L’entrenador de Gavà reconeix que l’equip ha patit molt amb el rebot ofensiu\nMinuts més tard de vèncer de forma agònica al Panathinaikos, Pascual ha dit que ha estat un partit “digne de quarts de final”.\nDAVID JOVER Barcelona 22/03/2011 23:41\n260x366 Xavi Pascual, durant el Barça - Panathinaikos / LLUÍS GENÉ / AFP Xavi Pascual, durant el Barça - Panathinaikos / LLUÍS GENÉ / AFP\nDesprés de tota la tensió viscuda durant els quaranta minuts, Xavi Pascual ha dit que tots els partits de la sèrie seran “durs” i ha reconegut que les defenses zonals i mixtes plantejades els han fet “mal” durant alguns moments del matx.\nPascual, a més, ha dit que en la primera part han patit “molt” amb el rebot ofensiu del Panathinaikos, sis en el primer quart.\nRespecte a si l’ha sorprès el plantejament d’Obradovic, el preparador català ha dit que “era el que esperàvem” i que en el bàsquet actual “el primer partit és el més difícil de jugar”, perquè obrir la sèrie és “complicat”.\nL’entrenador del Panathinaikos no ha volgut comentar l’actuació arbitral excusant-se en què “no serveix per a res” i ha afirmat que el partit viscut aquesta nit al Palau Blaugrana ha estat “dels millors que s’ha pogut veure aquest any a l’Eurolliga”.\nA més, ha dit que ara, els seus jugadors “saben que poden guanyar al Barça”. Per acabar, ha reconegut que el matx s’ha decidit en els “petits detalls”.


L'Objecte d'Aprenentatge ha d'ajudar l'alumne a manejar aquesta forma verbal i, per tant, situar-se respecte al futur, estratègia útil per formular preguntes i asseveracions que es puguin projectar en aquest temps, cosa que motivi amb el seu ús la pràctica i l'adquisició de competències com ara la comprensió i l'expressió orals i escrites.\nObjectius: Generals: Aprendre a utilitzar verbs d'ús habitual, molt útils en l'acte de la comunicació. Específics: Discriminar auditivament les formes del futur, fer servir oralment les formes dels verbs utilitzats i manejar els contextos d'utilització del futur. Mirar orientacions didàctiques de l'objecte.\nPalabras clave: futur conjugació\nURL repositorio: /repositorio/30032010/2d/es-an_2010033022_9090108\nDescrición anotación: És la primera vegada que es cataloga l'objecte, per tant, no hi ha cap anotació.\nNavega entre 100177 recursos e 500874 persoas


Col·lecció Scripta - Scripta, dialectologia catalana\nLa col·lecció Scripta publica textos catalans antics i contemporanis no literaris d’interès per a l’evolució de la llengua, dels dialectes en particular, i la història en les branques més diverses. La literatura sempre ha tingut, com és lògic, un espai destacat en les publicacions, però alguns textos no literaris mereixen ésser editats pel seu alt interès lingüístic i cultural.\nVolum 1: Libre de plantar vinyes e arbres... (Tractat d'agricultura del s. XV). Xavier Luna-Batlle, Barcelona, PAM, 2011.\nEl Libre de plantar vinyes e arbres és un manuscrit del final del segle XV que un escrivà anònim del Maestrat va copiar d'una obra prèvia que desconeixem. Un tractat d'agricultura de llengua concisa, pràctica i directa que conté molts trets dialectals de les terres de l'Ebre i del nord valencià. És una referència de gran valor per a la història dels dialectes i un document remarcable en la història dels textos agronòmics catalans. Constitueix el primer d’una sèrie de textos que publica el projecte "Diatopia i canvi lingüístic. Scripta i projecció dialectal".\nVolum 2: Al cor de la terra (El món agrari a les Terres de l'Ebre al s. XX). Josep Olivas Rodríguez, Barcelona, PAM, 2012\nEl llibre Al cor de la terra testimonia amb vivesa i connexió emotiva (de manera novel·lada) la vida de pagès a les Terres de l'Ebre. Josep Olivas coneix la zona a fons perquè se l'ha passejada de cap a peus i n'ha estudiat les espècies animals i vegetals. I per aquest motiu, el llibre és una aportació única al coneixement de la terra, de la gent i de la llengua. Des del punt de vista lingüístic, el text exemplifica la varietat tortosina de manera excel·lent i conforma un testimoni contextuat dels mots de l'agricultura i la ramaderia. Donada la situació de canvi en la cultura material i ocupacional del país, i l'empobriment del lèxic tradicional que això suposa, la difusió de textos com aquest és important per no oblidar el patrimoni lingüístic.