Rivera insta Rajoy a "estendre" el 155 als Mossos i a TV3 i Catalunya Ràdio\nDesprés de reunir-se amb Rajoy a La Moncloa, Rivera ha dit que cal controlar també les finances de la Generalitat i evitar que s'obrin ambaixades catalanes\nRedacció 17/05/2018 - 14.28 Actualitzat 17/05/2018 - 15.13\nAlbert Rivera vol un 155 més ampli (EFE)\nMariano Rajoy i Albert Rivera s'han reunit aquest matí a la Moncloa durant una hora per parlar de Catalunya. El líder de Ciutadans ha demanat al president espanyol no només que mantingui el 155 sinó que l'ampliï per controlar, per exemple, els mitjans de comunicació públics catalans, TV3 i Catalunya Ràdio.\n"Ens sembla fonamental que els mitjans públics defensin el marc constitucional i que treballin per informar i no desinformar amb propaganda separatista, com la televisió pública.\n"Sigui per via parlamentària, a través del Senat, o per via governamental, Ha d'haver-hi un control del compliment de la llei ens els mitjans de comunicació públics"\n"No té sentit que una tele de l'Estat o una ràdio de l'Estat vagi contra l'Estat, com hem vist en diferents declaracions, afirmacions o fins i tot en propaganda separatista, anant contra la majoria de catalans"\nA més dels mitjans de comunicació públics, el president de Ciutadans vol que aquest article s'apliqui en relació a les finances, els Mossos i la política exterior:\n"El que és lleial, és actuar. És fonamental controlar les finances de la Generalitat per evitar que es destinin al procés independentista. No és suficient fer-ho amb el FLA"\n"S'ha d'ampliar el 155 per controlar la seguretat ciutadana. Els Mossos no han d'estar al servei d'un cop d'estat sinó al servei de la Constitució i l'Estatut d'Autonomia"\n"També hem de controlar que la política internacional sigui d'Estat i no contra l'Estat, com s'ha fet amb les ambaixades de la Generalitat. No es pot permetre que es tornin a establir les ambaixades"\nMoncloa, contrària a estendre el 155 automàticament\nEn tot cas, Rivera ha reconegut que no ha aconseguit convèncer Rajoy perquè estengui el 155. Fonts de la Moncloa han indicat que la reunió ha anat bé, que l'important és mantenir la unitat, però que el govern espanyol no es planteja reactivar aquest article de la Constitució. Això sí, Moncloa apunta que es respondrà a Catalunya davant qualsevol il·legalitat que es vulgui tirar endavant.\nTot i les diferències, Rajoy i Rivera han volgut escenificar que la tensió entre les dues parts s'ha rebaixat, han assenyalat les mateixes fonts.\nRivera ha insistit, però, que l'aplicació del 155 s'ha de mantenir i ampliar davant de fets com les declaracions d'intencions de Quim Torra durant el debat d'investidura al Parlament i les actuacions posteriors, com la reunió amb Puigdemont a Alemanya:\n"Amb un president racista que odia a gran part dels catalans que se senten espanyols i al conjunt de l'estat espanyol, amb un president que el primer que fa és retre comptes a un pròfug de la justícia que ha fet un cop d'estat, com el senyor Puigdemont, ja n'hi ha prou de contemplacions i és hora d'actuar, de manera efectiva, serena i clara, i no amb bonismes. I per això li he dit al president Rajoy que estarem al seu costat si decideix actuar"\n"És la mínima obligació que tenim amb els espanyols que viuen a Catalunya que volen viure com qualsevol altre ciutadà espanyol. No és legítim no fer res ni sortir corrent. Catalunya és Espanya. Els catalans es mereixen que es protegeixin les seves llibertats"\nRivera ha dit que la posició que defensa ell no és la de Rajoy. Segons el líder de Cs, "fer política avui és aplicar el 155" i que això és "molt més sensat i moderat" que tornar a la via penal.\nRajoy també es reunirà amb Pablo Iglesias\nDesprés de reunir-se amb Pedro Sánchez i Albert Rivera, Rajoy té previst entrevistar-se també amb Pablo Iglesias. El president del govern espanyol ha parlat per telèfon aquest matí amb el líder de Podem. Tots dos han encarregat als seus equips que busquin una data per fixar una reunió.\nPablo Iglesias ho confirmava en un tuit:\nHe hablado con Mariano Rajoy. Hemos acordado vernos en los próximos días para hablar de Catalunya. No estamos de acuerdo con la excepcionalidad ni con la línea represiva de los partidos monárquicos, pero el diálogo sin exclusiones entre todos los actores es imprescindible\n Pablo Iglesias (@Pablo_Iglesias_) 17 de maig de 2018\nRajoy es va reunir dimarts amb Pedro Sánchez. El secretari general del PSOE apostava aquest dimecres per una reforma del delicte de rebel·lió al Codi Penal espanyol per poder-lo aplicar als líders polítics del procés independentista. També és partidari d'endurir els continguts del 155 si es torna a activar. Igual que Rivera, Sánchez apunta la possible intervenció de TV3 i Catalunya Ràdio. I aquest mateix dijous, el líder socialista ha dit que pensen proposar que, per llei, els alts càrrecs que prenguin possessió ho facin acatant la Constitució.\nArticle 155 PP Cs Procés català Investidura Govern empresonat Rebel·lió\nAlbert Rivera demana estendre el 155 per controlar les finances, els Mossos i els mitjans públics\nRivera: "Amb un president racista ja n'hi ha prou de contemplacions, és moment d'actuar"


Eliminada definitivament l'àrea de peatge del túnel de Sóller - Consell de Mallorca\nVés enrere Eliminada definitivament l'àrea de peatge del túnel de Sóller\nInauguració de l'eliminació de l'àrea de peatge del túnel de Sóller\nEliminada definitivament l'àrea de peatge del túnel de Sóller\nEl conseller de Mobilitat i Infraestructures del Consell, Iván Sevillano, presenta el final de les obres de demolició d'una infraestructura que suposava un «estigma» per vincular-se amb el «cas de corrupció» i una «injustícia» per als veïns de la zona\nL'eliminació de tota la infraestructura construïda entorn de l'àrea de peatge del túnel de Sóller ja és una realitat. Es posa fi així a «l’estigma d'aquesta obra que tristament es continuava vinculant amb el cas de corrupció que va envoltar el procés de construcció», ha ressaltat avui Ivan Sevillano, conseller de Mobilitat i Infraestructures del Consell de Mallorca.\nSevillano ha inaugurat avui dematí el resultat de l'eliminació de les cabines i màquines de peatge en desús des de desembre de 2017, quan va acabar la concessió del túnel i que va comportar que la infraestructura passàs a ser gratuïta. A l'acte han assistit el batles de l'Ajuntament de Bunyola, Andreu Bujosa; el tinent de batle i regidor de Mobilitat de l'Ajuntament de Sóller, Carlos Darder Rosell, i el segon tinent de batle de l'Ajuntament de Fornalutx, Andreu Barceló.\nLes obres per a aquesta demolició, una de les actuacions més esperades per als veïns de la zona, varen començar el 22 de juny passat i suposen la darrera passa per deixar enrere el record del rebutjat peatge dins la política impulsada per l'actual equip de Govern del Consell de Mallorca per al túnel de Sóller. Com ha recordat Sevillano, «va començar amb el rescat de la concessió, la gestió i ara la retirada de les cabines de pagament». Tot això suposa «retornar el túnel als mallorquins i, sobretot, als habitants de la vall de Sóller i Bunyola, per qui aquesta via era una necessitat i que varen haver d’aguantar durant més de 20 anys una situació d'injustícia a la qual ha posat fi el Consell». A això ha afegit la reestructuració de l'entrada al túnel per «seguretat».\nAquesta retirada de la infraestructura fixa de l'antic peatge obeeix, a més, a la necessitat d'eliminar obstacles inservibles a la lliure circulació de vehicles que transiten pel túnel, reordenar l'espai i evitar accidents per impactes de vehicles contra instal·lacions, voreres i illetes que protegien les cabines de cobrament. Amb el desmantellament d'aquesta instal·lació s'ha mantingut només la zona d'explotació i manteniment que inclou l'edifici de control de l’estructura.\nA més, s'ha reposat el paviment asfàltic en la zona que ocupava la zona de peatge i en l’accés des de la rotonda, també la senyalització horitzontal i vertical necessària.\nEl pressupost de totes aquestes actuacions ha ascendit a 337.813,21 euros.


D.E.P. Unió Democràtica de Catalunya [1931 - 2016] ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dimarts, 21 de setembre de 2021 07:08 h\nPolítica Última actualització Diumenge, 6 de novembre de 2016 05:00 h\nEl Consell Nacional d'Unió es decanta per crear una nova formació política\nCrònica d'una mort anunciada. Així es podria haver titulat el desenllaç d'Unió Democràtica de Catalunya, que ha decidit dissoldre's. Els nefastos resultats de les diferents eleccions on s'ha presentat sola, haver abandonat el vaixell del procés, les baixes de militants, la fuga de polítics de primera línia que han anat a Demòcrates de Catalunya o al PDECAT i, sobretot, els deutes econòmics que ofeguen la formació, han estat els motius de la mort d'UDC.\nRamon Espadaler, secretari general d'Unió\nramon espadaler, udc, unio democratica de catalunya\nEls consellers nacionals d'Unió Democràtica han apostat "d'una manera unànime i assumint la realitat actual d'Unió", per crear "si cal" una nova formació política, amb vista a les pròximes eleccions al Parlament, "que poden ser a principis o finals de l'any que ve, i les municipals". Així ho ha explicat el secretari general del comitè de govern del partit, Ramon Espadaler, a la sortida del consell celebrat aquest matí davant la militància. Espadaler ha afegit que si Unió "com a instrument ja no serveix a causa de la seva situació, cal trobar un nou instrument". El líder socialcristià ha destacat que no se senten representats per cap altra formació política però s'ha obert a "col·laborar" amb altres formacions de l'arc liberal i socialdemòcrata.\nAquest dilluns UDC feia 85 anys\nEspadaler ha recordat que Unió, que dilluns farà 85 anys d'història, ho tindrà difícil per ser útil i poder-se presentar a les eleccions, i per això cal trobar "un nou instrument". El líder socialcristià ha recordat que la seva formació s'integra en la democràcia cristiana i que no s'identifica ni amb el liberalisme ni amb la socialdemocràcia "per bé que és capaç de col·laborar-hi a partir del que comparteix".\nLa fundació, resisteix\nEl secretari general ha detallat que els consellers nacionals veuen bé utilitzar la fundació d'Unió Inheca (Institut d'Estudis Humanístics Miquel Coll i Alentorn), un 'think-tank' que caldrà "rearmar amb la incorporació de més persones", i alhora reflexionar sobre "la forma que ha de prendre la nova formació política".\nUn deute milionari\nQuan es va separar de CDC, Unió va haver de sumar 3,2 milions als 16,2 que ja es devien a entitats de crèdit, cosa que s'aproparia a 20 milions d'euros. També, durant mesos, hi ha hagut 21 persones en plantilla que se'ls devia dos o tres mesos de sou generant malestar al partit, ja que la direcció els va comunicar que desconeixia quan podria fer-ho. La solució, tancar la paradeta.\nHerrera Poble Nou\n25 de març de 2017, 11.21 h\nSoc l'Herrera i us tinc que dir que nosaltres vàrem ser més espavilats, ens vam enganxar com una paparra al comuns i podemites, i ara ells pagaran el nostre deute hahaha i semblàvem tòtines eh? No se quant de temps tardaran en adonar-se però de moment estem vius com a rates, que en cas s'enfonsament! Doncs salvarem a un altre gos. Cerilluuuu, que malament t'ho has muntat.\n7 de novembre de 2016, 16.55 h\nDoncs que tanquin no ens fan falta.\n7 de novembre de 2016, 08.32 h\nEls traïdors con els durans directes a l'Antènora, zona especialment reservada per a ells segons l'Infern del Dant de la Divina Comèdia.\nLlegiu "L'esperpèntic Estat espanyol" a www.monsieurdevoltaire.wordpress.com a on es parla d'això.\n6 de novembre de 2016, 10.22 h\nLa majoria per amagar la corrupció.\n6 de novembre de 2016, 10.20 h\nMolt bo, Synera\n6 de novembre de 2016, 10.14 h\nOn es la rata més gran d'Unió ?\nÉs la primera que va abandonar el vaixell\nQui et pagarà el Palace ara ?\nEspanya no paga als traïdors, oi Duran ?\n6 de novembre de 2016, 08.39 h\nEl que volia ser ministre passarà a la història com un farsant que va enfonsar el partit a base d'enganys que no va arribar enlloc. Mentre ell vivia com un rei, va saber vendre una imatge respectable i moderada fins que li va caure la màscara que cobria la seves impudícies i traicions.\nQue deixà? Deutes.\nA tot porc li arriba Sant Martí.\n6 de novembre de 2016, 08.08 h\nTancar la paradeta, sí senyor; això és el que mereixen. I que paguin els deutes de les seves butxaques; en cas contrari, passarà com sempre: els haurem de pagar tots nosaltres, que no volen veure'ls ni en pintura.\n6 de novembre de 2016, 07.43 h\nDes del març de 1931 ESQUERRA REPUBLICANA duu el mateix nom que encara avui representa el partit.\nPer què hi ha partits que necessiten o volen canviar de nom?\nÉS UNA PREGUNTA. Naturalment, jo en tinc el que crec n'és una resposta correcta, però opino que cadascú ha de buscar aquesta resposta en el marc del seu propi pensament.


