Resum activitat R+D i transferència de coneixement — Recerca, Desenvolupament i Innovació. RDI — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nActivitat R+D i transferència de coneixement ▶\nResum activitat R+D i transferència de coneixement\nActivitat R+D i transferència de coneixement\nLa UPC capdavantera en recerca i transferència de coneixement i tecnologia, té una reconeguda trajectòria en l'impuls de projectes en col·laboració amb la indústria nacional i internacional. En aquest sentit, el coneixement esdevé un agent dinamitzador del creixement del teixit empresarial.\nL’activitat de recerca de la UPC la situa com un agent clau en el progrés d’una economia que cada cop més es basa en el coneixement i la innovació. La UPC és la universitat líder de l’Estat pel que fa a la captació de recursos en el marc del projecte Horizon 2020. Des que es va iniciar aquest programa, la Universitat ha aconseguit 136 projectes, 39 dels quals són coordinats, per un import total de més de 50 milions d’euros.\nAproximadament, uns 800 nous projectes i convenis de recerca se sumen cada any a l’activitat dels investigadors. El talent de la comunitat investigadora, la xarxa d’instal·lacions i equips i l’esperit de col·laboració a través de les aliances establertes amb altres centres de recerca i investigadors d’arreu del món, són la clau de l’estratègia de la recerca UPC. Pel que fa a les publicacions científiques més reconegudes en l'àmbit internacional, cal destacar l’increment del nombre d’articles publicats en revistes indexades al Journal Citation Reports, amb 1.751 articles.\nDurant l'any 2017, s'han gestionat 521 contractes nous de personal de recerca i s'han concedit 189 beques perquè estudiants de grau i/o màster s'iniciïn en la recerca. S'han realitzat 105 nous contractes predoctorals per a estudiants de doctorat perquè puguin fer la tesi doctoral i s'han iniciat 69 contractes postdoctorals perquè els investigadors consolidin la seva tasca de recerca\nProjectes de recerca nacionals i internacionals\nPel que fa a les actuacions en l’àmbit dels projectes de recerca nacionals d’aquest curs, orientat al Programa Estatal de Investigación, Desarrollo e Innovación Orientada a los Retos de la Sociedad, i al Programa Estatal de Fomento de la Investigación Científica y Técnica de Excelencia, s’ha organitzat una jornada de presentació de les diferents convocatòries de projectes, amb la intervenció de Marina Villegas Gracia, directora general d’Investigación Científica y Técnica del Ministerio de Economía y Competitividad, a la qual han assistit 226 persones, entre PDI, tècnics i gestors de projectes. Aquesta acció ha generat la presentació de 107 propostes.\nTambé es va organitzar una jornada de presentació de la convocatòria d’ajuts per donar suport a les activitats dels grups de recerca (SGR 2017), a càrrec de Victoria Miquel i Martí, directora de l’Àrea de Recerca de l’AGAUR, a la qual van assistir 272 persones entre PDI, tècnics i gestors de projectes. Com a resultat d’aquesta sessió es van presentar 169 grups.\nDurant l’any 2017 s’han contractat nous projectes de recerca nacionals per un valor de 19.913.691 €, distribuïts en 283 projectes nous. Actualment, 806 projectes estan en funcionament, per un import de 61.307.2010,77 €.\nLa participació de la UPC en les convocatòries d'ajuts públics d'R+D+I ha estat la següent:\nDins el Programa Estatal de Fomento de la Investigación Científica y Técnica de Excelencia i el Programa Estatal de Investigación, Desarrollo e Innovación Orientada a los Retos de la Sociedad, en la convocatòria de 2017 s’han presentat un total de 107 projectes, per un import de 19.736.579 €, i s’han concedit en la proposta de resolució definitiva 62 projectes, per un valor de 8.206.462 €. També s’han aprovat 25 predoctorals per a aquests projectes.\nEn la convocatòria Acciones de Programación Conjunta Internacional (APCIN), s’hi van presentar 4 propostes, per un import de 655.813 €, i se n’han concedit 3, per un import de 370.000 €.\nPel que fa a la convocatòria Retos-Colaboración del Programa Estatal de Investigación, Desarrollo e Innovación Orientada a los Retos de la Sociedad, en el marco del Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación 2013-2016, coneguts com INNPACTOS (projectes col·laboratius amb empreses), s’hi han presentat 11 propostes, amb un import de 2.137.879 €.\nEn la convocatòria Redes de Excelencia, s’hi van presentar 13 propostes, per un import d’1.518.907 €, de les quals s’han concedit 3, per un import de 33.500 €.\nEn la convocatòria Europa Investigación, s’hi han presentat 10 sol·licituds, per un import de 201.000 €, i es van concedir 9, per un import de 177.500 €.\nFinalment, pel que fa als ajuts per donar suport a les activitats dels grups de recerca (SGR 2017) de l’AGAUR, s’hi van presentar 169 grups, per un import de 9.073.594 €, i tots han estat reconeguts i finançats, 46 per un import d’1.700.000 €.\nPel que fa als projectes europeus, la UPC se situa com a líder a Catalunya quant a nombre de projectes finançats a través del programa Horizon 2020 (H2020) i és la primera universitat espanyola pel que fa a nombre de projectes europeus i retorn, i s’hi posiciona com la tercera institució després del CSIC i la Fundació Tecnàlia. Des que es va iniciar el programa H2020, la UPC ha aconseguit 136 projectes, 39 dels quals són coordinats, per un import total de més de 50 milions d’euros.\nAl llarg de 2017 s’han presentat 287 propostes de projectes internacionals, 231 dels quals corresponen al programa H2020. L’import total sol·licitat ascendeix als 80 milions d’euros. D’aquestes propostes, la UPC es presentava com a líder de 39 projectes coordinats i 39 com a soci únic. Dels 39 coordinats, 24 són coordinats en consorci (4 dels quals, ITN) i 15 són en model mono-partner (6 ERC, 8 Marie S.-Curie IF i 1 Clean Sky).\nEl programa amb un nombre més gran de propostes presentades ha estat el Marie Sklodowska-Curie, seguit del programa de lideratge industrial - Tecnologies de la informació i comunicació, ajuts del European Research Council i el repte social de mobilitat integrada.\nDurant el 2017 s’han concedit 59 nous projectes, per un import de 17 milions d’euros. El finançament més gran ha estat destinat a projectes de les tecnologies de la informació i la comunicació, seguits dels ajuts de l’ERC, accions Marie Sklodowska-Curie i projectes del camp de l’energia, acció pel clima i transport intel·ligent. També han començat 6 projectes Erasmus+ de la Key Action 2 (2 capacity building i 4 strategic partnership).\nS’han promogut diferents sessions d’informació i tallers de treball per donar suport als investigadors en la preparació de les seves propostes en les convocatòries Marie Sklodowska-Curie, així com en temes transversals com RRI (responsible research and innovation) o aspectes de gènere. També s’han generalitzat les reunions internes d’inici de projecte, en les quals participen totes les unitats implicades en la gestió dels projectes, incloent-hi l’àmbit bibliotecari, per assolir una coordinació millor en el desenvolupament i la gestió diària dels projectes.\nEn aquest període, la UPC ha obtingut el segell de la Human Resources Strategy for Researchers. També s’ha incorporat com a membre de l’equip d’experts de les accions Marie Sklodowska-Curie a Espanya i a la Red OE de Oficinas de Proyectos Europeos.\nUnitat d'Assessorament Suport Laboral a la Recerca\nDurant aquest any 2017, s'han gestionat 521 contractes nous de personal de recerca i s'han concedit 189 beques perquè estudiants de grau i/o màster s'iniciïn en la recerca. Del total, 330 contractes corresponen a personal de suport a la recerca i són personal d'administració i serveis de la Universitat finançats per projectes específics. S'han realitzat 105 nous contractes predoctorals per a estudiants de doctorat perquè puguin fer la tesi doctoral. Són contractes que tenen una durada de 3 anys, dels quals 66 corresponen a ajuts finançats per convocatòries externes i 39 finançats per la UPC. També s'han iniciat 86 contractes postdoctorals perquè els investigadors consolidin la seva tasca de recerca, entre els quals 4 corresponen a convocatòries externes i 82 de convocatòries pròpies de la Universitat.\nProjectes estratègics institucionals\nA finals de 2017, s’ha tancat l’informe Claus per a un nou paradigma energètic i s’han posat les bases per iniciar la segona fase d’execució de les principals línies d’actuació.\nPel que fa a l’activitat en el programa RIS3CAT, s’està treballant en l’impuls del sector emergent I.4.0, on la UPC fa de coordinadora, i en els altres sectors emergents, liderats per altres institucions de recerca i en què la Universitat pot esdevenir un partner substancial. A més, s’estan fixant les bases per a l’execució dels projectes d’especialització i competitivitat territorial del Besòs, el Garraf i Terrassa. A més, s’estan executant els projectes de les comunitats de mobilitat sostenible, energia i tecnologies de la salut que es van aprovar el 2016.\nEn el marc dels projectes de consolidació dels campus d’excel·lència internacional, s’han acabat d’executar els principals projectes vinculats a la convocatòria 2015-2017, dels quals s’ha fet la coordinació estratègica amb la Universitat de Barcelona, soci del CEI Barcelona Knowledge Campus.\nEn relació amb les knowledge and innovation communites (KIC) (i, en concret, amb InnoEnergy), durant el 2017 han continuat les activitats emmarcades en el Framework Programme Agreement (FPA) 2016-2020, el marc que regula les relacions del consorci amb el European Institute of Innovation and Technology (EIT), l’organisme que finança les activitats de les KIC.\nL’activitat de recerca de la UPC a InnoEnergy s’ha concentrat principalment en dos projectes de recerca internacionals col·laboratius. D’una banda, el projecte Sirocco, que està adaptant un sistema Fresnel (una forma de concentració d'energia solar tèrmica) per assecar productes dins la indústria alimentària, per substituir els combustibles fòssils utilitzats actualment; i, de l’altra, el projecte ProInterface, que té per objectiu desenvolupar tres productes destinats a millorar les condicions per al subministrament d'electricitat i la integració de fonts d'energia distribuïdes amb la xarxa de subministrament.\nRespecte a les activitats de docència, la participació de la UPC se centra en els màsters internacionals que formen part del projecte educatiu InnoEnergy amb els següents programes: el master’s degree in Nuclear Engineering i el màster universitari en Enginyeria de l’Energia, amb els programes Environomical Pathways for Sustainable Energy Systems (SELECT), Renewable Energy (RENE), Smart Cities Smart Electrical Networks and Systems (SENSE). 84 nous estudiants de màster s’han matriculat a la UPC a través de la participació de la Universitat en aquest projecte educatiu. Les activitats docents han implicat un pressupost d’1,3 M€, que ha estat dedicat a finançar beques per als estudiants, activitats de mobilitat i valor afegit, i les matrícules, que el 2017 han superat els 400 k€.\nA les activitats de recerca i docència cal afegir les vinculades a l’emprenedoria i creació de negoci, que configuren globalment els vèrtexs de l’anomenattriangle del coneixement. En total, la participació a InnoEnergy ha representat per a la UPC una despesa de prop d’1,7 M€ i ha situat la nostra universitat en una de les institucions del consorci amb més volum de recursos.\nTambé cal destacar la participació en un consorci europeu dirigit a presentar una nova proposta de KIC en la temàtica de mobilitat urbana, que es tancarà el juliol de 2018. En aquest sentit, cal subratllar el paper actiu de la Universitat situant la UPC en l’steering commiteei promocionant la ciutat de Barcelona per acollir elsheadquartersde la comunitat en cas que el European Institute of Innovation & Technology seleccioni aquestacandidatura.\nFinalment, cal destacar el projecte de recerca InnoLOG, emmarcat en la comunitat RawMaterials.\nEls darrers anys, la UPC ha consolidat el seu paper com a agent clau per al progrés d’una economia que cada cop més es basa en el coneixement i la innovació. La Universitat ha refermat el seu rol com a agent de transformació per a les empreses i ha anat teixint una xarxa d’empreses vinculades a la Universitat que estan donant lloc a projectes amb grans corporacions i amb petites empreses. La UPC és una universitat amb vocació de col·laboració amb altres universitats de prestigi, institucions i consorcis nacionals i internacionals.\nAquesta activitat es concreta en nombrosos convenis i projectes de recerca, en la creació de noves empreses de base tecnològica, en la generació i explotació de patents, i en els serveis científics i tècnics i espais que la UPC posa a l’abast del seu entorn per generar progrés i ocupació.\nEls ingressos gestionats l'any 2017 per transferència de tecnologia i coneixement a la UPC han estat de 24,31 M€, dels quals 16,50 M€ els ha gestionat el Centre de Transferència de Tecnologia de la Universitat (CTT), 1,91 M€ la Fundació CIT UPC i 5,90 M€ la Fundació CIM UPC.\nDes del punt de vista de la gestió de la innovació, s’han assessorat 157 projectes, s’han presentat 52 sol·licituds de patents, s’han assessorat 10 empreses de base tecnològica i s’han negociat 9 nous contractes de llicència. La mobilització d’inversions de capital en spin offs ha estat de 36.308.544 €, i la facturació anual per llicències, de 354.157,49 €.\nPel que fa als serveis cientificotècnics de la UPC, enguany s'han portat a terme més de 2.800 serveis a tercers, per un import de 2.272.502,84 €, que representa un increment respecte a l’any anterior del 7,4 %.\nPer a més informació, Memòria UPC 2016-2017, la web FUTUR (Portal de la producció científica dels investigadors de la UPC)