\nVolum 3: El dietari de Joaquim Fina, de Palafrugell (1842-1878). Jordi Curbet Hereu, Barcelona, PAM, 2012\nEl dietari de l'hisendat Joaquim Fina i Moner, de Palafrugell (Baix Empordà), escrit entre 1842 i 1878, és una mostra d'aquesta tipologia memorialística tan conreada en època moderna i contemporània a la Catalunya vella. L'autor hi consignava sistemàticament observacions meteorològiques i fets quotidians d'una joventut abocada a dues grans passions, la caça i la pesca, i una maduresa centrada en la responsabilitat dels seus càrrecs municipals. Damunt de tot sobresurt, però, un estil vivaç i un registre lingüístic que transparenta un cabal lèxic de gran interès dialectal.\nAdquiriu-lo al web de Publicacions de l'Abadia de Montserrat\nVolum 4: Capítols de la Barranxel·leria i del dret de cabeçatge (l'Alguer, s. XVII i XVIII). Andreu Bosch i Rodoreda, Barcelona, IEC, 2013\nEls Capítols de la Barranxel·leria i del dret de Cabeçatge contenen textos administratius relacionats amb la vida social de l'Alguer a cavall dels segles XVII i XVIII. Els Capítols dels barranxels recullen les condicions de protecció dels camps de conreu, de defensa i d’assegurances contra els robatoris de les collites i el bestiar, els furts dels ormeigs i les eines de dins de les cases rurals, els incendis provocats i el pasturatge abusiu.\nVolum 5: Llibreta de notes i cartes (1838-1846) de Narcís Batlle, masover de Montiró. Xavier Luna-Batlle i Joan Luna i Balaguer, Barcelona, PAM, 2014\nLa llibreta escrita pel masover empordanès Narcís Batlle entre el 1838 i el 1846 ens mostra d’una manera viva i directa la vida en una petita població rural a la primera meitat del segle XIX. Més enllà de les ocupacions habituals relacionades amb la gestió de la masoveria, explicades per carta a l’amo que viu a Girona, ens posa al davant la història menuda: l’elecció de l’alcalde, els pagaments d’impostos i els problemes que comporten, els accidents, els robatoris, les baralles i les discussions. Tot en una llengua marcadament col·loquial i una escriptura popular, amb unes traces mínimes de llengua formal.\nVolum 6: Tres llibres d'aritmètica mallorquins. Catalina Martínez i Joan Carles Villalonga, Barcelona, PAM, 2015\nEls llibres d’aritmètica pràctica s’utilitzaven amb finalitats didàctiques per a ús d’estudiants, futurs comerciants o mercaders, i de persones mitjanament cultivades. Presenten sempre una estructura homogènia i la seva metodologia persegueix facilitar l’aprenentatge, començant per les operacions més senzilles (sumar, restar...), fins arribar a les més complexes (regla de barates, regla de companyies...).\nVolum 7: Regiment de preservació de pestilència (1348). Joan Veny, Barcelona, PAM, 2015\nAquesta nova edició condensa l’estudi lingüístic que ja va fer Joan Veny el 1971, que posa en relleu la gran importància del text per a la història del català i en concret del dialecte nord-occidental. I també acull la seva transcripció, revisada. És doncs un text especialment reconegut pel seu gran valor, tant per a la història de la medicina com per a la història de la llengua. El va descobrir Enric Arderiu el 1909 a l’Arxiu Parroquial de Verdú i poc després, quan es va donar a conèixer, el metge Josep M. Roca en feia aquest comentari dirigit al lector: «Jo et faig fermança que no serà debades el temps que esmercis llegint el tractat de mestre Jacme.»\nVolum 8: Lo jardiner hortolà y florista (1852) Caputxins de Catalunya. Joan Luna i Balaguer Xavier Luna-Batlle, Barcelona, PAM, 2016\nLo jardiner hortolà y florista oferí a la segona meitat del segle XIX un manual d’horticultura i de jardineria breu i pràctic, amb referències prou completes a les hortalisses, les herbes remeieres i les flors que es conreaven a Catalunya. De l’autor no en sabem la identitat, només que és un frare apassionat pel conreu de la terra i que vol ser la veu dels caputxins i la seva llarga i reconeguda experiència en els horts urbans. I l’escriu com a servei a la gent senzilla, cosa que explica que sigui en català. La merescuda fama dels caputxins ens la mostren, per exemple, els elogis de l’època al bell hort del convent de Santa Madrona, a tocar de la Rambla de Barcelona. El conreu de l’hort conventual, encara avui ben viu, era molt estimat, i els frares se’n servien per a les pitances al refectori i per a guarnir amb flors els altars. El llibre signat pels caputxins de Catalunya s’inscriu també en la tradició dels textos agronòmics catalans, dins la qual destaca el Llibre del Prior, de Miquel Agustí, del s. XVII. L’anònim caputxí del s. XIX s’hi refereix, com també a d’altres llibres de la influent tradició agronòmica francesa (Louis Liger, Antoine Pluche) o a revistes de l’època en castellà. Si ens informa dels noms tradicionals de les plantes que es podien trobar en els horts de l’època i les pràctiques de conreu, d’una autenticitat fora de dubte, tanmateix la llengua amb què s’escriu està reblerta de castellanismes, cosa ben representativa de l’etapa prefabriana. Aquesta tercera edició es presenta sense tergiversar la llengua i conté uns índexs molt complets. És per tot això que ha de despertar un viu interès entre els lingüistes com també entre els pagesos i agrònoms atrets per les pràctiques hortícoles tradicionals i de caire ecològic.\nVolum 9: Remei e memorial per a preservar-se i curar de la pesta (1587). Francesc Cremades i Joan Veny, Barcelona, PAM, 2018