El bloc de les piles: ELS JASPS TAMBÉ CUINEN (1a part)!\nELS JASPS TAMBÉ CUINEN (1a part)!\nQui diu que el jovent no valora la bona cuina, no cuina i no sap cuinar?\nLes Piles està replè de gent jove que li agrada menjar bé, que cuina i que, fins i tot, li queden uns menjars ben deliciosos. Una mica d'un i una mica de l'altre aquí tenim un primer plat, un segon, uns postres i un acompanyament que configuren la primera part de Els Jasps també cuinen!.\nEl Xavi, el Daniel, l’Esther i el Llorenç ens fan arribar una de les seves receptes preferides. Potser si féssim un dinar o sopar amb aquesta combinació acabaríem massa tips, però vosaltres teniu la llibertat de fer-les servir amb les combinacions que trobeu més apropiades.\nXavi Roca Trull\nSofregir a banda els bolets.\nEn una cassola sofregir la ceba amb una mica de mantega.\nQuan la ceba està daurada, afegir-hi l'arròs fins que aquest quedi transparent. Anar-lo remenant perquè no s’enganxi.\nAfegir un got de vi i esperar a què l’arròs se’l begui.\nAnar afegint, poc a poc, el brou a l’arròs fins que aquest quedi cuit.\nPer últim, afegir el formatge parmesà ratllat i els bolets. Remenar la barreja i llest per ser servit.\nFILET DE PORC A LA SAL AMB SUAU DE PATATA I CREMA D’AMETLLES\nDaniel Hernández Montalà\n800 g de sal gruixuda\nCol·locar una base de sal prèviament barrejada amb la clara d’ou a la safata del forn. Afegir-hi el filet de porc a sobre, tot cobrint-lo amb la resta de sal.\nPosar-ho al forn a 180 graus uns 20 minuts. Tot i que el temps depèn del pes del filet.\nMentrestant, bullir les patates. Quan ja estiguin fetes, passar-les per la batedora amb oli d’oliva i nata.\nHavent fet el suau de patata, començar a preparar la salsa d’ametlles. Posar la crema de llet a la paella i esperar que arrenqui el bull.\nQuan bulli afegir-hi la picada d’ametlles prèviament torrades i fer reduir la salsa fins que agafi consistència.\nEs pot servir el filet de porc amb una mica de crema d’ametlles pel damunt i una mica de suau de patata al costat.\nQUELIS DE PARMESÀ I ORGENGA DE CA LA MARCELINA\nEsther Alcaraz Cadens\nIngredients massa principal\n250 g farina normal\n100 g farina integral\nPrimer de tot, barrejar les farines en un recipient i afegir-hi la sal. Per altra banda escalfar l’aigua fins que quedi tèbia per tal de dissoldre el llevat fresc.\nAl recipient de les farines fer un volcà i al centre tirar els olis i l'aigua amb el llevat ben dissolt i barrejar-ho tot amb una cullera de fusta.\nUn cop la massa sigui manejable, passar-la al marbre i amassar-la fins que tot estigui ben barrejat. Fer una bola amb la massa, posar-la en un recipient, tapar-la amb film transparent i deixar que llevi fins que dobli el seu volum.\nEl següent pas és col·locar la massa sobre el taulell i pastar per treure l'aire. Observar que no és una massa enganxosa i que, per tant, no cal posar farina ni al marbre ni enlloc. Aquest és el moment de condimentar les galetes salades amb l’ingredient que es desitgi (nosaltres hi afegim bastant de parmesà i orenga). Cadascú pot adaptar-les al seu gust.\nEstendre amb el corró fins que tingui un gruix d’entre tres o quatre mm, més o menys. Aleshores ja es pot anar tallant la massa amb el motlle que es desitgi (s’aconsella un semblant a la forma de les Quelis). I tallar les galetes el més juntes possible per tal d’aprofitar bé la massa i no amassar-la més de tres vegades (les restes que quedin obviar-les ja…).\nUn cop les Quelis estan tallades, escalfar prèviament el forn a 170º.\nAquest és el moment d’anar-les col·locant a la safata de reixes del forn, sobre un paper vegetal i punxar-les amb una forquilla.\nQuan el forn està calent, posar la safata de Quelis durant 35-40 minuts. Després, refredar-les ràpid sobre el marbre i condimentar amb sal Maldon al gust.\nMATÓ DE LLET DE CABRA\nllet de cabra fresca\nPosar la llet de cabra en un pot, cassó o olla i fer-li arrencar el bull.\nUn cop hagi arrencat el bull, posar-hi un bon raig de vinagre i remenar. Veure que es van formant grumolls i que es va separant la part sòlida de la part líquida. Si veieu que no es formen els grumolls podeu afegir-hi més vinagre.\nUn cop els grumolls ja siguin ben grossets es procedirà a colar la barreja. Posar un drap de cotó humit, de forats petits, al damunt d’un escorredor, tirar la barreja i esperar que es vagi escolant la part líquida.\nUn cop més o menys escorreguda l’aigua, agafar les puntes del drap, cargolar-les i estrènyer-les una mica per acabar de fer sortir l’aigua.\nAl desenrotllar el drap, quedarà una espècie de panet de mató. Deixar refredar i posar a la nevera.\nEl mató es pot menjar sense cap acompanyament, o bé acompanyat de mel i nous, o de qualsevol melmelada per postres.\nPerquè encara que ja faci ben bé 19 anys d'aquell famós anunci dels JASP i, malgrat tots els matisos possibles, els joves continuen sent “joves més que suficientment preparats”. Almenys els de les Piles!\n JASP (Jóvenes aunque sobradamente preparados). Acrònim forjat amb l’espot publicitari del cotxe Renault Clio l’any 1995.\nPodeu veure un dels espots publicitaris al següent enllaç: http://www.youtube.com/watch?v=_gpfEC0rKFY.\nD’aquest acrònim sorgeix l’etiqueta de generació JASP, per caracteritzar y designar als joves dels principis dels anys noranta. Tot i així, avui dia, molts qüestionen de valent la veracitat d’aquest terme per tal de definir els joves dels anys noranta. Aquí en teniu un article bastant interessant: http://davidjimenezblog.com/2012/10/17/la-nueva-generacion-jasp-jovenes-aunque-sobradamente-perezosos/\nPublicat per El blog de les Piles a 20:41\nEtiquetes de comentaris: Llom a la sal, Mató, Quelis, Receptes de cuina, Rissoto de bolets


- Enviaments, històries, sucessos | Olenka Macassi\nEnviaments, històries, successos\nInstal·lació interactiva, fotografia, texte\nSèrie de fotografíes i textes sobre dos llistons de fusta contraxapada\nLlistons: 1.50m c/u. Fotografies: 13x9cm c/u\nEnviaments, històries, sucessos consisteix en una investigació al interior del Servei Postal de Lima (SERPOST), per la recuperació i reenviament de correspondènces no entregades i que es troben emmagatzemades dins l'arxiu. Enviaments, històries, sucessos és una extensió a propòsit (del projecte previ Correspondències (2017-2019), en el que es busca aprofondir en el context social i polític de les correspondències trobades des d'un imaginari visual i textual.\nA això se sumen un conjunt de cartes del que el seu reenviament en el present resulta ja impossible a causa de la inexistència de la direcció que posseeixen.\nMitjançant una proposta pedagògica, processual i participativa es busca obrir un enllaç entre cada correspondència i el context que va impedir la seva entrega i que a més determina el seu sentit.\nLa investigació aprofundeix en els canvis polítics a Peru entre els anys 1940 i 1970, període caracteritzat per dos fluxos migratoris importants (1940/1950) del camp a la ciutat de Lima. I també, posteriorment, per l'inici de govern del general Juan Velasco Alvarado (1968), que portaría un conjunt d'iniciatives nacionalistes amb fortes reformes en l'àmbit cultural i polític, marcades principalment pel reconeixement i la recuperació d'arrels culturals prehispàniques. Tots dos esdeveniments, marcarien una producció important en l'imaginari del país en aquell temps: imatges de premsa o publicitat de l'estat, però tambe deixaría rastre en les cartes i correspondències emeses durant aquell temps; com una projecció de la subjectivitat personal, entre desig de progrés i anàlisi de l'entorn des d'una perspectiva cultural.\nAl llarg de la paret, es troben dues línies parallles d'arxius; sobre la línia superior hi ha un registre fotogràfic de façanes de les cases corresponents a les cartes recuperades que mai van arribar, però que jo les vaig deixar. I imatges en blanc, com una forma de representar les adreçes ara inubicables i inexistents on no vaig poder deixar les correspondències.\nAl revers (ja sigui en les que porten imatge i les que no) es develará el contingut de la carta com un indici de l'context en el qual va ser escrita.\nAl lliston d'abaix, tambe es troben correspondències on les seves adreçes no existeixen, però a diferència de aquelles que tenen les portades blanques de dalt, les de abaix a la portada tenen una imatge corresponent a material publicitari (diaris, revistes), de l'epoca de quan va ser enviada; fotografies que guarden una estrcita, i intuïtiva relació amb el texte que porta darrere.


