel·larà al sentiment, ha descartat judicialitzar l’entitat i emprendre una acció de responsabilitat contra la junta directiva de Josep Maria Bartomeu. I és que la proposta que farà als socis girarà al voltant de la màxima innegociable d’unir el barcelonisme. “No hem de mirar enrere, hem d’avançar sense retrets. Abans d’iniciar un procés judicial que impliqui el Barça, parlaré amb l’anterior junta directiva. Jo he patit una acció de responsabilitat i no li desitjo a ningú. Vam passar moments de molta angoixa. No es pot governar el club des de la rancúnia. Ens haurem de centrar en el present i el futur. Judicialitzar el club no ens portarà enlloc. No tinc cap intenció d’utilitzar el retrovisor”, ha argumentat.\n“Em presento a les eleccions perquè estimo el Barça, la Masia, el club. Vull tornar a servir el club. Tenim la preparació, l’experiència i la determinació necessàries per fer els canvis que l’entitat necessita. Tenim un pla per retornar el Barça en la primera línia futbolística mundial: consisteix a treballar, treballar i treballar”, ha valorat un Laporta que ha extrapolat la voluntat de comptar amb tothom a la qüestió catalanista. “Podem defensar la tradició i la identitat de Catalunya i a la vegada fer que tothom estigui integrat i representat al club. Jo no renunciaré al que sento i al que penso. El Barça té la grandesa que pot defensar els drets i llibertats de Catalunya i al mateix temps respectar els milions de persones que el segueixen i que tenen una ideologia determinada. Dins del club hi cap tothom. Tothom. No tinc cap intenció d’entrar en polèmiques, soc aquí per gestionar el Barça, un club que sempre ha bategat al ritme del seu país. En moments de màxima complexitat com l’actual, els afeccionats volen que treballem per redreçar la situació econòmica i retornar l’equip a la primera línia mundial. Això és el que volem fer i farem”, ha justificat, convençut que convencerà els socis.\nEn aquest sentit, Laporta ha opinat que “Barcelona mai no ha estat el lloc més adeuqat perquè hi jugui la selecció espanyola”. “En Rubiales és prou intel·ligent per saber on ha de jugar la selecció espanyola. Ha de disputar els partits on tingui el màxim suport. I Barcelona mai no ha estat el lloc més adequat”, ha prosseguit davant una qüestió que ha generat polèmica després que Víctor Font obrís les portes del Camp Nou a la Roja. Sobre el líder de Sí al Futur, ha descartat que els comicis s’acabin convertint en un cara a cara amb ell: “Tots els precandidats que passin el tall de signatures tindran opcions. No ens hem de centrar en un. Jo, de fet, no els considero ni rivals. Tots haurem d’explicar la nostra proposta i seran els socis els que hauran de decidir”.\nEntre altres qüestions, Laporta ha explicat que “donarem molta importància al paper de la dona a la directiva i en les tasques executives”, ha dit que “no desitjo a ningú el que ha patit Sandro Rosell”, ha confessat que “sempre m’ha agradat un patrocinador a la samarreta que llenci un missatge al món”, ha demanat confiança en Ronald Koeman i s’ha mostrat poc partidari, com a mínim en principi, de pactar amb qualsevol altre precandidat. També s’ha mullat sobre el cas Messi, amb qui s’estimen i es respecten mútuament. “Encara no he parlat amb ell. No seria convenient fer-ho sense tenir facultats per decidir. Però tinc molt clar que en Leo estima el Barça i que la nostra relació és de respecte absolut. Aquest estiu estava molt decebut per com se l’havia tractat. Ell estima el Barça i estic segur que li donarà una oportunitat. Em sento amb forces de tenir una conversa amb ell i ajudar-lo a decidir pensant en el millor per ell i pel Barça. A la vida pot passar qualsevol cosa, però ens donarà marge. En Leo sempre ha tingut ofertes, el 2006 vaig rebre una proposta de 250 milions d’euros i la vaig rebutjar. Ell mai s’ha guiat pels diners, ha reblat.\nUn precandidat que necessita poques presentacions\nSi no hi ha cap sorpresa d’última hora, Laporta serà l’únic precandidat a les eleccions que podrà presumir de tenir experiència en el càrrec de president del Barça. L’advocat va dirigir l’entitat culer entre el 2003 i el 2010. El seu mandat és recordat tant pels èxits esportius de totes les seccions, l’expulsió dels Boixos Nois del Camp Nou, el lligam amb UNICEF i la postura catalanista com per la inestabilitat econòmica, que li va comportar una acció de responsabilitat, i les discrepàncies de diversos membres de la junta directiva com Sandro Rosell, Josep Maria Bartomeu o Toni Freixa. L’any 2015, després de la seva etapa com a polític, va intentar recuperar el tron, però va obtenir 15.615 vots i va finalitzar en segona posició als comicis.\nDurant les set temporades que va dirigir el Barça, Laporta va construir el que, amb perspectiva, s’ha considerat un dels millors equips de futbol de la història del club i de l’esport. Va guanyar un Mundial de Clubs, dues Copes d’Europa, una Supercopa d’Europa, quatre Lligues, una Copa del Rei, tres Supercopes d’Espanya i tres Copes Catalunya. A més, l’àmbit social l’evolució també va ser significativa: la massa social va créixer dels 106.135 als 173.701. Institucionalment, amb ell el Barça va ser més respectat que mai. Ara, però, s’haurà de centrar en el present complicat i el futur incert del club, cosa que no va poder o saber fer l’estiu del 2015. Els socis culers necessiten una proposta esperançadora que permeti deixar enrere la crisi institucional, econòmica, social i esportiva que travessa actualment l’entitat, i és per això que dipositaran la seva confiança en aquell candidat que estigui a l’altura de les expectatives i que estigui envoltat de la gent més preparada per revertir una solució extremadament delicada.