Paisà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nArthur Mayer i Joseph Burstyn\nitalià, anglès i alemany\nprostitució i Segona Guerra Mundial\nPaisà (títol original en italià: Paisa) és un film italià dirigit per Roberto Rossellini estrenat el 1946. Ha estat doblat al català.\n1.1 Un film en sis relats\n4 Al voltant del film\nUn film en sis relats[modifica]\nPaisa es presenta sota la forma d'una sèrie de sis relats independents, però lligats pel tema de l'alliberament d'Itàlia pels aliats de la Segona Guerra Mundial durant la Campanya d'Itàlia de la Segona Guerra mundial (1943-1945). Tenen lloc cronològicament, marcant en cada curtmetratge una gran etapa de la progressió geogràfica dels aliats contra els feixistes.\nI. 1943: els Americans desembarquen a les costes sicilianes. Seguim un grup de soldats que cerquen un mitjà d'arribar a la seva destinació evitant les mines. Aconsellant-se en la població d'una vila, agafen com a guia, més o menys contra el seu grat, una noia, Carmela, que coneix bé la regió i els condueix fins a les ruïnes d'un castell passant per un antic buidatge de lava.\nEl sergent Joe està encarregat de vigilar Carmela, i els dos discuteixen, malgrat la frontera de les llengües. A poc a poc, el sergent li parla de coses íntimes, com de la seva família. Però és abatut per una bala alemanya. Carmela es troba amb soldats nazis, que consideren violar-la. Més tard, agafa una arma i abat un soldat. Quan els americans tornen, troben el cadàver de Joe i decideixen que ha estat Carmela. Última escena, des de dalt del penya-segat, els alemanys miren el cos de la noia sobre les roques més avall, després se'n van.\nII. Nàpols és alliberat de fa poc i serveix de plataforma logística. Molts nens maquinen i roben per sobreviure. Un d'ells troba un militar negre americà, completament ebri. El porta a un espectacle de marionetes, toca la seva harmònica... No se sap mai si vol ser amic seu, o si només pensa a robar-lo. Sigui com sigui, el militar s'acaba adormint, i el nen n'aprofita per treure-li les sabates.\nMés tard, l'americà, que treballa de fet per a la policia-militar, el troba robant la mercaderia d'un camió. Agafa el nen i demana ser conduït a casa seva, per tal de trobar les seves sabates. El nen el porta a un barri d'una misèria aclaparadora. Li dóna unes sabates, però no són les seves. El policia vol veure els seus pares, però el nen no ho entén: no té pares, van morir en els bombardaments.\nIII. Roma. Un jove soldat americà, enamorat d'una jove italiana, Francesca, el dia de la seva arribada a la capital (6 juny de 1944), troba de nou aquesta mateixa dona, per casualitat, sis mesos més tard. Però no es reconeixen. S'ha convertit en prostituta. L'arrossega per força a la seva cambra. Al llit, l'americà es posa a explicar la seva història. Mentre escolta el seu relat, la prostituta es reconeix en la Francesca de qui ell està enamorat. Encara enamorada, però embolicada pel seu estatus de prostituta, fuig deixant-li una cita sobre un tros de paper. L'endemà, dessolat, el soldat llança el paper ("l'adreça d'una puta") sense ni mirar-s'ho.\nIV. La batalla és forta a Florència. Harriet, jove infermera americana, persuadeix el seu amic Massimo d'ajudar-lo a entrar a Florència, on fan estralls els combats de carrer, per trobar en Lupo, un antic pintor convertit en cap dels partisans. Els dos arriben a la zona perillosa gràcies a una galeria preservada, i passen de teulada en teulada per arribar a la zona. Mentrestant, un veterà de la guerra del 18, que observa els combats de la seva terrassa i es vanta de reconèixer els calibres de les armes pel so del seu tir, els dóna precioses informacions per ajudar-los en la seva cerca. És un home ferit qui, expirant als seus braços i parlant tot sol, els comunicarà que Lupo ja és mort.\nV. A la Romanya, l'alliberament es fa llarg perquè els alemanys defensen aferrissadament cada poblet. Més tard, és alliberat un monestir, i hi van tres capellans americans. Porten amb ells aliments, i tasten en canvi la calma i l'espiritualitat del monestir, de 500 anys d'antiguitat, construït «abans del descobriment de la gran Amèrica». Però els monjos s'assabenten que dos d'aquests capellans estan en el «mal camí»: un és jueu, l'altre protestant. Discuteixen amb el sacerdot principal per convèncer-lo de portar els altres a la raó, però aquest indica sensatament que respecta la seva tria, i que, si ell com els monjos estan persuadits de ser en la verdadera religió, el jueu i el protestant també. En el sopar, els monjos informen els seus hostes que dejunen en l'esperança que el seu acte situï aquests dos homes en el camí recte. El sacerdot principal s'aixeca, però és només per dir que aquest lloc li ha aportat la reafirmació de la fe.\nVI. Hivern 1944. La primera imatge ensenya la sort funesta que està reservada als partisans capturats pels alemanys: es veu un home mort enganxat a una boia, amb un cartell «partisà». Un grup de partisans italians, així com soldats americans que s'hi han unit, lluiten a la regió i intenten recuperar el cadàver. Però són capturats pels alemanys. Esperen en principi la seva execució, amb la idea que els seus parents no sabran el que els ha succeït. Els alemanys llancen llavors els italians (considerats com "terroristes" o soldats "irregulars") al riu amb pesos lligats al cos, mentre els americans són tractats com presoners de guerra. Un d'aquests protesta davant la sort dels seus camarades italians i és brutalment abatut.\nA través d'aquests sis relats de destins individuals i col·lectius, Paisà ens fa reviure sense floritura l'alliberament progressiu d'Itàlia per l'exèrcit americà. Seguint un recorregut alhora geogràfic (de Sicília al delta del Po) i temporal (del 2 de juliol de 1943 a l'hivern de 1944). Cadascun dels sis episodis és d'una llargada equivalent i presenta una nova font dels personatges en una zona italiana diferent. El film es fa l'eco dels dolors d'un país que mira de trobar la seva dignitat perduda.\nPaisà constitueix el segon capítol de la trilogia de la guerra mundial de Rossellini que comença per Roma, ciutat oberta 1945) i que es conclou amb Germania anno zero 1948).\nEs tracta doncs d'una de les obres mestres del neo-realisme italià, dirigida principalment amb actors no professionals escollits en els llocs de rodatge. Paisà és exemple de l'estil de Rossellini: humanista i testimoni lúcid del seu temps.\nRobert Van Loon: Joe, el soldat americà\nAlfonsino Pasca: Alfonsino, el noi lladre\nGar Moore: Fred, un soldat americà\nHarriet Medin: Harriet White, la infermera\nWilliam Tubbs: Bill Tubbs, el capellà\nDale Edmonds: Dale\nGiulietta Masina: la prostituta\nL'endemà de la Segona Guerra mundial, el cinema coneix un trastorn a causa de l'emergència del neorealisme italià, la força del qual és anunciar un nou enfocament de l'escenificació. En el transcurs dels anys 50, aquest moviment tindrà com a ecos els primers films anomenats d'«d'autor», que es desenvolupen una mica arreu a Europa, però que els costa imposar-se en la majoria de la producció estandarditzada, denotant una certa esclerosi del cinema.\nAlguns films neorealistes :\nla vida quotidiana durant la guerra:\nRoma, ciutat oberta de Roberto Rossellini\nel subdesenvolupament, la lluita de classes, la pobresa del camp:\nLa terra tremola de Luchino Visconti\nArròs amarg de Giuseppe De Santis\nla desocupació urbana:\nEl lladre de bicicletes de Vittorio De Sica\nla condició de la gent gran:\n1949: BAFTA a la millor pel·lícula\n1950: Oscar al millor guió original per Alfred Hayes, Federico Fellini, Sergio Amidei, Marcello Pagliero, Roberto Rossellini\n↑ esadir.cat. Paisà (en català). esadir.cat.\n↑ «Paisa». The New York Times.\na propòsit dels films de Rossellini per Fred Camper\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Paisà&oldid=26676617»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 març 2021 a les 18:16.


Crónica Preferente: Felanitx 1-2 Pollensa - Preferente - FutbolBalear.es\ndomingo, 30 de agosto de 2009 | Leída 910 veces | 2\nPlantilla del Felanitx de la presente temporada\nC.E. FELANITX: XIM, TOÑITO, SIMÓ, TOMEU NADAL, CLADERA, TOMEU GALMES (SERGIO 74), ALCOLEA, JOSE ROCA, TONI NADAL, JULIA (DAVID REUS 60) I FERRAGUT.\nPOLLENÇA: NADAL, ROTGER, MATEU CAPLLONCH, DANI TORRES (TIMO 73), CASTAÑER (SERGIO GARCIA 85), ORTIZ, MORAGUES, PONS, MARTORELL (LLORENÇ CAPLLONCH 88), AROCA, GELABERT (ALEMANY 60).\nÀRBITRE: GOMEZ ROMERO, AJUDAT PER JESUS ALFONSO I TONI PRATS\nTargetes grogues per part del Felanitx per José Roca min 86, dues per Toni Bennassar (23 – 42), expulsat. Per part del Pollença Daniel Torres min 25, Martorell min 83, Moragues min 65, Mateu Capllonch, min 89 i Gelabert min 65.\nHa tengut una molt bona actuació, el senyor Gomez Romero.\nPartit disputat a nes torrentó amb dues partes molt diferents.\nLa primera part, domini total i absolut del CE Felanitx, que ha disposat de clares ocasions per anarsen al descans amb avantatge a nel marcador. Les dues més clares han estat una pilota dividida entre el porter i Julià, s´anticipa Julià i quan es cantava es gol, la pilota queda entre les cames de Julià i no pot definir.\nEn el minut 30 de joc, pasada de Julià a Roca que de primeres fa la pasada de la mort a Ferragut, que envia la pilota al travesser, el rebuig cau a Tomeu Galmes, que remata, pero el xut surt desviat a pocs centimetres de la porteria defensada per Nadal. El Pollença tenia prou amb defensar i no s´acostava amb perill a la porteria defensada per Xim, només a pilota aturada, pareixia que poria arribar el gol del Pollença.\nComença la segona part, amb empanada total del C.E. Felanitx, i domini del Pollença, que de xut llunyà l´envia a la part superior del travesser. El Pollença s´acostava, però sense massa encert, tantsols el pal, i de pilota aturada pareixia que podia marcar, així i tot dominava el partit.\nQuan millor estava el Pollença, quan pitjor estava el Felanitx, minut 66 contracop del conjunt de Es Torrentó i Ferragut fa el 1-0 a favor del C.E. Felanitx.\nTres minuts després falta lateral a favor del Pollença, la treu Castañer, centro – xut, i es colava al segon pal per l´esquadra de la porteria de Xim. Era el minut 69 i tornaven les taules a nes Torrentó.\nMinut 72, falta favorable, al Pollença, centrada a l´àrea remata Martorell de cap, i la pilota entra dins la porteria defensada per Xim. Increiblement amb 7 minuts el Pollença havia donat la volta al marcador, en tres xuts a porteria havia fet 1 pal i 2 gols.\nLa sort donava l´esquena al Felanitx, que dominaria clarament els 18 minuts que restaven de partit, però amb més cor que cap, i a nes final, no pogue materialitzar el gol que li donas almenys un punt.\nAl final del partit, els punts volaren cap a Pollença.\nDesde Es Torrentó per Futbol Balear