Els MOOC: Pros i contres d'un sistema que apropa la universitat al gran públic - educaweb.cat\nEls MOOC: Pros i contres d'un sistema que apropa la universitat al gran públic\nMalgrat la seva recent creació, els cursos massius oberts i en línia ("Massive Open Online Courses", MOOC) gaudeixen d'un notable èxit a diversos països –l'Estat espanyol inclós-. En aquest reportatge parlem amb alguns dels seus protagonistes -usuaris, docents... -, amb l'objectiu d'explorar els pros i contres d'aquest nou i revolucionari sistema educatiu "a la carta", que ha arribat per quedar-se, però que encara alberga uns quants interrogants sobre la seva eficàcia.\nDaniel Romaní. Escriptor i periodista. Col·laborador d'Educaweb\nLluny de quedar estancada, la universitat busca noves fórmules per adequar la seva doble missió de docència i recerca al segle XXI. Una de les fórmules més reeixides, de creació recent, són els MOOC, cursos massius, online i "a la carta", oferts per la universitat, que empren a fons eines multimèdia (vídeos online, textos, participació en fòrums, tests per avaluar, etc.). Sens dubte, la seva gratuïtat i el fet que es realitzin mitjançant Internet expliquen en bona mesura la bona acollida que han tingut.\nRachel Nelson, responsable de projectes de DEP Institut, ha participat recentment com a alumna, per interès personal i professional, en dos MOOC sobre salut pública i polítiques públiques. "Ha estat una experiència molt estimulant. Crec que els MOOC són una bona forma tant per tenir un primer contacte amb determinades matèries com per aprofundir en un tema concret per al desenvolupament professional", assegura Rachel. "No obstant això, encara és aviat per valorar el seu abast, doncs segueixen avançant en quant a tecnologia i funcionalitats. Estan creant el seu propi espai dins de l'àmbit de l'educació i de la formació", subratlla Rachel, i recorda que "poden ser aplicats de diverses maneres dins de la universitat; poden ser utilitzats, per exemple, en la classe del revés ("Flipped Classroom"), en la qual es transmet el coneixement i s'explica la matèria online a casa i es traslladen a l'aula les tasques, les activitats i la resolució de dubtes amb el professor".\nEina ideal per a la formació contínua\nEls MOOC són una eina ideal per a la formació contínua. "Qualsevol persona pot seguir un MOOC, sempre que tingui els coneixements previs necessaris. Això obre moltíssim el camp de la formació, i permet, d'una banda, un nou tipus de formació permanent al llarg de la vida, i per una altra, al professor, li possibilita oferir formació fora del seu estricte camp de coneixement; ja que sovint, el sistema li restringeix la seva activitat. Els MOOC proporcionen, doncs, llibertat d'actuació al docent", afirma Miquel Duran, que ha coordinat un MOOC sobre Comunicació científica a la xarxa a la Universitat de Girona. Duran reconeix que "encara que sovint utilitzem les noves eines que ofereix Internet, i tractem d'estar al dia en les tècniques eficients per desenvolupar material d' e-learning, muntar un MOOC ens ha suposat un veritable exercici de reflexió sobre el que significa l'ensenyament no presencial".\nEls MOOC permeten una democratització del coneixement. No obstant això, Miquel Duran recorda que "tenen sobretot fidels seguidors, igual que succeeix amb tota formació, en les persones més "animades", les que ja estan formades i encara en volen més. És necessari que els MOOC (i tota la formació) vagin dirigits també a la gent que no forma part de l'elit, sigui per capacitats personals, perquè no estan familiaritzades amb la xarxa com a element per a la formació, o per altres raons. Els MOOC han de contribuir decisivament a reduir l'escletxa digital". Rachel Nelson subscriu aquesta idea: "Els MOOC tenen molt potencial, el potencial de ser massius (de moment, el rècord d'alumnes d'un MOOC és de 180.000, però no hi ha límit) i oberts a tothom. Aquest potencial fa possible una democratització del saber, però s'hauria de fomentar l'arribada dels MOOC als col•lectius amb més necessitat per fer realment efectiva aquesta democratització", afirma Nelson.\nCom s'avaluen els coneixements?\nEls MOOC no permeten avaluar els coneixements adquirits, diuen algunes veus crítiques. Però no és del tot cert. D'una banda, en alguns d'ells es realitzen proves tipus test, i per un altre, els propis estudiants poden valorar-se entre ells. És habitual que els companys de curs es recolzin en fòrums online. "Corregir i valorar treballs d'una altra persona també és una activitat d'aprenentatge, i molt bona! Per part de l'equip docent, el fet de no haver de corregir treballs implica alliberar-se d'una tasca més aviat rutinària, i per tant pot destinar el seu temps a altres tasques", diu Miquel Duran, de la Universitat de Girona.\n"Els MOOC permeten a un professor o a un equip docent sortir de dues fronteres: d'una banda, pot muntar un curs de qualsevol tema, sense limitar-se a l'àrea clàssica del seu coneixement. D'altra banda, s'obre al món: només l'interès, rellevància i atractiu del curs (i la seva promoció, per descomptat!) comportaran més o menys alumnes. D'alguna forma es pot dir que els professors, fins ara emprenedors de la recerca, passen també a ser emprenedors en temes de docència", sosté Duran.\n"Els MOOC emergeixen i prenen força en un moment en el qual els universitaris desitgem canviar el model clàssic d'ensenyament i no comptem amb el suport clar de l'administració ni amb lideratges ben definits a les universitats que apostin nítidament per la docència", diu Carmen Fernández Morante, professora titular de didàctica i organització escolar de la Universitat de Santiago de Compostel·la, que ha estat fins fa poc vicerectora de titulacions i PDI del mateix centre.\nFernández Morante subratlla que "no podem concedir-li tant poder als MOOC -almenys tal com estan sent concebuts actualment- i dipositar en ells falses expectatives com que poden transformar els models d'ensenyament i "alliberar-se de la cotilla" de les plataformes institucionals". Els MOOC han de combinar-se, segons Fernández Morante, amb altres fórmules: "Amb la diversitat de tecnologies disponibles (plataformes, xarxes socials, "programari" social, tecnologies ubiqües i mòbils, i -portfolios, sistemes d'emmagatzematge icloud…), avui dia és possible desenvolupar entorns virtuals de formació flexibles, oberts i potents que combinin l'eficiència en l'ús dels recursos, la diversificació de continguts i propostes d'interacció, i l'equilibri entre l'aprenentatge formal regulat i desregulat". Fernández Morante subratlla que "els MOOC estan marcant els dissenys d'Entorns Personalitzats d'Aprenentatge (PLE) i que de moment no han estat suficientment explotats i interioritzats a les universitats, quan curiosament existeix coneixement científic que avala la seva pertinència. Aquí han d'encaminar-se una bona part dels esforços de la docència a la universitat".\nUna bona fórmula per tenir un primer contacte amb determinades matèries\nEl fet que els MOOC es dirigeixin a un públic molt ampli pot ser considerat, per a alguns, com un element negatiu; certament, el seu necessari caràcter didàctic no permet proporcionar informacions excessivament complexes. Malgrat això, són una bona fórmula per tenir un primer contacte amb determinades matèries. "Ben plantejats, plantejats de forma híbrida amb l'ensenyament presencial, els MOOC poden servir perquè els joves estudiants o els adults s'introdueixin en temes que ara mateix no tenen cabuda en els currículums. Per exemple, és difícil trobar una assignatura de Dret a Batxillerat. Un MOOC per a estudiants de Batxillerat seria molt adequat", opina Miquel Duran.\nAssistim a una revolució en l'educació? Els MOOC són el final del paradigma de la formació clàssica o de la universitat tal com la concebem actualment? És cert que la seva efervescència ha desplaçat diversos actors del sistema educatiu. No obstant això, enfront d'algunes veus que prediuen la fi de la universitat, cal recordar que aquesta institució combina, per essència, formació i recerca, i els MOOC són sobretot formació. A més, la universitat es fonamenta intensament en la interacció entre professors i alumnes, i en vivències i experimentacions pràctiques i properes, la qual cosa els MOOC rarament poden materialitzar. Caldrà tornar a preguntar a aquests i a altres protagonistes dins de pocs anys per verificar l'autèntic calat i utilitat dels MOOC.


About: Andreu Sotorra i Agramunt\nAndreu Sotorra i Agramunt (Reus, 28 de juny de 1950) és un escriptor català en llengua catalana. Fins a l'actualitat, ha publicat vint-i-cinc llibres en llengua catalana, la majoria de novel·la breu i contes, alguns en constant reedició. Ha obtingut diversos premis literaris de narrativa curta i de novel·la. Ha estat traduït a l'italià, el castellà, el gallec i l'euskera. És pioner en la publicació en català de novel·les en suport digital. És periodista cultural de premsa escrita i ràdio, especialitzat en l'àrea de teatre, i crític literari.\nAndreu Sotorra i Agramunt (Reus, 28 de juny de 1950) és un escriptor català en llengua catalana. Fins a l'actualitat, ha publicat vint-i-cinc llibres en llengua catalana, la majoria de novel·la breu i contes, alguns en constant reedició. Ha obtingut diversos premis literaris de narrativa curta i de novel·la. Ha estat traduït a l'italià, el castellà, el gallec i l'euskera. És pioner en la publicació en català de novel·les en suport digital. És periodista cultural de premsa escrita i ràdio, especialitzat en l'àrea de teatre, i crític literari. (ca)\nAndreu Sotorra i Agramunt (ca)


Carnet de camió a Darnius - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet de camió a Darnius\nEstàs buscant una autoescola amb garanties per treure't el Carnet de camió a Darnius? Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet de camió a Darnius\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet de camió a Darnius? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


Versos Lliures: Versos Lliures presenta 'Assumiràs la veu', un clam de poemes per la llibertat\nVersos Lliures continua apostant per donar lloc a grans veus que es fan presents en espais petits i que ofereixen al públic grans vetllades col·lectives. El següent recital d'aquest 2015 serà el proper dia 30 de maig, amb el recital de presentació d'Assumiràs la veu (Ed. Terrícola, 2014), un clam de llibertat fet matèria poètica. El llibre, editat amb cura per Terrícola, és una antologia que aplega 33 poetes d'arreu dels Països Catalans que han escrit 33 poemes per la llibertat i per independència. Combat, poesia, mots, versos i lluita en donaran la mà en un vermut que també commemorarà el 77è aniversari del bombardeig feixista a Granollers.\nAssumiràs la veu és una aposta per donar veu a la llibertat des del món poètic català. És l'oportunitat de mullar-se, de dir, de defensar idees, de creure en la revolució del vers i en la il·lusió de la paraula que fa del poble una entitat sobirana. "En aquests moments políticament i socialment transcendents per a la nostra nació, els creadors de la paraula han de tenir una plataforma per a poder dir". I, d’aquesta manera, poder sumar la seva veu a la del clam majoritari "d’un poble que vol ser escoltat i que camina decidit" cap a la seva llibertat. Des de l'Esquerda i des de Versos Lliures creiem que no no hi ha millor aposta que unir els nostres camins en un recital que esperem que sigui memorable.\nPer això, us esperem el proper 30 de maig a les 12:30h. a l’Olla, bar de Roca Umbert de Granollers (C/ Enric Prat de la Riba, 77).\nEtiquetes: edicions terrícola, granollers, versos lliures


Princeses, mems i eBay: el nou món d’en Ralph\nEl productor Clark Spencer presenta ‘En Ralph trenca internet’, l’aposta animada de Disney del 2018\n4 min. Barcelona 13/06/2018 20:25\n651x366 El Ralph i la Vanellope descobreixen internet en la seqüela d’En Ralph el destructor. / DISNEY El Ralph i la Vanellope descobreixen internet en la seqüela d’En Ralph el destructor. / DISNEY\nPer dissenyar el món de Frozen, els animadors de Disney van viatjar als fiords noruecs. En el cas de Zootròpolis, els dibuixants van fer un safari a l’Àfrica per observar la fauna selvàtica. Però per preparar la seqüela d’ En Ralph, el destructor (2012) l’equip creatiu va escollir un lloc molt menys exòtic: l’edifici One Wilshire de Los Angeles, un dels nòduls de connexió d’internet més grans del món, ple a vessar de cables que canalitzen bona part del trànsit de la xarxa als Estats Units. Té sentit: en la nova aventura d’en Ralph i la Vanellope, que arribarà als cinemes el 5 de desembre, abandona el saló recreatiu de la primera entrega per explorar els confins d’internet.\nAprofitant que aquests dies se celebra a Barcelona la convenció de distribuïdors Cineuropa, el productor Clark Spencer va presentar ahir a un grup de periodistes algunes escenes d’ En Ralph trenca internet, incloent-hi una versió íntegra de la reunió de princeses Disney que ja apareix en un tràiler de la pel·lícula que ha fet furor entre els fans. “És una escena important de la pel·lícula, el moment en què la Vanellope pren consciència de la seva identitat”, comenta Spencer, que s’ha afanyat a matisar que l’Elsa, la Blancaneu, la Pocahontas i la resta de princeses Disney que hi surten “no són les oficials”, sinó “avatarsonline”. “Però per al doblatge hem aconseguit les veus originals de totes les actrius que encara són vives -deixa caure Spencer-. Va ser increïble veure com reprenien uns personatges que feia anys o dècades que no interpretaven”.\nA En Ralph trenca internet els dos personatges de videojoc recorren la xarxa buscant un recanvi de l’ arcade de la Vanellope. La plasmació de l’univers virtual que han fet els animadors promet: una gran megalòpoli interconnectada poblada per usuaris d’internet i habitants digitals plena de webs, xarxes socials... i spam. “Explorem tots els vessants de la xarxa -diu Spencer-. Internet connecta la gent, però també té un costat fosc. Hi ha una escena en què els personatges entren en una secció de comentaris i el que hi troben no és bonic”.\nEn una escena, el Ralph i la Vanellope liciten a eBay pel recanvi de l’ arcade de la Vanellope. La presència destacada de la casa de subhastes virtual i d’altres gegants online com Google planteja el dubte de fins a quin punt s’està fent emplaçament de producte. “Vam parlar de si volíem fer servir marques reals o falses i ens vam decantar per treballar amb les autèntiques -explica Spencer-. No és que busquéssim la manera d’introduir eBay en la trama, sinó que era el que encaixava millor en la història”. Sigui com sigui, a eBay deuen estar molt agraïts per la publicitat gratuïta. “Segurament -admet el productor-, però no hi ha cap intercanvi comercial entre Disney i les companyies que hi apareixen”.\nEls directors d’ En Ralph trenca internet tornen a ser els de la primera part, Phil Johnston i Rich Moore, tot i que llavors Johnston només firmava el guió. Actualment treballen contra rellotge amb un grup de 440 persones per enllestir la pel·lícula a temps per a l’estrena. Disney acostuma a fer seqüeles per al mercat de vídeo, però no per a la gran pantalla. “Estàvem enamorats dels personatges, però necessitàvem una gran idea. Portar-los a internet va ser la clau que ens va fer decidir a tirar endavant el projecte”, diu Spencer, i és evident que s’ho han passat bomba jugant a recrear els mems de gatets o jugant amb el text predictiu dels cercadors. Això sí, l’exploració d’internet té uns límits marcats: “No hi ha referències al porno”, afirma el productor. Paraula de Disney.