TOT Cerdanyola | Sáez: "A Colòmbia van vendre la idea de la pau, però continuen els assassinats i el narcotràfic" | CULTURA\nSáez: "A Colòmbia van vendre la idea de la pau, però continuen els assassinats i el narcotràfic"\nEl periodista Aitor Sáez presenta el llibre "Crònica de una paz incierta. Colombia sobrevive"\nperMónica García 08/06/2018 16:13 | Actualitzat a 10/06/2018 15:22\nEl periodista Aitor Sáez a la reserva indígena del TIPNIS | Cedida\nEl periodista català, de Cerdanyola del Vallès, Aitor Sáez s'ha marcat l'objectiu de fer-nos entendre la postguerra que es viu a Colòmbia. Fa dos anys i mig que Sáez es va traslladar a Colòmbia, des d'on treballa com a corresponsal per un mitjà alemany. Fent treball de camp i recorrent molts quilòmetres, el periodista explica com, després del procés de pau, el conflicte colombià no ha acabat. Tot i això, s'han obert finestres que ara Sáez ha recollit en un llibre titulat "Crònica de una paz incierta. Colombia sobrevive".\nQuè explica "Crònica de una paz incierta"?\nÉs una crònica periodística de 23 històries sobre terreny. Són històries tant de víctimes com de victimaris. Són desapareguts, desplaçats, víctimes de violència sexual... Això ho explico a través d'una història i un protagonista. Hi ha un capítol sobre els grups armats. En aquest cas, el protagonisme és més coral perquè és la forma com ells s'organitzen.\nQuè vol dir el concepte de "pau incerta" que surt al títol del llibre?\nQue és una pau fràgil. Primer, perquè l'acord de pau es va signar sense l'aprovació de la població. Els acords es van rebutjar amb una diferència mínima. Això ha comportat que la implementació ha sigut molt dèbil. Durant el primer any després de signar-se, s'ha aplicat un 20% d'aquests acords. La pau incerta és perquè la implementació ha sigut lenta, s'han posat molts obstacles i la mateixa població l'ha rebutjat. A més, aquest 17 de juny s'han convocat eleccions i no se sap què passarà si guanya el candidat de dretes, Ivan Duque. Tot això ha provocat un repunt de la violència.\nQuin ambient es respira a Colòmbia?\nHi ha dues "Colombies": la que va viure el conflicte, que és la més rural, i la que no ho va viure, que és la urbana. Això és una bretxa molt important que potser a Europa no entenem, però a Llatinoamèrica la diferència és notable entre el camp i la ciutat. Es va veure al plebiscit per l'acord de pau amb una polarització social que va acabar en un 50-50. Els polítics i la gent de les ciutats converteixen la pau en una eina política i electoralista.\nAl llibre presentes conversacions amb persones de realitats diferents, fins i tot guerrilles. Com ha estat el procés d'apropar-te a elles?\nAmb les FARC, per exemple, he estat cinc vegades, abans i després de signar l'acord de pau. La primera vegada va ser molt complicat i burocràtic perquè vaig haver de demanar permís a la cúpula que negociava a La Havana. Després va ser més fàcil perquè estaven a les zones de concentració on es van desarmar i estaven interessats en tenir contacte amb els periodistes per fer les seves denúncies.\nAquí ens arriba la informació completa del que passa a Colòmbia?\nNo. Perquè no hi ha gaire interès i perquè els mitjans generalistes tenen el temps limitat i donen una petita idea del que passa a diferents països. Des de Colòmbia es va vendre la idea de la pau i a Europa es va creure que amb aquesta pau s'acabava tot. Però no és veritat. Continuen assassinant líders socials, havent-hi extorsions, zones de narcotràfic on no es pot accedir...\nEl narcotràfic és el principal problema?\nSí. Al llibre hi ha una cita que diu "el narcotráfico es un pastel demasiado suculento. Mientras haya narcotráfico habrá violencia". És el mateix que passa a Orient Mitjà, és una zona molt rica i pel petroli sempre hi haurà molts interessos. A Colòmbia la droga acaba sent el negoci més rendible.\nPer què vas marxar a Colòmbia?\nPer la meva parella, que és de Colòmbia. Abans treballava a Grècia, i la meva parella era periodista de l'agència EFE allà. Jo ja havia viscut a Brasil i tenia ganes de tornar a Llatinoamèrica. Colòmbia em va fascinar perquè estic cobrint una postguerra d'un conflicte que ha durat 50 anys. En els últims dos anys és quan els periodistes hem tingut la possibilitat d'accedir a llocs que abans no es podia i parlar amb gent que abans no ho feia.\nEls països d'Amèrica llatina són considerats dels més perillosos pels periodistes.\nÉs diferent un conflicte amb una guerrilla que amb el narcotràfic. Si una guerrilla segresta un periodista, és per raons polítiques i hi ha una negociació. Però el narcotraficant no pregunta, et mata directament. Això s'ha notat a Colòmbia. A l'època de les guerrilles segrestaven i mataven periodistes però hi havia l'esperança de l'alliberament. A finals del mes de març d'aquest any, una banda de narcotraficants va segrestar tres periodistes colombians i els van matar perquè per ells és com donar un cop a la taula i que els prenguin en serio.\nAbans d'endinsar-te en el conflicte colombià, vas començar la carrera periodística en mitjans locals a Cerdanyola del Vallès. Com van ser els inicis?\nSempre dic que arribar on vols és una barreja de sort i de buscar-ho. Em va passar a Grècia. Vaig acabar la carrera, feia pràctiques a El País, però no em pagaven i vaig marxar a Alemanya a treballar de cambrer. Allà vaig entrar en una ONG petita i em van enviar a Grècia, on va esclatar tota la informació sobre Tsipras que a Espanya va ser un 'boom'. Aleshores vaig començar a treballar per mitjans espanyols. Ara, com a periodista, has de saber fer de tot, i això s'aprèn molt al periodisme local. Quan treballava a mitjans de Cerdanyola, en una tarda parlava amb uns veïns, després anava a una escola i després a un acte polític. Aquesta capacitat d'adaptació m'ha servit per al que faig ara.\nPresentes el llibre a la ciutat on vas créixer i on et vas fer periodista. Què significa tornar?\nÉs molt emocionant. Per a mi la terra és la terra i tinc molta estima a Cerdanyola. Un no ha de perdre el nord i renunciar d'on ve. Recordo molt el dia que vaig arribar a la ràdio de Cerdanyola demanant per col·laborar en el meu primer dia d'universitat. Vaig picar a la porta dient "estudio periodisme i vull fer alguna cosa". El Gabriel López, cap d'esports, em va dir "perfecte, anem al meu despatx". I em va treure a la terrassa del bar. Ho recordo molt perquè aquesta picardia i aquest punt burlesc és el que tenen tots els periodistes a tot arreu. És una característica que jo també he anat desenvolupant.