Vidreres - #vilesflorides\nVitraris o Vitriaris era el nom del municipi al segle X, i significava treballar el vidre, forn de vidre. Vidreres s’ha convertit, en els últims anys, en un dels pobles d’estiueig de la zona. El seu patrimoni natural és ric i autènticament mediterrani, fent el seu paisatge singular, on contrasta la plana de la Selva i el massís de cadiretes amb l’horitzó del Montseny. Destaca com un poble amb una important i intensa activitat cultural. Les festes i tradicions són presents a diferents èpoques de l’any, i en destaquen les Festes del Ranxo i Carnaval, la Festa Major i la Festa Petita. Totes elles són festes entranyables que omplen els carrers de música i folklore, i que són viscudes i sentides intensament per tots els vidrerencs i vidrerenques.\nEl municipi disposa de grans parcs d’arbrat que acaben conformant una gran anella verda que convida a passejar, i que embelleix i revalua el paisatge urbà. Aquesta gran anella enllaça amb diverses rutes que suposen una fantàstica oportunitat per fer activitat física, estar en contacte amb la natura i descobrir d’alguns dels llocs més emblemàtics (i desconeguts) de la història de Vidreres.\nFebrer/Març: Festa del Ranxo\nMaig: Festa de les Flors\nOctubre: Festa de la Cervesa Artesana\nNovembre: Festa Petita


#OrgullLGTBI — Igualtat de gènere a la UPC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nSou a: Inici / 28 de juny\nSi consideres que pateixes una situació d'assetjament per raò d'orientació sexual, identitat de gènere o expressió de gènere has de considerar i valorar totes les opcions existents, tant en el marc de la mateixa UPC com les externes. Tens diferents vies per abordar i resoldre el problema.\nQuè puc fer davant d'una situació d'assetjament? - Consulta les diferents vies per abordar i resoldre el problema.\nGuia elaborada per la Generalitat de Catalunya per a facilitar eines a tots els actors de l’administració universitària per tal de traduir en accions concretes allò que disposa la Llei 11/2014, del 10 d’octubre, per a garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a erradicar l’homofòbia, la bifòbia i la transfòbia.\n. Consulta la guia\nSensibilització contra la LGTBIfòbia\nTaller CONEXUS per a l'estudiantat UPC - Consulta com fer el taller gratuït sobre conductes lgtbifòbiques.\nMòdul de sensibilització per prevenir conductes lgtbifòbiques - Consulta el mòdul per conèixer les múltiples formes de lgtbifòbia.\nCom puc fer el canvi de nom? - Consulta com pots fer el canvi de nom d'ús comú (sense implicació legal) i el canvi de nom d'ús legal (quan la persona interessada està en possessió de DNI actualitzat).\nDia Internacional de l'Òrgull LGTBIQ+. Celebració 2021 UPC\nPer aquest dia es va dotar a tots els centres docents, a 4 edificis singulars de campus Nord i al Consell d'Estudiantat de baderoles amb els colors LGTBI.


Com els films clàssics Turner i els esdeveniments Fathom aporten clàssics al teatre local - Entrevistes | Maig 2022\nEl públic fidel de què confien els cinemes arthouse és el cineasta més antic. I cada vegada més, amb el mercat especialitzat en descens, els teatres estan arribant a les seves comunitats locals amb programes alternatius.\nUna forma segura d’arribar-hi és mitjançant la programació clàssica. A partir de l’èxit de les anteriors projeccions ad hoc de restauracions d’aniversaris d’estudi com “Roman Holiday” i “Home Alone” als teatres, Turner Classic Movies (TCM) i la distribuïdora digital Fathom Events estan llançant una nova sèrie de Big Screen Classics per al 2016, amb l'esperança d'agafar sèniors i cinefils més joves que molts no han vist als clàssics.\ncançó de David Pumpkins\nLa sèrie de clàssics TCM Big Screen Classics, que durant aquest any, s’amplia cada any més pel·lícules clàssiques als cinemes, presentades en la relació d’aspecte original amb projecció digital. Llançat al gener amb Paul Newman i Robert Redford a 'Butch Cassidy and the Sundance Kid', Big Screen Classics segueix els dies 21 i 24 de febrer amb quatre presentacions del clàssic film de Warner Bros.1941 de John Huston noir 'The Maltese Falcon', protagonitzat per Humphrey Bogart com a detectives Sam Spade, Mary Astor, Sydney Greenstreet i Peter Lorre, celebren el seu 75è aniversari.\nEl misteri de l’ocell negre encastat en joies arribarà a més de 650 pantalles a tot el país amb comentaris de l’amfitrió TCM Ben Mankiewicz abans i després de cada projecció (14:00 i 19:00 hora local cada dia). TCM surt molt d’aquesta col·laboració, més enllà dels ingressos i el poliment de marques. 'Una gran raó per la qual creixem la sèrie', va dir Genevieve McGillicuddy, vicepresident de col·laboracions i activació de marca per a TCM en una entrevista telefònica, 'és que ens dóna un abast fantàstic, no només perquè la nostra base de fanàtics de hardcore surti a veure pel·lícules. estan entusiasmats de veure als cinemes, però porten amics i familiars, persones que no coneixen el cinema, cosa que és una gran introducció per TCM. És una oportunitat de conscienciació fantàstica. '\nLa programació de 12 mesos sencers per primera vegada per al calendari 2016 “va requerir temps i esforços per combinar-se amb diversos estudis”, va dir McGillikuddy. 'Aquest és un hàbit habitual en què volem continuar'. El programa que es mostra a continuació mostra una gamma de títols i gèneres al llarg de les dècades, des dels anys 40 fins als 80, des de 'El falcó maltès' fins als títols de Pasqua 'Els deu manaments' i ' El dia lliure de Ferris Bueller ”.\nPropietat de les cadenes teatrals AMC, Cinemark i Regal, Fathom Events està dirigida pel CEO John Rubey, expert en esdeveniments digitals i programació de pagament. Ha ampliat la programació digital alternativa als teatres, des de pel·lícules basades en l'anime i la fe fins a l'òpera metropolitana i el National Theatre Live, normalment per a curtmetratges de menys de cinc dies, a més de música, videojocs i esdeveniments esportius com la boxa, l'hoquei, futbol i bàsquet. El recent abonament del concert de Grateful Dead recent a Chicago va ser enorme, ja que els fanàtics es van acostar als teatres per ballar junts com ho van fer en els concerts durant més de tres dècades. L'esdeveniment d'una nit més gran de Fathom mai va ser la BBC de '12 pantalles' Dr. Qui ”estrena de la temporada 8 el 2013. Compartir estrenes de catifes vermelles és un altre negoci emergent.\nFathom i TCM venien publicant els estranys clàssics de títols de restauració de DVD des del 2012. Fathom permet fer un esdeveniment i “escalar-lo a tots els propietaris, així com a afiliats, de manera que podem posar-nos a totes les pantalles alhora”, Rubey em va dir en una entrevista telefònica, que va des de 490 teatres fins a 650 pantalles en 180 mercats, molt més que el top 50 estàndard. Fathom actua com a distribuïdor i intercanvi de TCM i teatres, coordinant els seus grups de màrqueting. Fathom té la seva pròpia xarxa d’emissió digital, però també utilitza la transmissió en directe a través de la Digital Cinema Distribution Coalition (DCDC) i el disc dur DCP, segons el títol. 'Hi ha un públic multi-generacional fora de Nova York i LA', va dir McGillicuddy, que rarament té l'oportunitat de veure aquestes pel·lícules. '\nLa clau de TCM va ser crear un esdeveniment de teatre amb contingut que no puguis aconseguir a casa, a través de comentaris que no es poden fer de les pel·lícules dels populars amfitrions de TCM Robert Osborne i Ben Mankiewicz, que proporcionen noves presentacions pre-enregistrades. i altres per a les exposicions. 'Molta gent del públic té' Jaws 'o' The Breakfast Club 'a casa en DVD o VHS', va dir Rubey, 'però tothom ’; han de sortir a veure-ho junts. Tota una generació no la va veure mai a la gran pantalla i ara la poden veure digitalment restaurada en una pantalla de cinema de 2 o 4K. Això ho fa especial. '\nMentre que la demostració mitjana de TCM supera els 35 anys, “The Breakfast Club” va treure mil·lenaris, mentre que “Jaws” va recórrer totes les edats, des dels avis fins als seus néts.\nFathom es dedica a la realització d'una pel·lícula única a la feina dels muntatges d'aquestes pel·lícules de forma única als cinemes dels estudis. L’economia és forta: proporcionen màrqueting i distribució rendible de pel·lícules clàssiques a una audiència nacional i ajuden als estudis a monetitzar les seves biblioteques estimulant les vendes de títols clàssics homevideo. Fathom fa tráilers al davant de les pel·lícules i els promou a la ràdio a través de promocions i a les xarxes socials. Ja no arribeu a un públic jove a través del diari. Fathom sol treballar amb Tugg i SpectiCast com a socis de venda de bitllets digitals en esdeveniments a petita escala. 'Vaig anar a veure la pel·lícula de James Bond i vaig veure un anunci per a' Roman Holiday ', va dir McGillicuddy. 'Estem donant consciència davant del públic. Molta gent té allà encantar les pel·lícules que no tenen controlat TCM. '\nFathom ha subscrit acords de col·laboració i llicència màster amb la majoria dels estudis, així com TCM i la BBC, tot i que no totes les ofertes estan tancades. 'Estem en els serveis de serveis', va dir Rubey.\nProgramació de sèries clàssiques de la pantalla Big TCM 2016 17 i 20 de gener - Twentieth Century Fox ’; s Butch Cassidy and the Sundance Kid (1969) - Paul Newman i Robert Redford van establir l'estàndard per a la pel·lícula amiga amb aquest meravellós entretingut clàssic occidental, que alhora debuta el mite del Old West i plora el seu pas. 21 i 24 de febrer: Warner Bros. ’; The Maltese Falcon 75th Anniversary (1941) - La novel·la de 1930 de Dashiell Hammett The Maltese Falcon ja s'havia convertit en una pel·lícula dues vegades abans que es creés la seva versió més coneguda el 1941 i es convertís en un clàssic del cinema americà. 20 i 23 de març: Paramount Pictures ’; Els Deu Manaments (1956): Celebrant el seu 60è aniversari, la representació èpica de Cecil B. DeMille de la vida de Moisès va fer de Charlton Heston una superestrella i segueix sent un triomf cinematogràfic. 24 i 27 d'abril - Sony Pictures ’; On The Waterfront (1954) - 'El millor que ha fet mai un actor de cinema nord-americà' va ser com la directora Elia Kazan va caracteritzar la interpretació de Marlon Brando a On the Waterfront. Guió de Budd Schulberg, aquest conte clàssic parla del crim i la corrupció entre els treballadors sindicals a New York i Nova Jersey. 15 i 18 de maig - Paramount Pictures ’; Ferris Bueller ’; s Day Off (1986): La comèdia seminal sobre un estudiant de secundària ’; s salvatges aventures a la ciutat de Windy durant un sol gloriós dia continua sent gaudida, citada i venerada 30 anys després del seu debut teatral. 26 i 29 de juny: Warner Bros ’; Willy Wonka i la fàbrica de xocolata (1971) - Cinc nens guanyen entrades especials per donar-los un subministrament de caramels a tota la vida i una visita personal per la misteriosa fàbrica de xocolata Willy Wonka. Dirigida per Mel Stuart, protagonitzada per Gene Wilder com a títol impredictible i basada en el popular llibre infantil de Roald Dahl. 24 i 27 de juliol: Twentieth Century Fox ’; s Planet Of The Apes (1968) - Realitzat per menys de 6 milions de dòlars per Twentieth Century Fox el 1967, Planet of the Apes va retornar un benefici del 600 per cent de la seva inversió. Charlton Heston i Roddy McDowall protagonitzen aquesta taquilla amb una astronauta que cau aterrar en un futur llunyà un planeta on els simis parlants intel·ligents són les espècies dominants. 28 i 31 d'agost - Twentieth Century Fox ’; s The King and I 60th Anniversary (1951) - La fastuosa adaptació cinematogràfica de l'èxit de Broadway protagonitzada per Deborah Kerr com a institutriu anglesa que aporta maneres modernes al Siam del segle XIX i s'enamora del seu rei (Yul Brynner) en el procés. 18 i 21 de setembre: Sony Pictures ’; Strangelove: O com vaig aprendre a deixar de preocupar-me i a estimar la bomba (1964) - Aquesta brillant sàtira sobre política, Armageddon nuclear i el complex industrial militar, també és una cornucopia de funcions còmiques escandaloses, no menys importants. papers retratats per Peter Sellers. Guió de Stanley Kubrick, Peter George i Terry Southern i direcció de Stanley Kubrick. 23 i 26 d’octubre: Warner Bros ’; The Shining (1980) - La pel·lícula de terror psicològic seminal produïda i dirigida per Stanley Kubrick, coescrita amb la novel·lista Diane Johnson protagonitzada per Jack Nicholson, Shelley Duvall, Danny Lloyd i Scatman Crothers i basada en la novel·la The Shining de 1977 de Stephen King. 27 i 30 de novembre - Paramount Pictures ’; Breakfast At Tiffany ’; s (1961) - Audrey Hepburn brilla com Holly Golightly amb el lliure esperit al director Blake Edwards ’; clàssic divertit i divertit sobre una noia de festa que busca amor a Nova York. 11 i 14 de desembre: Sony Pictures ’; From Here To Eternity (1953) - La poderosa història realista i la ferotge acusació de la vida dels militars nord-americans (i les seves dones) estacionats a Hawaii en temps de pau a l'estiu i cauen abans de l'atac sorpresa a Pearl Harbor. Protagonitzada per Burt Lancaster, Montgomery Clift, Deborah Kerr, Donna Reed i Frank Sinatra, dirigida per Fred Zinnemann i guió de Daniel Taradash.\nmillor ràpid i furiós