Menjar humit per Gats de Tonyina amb Sardina - Retorn\nMenjar humit per Gats de Tonyina amb Sardina\nMenjar humida per a gats amb ingredients 100% naturals de Tonyina amb sardines. Sense cereals, sense gluten, sense soja i sense transgènics. Sense Cereals (Grain Free)\nTonyina amb Sardina llauna Caixa 18x80gr\nAmb Sardines Atlàntiques que conté una font natural de Taurina. Calci i Fòsfor, que ajuden a mantenir unes dents i ossos sans.\nAmb ingredients Naturals, tonyina i sardines trossejades, no triturades.\nComposició: Llom de Tonyina 35%, Sardina 17%, Aigua*.\nComponents analítics:: Proteïnes Brutes 13%, greixos Brutes 1%, Fibres Brutes 1%, Cendres Brutes 1,5%, Humitat el 82%\nEnergía Metabolitzable:65 kcal / 100g.\nVisitacio Ayuso Marente\nEls encanta. A més són de molt bona qualitat. 🐈⬛🐈😍\nAls meus gats els encanta i és menjar de molt bona qualitat\nEstic encantada amb el que els ha agradat als meus gats aquesta llauna.\nles millors llaunes\nEs torna boja amb aquest menjar ... a més de ser molt natural, sense additius ni conservants.\nEstaria molt bé que ampliessin una mica la gamma de sabors. A la reina no li va bé la carn, així que només menja la varietat marina\nBé però ..\nLa gateta el menja a gust normalment ... però el producte és una cosa variable, de vegades més seca i no li apatece tant, altres vegades més líquid ...\nLi dono al meu gat diferents llaunes de menjar humit, però aquesta és una de les que més li agrada o la que realment més li agrada. Es veu molt natural i li sembla irresistible.\nNo l'he provat però per la qualitat d'ingredients, textura i olor, crec que seria apta per al consum humà. Observo que la proporció de la 2a ingredient és alta (17% de sardina contra 35% de tonyina, en les altres varietats la proporció és de 40% tonyina amb 4-8% del que un altre) suposo que pel fet que són dos peixos molt compatibles entre si. A la meva gata li encanta i això que és exigent i maniàtica amb el menjar.\nA la meva gata li agraden les llaunes amb trossos per esmasticar no el mousse i aquest és mes tipus pate i no el vol\nMenjar 100% natural.\nSempre busco qualitat per alimentar la meva gata i això es nota en la seva Salut. Prefereixo invertir en aliments de qualitat abans que veure-malalta i per aquest costat Retorn és el que em brinda.


L'edifici noucentista, obra d'Enric Sagnier, és propietat de Núñez i Navarro i es destinarà a oficines\nMarta Casals Torres | dijous, 9 de febrer del 2017, a les 15.07\nEls descencents del doctor Enric Cera, un dels fundadors del RACC i un dels primers (diuen) a visitar els seus pacients en cotxe – amb matrícula B-28, van conservar la torre fins a l’any 2006 tal com l’arquitecte Enric Sagnier l’havia construït, a principis de segle XX. Això fa que, un cop dins, el temps sembli que s’hagi detingut. La casa conserva molts dels elements originals, com la majestuosa escala de marbre i fusta coronada per un gran vitrall de colors, o l’antiga sala de música amb oratori inclòs, on la família Cera celebrava fins i tot la missa del gall per Nadal.\nL’edifici que va dissenyar Enric Sagnier a Sant Gervasi-Galvany és noucentista i d’estil alpí, és a dir està inspirat en l’arquitectura dels Alps suïssos i pensat com una residència d’estiueig. L’obra de Sagnier és una gran desconeguda encara a la ciutat, tot i tenir-hi més de 500 obres construïdes, algunes de tant rellevants com el Palau de Justícia.\nNúñez i Navarro va començar a rehabilitar l’edifici l’any 2014. L’adquisició i rehabilitació de la finca li ha suposat una inversió de prop de vuit milions d’euros. Ara la torre Enric Cera es destinarà íntegrament a oficines.\n— edificis històrics — rehabilitació\nEl Ballet Preljocaj debuta al Gran Teatre del Liceu\nÀrtic: Les sonates de l’Albert Galceran\nÀrtic: Entrevista a Laura Aubert i David Verdaguer\nÀrtic: Música íntima maridada amb un bon àpat\nÀrtic: Tots els detalls del concert de ‘Casa nostra, casa vostra’


Art and life, by Mireia Rosich: Enric C. Ricart, perquè xilografia\nEnric C. Ricart, perquè xilografia\nM'han demanat que faci el pròleg d'un llibre sobre Ricart. No he pogut evitar decantar-me a parlar de la tècnica. Encara que faci de mal dir, per mi, ser el gravador del Noucentisme, ha estat la seva grandesa i alhora la seva condemna. Perquè Noucentisme ja implica una estètica molt determinada, però dedicar-se al gravat enlloc de l'oli... era complicat. En aquest nostre petit país, el gravat no té consideració d’art en majúscules, el suport en paper no té el preu de les teles en el mercat de l’art, les diferents tècniques de l’art gràfic són desconegudes per la immensa majoria del públic, i els llibres de bibliòfil són per una minoria.\nEl gravat requereix molt d’ofici. I dins d’aquest món, Ricart es va decantar, a més per la xilografia, on la gama de grisos només es pot fer amb trama, a diferència, per exemple, de l’aiguatinta o la litografia que et permeten més matisos. La seva singular manera de ferir la planxa de boix amb els burins, requereix d’una elevada i experta destresa tècnica, de la qual es difícil fer-se al càrrec si no ho has intentat mai. Quan veus les planxes originals treballades, com les que tenim al museu, hom es pot fer a la idea de la filigrana gairebé d’orfebre. Aquests petits trossos de fusta que et caben en el pom de la mà, contenen sempre un dens imaginari. Aconseguir llums, obres, volums, composicions, perspectives i distàncies, requeria una acurada planificació, coneixement i molt de mà avessada. D’aquí la insistència de Ricart a no tocar mail el format ni el tamany dels originals.


AQUELLS POETES: "Inici de campana" - Bartomeu Roselló-Pòncel\n"Inici de campana" - Bartomeu Roselló-Pòncel\nBartomeu Rosselló-Pòrcel (Palma, 3 d'agost de 1913 - El Brull, 5 de gener de 1938) fou un poeta i traductor mallorquí.\nDe família modesta, va estudiar el batxillerat a l'Institut de Palma, on fou deixeble de Gabriel Alomar i Villalonga. Va publicar nombrosos articles de caràcter cultural a la seva joventut.\nEstudià Filosofia i Lletres a Barcelona. Fou deixeble de Carles Riba i de Joan Coromines i condeixeble de Salvador Espriu, a qui va dedicar Imitació del foc i amb qui va mantenir una estreta relació. Vivia a la Residència dels Estudiants de Catalunya, on organitzà la biblioteca i dirigí les edicions de poesia. El 1930 publicava l'Antología de poetas mallorquines. Va mantenir una breu però intensa relació amb el poeta Joan Llacuna.\nEs traslladà a Madrid per enllestir el Doctorat, i exercí a l'Escola Plurilingüe. A Madrid aprengué l'ofici de tipògraf i entrà en relació amb el grup de la revista Cruz y Raya, amb el qual féu plans per publicar-hi una secció sobre lletres catalanes. Però el va sorprendre la Guerra Civil, quan feia oposicions a càtedra d'Institut, i retornà a Barcelona. S'allistà a l'exèrcit republicà, però la seva delicada salut el va mantenir allunyat dels combats.\nMalalt de tuberculosi, va ingressar al sanatori del Brull, a Osona, on va morir el 1938, quan només tenia 24 anys. Aquesta mort prematura el convertí en símbol d'una generació perduda, i en els primers anys de la postguerra el seu nom va ser venerat i la seva obra gairebé mitificada.\nL'obra de Rosselló-Pòrcel és breu, però densa. Nou poemes (1933) i Quadern de sonets (1934) són les primeres provatures poètiques i s'hi poden veure les influències de l'Escola Mallorquina i de Gabriel Alomar.\nEl tercer volum, ja pòstum, significa la culminació de la seva poètica i li valgué la justa fama i la consideració d'haver trencat amb el malefici paisatgístic i tradicionalista de l'Escola Mallorquina. De fet, Imitació del foc (1938) el converteix en el primer poeta mallorquí que pertany de ple al segle XX.\nEl mes de juny de 2012 es publica una antologia de les seves tres obres anteriors on s'apleguen els moviments literaris que ha reflectit en els seus poemes. Aquesta antologia, titulada Tempestat de flama, és una clara representació dels poemes de l'autor en els seus anys de vida fins a l'any 1938 en què va morir de tuberculosi.\n- fora porta - de tarda.\nPublicat per Artur Álvarez i Boix, cantautor, poeta i altres menesters creatius. a 7:50\nEtiquetes de comentaris: Bartomeu Rosello\n"Cel d'Orió" - Perejaume\n"A Joan Miró" - Albert Manent\n"L'altre cel" - Antoni Canu\n"Viatge" - Mariola Nos


Soc llogater i el meu habitatge pertany a un particular — Ajuntament de Rubí\nSoc llogater i el meu habitatge pertany a un particular\nSou a: Inici / La teva ciutat / Habitatge / Soc llogater i el meu habitatge pertany a un particular\nSi el vostre pis és d’un petit propietari, heu de negociar i arribar a un acord pactat. També podreu acollir-vos a ajudes i/o préstecs.\nEls llogaters en situació de vulnerabilitat podeu sol·licitar al propietari l'ajornament temporal i extraordinari en el pagament de la renda. El termini per a sol·licitar-lo finalitza el 2 de juliol de 2020. La propietat respondrà com a màxim en set dies laborables, detallant les condicions d'ajornament o de fraccionament del deute que accepta o, si no, les possibles alternatives que planteja.\nDocument per demanar la moratòria a un petit propietari\nQuan siguin els arrendadors els que, per iniciativa pròpia o després d'una negociació, decideixin no cobrar alguna quota de lloguer o proposar una moratòria als seus inquilins, el millor és plasmar-ho per escrit perquè no hi hagi malentesos quan se superi la crisi: signar un annex al contracte, establint quines modificacions es faran al pagament i detallant la data i els termes de la rebaixa o la moratòria.\nA continuació teniu alguns models de documents per poder formalitzar els acords:\nDocument per formalitzar la condonació total de la renda de lloguer\nDocument per formalitzar la condonació parcial de la renda de lloguer\nDocument per pactar una moratòria en el pagament de la renda de lloguer\nDocument per pactar una reducció en la renda de lloguer\nDavant la impossibilitat que les dues parts coincideixin en persona per signar el document, convé plasmar-ho, almenys, per correu electrònic.\nEn qualsevol cas, els arrendataris i arrendadors podeu establir lliurement aquells acords que facilitin el pagament de les rendes de lloguer, motiu pel qual es recomana contactar el més aviat possible per evitar arribar a situacions d’elevat deute, difícils de resoldre posteriorment.\nTanmateix, si la part arrendadora no accepta cap acord de reducció o moratòria, els inquilins en situació de vulnerabilitat podreu tenir accés al programa de microcrèdits per poder fer front al lloguer. Aquest serà finançat per l'Estat i es gestionarà a través de les entitats bancàries, amb un tipus d'interès del 0%, a retornar en sis anys ampliable a deu en circumstàncies extraordinàries. L'import d'aquests avals serà per cobrir un màxim de sis mensualitats i únicament podrà destinar-se al pagament de les rendes.\nInformació sobre el programa de microcrèdits de l'ICO\nImportant: Si us perdura la situació de vulnerabilitat i no podeu fer front a la devolució del crèdit, s'habilitaran uns ajuts per fer-ho de fins a 900€ al mes i 200€ per a despeses de subministraments.\nDes del 19 de maig, a més, es poden demanar els ajuts de l'Estat al lloguer gestionats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya. Les condicions i els detalls sobre el procés de sol·licitud els trobareu explicats en aquest document.\nSi voleu rebre informació, envieu-nos un correu electrònic a proursa@ajrubi.cat o bé telefoneu, de dilluns a divendres de 9 a 14 h, al 93 588 66 93 i ens posarem en contacte amb vosaltres.