El Col·legi d’Advocats de Girona celebra demà la festa patronal amb la imposició de divuit noves togues | El Jurista\nEl Col·legi d’Advocats de Girona celebra demà la festa patronal amb la imposició de divuit noves togues\n24/04/2014 27/04/2014 0\nEl Col·legi d’Advocats de Girona (ICAG) celebra demà divendres, 25 d’abril, la festa patronal de Sant Raimon de Penyafort, durant la qual s’imposaran les togues a divuit nous lletrats gironins. Durant l’acte, que tindrà lloc a l’Auditori Josep Irla de Girona a partir de les set de la tarda, es lliuraran les insígnies i diplomes als setze advocats que compleixen vint-i-cinc anys d’exercici de la professió i es durà a terme l’entrega del Premi de Narrativa Sònia Ors i de Fotografia 2014, així com el lliurament dels Premis Narcís de Sant Dionís.\nL’acte comptarà amb l’assistència de la Secretària de relacions amb l’Administració de Justícia, Maria Josep Feliu; el president del Consell de l’Advocacia Catalana, Miquel Sàmper; el president de l’Audiència de Girona, Fernando Lacaba; el fiscal en cap de la Fiscalia de Girona, Josep Maria Casadevall; el regidor d’Urbanisme de l’Ajuntament de Girona, Carles Ribas; el degà del Col·legi d’Advocats de Girona, Carles MacCragh i els degans de la resta dels Col·legis d’Advocats catalans, entre d’altres personalitats.


Teixir la ciutat i la lluita contra la corrupció marquen l'acte central de la Crida a Fira Sabadell | Ràdio Sabadell\nTeixir la ciutat i la lluita contra la corrupció marquen l'acte central de la…\nEscenari final de l'acte central de la Crida per Sabadell | Roger Benet\n18.05.2019 22:31 Serveis Informatius\nTeixir la ciutat i la lluita contra la corrupció marquen l'acte central de la Crida a Fira Sabadell\nMig miler de persones assisteixen a la presentació de candidatura de la Crida per Sabadell. Els fils que penjaven simbòlicament de l'escenari els han anat entrellaçant les persones de la llista fins a acabar formant un teixit.\nL'exdiputat de la CUP David Fernández ha dit que "s'ha construït una imatge de Sabadell com un dels focus principals de la corrupció municipalista, però també hi ha una contra història, i és que ha estat la capital de la lluita contra aquesta corrupció des del teixit associatiu". Fernández alerta que "amb la corrupció encara no hem fet net" i encara "se l'ha de tirar definitivament a la paperera de la història. I aquest país i Sabadell, el que menys necessiten és que torni el passat. Un passat que també està farcit de tupinades, de corrupcions, de nepotismes i de clientelismes". El cupaire alerta que "ens equivocaríem si la mirada al passat fos ubicar-ho tot a una persona. Els sistemes de poder no són una persona. Són una cultura que acaba impregnant l'administració i les empreses públiques".\nL'alcaldable Maties Serracant ha detallat que "el programa de la Crida porta més de vuit-centes propostes per seguir transformant la ciutat de Sabadell". La candidata Nani Valero creu que són "una organització amb l'empenta i l'experiència necessària per estar a la institució i també al carrer. Som la garantia d'un govern d'esquerres per transformar la ciutat". I que "la Crida com a organització hem tingut la valentia de plantar cara a les elits, de plantar cara a la màfia. Ho continuarem fent".\nL'acte ha alternat actuacions musicals i discursos, també de Nines Maestro, les regidores Glòria Rubio i Míriam Ferràndiz. I els concerts de La Otra i Ebri Knight a la part final.