Wikiloc | Ruta Cerdanya: De Lles de Cerdanya a Travesseres, Ardòvol, El Vilar i Viliella per la Vall de la Llosa, St Marc i el Salt del Molí\nSenderisme (Rutes Senderisme a Espanya → Catalunya → Lles de Cerdanya )\nCerdanya: De Lles de Cerdanya a Travesseres, Ardòvol, El Vilar i Viliella per la Vall de la Llosa, St Marc i el Salt del Molí\nLles-Músser-Molí d´Arànser-Lles (Senderisme)\nVista 2987 vegades, descarregada 116 vegades\nBonica ruta sortint des del poble de Lles de Cerdanya en la que seguirem el camí vell fins el poble de Travesseres i la seva església de Sant Jaume (s.IX), des d’on anirem a travessar el Riu de la Llosa (no hi ha pont i segons l’època de l’any cal descalçar-se) i a l’altre banda remuntarem el Torrent de Coborriu fins la Collada d’Ardòvol, on opcionalment ens acostarem al poble d’Ardòvol i la seva església de la Mª de Déu del Roser (s.IX). Continuarem seguint un tram del Camí dels Bons Homes que ens portarà a remuntar la bonica Vall de la Llosa fent pas pel petit nucli de El Vilar, les restes de l’ermita de Sant Marc (s.XVII) i l’espectacular Salt del Molí del Salt. Per tancar el cercle pujarem fins el pintoresc poble de Viliella i la seva església de Sant Sebastià (s.IX) i davallarem passant pel Pla del Pi i el fortificat Mas Barnola (s.XVII) fins arribar de nou a Lles de Cerdanya, on desprès de veure l’església de Sant Pere (s.IX) donarem per finalitzat el recorregut.\n***RECORREGUT: Lles de Cerdanya-Camí vell de Lles a Travesseres-Travesseres-Església de Sant Jaume de Travesseres-Camí del Cap de Roc-Travessem el riu de la Josa-Torrent de Coborriu-Collada d’Ardòvol-Ardòvol-Església de la M.ª de Déu del Roser d’Ardòvol-Carretera d’Ardòvol a Coborriu de la Llosa-Vall de la Llosa-El Vilar-Ermita de Sant Marc (ruïnes)-L’Avellanosa o Pla de Sant Marc-Salt del Molí del Salt-Viliella-Església de Sant Sebastià de Viliella-Carretera de Lles de Cerdanya a Viliella-Revolt Viumal-Pla del Pi-Mas Barnola-Església de Sant Pere de Lles de Cerdanya-Lles de Cerdanya.\n***CRONICA: N-260 de la Seu d’Urgell a Puigcerdà i, a l’alçada de Martinet, prenem una estreta carretera a l’esquerra que s’enfila passant per Travesseres fins el poble de Lles de Cerdanya, on deixem el vehicle en un aparcament habilitat. Iniciem la caminada seguint un carrer al SO que ben aviat ens porta a la carretera per la que em arribat al poble, que seguim a l’esquerra i avall (S) tot travessant el mateix. Un cop deixem enrere el poble seguim la carretera avall apenes uns metres mes (SO) fins trobar un indicador que ens convida a agafar un cami a l’esquerra (senyals nº46) cap a “Travesseres” que davalla suaument entre murs de pedra seca, primer fent uns metres al S i despres orientant-se a l’E entre pastures i boscos de roures i avellaners. Aquest tram a l’E acaba en una bifurcacio, on deixem un cami que continua recte (finalitza en un camp) i seguim el nostre cami tot fent un marcat gir a la dreta (SO, senyals nº46) encetant un tram molt planer que ens porta a passar per sota la linia electrica, des d’on el cami comença a davallar i tot seguit trobem una nova bifurcacio: seguim el cami de l’esquerra (S, senyals nº46), que davalla fent un parell de llaçades i de seguida trobem una nova bifurcacio on trobem un petit cartell de fusta que ens convida a seguir el cami de l’esquerra cap a “Travesseres”, que continua davallant amb tendencia al S tot fent algunes llaçades mes fins sortir a la carretera (indicador). Seguim la carretera a l’esquerra uns pocs metres fins trobar la continuacio del cami vell a la dreta (S, senyals nº46), que reprenem baixant al S fins sortir poc mes avall de nou a la carretera, que tal com arribem travessem i seguim a l’altre banda el sender fressat (S, senyals nº46), que continua davallant pasant al costat d’una casa i travessant un bosquet de roures i un rec canalitzat fins desembocar un cop mes en la carretera (indicador), que ara si seguim de baixada uns 0.2km fins arribar al poble de