EL-PUNCH: octubre 2011\nAra sí que sembla que ha canviat el temps, ens hem quedat sense bolets però almenys tenim la tardor al damunt.\nLes primeras neus... de calor d'estiu al fred en una semana, la muntanya esta força guapa aquests dies per caminar.\nPic de Casamanya, a primera hora un lloc tranquil, una estona mes tard un munt de gent d'excursió aprofitant el bon temps.\nAvui toca Fontblanca per la Coma de Mig, el dia és mes fred i fa força vent..\nEstany Esbalçat vist desde l'aresta del Fontblanca.\nLes primeras neus a la canal carnicera... quina bona pinta!\nAquest és el meu últim cim amb trentaitantos.... el proper ja el faig a categoria veterans ja ja ja\nPublicado por brujo en 12:25 1 comentario:\nPublicado por brujo en 11:56 No hay comentarios:\nAquesta vegada amb les piles a tope de la última sortida marxem a fer el Posets, encara que la meteo dona una forta baixada de temperatures.\nDissabte 8 d'octubre, la meteo ha encertat ! fa un dia molt clar... però un vent que no deixa ni caminar tranquil, la gent que volia fer el cim del Posets per aquesta vessant ho ha deixat correr. Així que una volta cap al " Ibon de millás i el de Lenés" per baixar pel " Barranco de Pixón" ja és un bon dia d'activitat.\nEl vent era molt fort durant tot el dia, així que aquesta sortida va ser la millor opció, el que no pensavem era acabar fent 950m de desnivell i pasar tot el dia passejant.\nSortint desde les granjes de Viadòs anem passant per uns prats guapísims per anar a pujar pel Barranc de la Ribereta direcció al 1er " Ibon".\nBarranc de la Ribereta\nCabana de Millàs... o el que queda d'ella, amb una bona vista del Bachimala.\nIbon de Millàs amb la " Tuca de la Forqueta" al darrera.\n"Ibon de Lenés" i la Tuca de Grist al fons, un bon recorregut rodejat de cims de 3000m, tot i el dia soleiat no ens vam treure la jaqueta, ja que el vent era força fort.\nNo haviem vist cap animal en tota la volta i al arribar al final del barranc vam trobar aquest munt d'isards, ja va ser suficient per tot el dia.\nDiumenge 9 d'octubre, el vent ha afluixat encara que no del tot... Ens posem ben aviat en marxa cap al Posets (3369m) desde les granjes de Viadòs. Una pujada amb força desnivell i una pendent bastant directa.\nArribant al Glaciar de LLardana amb un bon desnivell ja a les cames i un altre per davant... El que queda d'aquest Glaciar i la linia del corredor Jean Arlaud al seu interior.\nPer fí i desprès d'unes quates hores de bastant d'esforç, la recompensa.... El cim del Posets tot i que l'aresta final ho posa bastant complicat ja que hi han uns pasos força delicats amb roca trencada i algo de neu gelada que no dona gaire confiança. Uns companys de Plan que baixen del cim ens diuen que aquest any esta bastant mès difícil.\nAra sí... content per haver aguantat be la pujada i pels meus fotuts peus que encara em deixen fer bones caminades, ara la baixada ... aixó sí que em fa pal ja que és quan mes pateixo el mal de peus, però no hi ha solució.\nCansats i contents de nou cap a les granjes de viadòs, la sortida val la pena i els 1758 m de desnivell que marca l'altímetre diuen el cansament que ens acompanya de tornada, així que cap a casa i a pensar en la propera...\nPublicado por brujo en 16:50 1 comentario:\nL'altre dia van tornar les ganes de fer muntanya, desprès d'un estiu força fanàtic amb la roca, així que vam triar una bona volta per començar a agafar les ganes de caminar.\nEl dissabte 1 d'octubre, el temps genial encara que ja estem a la tardor no feia fred. El primer tram fins el Port vell pel mig de l'estació es fa un pel aburrit, un cop al Port vell el paisatge ja és excel·lent.\nVista del Comapedrosa (2942m) desde la Collada de Santfons, aquí comença la volta i podem observar tot el recorregut d'arestas que volem seguir.\nVista sobre el pirineu, desde aqui podem veure el massís de la Maladeta, Posets i d'altres cims interessants.\nL'itinerari segueix l'aresta que pasant pel cim del Pic de Sanfonts pota fins la Portella de Baiau i d'aqui pujarem fins al Comapedrosa.\nD'aqui surt un bonic tram d'aresta amb alguna bona grimpada.\nArribada al Comapedrosa per l'aresta que puja directe de la Portella de Baiau.\nPublicado por brujo en 14:42 No hay comentarios:


FESTIVAL DE FI DE CURS 17-18 – Dance Studio Vic\nEl diumenge dia 3 de juny es va celebrar l’11è festival de fi de curs de Dance Studio Vic a l’Auditori de Calldetenes. Els alumnes, els professors i el públic del teatre van poder disfrutar de les coreografies que amb tant d’esforç i il·lusió vam preparar per aquest dia. Tothom va disfrutar de l’espectacle i com sempre ens vàrem quedar amb ganes de més, ja que mai pararíem de ballar.\nGràcies a tots els pares, ballarins i professors per fer-nos gaudir tant de la dansa. L’any vinent més!!\nEtiquetes;dancestudiovicdansaescola dansa vicfestival18\ngener 17, 2018 / per transparència\nfebrer 2, 2020 / per transparència\njuliol 8, 2019 / per transparència\ngener 8, 2018 / per transparència


NORAI: de juny 2013\nPublicat per Norai a 16:45 Cap comentari:\nPublicat per Norai a 16:29 Cap comentari:\nA la revetlla de Sant Joan, el grup Norai va actuar en el casament de la Cristina i d’ en Jordi a Torroella de Montgrí.\nLa núvia va voler obsequiar a en Jordi amb un petit concert d’havaneres ja que ell n’és molt afeccionat.\nAixí doncs, a l’hora de l’aperitiu, el grup Norai va començar a oferir unes havaneres poètiques com: “Ulls verds” i “Dels teus ulls” dedicades a la Cristina. Ambdues són poesies d’un enamorat que canta les virtuts de la seva estimada. També es va interpretar: “El meu secret” que és una cançó carregada d’erotisme.\nPer acabar, i com ja és habitual en les cantades, “La bella Lola” i “El meu avi”. En aquesta darrera el nuvi va cantar amb el grup Norai amb molta veu i ben afinat.\nEls convidats van aplaudir generosament cada una de les havaneres interpretades.\nCom cada any quan s’acosta la Festa Major Norai va ofereix un concert als nostres avis de Palamós Gent Gran.\nHem compartit una estona musical i hem assaborit junts cançons tan conegudes com “La bella Lola”, “El meu secret”, i una de desconeguda però amb un ritme que ha agradat força ha estat “Mulatada”. Molt reconeguda ha estat la sardana “La puntaire” amb més d’un “bravo” acompanyada del repicar de mans.\nPoc a dir de “Rosina” que és sempre molt valorada, així com ho ha estat la nova havanera “Havana linda”.\nNorai ha dedicat el fado-bolero “Maria Lisboa” a la senyora Encarna que el dia abans havia fet cent anys.\nLa cantada a Palamós Gent Gran sempre és una satisfacció davant l’agraïment que demostren els residents al final del concert.\nFins el Nadal, que tornarem!\nPublicat per Norai a 15:06 Cap comentari:\nPublicat per Norai a 21:15 Cap comentari:\nPublicat per Norai a 13:57 Cap comentari:


La temporada de calçots ja ha arrencat a les comarques tarragonines. Els pagesos de la IGP Calçot de Valls preveuen mantenir els deu milions produïts l’any passat -si bé uns seixanta milions es comercialitzen al marge de la marca, sense etiquetar-. S’espera una bona collita en un inici de temporada tímid. Encara no hi ha molta demanda i els preus es mantenen baixos per als pagesos -12 cèntims d’euro a majorista-, un fet poc habitual, ja que els calçots més primerencs acostumen a ser els més preuats. La cinquantena de restaurants que ofereixen calçots a les seves cartes ja han rebut els primers clients. Les calçotades, de novembre a abril, mouen un volum de negoci que frega els 15 milions d’euros.\nLa cinquantena de productors de la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) Calçot de Valls, que cultiven en un total de 75 hectàrees repartides en quatre comarques -Alt Camp, Baix Camp, Tarragonès i Baix Penedès-, han començat a collir les primeres cebes. Un d’ells és Sebastià Banús, vicepresident de la IGP, que ja arrenca calçots en una de les seves terres, de poc menys d’una hectàrea, al terme de la Masó (Alt Camp). Un espai on produirà entre 100.000 i 150.000 unitats.\nSegons ha apuntat Banús, repetiran el volum de collita de l’any passat, uns 10 milions de calçots. Una xifra similar a la de les últimes temporades, malgrat ha afirmat que “la tendència sempre és a l’alça”. També ha remarcat que el calçot és “un cultiu d’hivern”, que no funciona durant tot l’any. Així, ha detallat, mai planten abans del 15 d’agost, i ara només arrenquen les motes que estan més bé per tal de cobrir la demanda més primerenca. El gruix més fort, ha recordat, és després de les festes de Nadal.\nPel que fa al preu, “potser perquè la gent encara no s’ha animat”, ha dit, ara per ara és “molt assequible”. De fet, ha exposat que collir un calçot li costa només 3 cèntims d’euro, i que el preu a majorista és de 12 cèntims. Una xifra, ha dit, que hauria de mantenir-se com a preu de mitjana durant tota la temporada, tot i que ara, a l’inici de la collita, hauria de ser més alt.\nBanús també ha parlat de la varietat de calçot que cultiven, i és que ja fa uns anys que treballen amb noves llavors que permeten produir el màxim de cebes. Segons ha detallat, el projecte “ha funcionat molt bé”, tot i que “volem continuar millorant”. Per exemple, estudiaran l’afectació del medi, és a dir, les diferències entre produir les cebes més a prop de la costa o més cap a l’interior. Tot plegat uns estudis que es fan sota l’empara de la Fundació Miquel Agustí.\n50 restaurants ofereixen calçotades a l’Alt Camp\nDes de l’1 de novembre, una cinquantena de restaurants de la comarca ja preparen calçotades, de moment només en cap de setmana. Entre ells trobem Cal Ganxo, una antiga casa pairal a Masmolets (Valls). Lluís Figuerola, el seu propietari, ha explicat que ara poden coure uns 3.000 calçots en un cap de setmana, mentre que al punt àlgid de la demanda aquesta quantitat creix fins als 15.000.\nDes de fa deu anys, a més, Cal Ganxo aposta exclusivament per les calçotades, i l’establiment obre només de novembre a abril, una fórmula que, per ara, els funciona. Enguany, encara que la clientela és constant, Figuerola ha reconegut que el fet que encara no faci fred fa que costi d’arrencar el temps dels calçots. Però meteorologia a banda, el sector acaba movent un negoci d’uns 15 milions d’euros, segons ha destacat Rafel Castells, secretari de la Cambra de Comerç de Valls.\n1a Jornada Gastronòmica del Calçot de Valls\nPer primera vegada, l’Ajuntament de Valls, a través de Valls Genera, prepara un acte simbòlic per donar el tret de sortida oficial a la temporada. Així, en una data encara per concretar, a primera hora del matí es farà l’arrencada del primer manat de calçots en una finca d’un pagès de la IGP. Una acció de la qual s’encarregarà el padrí del calçot, una nova figura que recaurà en alguna personalitat popular. Més tard, i a la plaça del Blat de la capital de l’Alt Camp, tindrà lloc un ‘showcooking’ de tapes amb el calçot com a denominador comú. La Gran Festa de la Calçotada però, la cita més tradicional, tindrà lloc el 25 de gener, l’últim diumenge del mes, amb el concurs de menjar calçots i el de salses com a principals atractius.


L’Oci – Glòria de Roma\nL’amfiteatre era un gran edifici suaument ovalat com dos teatres junts. Tenia grades per als espectadors, una arena central i subterranis on s’amagaven animals, decorats i gladiadors. Els espectacles més típics de l’amfiteatre eren les lluites de gladiadors, bregues de feres i fins i tot batalles navals, les naumàquies.\nLes lluites a mort dels gladiadors despertaven l’entusiasme del públic, que podia decidir la sort del perdedor (amb els polzes, amb mocadors o exclamacions). Els espectadors se sentien protagonistes d’un espectacle sagnant muntat per al seu únic gaudi. Els gladiadors solien ser esclaus, condemnats a mort o homes lliures arruïnats. Els més llorejats aconseguien la glòria i una vida acomodada.\nEs distingien per les armes que portaven, i lluitaven sols, en parelles, en grups, o contra feres. Havien d’honrar al poder imperial, al qual dedicaven la cèlebre frase “Ave, Cesar, Morituri te salutant“, és a dir, “Ave, Cèsar, els que moriran et saluden”.