agosto 2016 - EUNCET Business School\nMage Màrmol a la SINO-EU Doctoral Summer School for Logistics, Information, Management and Service Science a Pekin\nDurant 10 dies, la nostra professora Mage Màrmol ha participat com a alumna a la Summer Doctoral School a Pekin. Allà ha compartit experiències amb participants de 13 països i amb professors-doctors especialistes en Tecnologia i Economia de Budapest, Ljubljana, Roma, Maryland i Beijing.\nLa SINO-EU Doctoral Summer School és un esdeveniment que té lloc a la Beijing Jiaotong University i que organitza juntament amb la UPC. L’objectiu de la Summer School és oferir als doctorands oportunitats de desenvolupament professional i personal més enllà de la formació en els camps de la logística, la informació, la gestió i la tecnologia.\nA més de la formació i la visita al Centre de Control del tren bala, també hi ha hagut temps per les visites culturals al Palau d’Estiu, a la Ciutat Prohibida i a la Gran Muralla.\nhttps://blog.euncet.es/wp-content/uploads/2020/01/blog_logo-300x66.png 0 0 Patricia https://blog.euncet.es/wp-content/uploads/2020/01/blog_logo-300x66.png Patricia2016-08-30 08:58:342020-05-25 10:48:29Mage Màrmol a la SINO-EU Doctoral Summer School for Logistics, Information, Management and Service Science a Pekin


Sentit comú és el que li falta al titular de salut, Toni Comín. El que li sobra són les seves múltiples aparicions en els mitjans de comunicació, buscant un titular que renti la seva imatge del improvisada "full de ruta sanitària" sense estudis previs i les decisions arbitràries, que sense fonament ni alternativa, perjudiquen directament a la ja cansada ciutadania. Aquesta situació molesta al seu "cap" i líder d'ERC, Oriol Junqueras, que ja bastant té amb els pressupostos de la Generalitat...\nEl debat dels quatre candidats a presidents del govern espanyol va servir també per veure com Comín amb els seus "companys" d'ERC -ja no amaga la seva "militància"- degustava unes "saludables" crispetes -dieta mediterrània? -. Acompanyat de Tardà i del seu company de "pupitre" Rufián, veia tan interessant contesa per fer després la "gracieta" de la valoració del debat. Però, ben mirat, cap d'ells, ni Rufián, ni Tardà ni Comín, són el que es diu graciosos. No tenen ni tan sols gràcia escocesa. La reunió no era improvisada, sinó que buscaven uns minuts de glòria mediàtica, encara que fos menjant les saludables crispetes. Tot un exemple de manduca saludable...\nMentrestant, a la vida real, la del carrer, els casos d'afectats per l'enterovirus segueixen augmentant cada dia. Estem tristament al capdavant d'Espanya de persones afectades, amb un total de 91 casos, dels quals 19 nens es troben en estat greu a les UCI dels hospitals, amb afectacions neurològiques recuperables? La situació és greu i l'actitud del conseller Comín és d'una irresponsabilitat manifesta. Recordem que va ocultar deliberadament el brot d'enterovirus no només a la ciutadania, sinó als pediatres i metges de primària "per no alarmar la gent". Així va funcionar la previsió i l'alerta en els professionals que van actuar a cegues en el tema, però amb la responsabilitat que no va demostrar Comín. El resultat són els 91 nens afectats. Això és el que s'explica oficialment però tindrem més? La manca de confiança en el garant de tenir cura de la nostra salut està més que justificada i la gent no es creu ja les seves paraules, per molt que estigui omnipresent en els mitjans de comunicació "amics".\nLes seves explicacions en seu parlamentària només convencen els seus i les aportacions que fa a elles sempre són incompletes, ambigües i poc creïbles, per molt que ho intenti.\nLa plataforma enterovirus, creada per un pare d'un nen afectat, està disposada a seguir lluitant contra la "tranquil·litat" inicial del Departament de Salut i el seu titular. I el nombre de persones que s'han sumat a la plataforma és ja important. No sé qui va dir que: "té alguna cosa a amagar aquell que es pren a malament les crítiques".\n• L'enterovirus segueix en augment per les negligències de Comín: Catalunya ja ha registrat 91 casos\n• Enterovirus: ja hi han set nens amb afectacions neurològiques a les UCI's per les negligències de Comín\n• Més de 28.000 firmes demanen ja la dimissió de Toni Comín per la seva incompetència en la gestió del enterovirus


La GRAN Pantalla | Xarxa de Casals de Gent Gran de Sant Martí\nAquest any el festival s’ha hagut d’adaptar a la situació actual i per això celebrarà la seva segona edició, del 7 al 17 de juliol de 2020, de manera online, a través de la plataforma Filmin i del web del festival.\nEl festival inclou 6 llargmetratges, 14 curtmetratges en competició, 3 cinefòrums i 2 grans debats, on convidats experts tractaran dues problemàtiques que sovint afecten les persones grans: la soledat i l’edatisme.\nLes persones grans poden aconseguir codis per veure gratuïtament gran part de la programació del Festival, i també participar als Cinefòrums, inscrivint-se en el registre del festival. Adjuntem un video tutorial que explica com aconseguir aquests codis. En total hi han 2.000 codis gratuïts que s’otorgaran per ordre d’inscripció, per això és molt important fer la inscripció el més aviat possible.\nVídeo tutorial: Com aconseguir un codi gratuït per a La GRAN pantalla\nPer a qualsevol dubte a l’hora de fer el registre, o sobre el Festival en general, es pot contactar amb els organitzadors (la entitat El Parlante) per telèfon (10:00-14:00) o per WhatsApp (16:00-20:00) de dilluns a divendres al número 645 61 58 77.