El castell de Castellar pertany a l’entitat de Castellar del municipi d’Aguilar de Segarra, a poc més de 20 km de Manresa direcció Calaf. S’alça sobre un turó de 554 m on dibuixa la silueta al llom de la carena i té, per tant, una situació dominadora que el fa visible des de molt lluny per als que viatgen per la C25. A peu hi ha un sender molt dreturer que hi puja. Amb vehicle s’hi accedeix per una pista de terra de 3’3 km en molt bon estat des del nucli de Castellar, al peu de l’antiga carretera N-141-g paral·lela a l’autovia C-25. Deixem els cotxes al Collet Rodó al costat mateix del castell, on hi ha una font.\nEl Castell de Castellar, documentat des del 983 fou construït en estil gòtic, probablement amb finalitats militars. Forma un conjunt monumental amb l’església parroquial de Sant Miquel de Castellar –d’orígens romànics però amb moltes transformacions-- i la rectoria recentment restaurada. El castell és una construcció de pedra, molt rústic, de tres plantes, amb murs ferms i gruixuts, gairebé circular, plenament adaptat al rocam natural que li fa de base. Al segle XVII es transformà en masoveria i fins els anys quaranta del segle passat hi van viure masovers. Fins l’any 2011 estava en total abandonament en estat de semi ruïna i del castell només quedaven els murs perimetrals i algunes separacions interiors amb el sistema de voltes i embigats totalment enrunats. L’Ajuntament d’Aguilar inicià les obres de restauració creant-hi un museu històric local on es divulga la història del senyor feudal i espais amb usos socials polivalents, obres inaugurades l’any 2012 que avui es poden visitar tots els segons diumenges de cada mes de 10 a 13 hrs.\nDes del castell es fa una caminada, sempre per sobre de la riera de Grevalosa, per la zona anomenada Bosc dels Camins, per Cal Caselles –on esmorzem- i fins l’entorn de Cal Marquet, on fins no fa gaire funcionava una curiosa granja cinegètica de perdius roges, que es comercialitzen per a la repoblació forestal. Recordem haver llegit una notícia del hivern de l’any 2010 en què la neu va ensorrar l’estructura de la zona de les voladores i se’n van escapar i perdre 11.000 perdius. Ja de retorn, pugem fins la carena de Caselles (695 m) a la serra de cal Xinco, per on el camí, ja més aeri, ens ofereix bones panoràmiques: a l’oest sobre el Grauet i Boixadors, per l’est sobre els Vilassos i Sant Pere del Mont a la serra del Colomer i al nord fins al Puigmal ben nevat. Després, ja de baixada, per la serra i Planes del Castell fins arribar de nou al castell de Castellar.\nDistància recorreguda 7,5 km.\nDesnivell acumulat 220 m.\nTemps net de camí 2 hores.\nL'Astor: un poblet amb encant\nHabitacles i necròpolis a les Coromines


L. FERRONOTICIA04.10.2006 - 01:07h\nNo hi ha hagut víctimes.\nOperaris treballant, ahir, per treure la runa. (Carolina Cubota / ACN)\nPodria haver acabat en tragèdia, però ha quedat en un ensurt. Una casa unifamiliar de La Canonja (Tarragona) es va enfonsar la matinada de dimarts amb dues persones dins, una dona de 31 anys i la seva filla de 21 mesos.\nJust abans de l’enfonsament, un cotxe de la Policia Local havia estacionat just davant de l’immoble i el vehicle va quedar sepultat per la runa de l’edifici. Afortunadament, els dos agents acabaven de sortir del vehicle i no van resultar ferits.\nEl fet que els policies es trobessin prop de l’edifici en el moment de l’enfonsament va ser crucial per ajudar a què les dues víctimes que havien quedat entre les runes rebessin els primers auxilis. Les dues ferides van ser traslladades inmediatament, després de ser rescatades, a l’hospital Joan XIII de Tarragona. La nena tenia dues fractures cranials sense afectació neurològica i la mare es trobava en observació a la unitat de traumatologia amb nombroses policontusions. En poques hores podrien ser donades d’alta.\nA causa de l’enfonsament, del qual es començaran a estudiar les causes un cop es tregui la runa (les primeres hipòtesis apunten a unes obres que es feien en un solar proper), van haver de ser desallotjats cinc veïns de cases contigües. No podran tornar a casa fins que s’asseguri l’estructura de l’immoble.


Apartment Design HaAliya Tel Aviv Israel - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nHaAliya St. 62, Centre urbà Tel-Aviv, Tel Aviv, Israel, 66062 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Design HaAliya\nSituat a Centre urbà Tel-Aviv, Apartment Design HaAliya és el lloc perfecte per gaudir de Tel Aviv i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Design HaAliya, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos instal.lacions per a minusvàl.lids, transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, neteja en sec, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses centre esportiu, massatge, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Apartment Design HaAliya és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Tel Aviv.


Fenerbahçe-Efes i Reial Madrid-CSKA: la lluita per ser a la final de l'Eurolliga - Empordà\nVitòria acull aquest vespre les semifinals de la Final Four amb el duel entre els de Laso i els russos com a plat fort\nObradovic, tècnic del Fenerbahçe. euroleague\nObradovic, tècnic del Fenerbahçe.\nEl Pavelló Fernando Buesa Arena de Vitòria serà l'escenari aquest vespre d'una de les grans cites del bàsquet mundial de la temporada. La Final Four de l'Eurolliga obre el foc avui amb les semfinals que disputaran l'Anadolu Efes i el Fenerbahçe (18.00) i el CSKA de Moscou i el Reial Madrid (21.00). Dos duels apassionants que definiran la gran final de diumenge (2/4 de 9). El Reial Madrid del tècnic vitorià Pablo Laso intentarà revalidar el títol aconseguit la temporada passada. Movistar+ oferirà els duels.\nEl derbi turc obre avui la jornada. El Fenerbahçe de Zeljko Obradovic arriba com un dels favorits després d'una temporada amb molt poques derrotes però amb baixes importants, les del francès Joffrey Lauvergne i l'italià Luigi Datome. Per la seva banda, l'Anadolu Efes torna a una Final Four després de 18 anys i ho fa en bona forma, després d'eliminar el Barça a quarts de final a Istanbul (80-71) i amb grans protagonistes, com Moerman i Larkin. El Madrid, vigent campió, encara la seva sisena participació a una Final Four en els darrers 8 anys amb l'objectiu de reeditar el títol.


Portfoli del 21A: ''El llibre de les bèsties'' de Ramon Llull\nRamon Llull nasqué entre el 1232 al 1235 a la ciutat de Mallorca i va morir el 1316. Va naixer i tingué familia noble, d’origen barceloní. Llull va rebre l’educació d’un caballer i va servir a Jaume II com a senescal. Va començar a escriure poesía de jove, començant amb els poemes trovadorescos i, quan va tindre trenta anys aproximadament, Jesucrist se’l va apareixer en la creu, i va fer que deixara la seua familia i els seus carrecs per a: convertir els infidels i reformar el món cristià, escriure llibres per tal de difondre l’ideal cristià i tornar-lo als seus origens i crear escoles per formar els estudiants de llengues orientals com l’arab. Llull va escriure moltes obres però és molt important per ser el creador de la nostra llengua literaria.\nLes obres més importants de Ramon Llull són: el ‘’Llibre d’Evast i d’Aloma i de Blanquerna, son fill’’ que narra la vida de Blanquerna i l’obra la ‘’Vida coetània’’ que és una biografia del propi Llull en la que aprenem coses sobre la seua vida. Per sense lloc a dubtes, l’obra més important de Llull és el ‘’Llibre de les meravelles’’, dividit en deu llibres, que narra la historia de Felix que va pel món amb l’intenció d’aprendre dels filòsofs i dels ermitans. El seté llibre, el ‘’Llibre de les bèsties’’ conta, de manera satírica una faula sobre la vida cortesana i sobre el poder, en el que una rabosa tracta de fer-se amb el poder matant el lleó, que és el rei, però finalment conseguixen matar el traïdor conceller.\nRamon Llull va viure al segle XII i principis del XIII. El ‘’Libre de les bèsties’’ fou publicat entre el 1288 i el 1289, a finals del segle XIII. El segle XIII va ser molt important perque després de la mort de Pere el Catòlic, Jaume I va començar l’expansió dels territoris, el que suposar l’annexió de més territoris a la Corona d’Aragó com València i Mallorca, ciutat de naixement de Ramon Llull.\nRamon Llull va escriure el ‘’Llibre de les besties’’ per descriure l’abús que hi ha al poder, aquest llibre té una finalitat moral i alliçonadora, que intenta justificar la concepció aristocrática de la societat i de la política defensada per Llull. Llull intenta transmitir als seus destinataris les seues idees. Els quals, els destinataris de l’obra podrien ser cristiàns o gent interessada en la jerarquía.\nLa importancia de Llull radica en que fou el creador de la llengua literaria i les seues obres poseixen una sintaxi molt dúctil i flexible. Llull va crear aquesta llengua també per a escriure ciencies, pel que va tindre que crear nous termes. Les obres de Ramon Llull eren molt didàctiques perqué utilitzava dibuixos com arbres o cercles per a facilitar la comprensió al lector.\nPublicat per Jorge LLácer a 18:30\nEtiqueta amb NOM de l'autor/a i TEMA: Llácer J, Treball d'investigació


261. Com es diu 'arreando que es gerundio' en català?\n262. És correcte 'de ben segur' en català?\n263. Congressos, simposis, jornades, trobades i col·loquis (majúscules i minúscules) / Comunicacions, ponències, discursos i taules rodones (majúscules i minúscules)\n264. Exemples d'invitació\n265. mirar-se el melic\n266. Com es diu 'poner en bandeja' en català? / Com es diu 'poner a huevo' en català? / És correcte 'posar amb safata' en català?\n267. Escriptura d'euros i cèntims amb xifres\n268. 'amb data', 'en data' o 'de data'? / 'a data del 17 d'abril' o 'en data del 17 d'abril'?\n269. Doble negació / 'cap', 'enlloc', 'mai', 'ningú', 'res', 'tampoc', 'en ma vida', 'ni'... + 'no' + verb / Nova gramàtica\n270. Com es diu 'con la que está cayendo' en català? / És correcte 'amb la que està caient' en català?