Torra diu que el Govern defensar "un model de país" en la taula de dileg\nPublicat 26/02/2020 12:22CET\nAssegura que el Marenostrum 5 donar més valor a Barcelona com a 'hub' tecnolgic\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha assegurat aquest dimecres que el Govern defensar en la taula de dileg l'exercici del dret d'autodeterminació i l'amnistia, i "un model de país, de benestar i oportunitats per a un país millor".\nHo ha dit després d'una visita al Barcelona Supercomputing Center-Centre Nacional de Supercomputació (BSC), en la qual l'ha acompanyat el director del centre, Mateo Valero; el director associat, Josep Maria Martorell, el secretari d'Universitats de la Generalitat, Francesc Xavier Grau, i el rector de la UPC, Francesc Torres.\nEl president de la Generalitat ha remarcat que "es tracta d'un viatge molt important a Madrid", i ha dit que en aquesta defensa d'un model de benestar i oportunitats no hi ha res millor que comenar amb una visita al BSC.\nTorra ha destacat que el BSC és un centre de futur que obre oportunitats, i ha afegit que el Marenostrum 5 donar més valor a Barcelona com a 'hub' tecnolgic: "Ens sentim molt orgullosos de centres d'investigació com aquest".\nHa subratllat que el BSC s'ha convertit en una de les grans infraestructures científiques, i ha reafirmat el compromís de la Generalitat amb l'equipament.\nEl president del Govern ha assenyalat que ens trobem en plena societat del coneixement i que els governs han d'apostar pels centres d'investigació, i ha recordat que l'executiu catal est tancant el Pacte per a la Societat del Coneixement.\nHa recordat que la setmana passada la Generalitat va aprovar la seva estratgia d'Intelligncia Artificial, i ha lloat com Barcelona, amb el suport de totes les institucions, s'ha refet de la cancellació del Mobile World Congress amb el Barcelona Tech Spirit: "Catalunya ser digital o no ser".\nEl director del BSC, Mateo Valero, ha destacat la importncia del projecte per desenvolupar el xip europeu per assegurar la sobirania tecnolgica europea: "Volem que Barcelona sigui la capital del futur xip europeu".\nEl Marenostrum 5 comenar el 31 de desembre del 2020 i, a més del superordinador, Barcelona comptar amb una plataforma experimental, Marenostrum Experimental Exascale Plattform (MEEP), perqu investigadors i empreses europees puguin testar xips.


Ondara acull l’#EscolaCompromís – JovesPV-Compromís\nPublicat el 4 Agost 2015 en Acció, Congressos i assemblees, General, Trobades\nL’Assemblea Nacional de JovesPV proposa ampliació a tota la militància del referèndum sobre les eleccions estatals\nEl passat cap de setmana Ondara (la Marina Alta) va acollir a més d’un centenar de joves d’arreu de tot el País Valencià durant les jornades de formació organitzades per les entitats juvenils de Compromís.\nSegons afirma Quique Castelló, secretari general de JovesPV, “després de les eleccions nacionals de maig en les quals Compromís va obtenir uns grans resultats, era necessari proporcionar a les noves persones regidores eines útils per a desenvolupar la seua tasca als ajuntaments. És per això que el disseny i la gestió de les polítiques de Joventut han conformat l’eix fonamental de treball de l’Escola d’Estiu”.\nA més, els i les joves assistents van rebre la visita del Conseller d’Educació, Investigació, Cultura i Esports Vicent Marzà, de les diputades a les Corts Valencianes Marian Campello i Maria Josep Ortega, del Secretari Autonòmic de Medi Ambient i Canvi Climàtic Julià Álvaro i del diputat Juan Ponce, amb els quals van poder analitzar el panorama polític actual i la situació en la qual es troben les institucions valencianes. La participació, la pluralitat i la diversió van caracteritzar unes jornades que el sector jove de Compromís va aprofitar per tal de començar a treballar en la propera campanya per a les eleccions estatals, en les quals la coalició valencianista jugarà un paper fonamental en la defensa dels interessos valencians a Madrid.\nEn aquesta línia, l’assemblea Nacional de Joves del País Valencià – Compromís, reunida en la mateixa Escola d’estiu a Ondara, va aprovar una moció en la qual proposen que el referèndum sobre possibles pactes i confluències electorals per a les properes eleccions estatals s’amplie a tota la militància de Compromís.\nAquesta posició presa pels i les JovesPV busca una igualtat participativa dins de les vessants de Compromís, on tota persona afí a l’organització forme part de la mateixa manera d’aquesta consulta, reafirmant la igualtat orgànica dins de Compromís que postula aquesta organització.\nArxivat en: Acció, Congressos i assemblees, General, Trobades\n← JovesPV amb Galiza Nova en el Día da Patria Galega\nConcurs públic per a la producció del concert del 8 d’Octubre de JovesPV – Compromís →


La Farinera del Clot, obre convocatòria de projectes d’Arts Escèniques | Sala sandaru\nLa Farinera del Clot, obre convocatòria de projectes d’Arts Escèniques\nfebrer 17, 2012 / salasandaru\nConvocatòria de projectes d’Arts Escèniques al Centre Cultural la Farinera del Clot – febrer 2012\nde Centre Cultural la Farinera del Clot, el miércoles, 8 de febrero de 2012 a la(s) 13:57 ·\nLa Farinera del Clot obre una nova convocatòria d’arts escèniques. Si sou una companyia de teatre, dansa, musical… professional o no professional i teniu un projecte escènic però no l’espai on desenvolupar-lo, la Farinera us dóna l’oportunitat d’optar a una de les places de residència escènica de 3 mesos.\nDel 8 al 22 de febrer podeu enviar-nos a ccfarinera@gmail.com la vostra proposta i optar a una de les 3 places de contraprestació. En aquesta ocasió oferim 2 places per a espectacles per a adults i 1 per a tots els públics. Si sou un dels seleccionats podreu assajar durant els mesos de març, abril i maig i fer l’estrena al teatre de la Farinera.\nA l’enllaç podeu consultar les bases de la convocatoria:\nPlatea i escenari\n← 24 de febrer FragMenTs\nCicle d’espectacles familiars al Sandaru →


Quant valen vint-i-quatre imatges per segon? - Revista CriTeri\nHome Foto el camp Quant valen vint-i-quatre imatges per segon?\nBy square_eye diumenge, de juny 05, 2016\nDiuen que una imatge val per mil paraules. En una película, cada segon conté 24 imatges. Si posem per cas que una película dura una hora i mitja tindríem que una pel·lícula equival a 129600000 paraules. Segur que només val això?\nAquest cap de setmana he col·laborat en la gravació d'un curt dirigit per Pedro Celma i he pogut veure de primera mà la gran feinada que hi ha darrera la gravació, ja no solament d'un curt, que també, si no d'una pel·lícula de, per exemple, 90 minuts.\nLa meva tasca inicial era acompanyar-los en el rodatge per simplement aprendre. Després em vaig oferir per a fer el "making of" i finalment vaig estar fent de càmera tota l'estona que la meva agenda em va permetre.\nNo he estat en el curt des del principi però intueixo que s'ha hagut de fer el guió, pensar en els actors i les localitzacions, en els temps de gravació i en la logística associada al que implica rodar (menjar i llit per tothom, en cas que es faci dos dies seguits), materials de gravació (càmeres, trípodes, màquines de fum, pantalles per veure-ho bé, sliders, llums, atrezzo,...) i previsió de possibles errades (imagina que falla una llum i no en tens més). Desplaçaments i quadrar els horaris de tothom. Ah! i assajar abans de començar a fer res.\nUn cop s'ha trobat el moment que a tothom li va bé (pensant que el curt no sigui professional, és a dir, que la gent que hi participa no cobra per fer-ho) cal arribar al lloc i organitzar-se. Hi ha mil aparatets diferents, coses que es poden perdre, menjar a col·locar a la nevera, cuinar-lo, preparar el lloc de rodatge, fer les proves.\nUn cop comença l'acció cal repetir, si cal 7, 20, 30 vegades les escenes. Algunes surten a la primera però algunes no acaben de satisfer. Lo bonic en un equip que fa això amb il·lusió és que tothom pot opinar (no per fer-se veure, com podria passar en un bareto parlant de coses, sino per aportar idees o fer notar que s'ha sentit un nen plorar de lluny en el moment que l'actriu estava a punt de parlar). La repetició inesperada fa que constantment s'hagi de reestructurar el plànning.\nLes hores van passant i el director, els actors, el càmera, el director de fotografia, el tècnic de so, els que esperen que tot acabi per tenir preparat el dinar, els nens que ronden per allí i cal entretenir, els col·laboradors (qui deixa la casa per rodar, els que venen a gravar les escenes de dron),... tots aquests comencen a notar el cansament, sobretot quan de cop són les tres de la nit i un jabalí passa pel costat en una carretera perduda pels móns de Déu. Constantment cal anar marcant les escenes que ja estan fetes i reestructurar les que falten per gravar (ja que dilluns tots tornem a la realitat).\nPer sort, durant la gravació moments de "xiste" són presents i queden en la intimitat dels que roden. Aquests moments permeten tirar endavant i "va, que en falta una altra i ja estem".\nTot plegat, costa esforç, que val la pena per la il·lusió, d'imaginació, d'estructuració, econòmics,... És per això que potser, una pel·lícula de 90 minuts costa molt més que 129600000 paraules.\nAquest tastet m'ha deixat amb ganes de més.\nAbel Pau. www.abelpau.com\nDani 6 de juny de 2016 a les 22:24\nHa de ser molt divertit, cansat, però molt divertit\nEl Observador 10 de juny de 2016 a les 23:18\nAnònim 29 de juny de 2016 a les 8:36\nDoncs vinga, a fer cinema!\nDiuen que una imatge val per mil paraules. En una película, cada segon conté 24 imatges. Si posem per cas que una película dura una ...


El dijous 20 de juny a la Facultat de Dret, va tenir lloc la primera sessió del cicle de conferències de la Xarxa Alumni de RRLL UAB. Carolina Gala, catedràtica de Dret del Treball i de la Seguretat Social de la UAB, va fer una conferència sobre el RDL 6/2019 de 1 de març, de mesures urgents per a la garantia de la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i homes en l'ocupació, un tema d’actualitat i de gran interès pels experts en Recursos Humans.\nJa teniu disponible el vídeo complet de l'acte i la presentació power point utilitzada.\nAl començament de l’acte, Eva Miquel, directora d’Alumni UAB va parlar als assistents del projecte Alumni UAB i Maria Jesús Espuny, coordinadora de la Xarxa Alumni de RRLL UAB, va presentar la programació del cicle de RRLL del proper trimestre.\n19 de setembre - Elisabet Puigjaner, Inspectora de Treball i de la Seguretat Social.\n17 d' octubre - Josep de Quintana Pellicer, president de la Sala de lo Social del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.\n14 de novembre - Dr. Guillermo García González, Prevenció de Riscos Laborals.\n12 de desembre - Jaume Bombardó Codina, RRHH.\nCicles de conferències alumni\nAquesta activitat dona el tret de sortida al cicle de conferències de la xarxa alumni de Relacions Laborals, una xarxa que el passat octubre celebrava els 25 anys de la titulació amb una gran trobada alumni.\nEls cicles ofereixen als graduats conferències, taules rodones i workshops amb un doble objectiu: actualització de coneixements i generació de debat entre professionals d’un sector.\nMés informació:\tPresentació ppt Carolina Gala\nLa Batalla de Galls i Gallines de la FMUAB celebra la seva tercera edició\nLa Batalla de Galls i Gallines de la FMUAB arriba a la tercera edició. Si tens entre 18 i 25 anys i saps improvisar i rimar, ja et pots inscriure a la batalla de la FMUAB19, que tindrà lloc el proper 7 de novembre a les 18.30 h a l’espai escènic de la Plaça Cívica.