Notícies - Recordar els difunts en pandèmia: el cementiri de Sant Cugat viurà un Tots Sants diferent\nEl coronavirus obliga a limitar l'aforament i el temps de les visites, extremar la higiene i reforçar horaris i autobusos\nUna Castanyada diferent, amb celebracions "en família" i extremant la higiene i la distància (23/oct/20)\nel 29/oct/20 Martí González Societat PDF\nSant Cugat viurà un dia de Tots Sants diferent aquest any i el cementiri municipal ja s'ha començat a adaptar. Aquest 1 de novembre, amb l'alta mortalitat provocada pel coronavirus, recordar els difunts propers pren un sentit especial. Però com a tot arreu, les restriccions per evitar aglomeracions marcaran aquests dies. L'aforament al cementiri està limitat al 30% i és obligatòria la distància interpersonal, la mascareta i la higiene i neteja de les mans i dels elements comuns, com les escales per accedir als nínxols. Malgrat les circumstàncies, l'espai té previst rebre aquestes setmanes prop de 10.000 visites, un nombre similar a les que hi ha cada any.\nDe fet, un dels objectius és repartir les visites durant els dies anteriors i posteriors a l'1 de novembre, dia en què se sol homenatjar els difunts. Ho ha explicat a Cugat Mèdia l'operari del cementiri santcugatenc, Serafín Enciso, que fa més de 13 anys que hi treballa. Enciso ha destacat que la principal diferència, a banda del reforç de les mesures higièniques, és que la gent ha vingut amb més antelació que altres anys.\nLes visites hauran de limitar-se a uns 20 minuts i s'han de fer en grups de com a màxim sis persones. També s'ha ampliat l'horari, que és de nou del matí a sis de la tarda, i s'ha reforçat el servei d'autobusos des del centre de la ciutat. El mateix dia 1 de novembre s'hi farà una pregària especial a la capella, amb aforament limitat, a les 11 del matí. Respecte a l'any passat, s'han fet millores generals a l'enjardinament.\nLa gent ve igual a visitar la sepultura, però està venint amb antel·lació al dia 1. Després veurem quanta gent ve aquell dia, esperem que menys que altres anys, perquè aquest cementiri sol acollir entre 10.000 i 12.000 persones.\nEl cementiri de Sant Cugat s'ha adaptat a les restriccions per frenar els contagis de Covid-19 / Foto: Cugat Mèdia


No tan tahitiana | El subratllat és meu\n27 Octubre 2016 10 gener 2017 / OriolMD\n«Per la Marí i per moltes xicotes del poble, un capellà és un que se la passa bé i viu amb l’esquena dreta, d’una manera vergonyant i poc d’home, fent comèdia, nedant i guardant la roba.»\nEren els anys vint del segle passat quan Sagarra va publicar un parell d’articles que havien moure una certa fressa entre els ambients benpensants de l’època. El Noucentisme encara cuejava i Riba no trigaria a constestar.\nEn els dits articles, Sagarra s’interrogava sobre la novel·la —o més aviat, l’absència de novel·la— en la literatura catalana del moment, a desgrat, deia ell, que «el públic està demanant amb la boca oberta i amb uns crits desesperats que li donguin novel·les. Novel·les llargues, amb arguments, incidents, novel·les entretingudes que siguin escrites en català i parlin de la vida del país», i acabava concloent que la cosa devia ser o bé per impotència, o bé per mandra, o bé per por. Sobretot per por, acaba dient.\nPor, s’entén, de retratar una realitat que potser no acabava d’encaixar del tot amb el país que els Noucentistes tenien al cap. Riba li va respondre de seguida i li va venir a dir (simplifico massa, en sóc conscient) que el català literari era cosa de poetes, i que la prosa, en tot cas, que fos la dels articles del Carner…\nEn qualsevol cas, per sort nostra, Sagarra, a banda del geni poètic i dramàtic que avui no li discuteix ningú, també tenia el geni de la prosa, i fins i tot en el que ell qualificava de lamentables intents de joventut (i és cert que aquesta no és una de les seves obres més reeixides), fins i tot en el que podríem qualificar d’una novel·la fallida, hi trobem mostres del que havia de ser un dels millors escriptors del país.\nPerquè All i salobre no és només, com s’ha dit a vegades, una descricpió molt naturalista de la vida en un poble de pescadors molt abans que el turisme el fes malbé —com diu el mateix Foix en el seu pròleg de l’any seixanta-sis (seixanta-sis!).\nTambé hi trobem una Girona bruta, trista i decadent; de prostíbuls, estudiants i seminaristes… Uns personatges que no saben gaire on van ni on podrien anar, governats per unes passions baixes i sòrdides, però sense gaire ànima, certament. Hi trobem el retrat, com bé diu la coberta de l’edició dels seixanta d’una Costa Brava sòrdida i patètica. Ben mirat, abans que el turisme la fes malbé, la Costa Brava potser tampoc no era tan tahitiana…\nPerò sobretot, el que m’agrada aquesta novel·la és que hi trobem una prosa brillant, a estones enlluernadora; barroca però dúctil; de tant en tant un pèl massa agosarada, però gairebé sempre encertadíssima; la prosa d’un autor que encara no havia assolit el cim però que avui molts voldrien (voldríem) tenir la meitat del seu do. Només per això, ja val la pena la mitja tarda que hi dedicareu.\nAvui, només un primer tast.\n«L’arquitectura i la distribució d’aquesta casa, com la de moltes cases velles de Girona, fa la sensació d’un pa de pedra tova on s’hi haguessin ficat els cucs i ells mateixos haguessin anat fent, deixant buits galeries i espais sense cap mena de lògica.»\n«La senyora Caterineta és una baldufa plena de greix que en el lloc del cor hi té un pinyol de préssec àcid i dur, i a les dents una rialla enxarolada de rateta de sagristia. Al cantó esquerre de la barba li ha florit una gran piga que sembla un gínjol amb set pèls com set espases.»\n«El personal de la dispesa és una tropa desinflada i descolorida de gent que té dispèpsia i pedretes al cor. Tres estudiants, un jove escrivent de graneria, el senyor Justet, el senyor Garrigoles, mossèn Arrufat i mossèn Papell.»