Travesseres. Tot just entrar al poble trobem una plaçeta amb una font i un safareig, des d’on prenem el C/de l’Església, que davalla al S travessant el poble pel bell mig tot passant per l’església de Sant Jaume (s.IX, pero molt modificada) fins arribar a la part baixa del poble, on prenem un cami-pista a l’esquerra (E) i de seguida trobem una bifurcacio senyalitzada: obviem les indicacions que trobem i seguim el cami-pista de l’esquerra, que continua entre pastures a l’E deixant rapidament el poble enrere. Ben aviat, a l’alçada d’un paller, el cami es torna a bifurcar i seguim el cami-pista de l’esquerra tot planejant i agafant tendencia al NE per terreny obert i entre verds pastures. Poc despres el cami-pista comença a davallar entre roures i el seguim obviant els pocs trencalls (que son accessos als prats), despres travessem un petit torrent i tot seguit trobem una nova bifurcacio: seguim el cami-pista de la dreta fent un breu tram a l’E que ens porta a travessar un bonic prat i despres el cami-pista es torna a redreçar al NE i comença a davallar de nou, ara dirigint-se cap al fons de la Vall de la Llosa. Mes avall trobem una nova bifurcacio on seguim el cami de la dreta (S) tot travessant un filat i fent un gir a la dreta de 180º que despres d’una ultima davallada aviat ens porta al Riu de la Llosa, just al costat d’una resclosa o presa. En aquest punt cadascu que busqui el millor punt per travessar el riu, val a dir que jo e aconseguit travessarlo sense descalçarme (27-10-2017), pero si tingues que tornar a passar em descalçaria per que m’ha anat de ben poc!. A l’altre banda del riu trobem una clariana herbada, on pocs metres per sobre d’aquesta abastem un sender que seguim a l’esquerra (N/NE) fins arribar de seguida a una petita central, des d’on seguim un cami-pista que continua remuntant la vall al N/NE. Mes endavant el cami-pista s’allunya de la Vall de la Llosa i comença a resseguir el Torrent de Coborriu (que deixem a l’esquerra i que gairebe ni veiem) tot redreçant-se al NE en una pujada mes marcada i sostinguda. Despres el cami-pista dibuixa una llaçada ascendent al S que ens porta a una porta metalica que ens barra el pas, punt on agafem un cami a l’esquerra (NE) que despres d’una curta pujada ens deixa en la Carretera d’Ardòvol a Coborriu de la Llosa, just a l’alçada de la cruïlla de camins senyalitzada de la Collada d’Ardòvol, des d’on gaudim d’una bona vista. Des d’aquest punt fem una “anada-tornada” (1.3km anar i tornar) que encetem seguint la carretera a la dreta i, tot seguit, prenem una drecera a l’esquerra que ens estalvia una marrada de la carretera i despres ja la seguim fins arribar al poble d’Ardòvol, envoltat de verds pastures i amb la serra del Moixeró com a teló de fons. Despres de fer una petita volta pel poble passant per la font-safareig i l’església de la Mª de Déu del Roser (s.IX, antigament dedicada a Sant Climenç) desfem el cami fins la Collada d’Ardòvol i ara seguim la Carretera de Coborriu en lleugera pujada i al N (senyals GR), poc despres obviem una pista a la dreta, despres una altre a l’esquerra i, quan portem 1.5km transitant per la Carretera de Coborriu, la deixem per un cami-pista (senyals GR) que davalla a l’esquerra i de seguida ens porta a travessar el Torrent de Coborriu. A l’altre banda del torrent el cami-pista esdeve barrat, pero agafem un sender fressat a la dreta (SO, senyals GR) que s’enfila un xic dins del bosc fins un collet, on travessem un filat i el sender tomba al NO i continua gairebe planejant. Poc mes endavant el sender (senyals GR) tomba al N i comença a davallar suaument dirigint-se cap al fons de la Vall de la Llosa tot travessant el seu vessant esquerra entre pins i boix fins desembocar mes avall a prop d’una pista, pista que rebutgem i seguim pel nostre sender (N, senyals GR), que continua paral·lel a la pista tot deixant-la a la nostra esquerra i fent un tram molt planer. Ben aviat el sender esdeve un vell cami un xic mes ample que entre murs de pedra seca i avellaners revolta una zona de camps i pastures i despres fa una breu davallada que ens porta a travessar el Riu de la Llosa per un pont, passat el qual arribem al petit nucli de El Vilar. Des de El Vilar el sender (senyals GR) continua planejant al N per la riba dreta del riu i deixant extensos prats a la nostra esquerra fins arribar a les ruïnes de l’ermita de Sant Marc (s.XVII). Vistes les ruïnes de l’ermita reprenem el sender (N), que de seguida ens porta a la pista asfaltada que comunica Viliella amb Coborriu (indicador), la travessem i a l’altre