El vaixell C-Star està ancorat a cinc milles del port de Barcelona | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nGirona 27 SET 2017 - 21:24\tCEST\nEl C-Star, el que va ser durant un el temps vaixell almirall de l'organització ultradretana Defend Europe per impedir el rescat d'immigrants al Mediterrani i que arribessin a Europa, ha tirat l'àncora davant de la costa barcelonina en les últimes hores. Està semiabandonat, amb els instruments de navegació avariats i la seva tripulació, que sobreviu gràcies a l'ajuda humanitària, demanen poder desembarcar per tornar al seu país. El passat dia 15 va arribar al port de Palamós i després de 12 dies sense poder entrar en aquest port, la Creu Roja va instar les autoritats competents a què, per raons humanitàries, es doni la màxima celeritat als procediments que facilitin que la tripulació pugui tornar al seu país al més aviat possible. Aquest dimecres ha navegat fins a Barcelona. Una embarcació de Salvament Marítim és a pocs metres de l'embarcació vigilant-la.\nLa Creu Roja, a petició de Capitania Marítima de Palamós (depenent del Ministeri de Foment) i de Salvament Marítim, va coordinar aquest dimarts una segona operació de distribució d'aliments i d'ajuda humanitària per als 9 tripulants que es troben a bord de l'embarcació, que va estar ancorada durant uns 11 dies davant de la costa de Palamós.\nEn concret amb la col·laboració d'una embarcació de Salvament Marítim se'ls van fer arribar 90 litres d'aigua, 15 kg de plats preparats, 18 kg de fruita, llet en pols, sucs de poma, pasta i arròs. El passat dia 21 ja es va realitzar una primera distribució de queviures per 3 o 4 dies i roba d'abrigar, a més de fer una valoració a bord de la situació dels tripulants.\nDes de la Creu Roja van explicar que, el C-Star, de bandera de Mongòlia i amb armador britànic, es troba “en un estat d'abandó, sense combustible i amb els instruments bàsics per a la navegació avariats, a l'espera que l'armador es faci càrrec del pagament del combustible i dels comestibles sol·licitats”. A dins, hi ha la tripulació, nou persones, originàries de Sri Lanka, en una situació, segons l'entitat, d'“esgotament i de gana, que reclamen el pagament del seu salari i que no disposen d'aigua potable, de menjar ni de roba d'abric”. En aquest sentit, van destacar que “encara que no hi ha cap situació de salut alarmant”, presenten un evident estat de cansament i “reclamen desembarcar per poder tornar al seu país”.\nPer entrar en un port espanyol un buc estranger ha de tenir un consignatari que faci els tràmits i els pagaments del que necessita. Aquest tràmit no s'ha fet perquè l'armador no fa la provisió de fons perquè es pugui atendre la demanda i, en cas que no pagués totes les despeses serien a càrrec del consignatari. El C-Star no disposa d'un consignatari i com que l'armador no paga, la solució dependrà dels moviments que es facin des del Port de Barcelona o Capitania Marítima.\nDes del Port asseguren que el vaixell no ha demanat atracar –el que hauria de fer-se a través de consignatari-, i des de Salvament han informat que el vaixell roman a 5 milles a l'est del port vigilat pel buc remolcador Punta Mayor. Fonts del sector han apuntat que “arribarà un moment en què si suposa un perill per a la navegació i està sense combustible en aigües espanyoles algun dels organismes competents haurà de prendre alguna resolució que solucioni el problema”. Ni el Port de Barcelona ni Foment a través de Capitania marítima mouen fitxa.


Pedalant de Lleida a la presó de Figueres reclamant llibertat pels presos polítics - El Gerió Digital\nPedalant de Lleida a la presó de Figueres reclamant llibertat pels presos polítics\nL'acte reivindicatiu començarà el dilluns davant la Paeria\nDivendres, 17 d'agost de 2018 11:00h\n© Sayan Nath\nACN / Alt Empordà / Lleida\nUna pedalada reivindicativa sota el nom de 'Pedalem per als presos polítics' recorrerà Catalunya durant una setmana per reclamar l'alliberament dels polítics i líders independentistes presos.\nLa primera etapa de 'Pedalem per als presos polítics' sortirà a les 9 hores des de la plaça Paeria de Lleida el dilluns 20 i discorrerà per Puigvert de Lleida, Castelldans, Cervià de les Garrigues, Vinaixa, Vimbodí, l'Espluga de Francolí, Montblanc, Picamoixons, Serradalt, el Rourell, Vilallonga del Camp, el Morell, la Pobla de Mafumet i Tarragona. A les 18.30 hores està prevista una pedalada popular que portarà els participants fins la presó de Mas d'Enric, al Catllar (Tarragonès), on es troba Carme Forcadell.\nEl segon dia els ciclistes sortiran a les 8 hores des de la plaça de la Font de Tarragona i arribaran a Barcelona, després de passar per Torredembarra, Creixell, Comarruga, Calafell, Cunit, Cubelles, Vilanova i la Geltrú, Sitges, Garraf, Castelldefels, Gavà, Viladecans, el Prat de Llobregat i l'Hospitalet de Llobregat. L'activitat prevista per dimarts al vespre encara està pendent de confirmar. L'endemà, els participants aniran fins a Girona. Començaran l'etapa davant del Palau de la Generalitat i passaran per Sant Adrià del Besòs, Santa Coloma de Gramanet, Martorelles, Vilanova del Vallès, la Roca del Vallès, Santa Agnès de Malanyanes, Llinàs, Sant Celoni i Hostalric. A les 19 hores està prevista la visita guiada 'Llegendes de Girona'.\nLa quarta etapa arrencarà de la plaça del Vi i portarà els ciclistes fins a Vic, després de creuar Salt, Bescanó, Anglès, Osor, Sant Hilari Sacalm, Espinelves, Sant Julià de Vilatorta, Calldetenes. A vespre, visitaran la catedral de Vic i, posteriorment, està previst un berenar-sopar groc. Divendres, l'arribada serà a Manresa, després de passar per les poblacions de Vic, Malla, Tona, Hostalets de Balenyà, Centelles, Sant Quirze de Safaja, Castellterçol, Moià, Calders, Artés, Sant Fruitós de Bages. Al vespre, es farà una pedalada popular des de davant de l'Ajuntament fins a la presó de Lledoners, situada a Sant Joan de Vilatorrada, on es farà una cantada popular traslladar el suport a Jordi Sànchez, Jordi Cuixart, Raül Romeva, Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Josep Rull i Jordi Turull.\nEl sisè dia els participants es dirigiran des de Manresa fins a Ripoll, tot passant per Santpedor, Sallent de Llobregat, Balsareny, Navàs, Puig-reig, Gironella, Berga, Vilada i Borredà. A la capital del Ripollès, està previst que portin a terme una visita guiada al museu etnogràfic. Finalment, la darrera etapa arribarà fins a Figueres. Vallfogona del Ripollès, Olot, la Canya, Sant Joan de les Fonts, Castellfollit de la Roca, Sant Jaume de Llierca, Besalú, Navata i Vilafant, són les poblacions per on discorrerà la darrera etapa. Al vespre, una nova pedalada popular portarà els participants i totes les persones que vulguin fins a la presó de Puig de les Basses, en què es troba Dolors Bassa.\nDurant les nits, els ciclistes s'hauran de fer càrrec del seu allotjament, tot i que des de l'organització s'han buscat diferents hostals i establiments on poder dormir, segons ha explicat el responsable de la pedalada, Eduard Sadurní. De totes maneres, es recomana als participants que si s'han de quedar a dormir portin sac i màrfega. També cal tenir en compte que, durant les etapes, els ciclistes hauran de portar a damunt el material necessari ja que no hi haurà cotxe de suport. Tot i que se seguirà un ritme suau d'uns 20 km/h, des de l'organització es recomana estar una mica preparat per poder fer el trajecte en bicicleta de cada etapa.\nEncara no són massa els inscrits, especialment a les primeres etapes, i, per això, des de l'organització fan un crida a la ciutadania a participar-hi, prenent part en alguna de les etapes o ja sigui en totes les previstes, però sobretot en les activitats programades cada tarda o vespre en finalitzar el trajecte d'aquell dia. Les persones interessades poden trobar informació i inscriure's a la pedalada a través al web de Pedalem per la Independència o del correu electrònic info@pedalemperlaindependencia.cat. Des de l'entitat ja s'han organitzar en anys anteriors altres iniciatives similars també de caire reivindicatiu que han recorregut el país, i altres que van portar els ciclistes fins al País Basc o, en una altra ocasió, fins a Brussel·les.


L’Hivernacle tanca una vuitena edició que ha aconseguit adaptar-se a les circumstàncies | RTVVilafranca\nNi la pandèmia de coronavirus ni els múltiples canvis de normativa han aconseguit fer enrere l’Hivernacle en la seva vuitena edició.\nEl programa de concerts organitzat per la productora Brave Coast ha permès veure actuar a Vilafranca Núria Graham, Joan Colomo, Pau Vallvé, Intana, Anna Andreu, Steven Munar and The Miracle Band i Núria Garcia. Un cartell de luxe que s’ha repartit entre els escenaris de l’Auditori municipal i el Claustre dels Trinitaris, tot adaptant-se a les mesures sanitàries per evitar la propagació del coronavirus.\nAquest cap de setmana ha estat el darrer de l’Hivernacle 2021, amb el concert de Pau Vallvé i Intana, amb el vilafranquí Ricard Parera a la bateria, divendres vespre a l’Auditori, un concert que molts havien esperat durant pràcticament un any; Anna Andreu i Joan Colomo dissabte, també a l’Auditori; i Núria Garcia i Steven Munar and The Miracle Band ahir diumenge al Claustre dels Trinitaris.\nEl balanç, tot i les dificultats que han comportat les diverses normatives vigents i la reprogramació de concerts, és positiu per la bona resposta de la gent. Ho explica el director de l’Hivernacle Carles Ribot.\nEntre els músics que han actuat aquest darrer cap de setmana, hi havia Núría Garcia, que ja va fer les delícies del públic a l’Electrovinyes i tornava a Vilafranca per presentar el seu primer treball en solitari, anomenat ‘Breathless’.\nLa proposta de Núria Garcia és una proposta innovadora on la música creix a través de les noves tecnologies. Un projecte de música electrònica on sonen les quatre cordes del violí, amb tot el positivisme que transmet i, amb efectes, sintetitzadors i bases electròniques llançades des de diferents controladors, creant loops i melodies per fer un ambient sonor molt personal que va captivar el públic reunit al Claustre.\nBrave Coast, Carles Ribot, Hivernacle, Intana, música en directe, Núria Garcia, Pau Vallvé, Steven Munar\nNúria Graham brilla en solitari a la inauguració de la 8a edició de l’Hivernacle\nNúria Graham completa el cartell del 8è Hivernacle


La magistrada creu que els fets podrien constituir un homicidi per imprudència i arxiva diligències per a altres dos investigats\n17 de març de 2021 (14:05 CET)\nEl Jutjat de Primera Instància i Instrucció 2 de Xàtiva (València) ha conclòs la recerca i ha dictat acte d'incoació de procediment abreujat contra l'actor porno conegut com a Nacho Vidal, per la mort d'un conegut fotògraf durant la celebració del denominat "ritu del gripau buf".\nLa instructora considera que aquests fets, succeïts el 28 de juliol de 2019 en un habitatge d'Énguera (València) propietat de l'encausat, podrien ser constitutius d'un delicte d'homicidi imprudent, segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia en un comunicat.\nEn canvi, la magistrada ha decretat el sobreseïment de les diligències per a una prima de l'actor i un altre investigat --un empleat, segons les informacions publicades en el seu moment--, al no apreciar cap responsabilitat penal en la seua actuació, ja que malgrat ser presents en aquest moment cap dels dos tenia "el control de la situació" ni realitzava "activitats de direcció d'aquesta".\nLa resolució, notificada aquest dimecres i que pot ser recorreguda, estableix un termini de deu dies perquè la Fiscalia i la resta de les acusacions formulen escrit d'acusació i demanen l'obertura de judici oral, sol·liciten el sobreseïment o, excepcionalment, la pràctica de diligències complementàries.\nDe la instrucció de la causa es desprén que la víctima va morir a causa d'una reacció adversa a les drogues d'abús després de participar en una "pràctica, ritu o experiència espiritual o mística" consistent a inhalar el fum de la combustió de les escates del comunament conegut com a 'verí del gripau buf'".\nSegons recull l'acte, l'encausat "actuava com a director" d'aquesta pràctica o ritu "donada l'experiència que el mateix tenia en aquesta mena d'actes" i va ser qui presumptament va proporcionar la substància que va inhalar el mort sense controlar la quantitat subministrada.\nLa instructora recorda així mateix que aquesta experiència es va dur a terme "sense cap mena de precaució per si la pràctica es complicava". Així, no consta que a la casa "hi hagués material de primers auxilis o cap desfibril·lador", ni que l'investigat "sabés realitzar correctament una maniobra de recuperació respiratòria".\n"Davant un pretés ritual que va resultar irracional, temerari i perillós, Ignacio J.G. va actuar sense cap mena de rigorositat ni es va anticipar als riscos que finalment es van produir", afegeix.\nLa magistrada assegura que no és "de cap manera admissible" que la metil bufotenina, el compost psicoactiu present en el verí del gripau de l'espècie Buf Alvarius, puga denominar-se medicina, "ja que no es troba catalogada ni controlada pel Ministeri de Sanitat".\nA més, "mancava de qualsevol prospecte que indiqués els seus components, concentració d'aquests, dosi d'aplicació, contraindicacions o efectes secundaris o data de caducitat, la qual cosa denota que era una substància no sotmesa a cap control sanitari", precisa.\nEl passat 3 de juny de 2020 transcendia la detenció de Nacho Vidal, un familiar i un empleat, per la seua presumpta implicació en un homicidi imprudent durant la celebració d'un ritual místic basat en la inhalació de vapors de verí de gripau, en el qual la víctima era el prestigiós fotògraf toledà establert a València José Luis Abad.\nLa recerca de la Guàrdia Civil es va prolongar durant onze mesos. Després de comparéixer davant el jutge, van quedar en llibertat investigats per un delicte d'homicidi imprudent, encara que finalment la causa s'ha arxivat per als altres dos.\nDos anys abans dels fets, en un vídeo publicat en YouTube en 2017, l'actor relatava la seua experiència: "Jo havia vist a Déu, tenia el Sant Greal i volia que tothom el veiés". En la seua al·locució, recomanava el seu ús "a tothom" per a tornar a "connectar amb la terra i la mare naturalesa".\n"Quan vaig prendre el gripau em vaig morir; vaig veure la meua mort i no tinc por a la mort", descriu, i una vegada va tornar d'aquest "viatge", es va adonar que era "aquí" i que no anava a estar "ni una hora sense fer alguna cosa que vulga fer". "El temps és l'únic or i sóc multimilionari en temps", concloïa.