\n«Els dissabtes tota la pagesia i la marineria dels volts escampa el tuf de quadra i les escates de peix pels prostíbuls.\nHi ha algun lloc, mixtura de catre i jazz-band, que té els més delicats colors de l’arc de Sant Martí. Les dones són gastades i escèptiques; prenen anís i cafè amb llet i carquinyolis.»\n«La prostitució és rural i poc ventilada; té gust de ceba crua i fa plorar els ulls.»\n«La moral de Girona és un article de primera necessitat. En els balls del Casino i al teatre principal, s’hi veuen encara aquelles coses banals i incitants que tenen frescor d’amanida, alguns perfils horribles, perfils d’aristocràcia absoluta. Són senyores carregades de diamants, amb uns vestits rancis, magnífics, gairebé de pedra, i amb els ulls en estat de descomposició; al costat d’aquestes senyores hi sol haver un senyor amb bigoti de pèl de fura que té la medul·la a passeig.»\n«(…) i dintre la casa de la senyora Ramona, el vici és un vici primet i petitet carregat d’àrnica, de gassa i de desfiles, i fa aquella pudor de misèria que acostumen a fer les parets dels hospitals deixats de la mà de Déu.»\n«El diumenge que en Quimet es posa en contacte amb el cau de la vídua, la tertúlia del menjador és gairebé inexistent. (…) Les nebodes no poden ésser més aclarides, només n’hi ha una grassoneta i camacurta que suca els borregos fins a aprofitar-ne l’última molla i després es llepa els dits sense dissimular; aquesta prenda es diu Consuelo i és filla d’un taverner que fa trampa amb les ampolles i tant se li en dóna l’honor del vi com l’honor de la família. En Puntí la té molt coneguda i la deixa pel Quimet.»\n«(…) és millor esbandir un dia i apretar a córrer que encalabrinar-te amb una mossa d’aquesta mena i anar-te assecant com una llagosta de rostoll.»\n«A l’entarimat de l’aula hi ha el professor de teologia. Un canonge de la Seu, magre i descuidat, que es porta amb els seus deixebles amb una certa rigidesa ensucrada i protocol·lària; aquest sant home viu amb la cúpula del crani plena de sil·logismes que li fan tanta il·lusió com si hi tingués dues dotzenes de llangonisses penjades.\nArriba a sentir una mena de golafreria pel raonament escolàstic; s’hi entrega a l’igual que un afamat davant d’una gran plata d’arròs, amb l’avantatge que no se n’atipa mai i pot allargar el repàs tant com vulgui (…).»\n«El pare rector és aficionat a l’arqueologia, i està enllestint un treballet sobre unes pedretes d’una ermiteta d’un poblet de garranyius i garranyeus. El treball està escrit en un castellà pirotècnic, rígid, lluent i poca-solta com unes sabates de xarol.»\nLa citació que encapçala aquesta entrada correspon a l’article «Olor de novel·la» publicat a L’aperitiu, el 5 de maig de 1932.\nSi en voleu saber una mica més, aneu aquí.\nEdicions 62, Edicions Proa, J.V. Foix, Josep M. de Sagarra, literatura catalana, llengua catalana, naturalisme, Pescadors, S.XX\n← La llar o les fogueres\nLa Marí →\nUn pensament sobre “No tan tahitiana”\nRetroenllaç: La Marí | El subratllat és meu


Per al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats en la titulació i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 70.96%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats en la titulació i el nombre de crèdits presentats a avaluació. - 2009-2010 82.5%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits presentats a avaluació i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 86.01%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre els estudiants i les estudiantes d'una cohort d'entrada C matriculats en el títol, en el curs adadèmic X , que no s'han matriculat en aquest títol en els cursos X+1 i X+2, i el nombre total d'estudiants de la cohort d'entrada C que van accedir al títol en el curs acadèmic X. - 2009-2010 18.07%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre total de crèdits superats i el nombre total de crèdits matriculats a la titulació dels graduats i graduades en eixe curs X que pertanyen a la població òptima definida per SIIU. - 2012-2013 97.69%\nPer al curs acadèmic X (el teòric de finalització), relació percentual entre els estudiants i les estudiantes d'una cohort d'entrada C que superen, en el temps previst més un any, els crèdits d'un títol i el total dels estudiants i les estudiantes de nou ingrés de la mateixa cohort. Restringit a estudiants de població òptima i a temps complet (definicions SIIU). - 2012-2013 52.59%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 70.93%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre de crèdits presentats a avaluació. - 2009-2010 82.44%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el número crèdits presentats a avaluació pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 86.05%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar estudis mitjançant preinscripció i les places ofertes per a aquest títol. - 2009-2010 151.33%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar els estudis, mitjançant preinscripció en primera opció i les places que s'oferten per a aquest títol. - 2009-2010 59%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar els estudis, mitjançant preinscripció en primera i segona opció i les places que s'oferten per a aquest títol. - 2009-2010 78%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes preinscrits en primera opció en la titulació i el nombre total d'estudiants que han realitzat la preinscripció d'accés en aquests estudis. - 2009-2010 38.99%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en una titulació en relació amb les places per a aquest títol. - 2009-2010 79%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en una titulació i el nombre d'estudiants preinscrits. - 2009-2010 48.02%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en primera opció sobre el nombre de matriculats i matriculades. - 2009-2010 60.34%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que