banda seguim un cami mes ample (senyals GR) que continua per la riba dreta del riu i amb tendencia al N tot travessant la zona de l’Avellanosa entre grans bedolls. Mes endavant el cami puja una miqueta tombant a l’esquerra (NO) i separant-se del riu de la Josa i, quan se’ns obre a la dreta una zona oberta d’antigues feixes, encetem una “anada-tornada” seguint un corriol a la dreta (N/NE) que travessa aquesta zona d’antigues feixes tot planejant fins arribar a l’espectacular Salt del Molí del Salt, on el Riu de la Llosa es precipita amb força i segons quina epoca de l’any (sobretot desgel) amb molt cabal. Poc mes amunt del salt trobem les ruïnes de l’antic moli. Vista la bonica raconada del salt desfem el breu tram de cami fins l’inici de “l’anada-tornada” abans esmentada, on reprenem el cami que portavem (senyals GR), que puja fent un parell de llaçades i de seguida trobem una bifurcacio en un revolt del cami, on deixem els senyals GR (se’n van a la dreta, al N) i seguim un sender a l’esquerra (senyals nº32) que continua pujant al S entre avellaners i antigues feixes. Despres de pujar una mica el sender (senyals nº32) fa un tram mes planer tot travessant el vessant dret de la vall en el que gaudim de boniques vistes sobre la mateixa per finalment pujar una mica mes i arribar al pintoresc poble de Viliella. Seguim per la carretera tot revoltant l’església de Sant Sebastià (s.IX, molt modificada) i sortint del poble al S, davallant suaument i deixant rapidament enrere Viliella. Mes avall la carretera es bifurca a prop del Torrent de Viliella i seguim la carretera de la dreta (indicat cap a “Lles”), que continua al S ara molt planera. Poc mes endavant, a l’alçada d’un revolt de la carretera a la dreta, la deixem i prenem un cami a l’esquerra (SO, senyals nº38) que davalla per una zona oberta i de seguida es bifurca: seguim el cami de la dreta (senyals nº38), que continua davallant per aquesta zona oberta fins arribar a la part alta del Pla del Pi, on el cami es dilueix en l’extens pla i seguim davallant ara mes al S (senyals nº38 i fites) fins abastar l’inici d’un cami-pista. Seguim aquest cami-pista a la dreta (NO, senyals nº38) tot revoltant pastures, de seguida se’ns incorpora un altre cami per l’esquerra i poc despres travessem el Riu del Boç, passat el qual el cami puja una mica tot redreçant-se de nou cap al S fins arribar al fortificat Mas Barnola (s.XVII). Deixem l’espectacular mas a la nostra dreta i seguim el cami-pista (senyals nº38), que continua al S entre pastures fent una moderada pujada final fins desembocar en la carretera de Lles de Cerdanya a Viliella (indicador), que seguim uns pocs metres a l’esquerra (SO) fins entrar en el poble de Lles de Cerdanya, on despres de visitar l’església de Sant Pere (s.IX, molt modificada) donem per finalitzat el recorregut.\n***NOTA: Tota la ruta transita per clars senders, camins, pistes i algun tram asfaltat amb molts trams senyalitzats, l’ùnic punt on cal certa atenció es a l’hora de travessar la primera vegada el Riu de la Llosa, ja que no hi ha pont i segons l’època de l’any caldrà descalçar-se.\nLles de Cerdanya / Aparcament\nCamí del Cap de Roc a la dreta\nTravessem el riu de la Josa\nMª de Déu del Roser d'Ardòvol\nEl Vilar / Riu de la Josa\nL'Avellanosa o Pla de Sant Marc\nVista sobre la Vall de la Josa\nViliella / St Sebastià de Viliella\nCruïlla del Torrent de Viliella / Dreta\nPla del Pi / Dreta\nRiu del Boç\nSant Pere de Lles de Cerdanya\nCami esquerra / Deixem GR\nL'hem fet corrent i a anat perfecte, amb refrescada dels peus al creuar el riu! el salt del moli estava espectacular. Salut i gracies per compartir Aventura't!\nHola lamu, ja m'agradaria a mí tenir les teves cames :-)!\nTé troços bonics..s.ha de passar un riu que no té passarela ni pont..gens senyalitzada..ens va agradar\nHola jesussans, gràcies per deixar el teu comentari i valoració, Salut i muntanya!\nAvui hem volgut fer la ruta però malauradament, hem trobat que el camí cap a Travesseres estava impracticable. Ho tornarem a intentar en un futur!\nHola DaniGa98, pots estar dacord o no amb les meves explicacions de la crónica-ressenya, pero valorarla nomès amb 1 estrella sobre 5 em sembla passar-se quatre pobles... crec que almenys tindria que estar "aprovada" i no amb un "molt deficient" com poses tú. Veig que es la primera valoració que fas, així que potser t'has equivocat, estas a temps de rectificar eliminant aquesta valoració i fent una altre. Salut i muntanya\nE passat recentment pel camí que va a Travesseres i no hi ha cap tipus problema...