Jornada 'Treball en xarxa, oportunitats per a les persones sense llar'\nLa Comissió Territorial d'ECAS a Tarragona organitza una trobada per parlar sobre les persones sense llar i apropar les noves orientacions i experiències en la intervenció d'aquest col·lectiu.\nLa Comissió Territorial d’ECAS a Tarragona organitza la jornada ‘Treball en xarxa, oportunitats per a les persones sense llar', que girarà entorn de la realitat de les persones sense llar amb l'objectiu d'apropar a professionals i estudiants les noves orientacions i experiències en la intervenció en persones sense sostre.\nLa trobada comptarà amb conferències i tallers sobre la inclusió social i l'abordatge del sensellarisme. També es presentarà oficialment la Xarxa d'Atenció Integral a les Persones Sense llar de Tarragona, que té com a finalitat enfortir la capacitat d'organització entre entitats i organitzacions que treballen amb persones sense llar a la ciutat.\n9.15h - Conferència ‘Sinhogarismo, enfocando las oportunidades teniendo en cuenta a las personas’, a càrrec de Hilde Sánchez, professora titular de Sociologia de la UNED.\n10.00h - Conferència ‘Procesos de inclusión social de las personas sin hogar en la ciudad: relatos de vida y acompañamiento social’, a càrrec de María Virginia Matulič Domandzič, professora de la Unitat de Formació i Recerca (UFR) de la Facultat d’Educació de la Universitat de Barcelona.\n10.45h - ‘Camí a l’Estratègia integral per a l’abordatge del sensellarisme a Catalunya’, a càrrec de Joan Batlle, director de Programes Socials en l’habitatge de l’Agència de l’habitatge de Catalunya.\n11.10h - Presentació de la Xarxa d’atenció integral a les persones sensesostre de Tarragona, a càrrec d’integrants de la pròpia xarxa.\n11:30h - Cafè networking\n12.00h - Taules rodones simultànies\nRecursos per a l’atenció, amb Maite Mauricio, de la UTE Suara Cooperativa-Sant Pere Claver del Servei Primer la Llar de l’Ajuntament de Barcelona; Maria Angeles Marín, de l’Associació Rauxa de Barcelona; i Jordi Cuyàs, Projectes estratègics, Ajuntament de Vilafranca de Penedès.\nModels d’atenció a persones en xarxa, amb Alba Pirla, Cap de la Unitat Tècnica d’Inclusió de l’Ajuntament de Lleida; Antonio Chaves, del Centro de Orientación y Atención a Personas sin Hogar (COAST) de l’Ajuntament de Granada; i Emiliano Barrientos, del Punt d’Atenció a persones Sense Sostre de l’Ajuntament de Tarragona.\nComunicació i sensibilització, amb Iván Torres, director de Rais Fundación a la Comunidad de Madrid; Marta Pulgar, del Departament de Comunicació d’Arrels Fundació; i Diana Casellas, del Programa Escola Amiga de l’Obra Social Sant Joan de Déu.\n13.15h - Posada en comú dels relats.\n13.45h - Tancament institucional amb Eva Ferran, Subdirectora general d’Anàlisi i Programació al Departament de Treball, Afers socials i Famílies; Joan Josep Izquierdo, d’ECAS Camp de Tarragona; Ana Santos, de l’Ajuntament de Tarragona; i Àngel Belzunegui, director de la Càtedra d’Inclusió Social de la URV.\nLes inscripcions a la jornada es poden realitzar a través del formulari online.\ntarragona, ecas, treball en xarxa, intervenció social


▷ ⭐Definició de confluir⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de confluir\nDefinició de confluir\nara pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula confluir, en aquesta col·lecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa confluir.\nDos corrents d’aigua, ajuntar les seves aigües.\n¿Cóm es diu confluir en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice confluir en catalán?\nSi vols aprendre com es diu en castellà confluir has de saber que la seva traducció és confluir pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar confluir\nPerò la creativitat dels artistes s’ha vist, a més, acompanyada pel treball i afany de superació d’agricultors, ramaders, […] pescadors, cellerers, industrials, distribuïdors i […] restauradors, per confluir en una aposta […] comuna de distinció i qualitat.\nFins al moment, hi ha hagut diversos tipus de «infraestructures d’informació» a Amèrica Llatina i el Carib (vegeu […] el gràfic 2.1) però, gràcies al procés de convergència de les TIC, totes […] elles tendeixen a confluir en la «xarxa de xarxes».\nEl seu respatller emergeix en forma d’una estilitzada I […] del seient per a confluir orgànicament […] en els braços.\nEl vincle que les uneix és molt forta, i totes comparteixen el desig de confluir en aquesta «fundació mare» en què es va inspirar el moviment […] […] quan es va originar al Regne Unit, el 1895.\nAl Sud-est el límit discorre pel camí de la Alcairía, […] per a més endavant confluir amb el camí de […] Alcalá de los Gazules, Serra de les Cabres, […] carretera de Corts, carretera del Pantà dels Fures, límit de les Muntanyes de Propi de Jerez fins al riu Majaceite per, i finalment, afrontar amb el terme de Jerez de la Frontera fins arribar al punt de partida.\nEl sistema de vàlvules es basa en […] […] el sistema de la VN2000, però utilitza una disposició SOHC en lloc de OHV per sentir el motor més directament i poder confluir millor a les autopistes.\nPel que fa a les raons del fenomen, un cop estudiat l’assumpte, és indubtable que poden trobar-se moltes que no eximeixen de culpa a l’audiència: la crisi de Fe, el paganisme regnant, la […] descristianització del [… ] ambient i les reformes litúrgiques del postconcili, etc., etc., i on tot va a confluir al mateix.\nLa Posada en Marxa és el corol·lari d’un […] projecte, on han de confluir tots els aspectes […] de disseny, seguretat i operació amb […] l’objectiu d’aconseguir l’arrencada inicial, l’ajust de els paràmetres operatius i el test run final de la Planta.\nAquesta posició respon al fet que aquestes organitzacions inclouen en els seus […] programes demandes d’aquests sectors […] a fi de cercar confluir amb ells en «partits […] amplis antineoliberals» (com [.. .] PSOL  del Brasil), en fronts polítics permanents (com RESPECT a Gran Bretanya, impulsat pel SWP) o donant suport a Chávez a Veneçuela.\nLes característiques que s’haurien de trobar en un bon […] simulador de ciberguerra són diverses, […] encara que totes han de confluir en un únic punt, […] generar coneixement i experiència en els ciberguerreros.\nEl procés de confluir amb el cos dens […] talla totes les impressions del Món Subtil.\nD’una banda, s’ha […] tractat de fer confluir les aplicacions […] en una infraestructura de transport basada en el protocol […] Internet i, d’altra banda, de donar-los cabuda en un únic dispositiu .\nels manifestants van confluir a la plaça de l’ajuntament.\nPer tant, els processos de democratització, encara que puguin confluir a llarg termini amb els d’enfortiment de l’autoritat […] […] estatal, no són coincidents entre ells necessàriament ni tot el temps ni en tot cas.\nFer vi és un miracle en el qual han de confluir terra, planta, clima i saviesa humana «.\nL’endemà, milers de camperols de […] la regió Nord van trencar els cordons […] policials per confluir cap a la capital […] amb altres columnes que avançaven des […] l’Est i l’ sud, mentre 1 500 persones prenien la comissaria de la ciutat de Sant Estanislao.\nFissuracions com les aquí il·lustrades no solen presentar-se amb molta freqüència, més aviat són casos excepcionals conseqüència de confluir diferents factors.\nFinalment, es farà necessari fer confluir les diferents visions i metodologies de les escoles i l’AEPI, prenent com a base les fortaleses […] de cadascú.\nDins de cada procés poden confluir diverses tasques.\nEn aquest període de reflexió hem d’escoltar a aquells que van dir «no», […] però també a la majoria que ha dit «sí» i trobar una solució que […] finalment pugui fer confluir les dues postures.\nEn segon lloc, caldria definir alguns conceptes bàsics que no es recullen a la proposta, per a poder confluir així, de la manera més harmonitzada possible, en les mesures que es proposen en els plans de gestió i […] mapes de riscos .\nPer tant, en realitat tenim dues […] sistemes que haurien de confluir en un de sol.\nL’operació ha estat realitzada per Hard Electronics, partner de AuraPortal a Bogotà, que ha aprofitat la potència que ofereix la solució AuraPortal BPMS a […] tractaments distribuïts, aspecte ideal per […] exemple, per fer confluir sol·licituds de […] compra procedents de diferents Projectes i aconseguir economies d’escala.\nEls avenços que es produeixin en aquestes direccions faran […] […] possible un augment de la taxa d’inversió, el que al seu torn permetrà maximitzar la taxa de creixement de la regió, de confluir l’aplicació d’adequades polítiques laborals i del mercat de treball.\nEn el seu entorn destaquen les Serres de Libar, Ubrique, Alta i la Cadira, separades per cursos i ports fluvials que van a confluir al riu d’Ubrique, el qual acaba desembocant en l’important pantà dels Fures, el mateix que abasteix d’aigua a la meitat de la província.\nles tres pistes forestals conflueixen a la plana.\nen el seu estil literari conflueixen la influència dels clàssics i les tendències artístiques més modernes.\nEn general, perquè hi hagi complicitat, han de reunir-se dos elements: cal una infracció principal, que ha de ser […] punible, i cal un acte de complicitat en […] el qual han de confluir un element material [ …] (per exemple, una ajuda o assistència) […] i un element moral (intenció del còmplice de participar en la infracció).


Castells amb cafè...: La incultura contra els castells\nLa incultura contra els castells\nHi ha molta gent que sempre parla sense saber de la misa la meitat o, directament, no sabent-ne res. N'hi ha arreu i de tots els colors. Però per norma general, no els hi solem fer cas. Però una persona d'aquestes amb una determinada presència dins la vida pública és molt perillosa, perquè pot enganyar a gent desinformada o que senzillament es deixi guiar. I desgraciadament, pel que fa a la cultura popular, això sol ser freqüent.\nEl món casteller no ha estat fóra d'aquestes crítiques sense raonaments, fruit més del desconeixement o de la bilis de determinada gent. Fa uns tres anys, quan la mort de la Mariona, aquesta gent, molts pseudo-periodistes, van saltar a criticar el món casteller, dient que era maltractament infantil, que era de bojos i de suicides, fins i tot algun d'aquests que es creuen intel·lectuals va arribar a dir que era una costum més pròpia dels bàrbars que de gent civilitzada. El món casteller va respondre amb total unitat, fent evident la seguretat dins els castells i els treballs que ja s'estaven fent en aquest àmbit per encara augmentar-la més. I malgrat això, encara hi ha alguns atacs irracionals que intenten presentar el món dels castells com un esport d'alt risc (vegi's l'article de El Periòdico sobre la diada de Santes d'enguany).\nI avui hem tingut una mostra més, però des d'un altre àmbit, des del món de la política, d'on ja havien hagut algunes declaracions en contra per part de sectors ultraespanyolistes xenòfobs. Aquest cop, però, ve d'una persona a qui no se li aplicaria, a priori, aquesta categoria. I és que avui, en el debat sobre la retirada de la catalogació de tradició d'interès nacional a les curses de braus, el senador navarrès del PSOE, Javier Marqués ha comparat el maltractament animal que hi ha en aquesta tradició amb el maltractament a les persones que hi ha en el món casteller. Segons aquest personatge, els que hi ha a baix a la pinya pateixen un maltractament, igual que la canalla, que pateix un alt risc al poder caure.\nPotser caldria posar a aquest home de brau i de baix, a veure on pateix més. Potser abans de parlar s'hauria d'informar de la preparació física, dels assajos, de la tècnica que envolta el castell.. I potser també hauria de pensar que mentre els castellers que estan a pinya ho fan perquè volen, els braus no tenen aquesta capacitat de poder decidir.\nI casualment, això coincideix quan el món casteller pot ser considerat patrimoni cultural i immaterial de la humanitat. Doncs senyor Marqués, si li cou, posi's fulles! O potser que es posi banyes...\nPublicat per Sergi "Cafè" a 13:12\n25 de setembre de 2009, a les 7:26\n18 de novembre de 2009, a les 14:21\n4 de febrer de 2010, a les 6:59\nLa Vella dóna la campanada a Sant Fèlix