accedixen a la titulació per les disverses vies d'accés i el nombre total d'estudiants matriculats i estudiantes matriculades en els estudis. Prova d'Accés Universitari 2009-2010 63.71%\nCicle Formatiu Superior 2009-2010 29.11%\nTitulats 2009-2010 .42%\nMajors 25 anys 2009-2010 5.49%\nAltres 2009-2010 1.27%\nPer al curs acadèmic X, nota mitjana d'accés corresponent al nombre total d'estudiants i estudiantes que es matriculen per primera vegada en una titulació. Prova d'Accés Universitari 2009-2010 5.78\nCicle Formatiu Superior 2009-2010 6.82\nTitulats 2009-2010 7\nMajors 25 anys 2009-2010 5.86\nAltres 2009-2010 5.72\nPer al curs acadèmic X, nota mitjana d'accés corresponent al 20% dels estudiants i les estudiantes amb la nota mitjana més alta que es matriculen per primera vegada en una titulació. Prova d'Accés Universitari 2009-2010 6.57\nCicle Formatiu Superior 2009-2010 8.22\nTitulats 2011-2012 7.89\nMajors 25 anys 2009-2010 6.81\nAltres 2009-2010 5.9\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI en plaça de funcionari en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2009-2010 65.12%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI Doctorat o Doctorada en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2009-2010 72.09%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI a temps complet en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2009-2010 72.09%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual de cadascun dels cossos docents en relació amb la totalitat de professorat de la titulació. Aquest indicador ens aporta informació sobre l'estructura del personal acadèmic del programa formatiu. Catedràtic d'universitat 2011-2012 1.91%\nTitular d'universitat 2009-2010 37.21%\nCatedràtic d'escola universitària 2009-2010 4.65%\nTitular d'escola universitària doctor 2009-2010 18.6%\nTitular d'escola universitària no doctor 2009-2010 4.65%\nAjudant no doctor 2012-2013 .62%\nAjudant doctor 2009-2010 4.65%\nAssociat 2009-2010 27.91%\nContractat doctor 2009-2010 2.33%\nAltres cos escala 2011-2012 1.27%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual dels crèdits impartits per cadascun dels cossos docents en relació amb la totalitat de crèdits impartits en la titulació. Catedràtic d'universitat 2011-2012 .09%\nTitular d'universitat 2009-2010 35.64%\nCatedràtic d'escola universitària 2009-2010 6.66%\nTitular d'escola universitària doctor 2009-2010 23.33%\nTitular d'escola universitària no doctor 2009-2010 8.33%\nAjudant 2012-2013 .13%\nAssociat 2009-2010 19.92%\nContractat doctor 2009-2010 2.78%\nAltres cos escala 2011-2012 .62%


Aquest estiu es farà al riu Mogent una prospecció per eliminar plantes aquàtiques invasores - somVallès\nUn cop feta està previst que durant la tardor s’iniciï l’actuació per l’eliminació de l’espècie\nDimecres, 19 de juny de 2019 | 10:00h\nAquest estiu tindrà lloc a la llera del riu Mogent una prospecció per localitzar i eliminar els poblaments de plantes aquàtiques invasores | Generalitat de Catalunya\nLa Generalitat intervindrà 11 km del riu Mogent aquest estiu realitzant una prospecció i localització de plantes aquàtiques invasores per la seva eliminació. Concretament es tracta de l’Alternanthera philoxeroides, originària de l’Amèrica del Sud i que ja es va detectar al mes de febrer a la Roca del Vallès amb la col·laboració d’experts botànics de la UAB.\nEl riu Mogent és l’únic indret de tota la península on s’ha detectat aquesta planta directament en curs fluvial, la qual cosa pot generar un elevat impacte en els ecosistemes locals, principalment pel seu potencial de dispersió aigües avall.\nEn aquest sentit, la Generalitat, el Consorci Besòs Tordera, la Diputació de Barcelona i els ajuntaments de La Roca del Vallès, Cardedeu i Vilanova del Vallès han acordat avaluar la millor metodologia i el calendari d’extracció d’una de les plantes invasores més nocives per als ecosistemes autòctons que es coneixen.\nPer determinar la seva extensió, el febrer es va dur a terme una inspecció sobre el terreny, amb personal de la UAB, l’Ajuntament de la Roca del Vallès, el Consorci del Parc de la Serralada Litoral, el Cos d’Agents Rurals i del Departament de Territori i Sostenibilitat, amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona i l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA).\nD’aquesta manera es va constatar l’elevada capacitat de dispersió de l’espècie en l’aigua, i la potència de l’arrel, que pot arribar als 30 cm segons la profunditat del sòl, així com el seu creixement i arrelament ràpid, i es va redactar un Pla de gestió o erradicació de l’espècie.\nAquest mes de juny s’han realitzat treballs per comprovar l’eficiència del mètode emprat durant la prova pilot, i s’ha constatat que la planta ha rebrotat, fet que evidencia la gran resistència i capacitat de colonització. Serà durant l’estiu que s’avaluarà i contrastarà aquest mètode amb altres experiències i actuacions de control realitzades a França, i s’aprofitarà també per prospectar i localitzar tots els poblaments de la llera del Mogent. Amb tota la informació i informes elaborats està previst que l’actuació per a l’eliminació de l’espècie en tot el tram afectat s’iniciarà cap a la tardor.\nA més, el Cos d’Agents Rurals ha fet seguiment de l’expansió en l’entorn fluvial així com inspeccions a centres de jardineria per comprovar que aquesta espècie no s’estigui comercialitzant.\nÉs una espècie que es fa servir en aquariofília. Està inclosa dins del Catàleg espanyol d’espècies exòtiques invasores, del Llistat d’espècies exòtiques invasores preocupants per la Unió del Reglament del Parlament Europeu, incorporada al llistat de plantes exòtiques invasores elaborat per l’Organització Europea i Mediterrània per a la protecció de les plantes (EPPO) i del Consell sobre la prevenció i la gestió de la introducció i propagació d’espècies exòtiques invasores. Es creu que ha proliferat per l’alliberament intencionat per la neteja d’aquaris i basses d’aigua ornamentals.\nDilluns, 25 de febrer de 2019 | 17:15h\nDetecten al riu Mogent i per primer cop a Catalunya una de les plantes aquàtiques invasores més amenaçadores\nUn equip de botànics de la UAB ha confirmat la presència de l'exemplar a la Roca del Vallès