'Platée', de Rameau, s'estrena al Liceu de la mà de William Christie | Liceu Opera Barcelona\n'Platée', de Rameau, s'estrena al Liceu de la mà de William Christie\nTítol insígnia de la Il·lustració, Platée és una joia barroca i també la pàgina més alegre del compositor Jean-Philippe Rameau, que parla de l’obsessió de la nimfa Platée per l’amor de Júpiter.\nL’òpera, en versió concert, s’estrenarà al Liceu sota la direcció de William Christie i Les Arts Florissants, i ressonarà per primera vegada a l’escenari del Liceu amb les veus de Marcel Beekman, Emmanuelle de Negri, Jeanine de Bique, Emilie Renard i Edwin Crossley-Mercer.\nBarcelona, 27 de gener de 2021. El públic del Gran Teatre del Liceu podrà gaudir de l’estrena al Liceu de l’òpera Platée, en versió concert, de Jean-Philippe Rameau el proper 3 de febrer. Tot i ser un dels compositors operístics més importants de la Il·lustració, rarament se l’ha pogut escoltar al nostre país. Amb la programació de l’obra, el Liceu deixa escoltar per primera vegada entre les seves parets aquesta òpera barroca francesa, de la mà d’un dels millors directors musicals especialitzats en aquest període: William Christie, amb el conjunt vocal i instrumental Les Arts Florissants.\nUn repartiment artístic que se suma a un excel·lent elenc vocal, liderat pel tenor holandès Marcel Beekman (Platée), un veterà especialitzat en repertori barroc. Completen el repartiment un equilibrat conjunt de veus joves i d’altres de trajectòria ja afermada en què destaquen les sopranos Emmanuelle de Negri (Amour / Clarine), Jeanine de Bique (La Folie), la mezzosoprano Emilie Renard (Junon), el baix Edwin Crossley-Mercer (Jupiter), el tenor Cyril Auvity (Mercure) i el baríton Marc Mauillon (Cithéron).\nJean-Philippe Rameau va compondre Platée per representar-la a Versalles el 1745, amb motiu de les noces del fill de Lluís XV amb la infanta Maria Teresa d’Espanya. Era un esdeveniment especial i Rameau va decidir de fer-ho des de l’humor i la dansa, amb trets de comèdia lírica. A partir d’un llibret original de Jacques Autreau, adaptat per Adrien-Joseph le Valois d'Orville, l’obra exposa com la falsa vanitat comporta el preu de la humiliació i la burla. D’aquesta manera, la trama dibuixa l’obsessió de Platée (una nimfa aquàtica) per l’amor de Júpiter i de com aquest li prepara una gran broma. Al final, en ple casament, es fa visible l’engany, i Platée, humiliada, salta tornant al seu pantà.\nPlatée és una obra més del període tardà del Barroc que s’endinsa en fonts clàssiques i històries mitològiques. El seu llenguatge és més proper al Settecento –les parts cantades mantenen l’equilibri entre la narració i el desplegament virtuós en els ornaments–, completat per una orquestració vibrant, colorista i que sorprèn per la seva meravellosa riquesa de matisos. En aquest sentit, la partitura està farcida de grans moments musicals com el que protagonitza Platée al segon acte amb À l’aspect de ce nuage, la part individual més llarga de tota l’òpera. El personatge de La Folie també s’enfronta al segon acte a una peça que requereix d’una gran habilitat tècnica i capacitat de concentració: Aux langueurs d’Apollon. Jeanine De Bique serà l’encarregada de cantar una tonada amb pujades i baixes vertiginoses d’escala, amb una alta exigència interpretativa.\nPer tal que el públic pugui retornar a les seves cases abans del toc de queda, l’horari de la funció serà a les 19h.