Inici / HOSTALERIA / CALEFACTORS HOSTELERIA\nTens un negoci d’hostaleria i necessites un calefactor per la terrassa?\nVols gaudir del teu jardí inclús a l’hivern i amb la màxima comoditat?\nAmb els nostres calefactors exteriors podràs preparar el jardí i la terrassa per a gaudir-los durant tot l’any.\nEls teus clients es sentiran com a casa!\nEstufa exterior elèctrica\n81,19 € iva inc. Llegeix més\nEscalfador portàtil d’aire a gasoil combustió directa\nOFERTA! 895,00 € 659,00 € iva inc. Llegeix més\nEscalfador a gasoil per radiació amb termòstat\nOFERTA! 550,00 € 435,00 € iva inc. Llegeix més\nCalefactor ceràmic professional termòstat\n33,25 € iva inc. Llegeix més\n488,13 € iva inc. Afegeix a la cistella\n468,82 € iva inc. Afegeix a la cistella


EL MIRELL. FESTIVAL DE DOCUMENTALS MUSICALS en Entradium\nTEATRE MUNDIAL. Passeig Marimón Asprer, 10. Ver mapa\nOpinião verificadaAssistiu o 11/10/2020\nVaig disfrutar molt amb les taules rodones, gran nivell dels tertulians amb anècdotes molt divertides. Un programa molt amè i ben dirigit. Al no ser amant del jazz no vaig disfrutar el concert final. Ler mais Ja estic esperant la propera edició.


Vols barats de La Corunya a Medellín des de 999 € a Iberia\tCada vegada són més els que visiten Colòmbia, un país que emergeix amb força i que s'ha convertit en referència turística a Amèrica del Sud -sent a més l'únic país d'aquest con que limita amb el Pacífic i el Carib en…\nNecessitem que ens indiquis les dates concretes del viatge per poder mostrar-te els preus per a aquest trajecte. Vols barats de La Corunya a Medellín de La Corunya a Medellín La Corunya-Medellín, Colòmbia Vols barats de La Corunya a Medellín (MDE)\nConsulta l’oferta de vols de La Corunya a Medellín i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de La Corunya a Medellín. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de La Corunya a Medellín fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


Apartamento Sevilla Centro Sevilla Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSan Pablo - Santa Justa, Sevilla, Espanya - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartamento Sevilla Centro és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Sevilla. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartamento Sevilla Centro és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartamento Sevilla Centro és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Sevilla.\nDescompte a Apartamento Sevilla Centro


PSD2, la directriu per a protegir el client de banca - El Blog de Caixa Popular\nPSD2, la directriu per a protegir el client de banca\ncaixapopular 2019-10-04T14:11:44+02:00 7 d'octubre de 2019|Entorn digital|\nLa normativa PSD2 (Payment Services Directive) és una directriu europea de pagaments que reforça la seguretat de les transaccions del comerç electrònic i que ha entrat en vigor fa unes quantes setmanes.\nDoble autenticació en Caixa Popular\nAra, tots els clients de Caixa Popular, i també d’altres entitats financeres, estan més protegits. Des de fa 12 anys hi ha una directriu europea que regula els mitjans de pagament, PSD, i a poc a poc s’han anat establint més requeriments per a millorar la seguretat en els serveis d’informació sobre comptes i iniciació de pagaments.\nUna de les novetats principals de la normativa PSD2 és l’autenticació reforçada per a fer pagaments per Internet, accedir als comptes bancaris o efectuar transferències superiors a 30€, per exemple.\nAra és obligatori comprovar la identitat dels clients amb, almenys, dos dels tres mètodes possibles:\nConeixement: alguna cosa que l’usuari sap, com un nom d’usuari, contrasenya, correu electrònic, PIN…\nInherència: alguna cosa que l’usuari és, a través de l’empremta dactilar, del reconeixement per veu, de l’iris de l’ull… És a dir, amb sistemes biomètrics d’autenticació.\nAltres canvis importants amb PSD2 per al client\nDes de fa uns quants dies, els clients de Caixa Popular deuen haver-se adonat que se sol·licita una doble autenticació en certes operacions en Ruralvía, banca digital de Caixa Popular, i es deu a l’autenticació reforçada del client (SCA – Strong Customer Authentication). Aquesta mesura vol protegir amb més fermesa els clients contra operacions fraudulentes.\nAmb PSD2 els clients de Caixa Popular gaudiran també de més transparència i seguretat en un altre tipus de situacions.\nProtecció d’operacions no autoritzades o fraudulentes: l’import sobre el qual l’usuari ha de ser responsable, en cas d’una operació de pagament no autoritzada, es redueix de 150€ a 50€, excepte frau o negligència del client. A més, en cas d’una operació no autoritzada, el proveïdor de serveis haurà de retornar immediatament l’import d’aquesta operació a l’ordenant.\nLimitació de cobrament de recàrrecs per l’ús de targetes: es prohibeix fer càrrecs addicionals en els pagaments que s’efectuen amb targetes de dèbit i crèdit tant en els comerços tradicionals com a través d’Internet.\nMés control de les dades. Sempre que tu autoritzes una tercera empresa, aquesta podrà intervindre directament en el pagament de les teues compres amb la teua entitat financera. Això suposa l’eliminació de passos i una garantia superior de seguretat i més control de les dades personals. Això sí, també t’exigirà, com a client que autoritza, tindre un control de quines empreses has autoritzat.\nTres excepcions que cal tindre en compte\nSegons el Reglament delegat (UE) 2018/389 de la Comissió sobre les normes tècniques de regulació per a l’autenticació reforçada de clients, tots els clients de Caixa Popular es veuen afectats per tres excepcions molt concretes.\nInici de sessió en banca digital\nTots els clients que accedisquen a Ruralvía, banca digital de Caixa Popular i altres entitats de Grup Caixa Rural, cada 90 dies hauran de superar la doble autenticació.\nJa us ho hem avançat abans, però, quan el client haja d’efectuar una transferència superior a 30€, li demanarem la doble autenticació també.\nEn canvi, si la transferència és inferior a 30€, se sol·licitarà l’autenticació reforçada tan sols quan el client haja transferit 100€ en total, una vegada sumades totes les transferències que haja efectuat inferiors a 30€.\nSi cada dia de la setmana fas una transferència de 15€, per exemple, el seté dia sumaries una acumulació de 105€ (15*7=105); en aquesta transferència et sol·licitarem la doble autenticació per a dur a terme l’enviament, perquè hauràs passat l’acumulat de 100€.\nEns agradaria ressaltar el fet que no importa el nombre de transferències inferiors a 30€ que faces, sinó que serà la quantitat de diners acumulats en les transferències allò que determinarà la sol·licitud d’aquesta autenticació reforçada.\nPel que fa a la consulta en els comptes de moviments efectuats fa més de 90 dies, hauràs d’emplenar les dues claus per a autenticar la teua identitat. Això sí, aquesta mesura de seguretat no s’aplicarà si la consulta inclou els últims dos mesos, per exemple.\nEn Caixa Popular treballem per oferir la seguretat més alta possible sempre i continuarem fent-ho per acostar als nostres clients totes les novetats tècniques i legislatives.


Proposta del PS per democratitzar més el funcionament dels comuns | BonDia Diari digital d'Andorra.\nGerard Alís i Rosa Gili van presentar ahir el contingut de la proposició de llei.\nDj., 01/03/2018 - 03:40\nProposta del PS per democratitzar més el funcionament dels comuns\nDonant compliment al mandat del darrer congrés del Partit Socialdemòcrata, els consellers generals del PS han entrat a tràmit parlamentari la proposició de llei qualificada d’organització i funcionament dels comuns, un text que busca “democratitzar més” el funcionament de les corporacions parroquials atorgant més drets i més recursos a les minories.\nAixí ho van explicar ahir els parlamentaris Gerard Alís i Rosa Gili, que van destacar que amb la proposta que, en alguns aspectes, s’inspira en el funcionament del Consell General, es busca “uniformitzar els criteris” dels comuns, i a la vegada dotar-los d’un marc que segueixin “dins la seva pròpia autonomia”.\nD’aquesta manera, entre les novetats que preveu el text, que s’ha fet arribar als diferents comuns perquè hi puguin fer les aportacions que considerin escaients, hi ha la de limitar el nombre de consellers de les corporacions locals a deu i que el seu repartiment després de les eleccions es faci de forma proporcional als vots obtinguts per cada candidatura. Així, segons va precisar Alís, el cònsol major seria la persona que encapçalaria la llista més votada i, en cas que hi hagués empat, el seu vot seria diriment, de manera que es garantiria la governabilitat, a la vegada que, amb el repartiment proporcional, hi hauria una millor representativitat als comuns.\nTal com ja es va destacar en el congrés de la formació, la proposta elimina la figura del cònsol menor, que “podria estar justificada al seu moment però no avui en dia”, i reforça la del major, que es “professionalitza”. En aquest sentit, Gili i Alís, que van remarcar que a nivell nacional “no hi ha un cap de Govern menor”, van precisar que el text deixa clar el caràcter exclusiu del càrrec de cònsol per evitar situacions com la de l’ara cap de Govern que, quan “era cònsol d’Escaldes-Engordany, signava projectes com a arquitecte”.\nEl text, que preveu també que l’interventor general sigui escollit per dues terceres parts dels consellers i no només per la majoria, com fins ara, per donar-li “més independència”, aborda una qüestió que ha estat polèmica els darrers mandats, com és el tema dels sous dels cònsols i consellers. En aquest sentit, Gili va explicar que per als cònsols es proposa una forquilla d’entre 4,5 i 5,5 vegades el sou mínim interprofessional, mentre que per als consellers s’estableix una única retribució d’1,5 vegades el salari mínim, eliminant complements per ocupar la presidència de comissions, com algunes corporacions paguen actualment.\nPel que fa a les minories, el text del PS, que obliga les corporacions a preveure fórmules per a la participació ciutadana, preveu que puguin rebre una subvenció per poder disposar de “més recursos” per a la seva tasca i preveu mecanismes per facilitar que tots els consellers puguin acudir a les reunions i ser tinguts en compte. També reforça el seu dret de rebre tota la informació relativa a les sessions del consell de Comú amb el temps suficient.\nQuant al recorregut que pugui tenir la proposició de llei, Gili es va mostrar esperançada que sigui presa en consideració, ja que “està feta des del sentit comú” i busca “més democratització, una uniformització de criteris i una regulació més moderna”.\nReunions amb comerciants d’Encamp i el Pas de la Casa\nEl Partit Socialdemòcrata celebrarà reunions amb els comerciants d’Encamp i del Pas de la Casa per poder analitzar amb ells les principals problemàtiques que afronten per tirar endavant els seus negocis i escoltar les seves propostes de cara a la dinamització econòmica de totes dues poblacions. Aquest va ser el compromís que es va agafar des de la formació el dimarts al vespre, durant la reunió política feta a la parròquia, en què també es van abordar altres assumptes, com la necessitat d’una llei potent que ajudi a impulsar l’emprenedoria o les grans dificultats per trobar habitatges de lloguer a preus assequibles. L’acte va aplegar una quarantena de persones. Durant gairebé dues hores, els representants socialdemòcrates, tant per part parroquial, amb els consellers comunals de PS+I , Joan Sans i Pere Marsenyach, com per part nacional, amb el conseller general Pere López o el membre del comitè executiu David Rios, van abordar diferents aspectes d’actualitat. La propera reunió serà aquest mes de març a Escaldes-Engordany.