Tots utilitzem quasi bé de forma diària l’ordinador, s’ha convertit en una eina de la qual ens costaria prescindir. Des de la revista hem volgut investigar l’ús que en fan els alumnes dels dos primers cursos de l’ESO en comparació amb els alumnes de 5è i 6è de primària.\nAmb aquesta finalitat hem elaborat un senzill qüestionari que hem passat a les classes de 1r i 2n d’ESO i a les de 5è i 6è de l’Escola Tabor els professors i alumnes de la qual ens han brindat molt amablement la seva col•laboració.\nTenim ordinador? Internet?\nPer Paula Fernández i Bea Rodríguez, 1r d'ESO\nAmb aquest comencem una sèrie d’articles en els que presentarem els gràfics comentats dels resultats obtinguts en l’anàlisi de les respostes al qüestionari que podeu consultar a l’article “Noves tecnologies". Tal com vam anunciar les respostes de primària corresponen a l'alumnat de 5è i 6è de primària de l'escola Tabor, que ens ha ajudat no solament brindant-se a respondre el qüestionari sinó en el buidatge, i les de secundària corresponen als cursos de 1r i 2n d'ESO de l'institut.\n1. Teniu ordinador/tablet a casa teva?\nLes respostes a aquesta pregunta ens indiquen que els alumnes dels dos centres estan molt igualats, prácticament el 100% dels alumnes disposa d’ordinador i/o tablet a casa. En el cas de Zafra, és mandatori ja que es fan servir llibres digitals i, per tant, l’ordinador és una eina imprescindible.\nMés sobre la Malala\nPer Helen Kvirikashvili, 1r ESO\nAvui, el món sencer sap qui és aquella nena defensora del dret de les dones a l'educació, a la qual els talibans van provar de callar per sempre disparant-li diversos trets al cap i al coll: la Malala Yousafzai. Actualment, la jove pakistanesa resideix al Regne Unit, però està segura de que algun dia tornarà a Pakistà.\nAls 16 anys es va convertir en la persona més jove en rebre el premi Sàkharov a la llibertat de Consciència. La Malala ha estat defensant el dret de tots el nens a rebre una educació justa, que es nega sobretot a les nenes.\nPer: Catalina Marí, 1r ESO\nHeu sentit a parlar de la roba intel•ligent? En aquest article us informarem del que hem après fent una recerca sobre aquest tema.\nLa roba intel•ligent està fabricada amb un tipus de teixit especial que respon de forma diferent segons els canvis de l’entorn, per exemple, hi ha un teixit que està programat per reaccionar a les variacions de temperatura fent un canvi de color.\nTambé hem vist que aquest hivern s’han posat a la venda anoraks d’esquí que porten uns panells solars, així s’aconsegueix l’energia necessària per poder carregar el MP3, el telèfon mòbil o la Palm, increïble, no us sembla? Segons hem llegit el panell està al coll de l’anorak i té un port USB que et permet conectar-hi el que et fa falta recarregar. I també es venen pantalons i xaquetes intel•ligents per connectar l’iPod o el MP3!!!\nI encara més, hi ha roba que permet determinar el ritme del cor. En aquest cas es fa servir un teixit intel•ligent conductor amb uns microprocessadors que analitzen el senyal i ja no són necessàries les corretges elàstiques que subjecten el transmisor en contacte amb el pit.\nPer: Alba Vega i Anna Sánchez, 1r ESO\nEl càncer és una malaltia greu en la que un grup de cèl•lules del cos creixen descontroladament (es divideixen més del normal) i llavors envaeixen els teixits del seu voltant destruint-los. Quan tens un càncer o neoplàsia, acostumen a sortit bonys (tumors), i, a vegades, taques a la pell.\nAquesta malaltia es pot patir a qualsevol edat, fins i tot durant l’estadi fetal, encara que el risc de patir-la acostuma a incrementar-se amb l’edat en quasi tots els càncers. Els animals també poden veure’s afectats per processos cancerígens.\nGoogle cotxe sense conductor


Altea convida a la població a ser més conscient i respectuosa amb el medi ambient i l'abocament d'estris\nL'Ajuntament d'Altea sancionarà a tot aquell que aboque residus i estris de manera il·legal\nAl matí d’ahir era sancionat un veí d'Altea mentre abocava il·legalment estris a la Partida Montahud. La policia va identificar al sospitós a través d'una fotografia i ho va sorprendre en el moment del delicte. El cos de seguretat va multar i va obligar l'infractor a recollir els estris.\nDiego Zaragozí, regidor d'Infraestructures, ha explicat que “la producció de residus ha augmentat en els últims anys de manera considerable. Pel que, vull recordar a la ciutadania que abocar residus o estris al carrer és il·legal i la sanció pot aconseguir els 3.000 euros, segons la Llei de Residus. Vull conscienciar a la població de la importància d'abocar els residus en el punt habilitat”.\nLa Pública de Desarrollo Municipal d'Altea s'encarrega, de manera totalment gratuïta, de la recollida d'estris i objectes voluminosos domèstics com a electrodomèstics i mobles en desús. El ciutadà que dispose de residus al seu domicili ha de telefonar al 96 688 19 03 amb la finalitat de coordinar la seua recollida en un termini màxim de tres dies laborables.\nExisteix a més la possibilitat de depositar-los personalment, a la Partida Cap Blanch 100, obert de dilluns a divendres de 8:30 a 13:30 hores i de dilluns a dimecres de 15:30 a 18:30 hores. L'horari habilitat per als dissabtes i diumenges és de 10:30 a 13:30 hores, amb previ avís al telèfon 645 920 026.\nFinalment, des de l'Ajuntament d'Altea es convida als ciutadans a ser responsables i respectuosos amb el medi ambient. L'edil d'Infraestructures recorda que “la policia incrementarà la vigilància i sancionarà a tot aquell que aboque estris i residus de manera il·legal”.