Riberaonline: Primer dia per a la tramitació de la Declaració Única Agrària 2018\nMés de 50.000 titulars d'explotacions agràries catalanes poden realitzar la Declaració Única Agrària (DUN) a partir d'avui, en el que serà la quarta campanya de declaració dins del període de la Política Agrària Comuna (PAC) 2014-2020.\nLa DUN és el principal canal de gestió administrativa del Departament d'Agricultura, Ramadera, Pesca i Alimentació (DARP) i permet a tots els agricultors i ramaders de Catalunya la sol·licitud dels ajuts directes i del Contracte Global d'Explotació (ajuts a la competitivitat i a la sostenibilitat) de la PAC, així com altres declaracions, comunicacions, modificacions de dades de registres oficials, fins a més de 50 tràmits.\nEl conjunt dels ajuts directes, així com els ajuts del Programa de Desenvolupament Rural (PDR) gestionats en la DUN, es poden sol·licitar des de l'1 de febrer fins el 30 d'abril i representen una aportació de més de 365M€ anuals per al sector agroalimentari i forestal català, entre els fons propis i els procedents de la Unió Europea (UE).\nEnguany la DUN incorpora la sol·licitud de l'ajut lligat al pla de reestructuració i reconversió de la vinya (2019-2023) i la sol·licitud de modificació del lliurament de collita de vinya per tal de simplificar administrativament la seva gestió.\nEs manté la informació que es va iniciar la campanya passada en relació al Pla de Gestió de les Dejeccions Ramaderes (PDGR), amb l'objectiu de donar transparència i agilitzar l'actualització d'aquestes dades.\nI com cada any, per a facilitar l'elaboració i la tramitació de la DUN, el DARP ha establert convenis de col·laboració amb 78 entitats col·laboradores repartides arreu de totes les comarques catalanes. Aquestes entitats, conjuntament amb els grups de suport DUN del DARP, realitzen la formació i l'atenció als declarants per a aconseguir la millor qualitat de les declaracions.\nDes del DARP i per al bon desenvolupament de la campanya es posa a disposició dels titulars de les explotacions agràries per a la DUN una sèrie d'eines, com són:\n- CROMOS: informa dels canvis del Sistema d'Informació Geogràfica de Parcel·les Agrícoles (SIGPAC) i de les incidències de l'any anterior. També permet la descàrrega de les dades per a fer seguiment i una gestió més eficient de l'explotació.\n- capa DUN: aquesta capa, pionera a tot l'Estat, permet evitar declaracions errònies per duplicitats de superfície a partir de la informació aportada per tots els declarants.


El Fab Lab Barcelona és un dels principals laboratoris de la xarxa mundial de fab labs, tallers de fabricació i innovació a petita escala equipats amb màquines de fabricació digital i tecnologies per a la producció d’objectes, eines i aparells electrònics. Els fab labs exploren la relació entre el món digital i el físic. Van començar com un projecte d’extensió del Centre de Bits i Àtoms del MIT i s’han convertit en una xarxa mundial de persones que investiguen sobre la popularització d’una nova manera de producció que afectarà a tots els nivells de la nostra vida: des del món professional de la producció de disseny, arquitectura o industrial, fins a l’esfera domèstica, amb la introducció de la fabricació personal en la nostra vida quotidiana.\nTomas Díez és un urbanista d’origen veneçolà especialitzat en fabricació digital (Fab Academy). Actualment dirigeix el projecte Fab Lab a l’Institut d’Arquitectura Avançada de Catalunya (IAAC) i coordina el programa Fab Academy global, ofert per la xarxa de fab labs a escala mundial. Forma part de l’equip internacional que impulsa els programes Fab Labs and Informalism i Smart Cities by Smart Citizen. Investiga sobre l’ús d’eines digitals per transformar la realitat i sobre la recerca d’un llenguatge més fluid entre màquines i humans a diferents escales, desde microcontroladors fins a ciutats.\nPer a més informació sobre la intervenció de Tomas Díez consulta les diapositives de la seva presentació, escolta o descarrega’t l’audio de la seva ponència:\nTags: 3D, arquitectura, codi obert, disseny, Fab Labs, fabricació digital, IAAC, impresió 3D, innovació, màquines CNC, MIT, nova producció, plataformes obertes, plataformes obertes #1, Tomas Díez, Urban Labs, xarxa\nPrevious postAlastair Fuad-Luke Next postSalvatore Iaconesi i Oriana Persico


divendres, 31 de gener de 2014 06:13\nPlantilla actual del Cerdanyola del Vallès\nEl C.F. Gavà es desplaça el proper diumenge al terreny de joc del Cerdanyola del Vallès\nEls d’Albert Poch miraran de fer bo el punt aconseguit la passada jornada per tal de treure el cap de la zona de descens de categoria\nLa jornada 23 al Grup V de Tercera Divisió portarà al Gavà a jugar al terreny de joc del Cerdanyola del Vallès. El partit davant els vallesans agafa als gavanencs a la penúltima plaça de la classificació amb només 18 punts, és a dir, en zona de descens de categoria, i d’aquí la necessitat de puntuar sigui com sigui. Els homes que entrena Albert Poch intentaran treure rendiment del punt aconseguit en la passada jornada davant el líder del grup, l’Europa, per mirar de treure el cap per sobre d’aquesta zona de perill.