Biblioblog – Fora del prestatge » Roy Grace i Brighton, entre el passat i el present\nXarxes socials i mitjans de comunicació social »\nRoy Grace i Brighton, entre el passat i el present\nPeter James va néixer el 1948, a Brighton, Sussex, Anglaterra. Brighton, als anys cinquanta i seixanta tenia una imatge lamentable, infestada de delinqüents i criminals. Si algú li preguntava d’on era, sempre deia Sussex en lloc d’admetre que havia nascut a Brighton.\nDe nen, la seva novel·la preferida era Brighton Rock, de Graham Greene. Després de llegir-la a l’edat de 12 anys, somiava amb arribar a escriure una novel·la ambientada al seu poble. Pensava que era l’entorn perfecte per a un escriptor de novel·la negra.\nDesprés de viure alguns diversos anys a Amèrica del Nord, on va treballar com a guionista i productor de cinema, va tornar a Anglaterra per dedicar-se a l’escriptura, sobretot policiaca.\nEl 2006 va publicar Una mort senzilla, primera de la sèrie protagonitzada per Roy Grace, comissari del Departament d’Investigació Criminal de Brighton i Hove. James opina que no podia trobar un escenari millor, ja que Brighton té l’aire d’una ciutat que està constantment ajudant a la policia en les seves investigacions.\nRoy Grace, el personatge creat per Peter James, està basat en David Taylor, un detectiu real de Sussex. Té 39 anys a l’inici de la saga. Va ingressar en el cos amb 20 anys, va començar com a policia de barri al centre de Brighton i va passar una breu temporada a antivici on va conèixer traficants i petits delinqüents que de vegades col·laboren amb ell.\nCondueix un vell Alfa Romeo. Té un peix anomenat Marlon. Beu i fuma de forma intermitent. Té el nas aixafat i tort a causa d’una baralla en els seus dies de patrulla. Creu una mica en poders sobrenaturals, mèdiums… i no se n’està d’acudir-ne quan ho creu necessari, el que li comporta algun problema amb la seva cap, la comissària Alison Vosper, anomenada la número 27, un plat agredolç, tan semblant al seu tarannà, que serveixen al restaurant de menjar xinès de la ciutat que hi ha prop de l’estació.\nEscolta els Beatles, Miles Davis o Sophie Ellis-Bextor. Llegeix als grans filòsofs i un dels seus llibres preferits és The Occult, de Colin Wilson. També li apassiona instruir-se constantment en nous mètodes policials per ser més eficaç en la seva tasca, com la tècnica d’observar els ulls per saber si l’interrogat menteix, un sistema prou eficaç que ha après gràcies al seu interès en la programació neurolingüística.\nTé al seu despatx una col·lecció de tres dotzenes d’encenedors clàssics. Juga una partida setmanal al pòquer amb companys i ex policies. Utilitza un vell rellotge Seiko, regal de la seva dona Sandy, desapareguda de sobte el 1998, en estranyes circumstàncies sense deixar rastre. Roy va fer tot el possible per trobar-la, fins i tot anar a mèdiums. Encara pensa que algun dia tornarà. En un principi, Sandy sembla ser l’única dona que Roy ha estimat, tot i que de mica en mica comença a enamorar-se de Cleo Morey, l’atractiva cap del Departament de Patologia Anatòmica.\nEn un moment donat, uns amics creuen haver vist, a Sandy a Munic, ciutat fins on es desplaçarà el comissari desitjós de posar fi al misteri que l’obliga a pensar, cada vegada que s’enfronta a un nou assassí, que potser la seva dona porti tot aquest temps segrestada, que jegui morta sota terra des de llavors o fins i tot que se n’anés amb un altre home per iniciar una nova vida. Els dubtes respecte a aquesta desaparició martiritzen a Roy Grace, no li permeten passar pàgina i posen en perill la seva nova relació amb Cleo Morey.\nRoy Grace dirigeix un equip de gent capaç i preparada, tot i que també ha de fer front a interessos polítics i companys malintencionats i incompetents. El sergent Glenn Branson, cinèfil, alt, negre i calb com una bola, és el seu millor amic, company de treball, de pub i ocasionalment de pis a causa dels seus problemes matrimonials. Eleanor Hodgson, la seva secretària o ajudant de suport a la gestió. Joe Tindall, científic. Frazer Theobald, patòleg. Dennis Pouds, cap de premsa de la policia de Sussex. La sergent Bella Moy, sempre menjant rajoles de xocolata Maltesers. L’agent principiant Emma-Jane Boutwood. El guapo inspector Cassian Pewe. L’horrible Norman Potting amb el seu aspecte descurat i insinuacions sexuals, un personatge redimit en fer descobriments per mitjà del seu diligència.\nDe vegades, a Grace li agrada anar al museu de la ciutat i contemplar els gravats i les aquarel·les de les èpoques passades de Brighton, dels temps del vell moll i cotxes de cavalls, quan els homes es passejaven amb barrets de copa i usaven bastons amb empunyadures de plata. Però mirant al seu voltant se n’alegra de viure al segle XXI i a Brighton and Hove, que s’ha transformat en una de les ciutats més de moda al planeta.\nUn dels plaers de Brighton és la seva vitalitat. Amb només 250.000 habitants, la ciutat és una vasta combinació de moltes coses. És a prop de Londres, però té una costa magnífica i està envoltada per alguns dels paisatges més bells del món.\nSituada al sud de Londres, Brighton ofereix platja i bon clima, cosa molt difícil de trobar a les Illes Britàniques. Arribar-hi és ben fàcil ja que està ben comunicada per carretera i per tren amb la capital. Té un llarg passeig marítim i una platja, que encara que no és de sorra fina, és ideal per oblidar que estàs en la freda Gran Bretanya.\nLa adormida vila de pescadors de Brighton es va fer famosa a finals del fegle XVIII quan el príncep regent George (després rei Jordi IV) va encarregar a John Nash el Pavelló Reial d’inspiració índia com sumptuosa residència d’oci i descans. És notable pel seu aspecte oriental exòtic dins i per fora.\nEl seu interior és un encreuament delirant d’estils asiàtics. No hem d’oblidar que en el període en què va ser construït Gran Bretanya estava estenent el seu domini per Àsia formant lun gran imperi colonia. La recerca de nous repertoris decoratius en fonts allunyades de la tradició clàssica, la llibertat creativa i l’incipient ús del ferro fan d’aquesta construcció un reflex fidel de les tendències del moment. Aquest magnífic palau va ser venerat per la societat moderna Regency i segueix sent un distintiu de la ciutat. També és la llar d’algunes de les millors col·leccions i exemples de l’estil chinoise a Gran Bretanya.\nEl Pavelló està format de diversos cossos i coronat per cúpules bulboses, torres i minarets entre els quals sobresurt la cúpula central. Hi s’harmonitzen elements xinesos, islàmics i hindús el que li dóna aquest aspecte exòtic.\nUna de les típiques postals victorianes de Brighton són els molls amb les seves atraccions. El Brighton Pier és conegut com el Pleasure Pier (Moll d’Esbarjo), i és un gran centre recreacional on es pot trobar de tot, des de llocs de menjar ràpid, bars, restaurants, discoteques i fins a un parc d’atraccions.\nÉs un dels molls més antics i llargs del món. Mesura aproximadament 524 metres, i la seva construcció original data de finals del segle XIX, per l’arquitecte Richard Moore, sent obert al públic el maig de 1899. Antigament comptava amb un auditori/teatre que va ser reemplaçat per l’actual una galeria comercial fàcilment reconeguda com la gran cúpula del moll.\nAl final de la construcció també té diverses atraccions infantils, com una cascada, un tobogan gegant i dues muntanyes russes, a més d’un conjunt de museus i incloent també diversos espectacles infantils a l’aire lliure.\nBrighton Pier és tot un símbol de la ciutat i la seva silueta al costat del mar forma un bell paisatge sobretot de nit amb les seves llums brillant sobre l’aigua.\nEl West Pier (Moll Oest) ja no és accessible des de la riba a causa de la caiguda de la passarel·la que l’unia amb la terra. El 2003 la sala de concerts del Moll va patir un incendi per causes desconegudes. En l’actualitat, el moll és pràcticament inexistent i només es pot veure l’esquelet del que alguna vegada va ser el moll més famós del món. En el seu lloc està previst construir el i360, una torre d’observació de 183 metres. La moderna torre ha estat dissenyada pels mateixos arquitectes del London Eye a Londres.\nI per acabar de resseguir els passos de Roy Grace, no podem deixar de visitar North Laine, un fabulós laberint de carrerons serpentejants, ple de pintoresques botigues , restaurants i cafès.\nIdeal per passejar i explorar-lo mandrosament. Sovint es troben músics amenitzant els carrers, el que ens permetrà descansar prenent un cafè i gaudir de la història als sons de jazz en viu.\nRoy Grace a la Biblioteca\ndivendres 21 de setembre de 2012 | Categoria: GÈNERE NEGRE,NO T'HO PERDIS!\t| Enllaç permanent


El radar de Sarrià: Morositat creativa\nLa taxa de morositat bancària, en unes condicions determinades que ara no detallaré, és el percentatge de crèdits bancaris que no es poden tornar. Deus uns diners al banc, arriba el venciment i dius al banc que no els pots tornar. El banc té dues opcions: passar el teu deute a la categoria de morós, augmentant així la seva taxa de morositat, o donar-te un nou crèdit per poder pagar el primer, encara que el banc sigui perfectament conscient que quan arribi el nou venciment tu seguiràs sense poder pagar, amb l’agreujant que llavors el deute encara serà més elevat, perquè s’hi hauran d’afegir els interessos i despeses del segon crèdit. Què hi guanya el banc amb aquesta simulació comptable? Per una banda, que no deteriora la seva imatge pública, perquè no augmenta la seva taxa de morositat. Per l’altra, que comptabilitza una nova operació, simulant així que el seu negoci bancari segueix funcionant amb aparent normalitat.\nBé, aquestes situacions potser es donen més amb els deutes de les empreses (conec alguns casos) que amb els deutes dels particulars, però prefereixo explicar-ho en termes de deute particular perquè sigui més fàcil d’entendre per a tothom. Sigui com sigui, una de les conseqüències més visibles de la crisi econòmica que estem patint és l’augment generalitzat de la morositat. Sigui per que t’has quedat sense feina o perquè els teus ingressos han anat minvant, el fet és que molta gent no pot pagar els seus deutes, i arriba un moment que has de triar entre menjar o pagar l’hipoteca. Si pagues l’hipoteca però no menges, malament rai. Però si compres menjar i això t’impedeix pagar la hipoteca potser encara és pitjor, perquè el risc és de quedar-te al carrer, sense lloc on viure.\nEls optimistes diuen que ja ha començat la recuperació econòmica. Tu ho has notat? Doncs et felicito; jo encara no he notat res. També diuen que la taxa de morositat està baixant. Tant La Caixa com el Banc Sabadell van presentar resultats trimestrals la setmana passada, i els seus directius en van parlar, molt cofois. Però el que no s’esmenta és que, com dèiem al principi, la taxa de morositat es pot manipular al gust del consumidor, en aquest cas al gust del creditor, i la banca, uns bancs més que altres, no dubten en manipular-la. Modificant-la a la baixa mitjançant determinats mecanismes legals però financerament poc ortodoxes maquillen la situació real de l’entitat, i donen falsament una imatge més optimista que la realitat.\nConclusió: cal posar interrogants a les taxes de morositat que publica la banca, perquè en la majoria dels casos són dades falses, falses per excessivament manipulades. En els temps que corren no hi ha només la comptabilitat creativa que apliquen algunes empreses; la taxa de morositat creativa i forçada a la baixa també és, en temps de crisi, una realitat del món bancari que no s’ha d’obviar.\nPrimer que de crisi no hi havia, després que si però ja havia brots verds i ara que l'economia millora. Només és propaganda. Jo només sé que la producció continua al 50% i tres companys han passat a l'atur.\n29 d’abril de 2014 a les 0:12\nD'exemples que demostren que la cosa encara no millora n'està ple, tot i que tampoc negaré que la "macro" presenta signes menys dolents, que no vol dir bons, ni molt menys.\n29 d’abril de 2014 a les 7:32


maig | 2016 | Escola Can Serra\nRebem una visita molt esperada!\nEls nens i nenes de 6è hem rebut una visita molt especial. Els nostres companys que aquest any estan a l’institut ens han vingut a explicar la seva experiència. Ells ens han volgut transmetre tranquil·litat i que poc a poc ens anirem adaptant a tots… Llegeix més»\nVictòria equip hoquei\nAquest diumenge va ser l’última jornada de la nostra primera lliga de hoquei i el nostre equip va acabar de la millor manera possible: amb victòria!! El proper diumenge no hi haurà partit, però es farà l’entrega de medalles a la Bassa de Sant Oleguer (Sabadell).… Llegeix més»\nGeneral, Portada extraescolars, gadex, hockey, hoquei 0\nDijous es va celebrar la 7a edició de l’English Day Barberà del Vallès. Les diferents escoles representaven països de parla anglesa i els nens anaven participant en diferents proves on practicaven l’anglès de manera lúdica.\n4t visita Ca n’Oliver\nMuseu i poblat ibèric de ca n’Oliver… Llegeix més»\nEl proper dissabte 2 de juny se celebrarà la festa d’extraescolars a l’Escola Can Serra. Exhibicions, obsequis, begudes, entrepans… No hi podeu faltar! Descarregar PDF horari final de curs 2015-2016 can serra\nGeneral, Portada AFA, extraescolars, festa, festa extraescolars, gadex 0\nDolors García i Cornellà ve a parlar del seu “Marvin el limpiabotas”\nEl divendres dia 20, l’escriptora Dolors García i Cornellà va venir a l’escola per parlar amb els nois i noies de 4rt sobre la seva obra i, concretament, sobre el llibre “Marvin el limpiabotas” que hem llegit a classe.\nAmb ella vam descobrir… Llegeix més»\nLes nenes i els nens de P3 hem anat a veure a l’Auditori Maria Feliu “Ralet, Ralet”. És la primera vegada que anem a veure una Audició de Música i hem gaudit molt. Samfaina de colors ens ha fet viatjar per moltes cançons tradicionals que ja havíem après i treballat a la classe de Música. Ha sigut molt divertit!!\nLes nenes i els nens de P4 i P5 hem anat a veure a l’Auditori Maria Feliu “Tot Bufant”. Una obra musical que gira al voltant del vent i dels seus instruments. Ens ho hem passat d’allò més bé i hem après moltes coses que continuarem treballant a la classe.\nEls de 3rA anem a l’ Aquarium!\nRosa Mª Aguilera25/05/16\nAquest curs els/les alumnes de 3rA han escollit com a tema del projecte d’ aula ” Els animals aquàtics”. Com a sortida relacionada amb el projecte hem decidit anar a l´Aquarium de Barcelona a estudiar i veure en directe animals aquàtics . També vam fer… Llegeix més»\nComencen les erupcions…\nCom ja sabeu, els alumnes de tercer B ja estem del tot ficats al projecte sobre els volcans, i enmig de tanta investigació, avui el Nolan ens ha portat un experiment fantàstic per poder crear les nostres pròpies erupcions volcàniques ! Com a bons vulcanòlegs… Llegeix més»\nCurs 15-16 volcans 0


Mississauga (Ontàrio) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Mississagua (Ontario))\n43° 36′ N, 79° 39′ O / 43.6°N,79.65°O / 43.6; -79.65\nRegional municipality of Ontario (en) Municipi Regional de Peel\nHalton Hills (en)\nMississauga City Council (en)\nMississauga (mɪsɪˈsɒɡə) és una ciutat situada a l'oest de Toronto, a Ontàrio, Canadà. Pertany a la Municipalitat Regional de Peel, a l'oest de la zona metropolitana del Gran Toronto. La ciutat té una població de 713.443 habitants, a partir del Cens del Canadà de 2011, i és el sisè municipi més poblat del país.\nDesenvolupat com un suburbi de Toronto, el creixement de Mississauga s'atribueix a la seva proximitat a la ciutat. És el 37è suburbi més gran del món en població, i el quart més gran a l'Amèrica del Nord. La ciutat va ser comprada pels britànics en 1805 i integrada com a ciutat en 1974.\n1 Mississauga i Toronto\n4 Límits i localització\n5.1 Principals empreses\n6.1 Distribució racial\n6.2 Distribució religiosa\n6.3 Llengua mare\n7 Esports i entreteniment\n8 Mitjans de comunicació\n10.1 Principals autopistes\n10.4 Transport aeri\n11 Serveis públics\n11.3 Uns altres\n12 Personalitats de Mississauga\nMississauga i Toronto[modifica]\nMalgrat la seva grandària, Mississauga de vegades no és considerada un suburbi de Toronto, encara que el creixement urbà d'ambdues està totalment lligat. Com Toronto ha continuat amb el seu creixement econòmic, Mississauga s'ha anat ajustant, construint predominantment àrees de cases de baixa densitat i altes torres de pisos per atreure a individus cansats de la vida de ciutat. A la mateixa vegada, els que negocien han vist el benefici que Mississauga estigui situada en un lloc amb baixos imposats, propera a moltes rutes de transport (aeri, ferri, per carretera), prop de Toronto, i amb una abundant superfície de terra (almenys ara com ara) pel que aviat s'ha convertit en un desitjable lloc per invertir. La ciutat està lliure de deutes i no ha necessitat préstecs des de 1978. Al mateix temps que està entre les deu primeres ciutats del Canadà per la seva població, Mississauga està privada d'institucions culturals a causa de la seva proximitat amb Toronto.\nQuan van arribar els europeus en els anys 60, els parlants iroquesos i els algonquins ja vivien a l'àrea del Credit River Valley. Un dels primers grups de nacions que els comerciants van trobar al voltant del Credit River es deien mississaugenses, una tribu originària del llac Fura. Al voltant de l'any 1700 els Mississaugenses van expulsar d'allí als iroquesos.\nEn 1805, funcionaris del govern de York, com es deia Toronto llavors, van comprar 340 km² (84.000 acres) de la regió de Mississauga, i en 1806 va començar a poblar-se. Les diverses comunitats que es van instal·lar van ser: Clarkson, Cooksville, Dixie, Erindale (més tard Springdale), Port Credit, Sheridan, i Summerville. Aquesta regió seria coneguda com un municipi de Toronto.\nEl municipi de Toronto es va formar el 2 d'agost de 1805, quan els funcionaris de Cork (coneguda ara com a Toronto) van comprar 84.000 acres (340 km²) de la terra de Mississauga per 1.000 lliures. Després d'inspeccionar la terra, una gran part va ser donada per la corona com a concessions a la unió persones lleials a l'imperi que va immigrar dels EUA. Més d'una dotzena de petites comunitats va créixer en aquesta àrea, la majoria situats prop de recursos naturals, canals d'aigua per a la indústria i la pesca, i rutes que comunicaven amb Cork. En 1873, a causa del continu creixement observat en aquesta zona, el consell municipal de Torontó es va reunir per supervisar qüestions referides a diversos pobles que es van incorporar al mateix temps. Les responsabilitats del consell incloïen el manteniment de la carretera, proveir a la ciutat de servei policial, i de servei de repartiment de correu.\nEn 1820, es va realitzar una segona compra i es van establir més assentaments: Barbetown, Britannia, Burnhamthorpe, Derry West, Elmbank, Malton, Meadowval Village, Mount Charles, i Streetville. Això va donar lloc al desplaçament dels Mississaugenses i, en 1847, van tornar a emplaçar-se en una reserva en el Grand River Valley prop del que avui dia és Hagersville.\nAmb l'excepció de Port Credit i Streetsville, els habitants del municipi es van barrejar uns amb uns altres a causa d'un decret provincial de 1968, per formar el poble de Mississauga. Els polítics creien que una ciutat més gran suposaria el predomini al comtat de Peel, mantenint Port Credit i Streetswille com a pobles aïllats circumdats per la ciutat de Mississauga. En 1924, tots dos es van annexionar a Mississauga quan aquesta va ser restituïda com a ciutat.\nEl 10 de novembre de 1979 un vagó que transportava explosius i productes químics tòxics va descarrilar en l'encreuament de Mavis Road i Dundas St. a Mississauga. El foc resultant podia haver-se esgotat per si mateix, però la ruptura d'un tanc de clor era la principal causa de preocupació. Amb un possible núvol mortal de gas de clorhídric escampada pel suburbi de Mississauga, 218.000 persones van ser evacuades. En pocs dies Mississauga era pràcticament una ciutat fantasma, més tard, quan la confusió es va haver aclarit i no es corria perill se'ls va permetre als residents tornar a les seves cases. En aquell temps, aquesta va ser la major evacuació en temps de pau en la història d'Amèrica del Nord. A causa de la velocitat i l'eficiència amb la qual va ser dirigida, després moltes ciutats van estudiar i van planejar els seus propis plans d'emergència basant-se en el cas de Mississauga. Després durant molts anys, el nom de Mississauga estava per als canadencs associat amb el major desastre ferroviari.\nMississauga només ha tingut tres alcaldes en la seva història: El doctor Martin Dobkin va ser el primer alcalde de la ciutat en 1974. Seguit de Ron Searle. Searle va ser derrotat per la regidora de la ciutat i nomenat alcalde de Streetsville, Hazel McCallion. McCallion és considerada com una força en la política provincial i se solen referir a ella com l'Huracà Hazel, comparant la seva força política amb la devastadora tempesta que en 1954 destrossa l'àrea de Toronto. McCallion ha guanyat o ha estat aclamada en totes les eleccions municipals des de 1978, i en els últims anys ni tan sols ha fet campanya. Va ser recentment reelegida al novembre del 2003. McCallion és la persona que durant més temps ha servit com a alcalde.\nÚltimament McCallion ha estat rebent crítiques per contribuir al creixement urbà descontrolado en la GTA i per perdre diverses oportunitats per prendre mesures pel que fa al creixement. Ella mateixa ha assumit les crítiques i està ara participant en diversos comitès per compartir les seves experiències com a alcaldessa.\nJanice Baker és l'actual presidenta de la ciutat. Aquesta posició és secundària pel que fa a la d'alcalde, a causa que el president és responsable de presentar els pressupostos de la ciutat. Els impostos van pujar significativament en 2004, el major increment en Mississauga després de la tinença de l'anterior president David O´Brien, que ostento el títol des de 1995.\nEl consell de la ciutat de Mississauga consta de l'alcalde i nou regidors, cadascun dels quals representa un dels nou districtes electorals (aviat seran onze) de la ciutat.\nLímits i localització[modifica]\nMississauga està envoltada per Oakville, Ontario i Milton, Ontario a l'Oest, Bramptom, Ontario al Nord, Toronto a l'est, el llac Ontario al Sud. La localització geogràfica de la ciutat és 43º35´N 79º37´W\nA Mississauga hi ha més de 18.000 companyies que van des d'oficines centrals de corporatives i sucursals industrials fins a petites tendes que negocien amb revendes. Els negocis de Mississauga estan fent front a certs assumptes en aquest moment. A causa de la competència internacional, canvis polítics i econòmics i el ràpid avanç de la tecnologia, les companyies necessiten treballadors més altament qualificats. Els empleats reconeixen la necessitat de tornar a formar-se per reciclar la força laboral existent i incorporar a aquells que volen treballar però no han pogut a causa del baix nivell de qualificació i a altres impediments.\nMississauga posseeix un entorn ideal per a petits negocis. Molts promotors han construït petites unitats múltiples que proporcionen acomodacions eficients i assequibles per a companyies petites. L'estabilitat econòmica de Mississauga augmenta a causa de milers de petits i mitjos comerços. La major part d'aquests empresaris tenen menys de cinquanta empleats.\nUna enquesta sobre l'ocupació realitzada en 1994 indicava que la majoria de les empreses i els empleats actius pertanyien a sectors de manufactures i magatzems seguits dels comerços de venda al detall i a l'engròs. Hi haurà un canvi a la base de l'ocupació de les manufactures tradicionals a: assemblatges de llum, magatzems de distribució, i serveis generals. Les indústries més poderoses en Mississauga són: les farmacèutiques, electròniques, les d'ordinadors, químiques, de transport i d'equip.\nLa demografia en Mississauga indica que el mercat laboral està experimentant canvis bastant dramàtics. Es creu que en els propers deu anys, el 70% dels treballadors estarà compost per dones, minories racials, i gent amb minusvalideses. També és evident que la força laboral està envellint i és poca la gent jove disponible per de entrada prendre treballs que requereixen nivell i molts dels treballadors actuals estan lluitant per adaptar-se al clima de canvi econòmic.\nAECL (Atomic Energy of Canada Limited), Air Canada, Avis Car & Truck Rental, Bell Mobility, Canada Customs and Revenue Agency, Canada Post, City of Mississauga, Credit Valley Hospital, Dufferin-Peel Catholic District School Board, Federal Express Canada Ltd., GlaxoSmithKline, Hershey's Canada, Hewlett-Packard (Canada) Ltd., Honeywell, IMAX Corp., Garland Canada, Cara Operations, Loblaws Companies East, McDonnell Douglas Aerospace, Microsoft Corporation, Petro-Canada, Pepsico Canada Ltd., Praxair Canada Inc., PPG Canada Inc., Purolator Courier, RBC Financial, Siemens AG, TD Bank Financial Group, Trillium Health Group, Wal-Mart Stores Ltd., Xerox Corporation, Corona Co.,\nEn el 2011, Mississauga tenia una població de més de 713.000 habitants, gairebé 100.000 habitants més que en 2002 i un 6.7% més que en el cens de 2006. Gairebé més del 40% del la població de la ciutat té com a llengua mare una diferent de l'anglès, la ciutat és relativament diversa, la qual cosa s'ha de, potser a la seva proximitat a Toronto. Més del 30% de la població de Mississauga parla més d'una llengua.\nBlancs: 59,3%, Sud-asiàtics: 14,9%, Negres: 6,2%, Xinesos: 5,9%, Filipins: 4, 0%, Àrabs: 1,9%, Sud-est d'Àsia: 1,6%, Llatinoamericans: 1,5%\nCatòlics: 42,1%, Protestants: 21,8%, Ortodoxos de l'est: 3,1%, Altres cristians: 2,9%, Musulmans: 6,9%, Hindús: 4,8%, Sijs: 3,8%, Budistes: 1,9%, Ateus: 12,0%\n59% anglès, 4,4% xinès, 4,2% polonès, 3,6% italià, 3,6% panjabi, 3,2% portuguès, 1,9% tagal, 1,7% castellà, 1,4% àrab, 1,3% croat, 1,3% francès, 1% urdú, 10,6% Unes altres, 36,9% múltiples llengües. (Dades del cens del Canadà de 1996)\nEsports i entreteniment[modifica]\nMississauga IceDogs de la lliga de Jockey d'Ontàrio, Mississauga Warriors de la lliga de futbol d'Ontàrio, Mississauga Titans Mississauga Rattlers, Mississauga Hoquei League, Mississauga Football League, Mississauga Girls Hoquei League\nThe Mississauga News és el primer periòdic en anglès de la ciutat. Els següents canals de televisió emeten en directe des de fora de Mississauga: Rogers Television, community channel, The Shopping Channel, The Weather Network.\nGraner Adamson Estigues.\nPer anar de compres: Square One Shopping Centri, el centre comercial més gran d'Ontàrio, Erin Mills Town Centri, Dixie Outlet Mall, Heartland outlets.\nActivitats culturals: Art Gallery of Mississauga, una galeria gratis al centre que mostra art local. Benares Historic House (casa museu de Benares). Bradley House Museum (casa museu de Bradley). Living Arts Centri, un aparador per a l'art. Opera de Mississauga.\nHistòrics: Adamson Estigues (finca d'Adamson), Benares House (casa museu de Benares), Bradley Museum (casa museu de Bradley), Old Meadowvale Village.\nA l'aire lliure: Sendera de Applewood, Sendera de Burnhamthorpe, Sendera de Cooksville Creek, Sendera de Culham, Erindale Park Credit River, Sendera de Etobicoke Creek, The Hershey Centri, el major centre esportiu de la ciutat, Sendera índia, Sendera del llac Wabukayne, Malton Loop, Sendera de Mississauga Meadow, Sendera de la vall de Mississauga (Mississauga Valley), Sendera de Oakridge, Sendera de Sheridan Creek, Sendera de Waterfront, Sendera de Lligar Meadow Brook, Sendera de Milgrove, Sendera de Winston Churchill, Sendera de Levi Creek, Reserva de Rattray Marsh (Mississauga).\nDe 18 carrils d'ample, l'Autopista 401 a Mississauga, prop de l'Aeroport Internacional Toronto Pearson, és una de les autopistes més amples i transitades del món.\nAmb cinc de les més grans autopistes travessant la ciutat, Mississauga ofereix rapidesa i un bon accés a les millors destinacions del Canadà i els Estats Units. Mississauga ha doblegat la seva grandària en les dues últimes dècades. Tenia el més gran creixement de població al Canadà (89.500) en els censos entre els anys 1986-1991. Altres 80.994 es van afegir entre 1991.En 1996; va augmentar un 17.5% en el quart any.\nAutopista 401 (uneix Windsor-Detroit amb Quebec),\nAutopista 403 (a Hamilton),\nAutopista 407 (autopista de peatge a través del límit nord de la ciutat),\nAutopista 410 (a Brampton),\nCamino Reina Elizabeth (a les cataractes del Niàgara i Búfalo), i\nAutopista 427, amb accés a l'aeroport Toronto Pearson International Airport.\nPer Mississauga passen tres de les més importants vies ferroviàries (Canadian National Railway and Canadian Pacific Railway), que es dirigeixen a dins i a fora de Toronto. El “GO Transit” és un sistema de transport pels quals viuen en ciutats dormitori prop de Toronto, va des de l'estació de Toronto a Lakeshore West, Georgetown, Milton. El “VIA Rail” a la ciutat de Québec, no fa parada a Mississauga.\nEl servei més gran de “Go Transit” a Toronto també va de Mississauga a Toronto i els suburbis veïns incloent institucions acadèmiques com Mc Master University (a Hamilton), la universitat de Sheridan a Oakville, la universitat de York, les universitats de Seneca, Centenal, la universitat de Toronto a Scarborough, la universitat de Dirham i el col·legi tecnològic d'Ontàrio a Oshawa.\nEl servei d'autobusos de Mississauga té autobusos que freqüentment creuen la ciutat, i connecten amb Toronto i els Go Transit. També hi ha enllaços amb les línies d'Oakville i Brampton.\nL'aeroport de Toronto (Toronto Pearson Internacional Airport) (YYZ) al nord-est de Mississauga (Malto) té vols a nivell regional, nacional i internacional.\nMississauga és el bressol de la Universitat de Toronto a Mississauga (UTM/Erindale Collage), un dels tres campus universitaris que té la universitat als afores. En el 2.002 es preveia que hi hagués 9.000 alumnes en la UTM.\nEl Consell Distrital d'Escoles de Peel (Peel District School Board) gestiona escoles públiques laiques d'educació en l'idioma anglès. La Junta d'Escoles Catòliques de Dufferin-Peel gestiona escoles catòliques d'educació en l'idioma anglès. El sistema secular d'educació en l'idioma francès és el Conseil scolaire Viamonde. El sistema catòlic d'educació en l'idioma francès és la Junta Escolar del Districte Catòlic Centre-Sud.\nL'Hospital de Mississauga (Trillium Health Centri)\nBombers: Servei de Bombers i emergències de Mississauga.\nPolicia. Policia regional\nPersonalitats de Mississauga[modifica]\nJonelle Filigno, jugadora de futbol, WNT Canada\nJahron Anthony Brathwaite, cantant de r&b, conegut com a PARTYNEXTDOOR.\nNatalie Appleton, músic, membre de la banda “All Saints”\nBrad Boyes, jugador d'hoquei del NHL\nMike Bullard, còmic\nDeanna Casaluce, actriu de televisió\nPaul Coffey, jugador d'hoquei del NHL\nTie Domi, jugador d'hoquei del NHL\nRik Emmett, músic, forma part de la banda “Triumph”\nJoel Gibb, cantautor\nPaul Henderson, jugador d'hoquei del NHL\nManny Malhotra, jugador d'hoquei del NHL\nJohn Roberts, periodista televisiu\nAdamo Ruggiero, actor de televisió\nEmmanuel Sandhu, patinador artístic\nRobert J. Sawyer, escriptor de ciència-ficció\nJason Spezza, jugador d'hoquei del NHL\nMatt Stajan, jugador d'hoquei del NHL\nNik Stauskas, baloncestista del NBA\nBilly Talent, grup musical punk-rock\nWojtek Wolski, jugador d'hoquei del OHL\n↑ «Mississauga, City Ontario (Census Subdivision)». Census Profile. Statistics Canada, 08-02-2012. [Consulta: 8 febrer 2012].\n↑ «Three large urban areas: the Montreal and Vancouver CMAs and the Greater Golden Horseshoe». Statistics Canada, Censo de Canadá de 2006, 13-03-2007. [Consulta: 22 març 2007].\n↑ Statistique Canada (en francès)\nInformació des de Torontó\nTorontohispano.com Informació actualitzada de la comunitat Hispana de la Gran Àrea de Torontó (GTA).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mississauga_(Ontàrio)&oldid=22448157»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 des 2019 a les 22:41.


El VI Congrés Go Global impulsarà la internacionalització de les pimes valencianes els dies 22 i 23 de novembre - ESCAPARATE DIGITAL\nEl congrés se celebrarà de manera presencial a l'Escola de Negocis Lluís Vives i també podrà seguir-se en streaming\nEl Congrés Go Global, esdeveniment de referència en internacionalització de les pimes valencianes, represa el format presencial en la seua sisena edició, que se celebrarà els dies 22 i 23 de novembre a l'Escola de Negocis Lluís Vives a València. A més, per a facilitar al màxim la participació la present edició podrà seguir-se també de manera virtual.\nEl Congrés Go Global està organitzat per la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball – a través de Ivace Internacional -, les Cambres de Comerç de la Comunitat i ICEX España Exportació i Inversions i compta amb finançament del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER).\nLes empreses de la Comunitat poden inscriure's ja de manera gratuïta en aquest esdeveniment que centra la seua atenció enguany en quatre matèries: la logística internacional tradicional enfront de ecommerce, la ciberseguretat i ciberinteligencia per a l'exportació, les estratègies de sostenibilitat per a la competitivitat de les empreses i l'estratègia “Horitzó Àfrica”.\nTambé hi haurà espais de diàlegs vinculats a diferents temàtiques amb l'objectiu de generar networking entre empreses tractores i empreses interessades en la matèria.\nA més, les empreses tindran l'oportunitat de mantindre reunions amb empreses importadors, així com amb la Xarxa Exterior del Ivace i amb les oficines comercials de ICEX en 16 mercats.


Ensenyament es compromet a subvencionar 2.000 places més en escoles bressol al setembre\nJa ha començat el període de preinscripció a les escoles per a nens de 0 a 3 anys. Els pares que vulguin matricular els seus fills en l'educació preescolar ho tindran més difícil perquè hi ha dèficit de places. Actualment n'hi ha 50.000 i de cara al setembre Ensenyament en vol subvencionar 2.000 més. Una iniciativa popular, que compta amb el suport d'ERC i ICV, demana la creació i el manteniment de 30.000 places públiques de 0 a 3 anys entre el 2003 i el 2007.\n03/05/2004 - 00.00 Actualitzat 03/05/2004 - 14.36\nEl Departament d'Ensenyament s'ha compromès a subvencionar 2.000 places més a escoles bressol per a nens de 0 a 3 anys al setembre. Se sumaran a les més de 53.000 que hi ha a tot Catalunya. D'aquestes, actualment més de la meitat, 30.000, corresponen a escoles bressol privades; 20.000 són municipals i 3.600, del Departament d'Ensenyament. Però l'oferta és encara clarament insuficient perquè al gener de l'any passat a Catalunya hi havia gairebé 200.000 nens d'entre 0 i 3 anys. Com que l'escolarització en aquesta etapa és voluntària, és difícil calcular el nombre de places necessàries per cobrir la demanda. Però una iniciativa legislativa popular, que el Parlament té pendent de resoldre, demana a la Generalitat la creació i el manteniment de 30.000 places públiques de 0 a 3 anys entre el 2003 i el 2007. A la proposta hi van donar suport el PSC, Esquerra Republicana i Iniciativa.


Com podem entendre l’art? – Escola Pia Terrassa\n“Converses amb … Ramon Gener” ha estat la tercera xerrada del Cicle de Conferències que hem començat de manera ONLINE aquest curs, organitzat amb la col·laboració dels pares i mares de l’Escola. El vam començar amb la psicopedagoga Eva Bach, posteriorment amb l’infermer pediàtric, Armando Bastida i finalment amb el músic i humanista, Ramon Gener; amb qui hem arribat al final del Cicle. Han estat gairebé 1.000 persones de la ciutat i d’arreu les que s’han inscrit al Cicle “Converses amb …”, un èxit que celebrem i n’estem contents.\n“La Música, l’art i les emocions” a càrrec de Ramon Gener ha tancat el cicle. Durant la xerrada Ramon Gener ha parlat de la importància dels sentiments i de les emocions per saber llegir i interpretar les obres d’art. També ha donat algunes eines per saber gaudir més i millor de les nostres visites als museus. A la pregunta de si ens hem de preocupar per donar-los una formació artística als nostres fills/es ha dit que “és una qüestió que ens ha d’ocupar, però mai preocupar”. Gener ha aconseguit emocionar-nos i alhora fer-nos reflexionar sobre la nostra mirada al voltant de l’art i de la pròpia vida.\nRamon Gener és llicenciat en Humanitats i en Ciències Empresarials. Va començar la seva formació com a músic estudiant piano al Conservatori del Liceu i la va completar a Varsòvia amb el baríton Jerzy Artysz i a Barcelona amb el tenor Eduard Giménez. Després d’una carrera de diversos anys com a baríton va deixar de cantar i va començar una nova etapa com a divulgador musical oferint conferències sobre música “clàssica” i òpera. El ressò d’aquestes conferències el van portar fins al món de la televisió. Primer a TV3 amb el programa “Òpera en texans” i després a TVE amb “This is Opera” i “This is art”.\nAquesta entrada va ser publicada a General i etiquetada Art, Música, Ramon Gener.