\nEl Cerdanyola es un nouvingut a la categoria i enguany han canviat molts jugadors en el mercat d’hivern. El terreny de joc del Cerdanyola “és una mica petit, el que dificulta el joc del contrari mentre que ells es senten còmodes i juguen molt directe, tenen un equip compacte, molt defensiu i fort, que com tots aprofiten qualsevol jugada a pilota parada”, assegura l’entrenador del Gavà, Albert Poch, que afegeix sense dubtar que “serà complicat però és un equip de la nostra lliga i l’haurem de guanyar si volem fer bo el punt de la setmana passada”. No és el millor escenari amb el que es pot trobar el Gavà, que és un equip al que li agrada el terreny de joc “quant més gran millor, quant més espai hi hagi millor, i en canvi aquest camp i el joc de l’equip és bastant semblant al de la Montañesa”, però donada l’actual situació del Gavà “cap equip dels que vingui serà l’ideal perquè nosaltres necessitem puntuar com sigui, com a mínim un punt i si poden ser els tres ja seria fantàstic”.\nEl partit entre el Cerdanyola del Vallès i el Gava es disputarà el proper diumenge, 2 de febrer, a partir de les 12 del migdia, en el terreny de joc dels vallesans que, curiosament, duu el mateix nom que el camp dels gavanencs, Municipal La Bòbila.\nDarrera actualització de dijous, 30 de gener de 2014 13:08


Chacón (PDeCAT): "Les eleccions s'han de posposar si no es pot garantir una participació com cal" La República\nChacón (PDeCAT): “Les eleccions s’han de posposar si no es pot garantir una participació com cal”\nACN Barcelona.-La candidata del PDeCAT al 14-F, Àngels Chacón, aposta per “posposar les eleccions si no es pot garantir una participació com cal, o si s’està en plena crisi màxima […]\nACN Barcelona.-La candidata del PDeCAT al 14-F, Àngels Chacón, aposta per “posposar les eleccions si no es pot garantir una participació com cal, o si s’està en plena crisi màxima de l’onada” de covid-19. Així ho ha argumentat en declaracions a Ser Catalunya aquest dimarts. Chacón també ha constatat que el Govern ha decidit no prendre la decisió, i traslladar-la als partits. L’exconsellera afirma que les formacions polítiques es guiaran per informes sanitàries i mèdics a l’hora de contrastar la viabilitat del 14-F. El PDeCAT, però, continua exclòs de la taula de partits, on només hi assisteixen grups parlamentaris. D’altra banda, Chacón ha afirmat que l’ideari de JxCat encara es “desconeix”.\nChacón també ha lamentat una situació d’estancament al país: “Estem en un carreró sense sortida. Ni avancem cap a la independència ni Catalunya progressa. Patim un desgovern increïble”.”La transversalitat que proclama JxCat fa que, a l’hora de decidir quin tipus de mesures concretes i normatives aplicarien en cada àmbit, no les coneguem. No sabem encara l’ideari del partit”, ha subratllat Chacón, que va compartir cadira a l’executiu amb la candidata de Junts, Laura Borràs.Chacón també ha dit que aposta per suprimir l’impost de successions, tot i que el Govern el va aprovar quan ella encara n’era consellera d’Empresa. Això sí, ha assegurat que s’hi va oposar.


Ciutat i Cultura Maker | Elisava\nCiutat i Cultura Maker\nCiutat i Cultura Maker. Experimentació material com a impulsor de la innovació social mitjançant la revitalització de la producció local. Poblenou, Barceloneta, Les Corts.\nTreballs Fi de Grau del Grau en Enginyeria de Disseny Industrial, Grau en Disseny i Programa d'Estudis Simultanis 2017-18.\nOscar Tomico (coord.), Ramon Sangüesa, Xavier Tutó, Sara deUbieta, i estudiants Helena Calzado, Helena Estapé, Beatriz Guedán, Sergi Jansa, Laia Lloret, Aleix Martín, Ana Molés, Javier Jose Pajin, Júlia Puig, Carlota Puncernau.\nXarxa d’Ateneus de Fabricació, FABLAB Barcelona i Adidas MakerLab.\nEls contextos de fabricació que es defineixen mitjançant l'ús de noves tecnologies de comunicació i fabricació representen una oportunitat per explorar noves relacions de producció que impliquen nous actors i nous processos. L'ampliació de les tecnologies d'impressió 3D, màquines CNC de baix cost, talladores, etc. obre la possibilitat de distribuir processos de disseny i fabricació a escales molt locals i, fins i tot, individuals.\nEl projecte es va iniciar mitjançant la creació de ponts entre diferents tipus d'artesans i dissenyadors i altres actors amb coneixements en l'àmbit de la producció digital. Això es va fer mitjançant una sèrie d'esdeveniments. Les àrees d'atenció a Barcelona són al Poblenou, on s'ha iniciat un alt nivell d'activitat en les instal·lacions FabLab, Les Corts, i Barceloneta, on hi ha dues Associacions de Fabricació Digital. El projecte té com a objectiu promoure l'intercanvi d'instal·lacions per facilitar la integració de nous conceptes de producció digital, dissenys i processos de producció artesanal local.\nEls prototips ('prototyping') i les exploracions materials poden servir com a forma de connectar i integrar artesanies, recursos, persones i infraestructures locals. Creen fluxos de valor sostenible per revitalitzar la producció local de la ciutat que pot generar nous productes, eines o, fins i tot, campanyes de comunicació.\nCom pot el moviment de la cultura 'maker' donar suport a l'aparició de la producció local quan es combina amb l'acció del disseny, entesa com exploracions materials i prototips?


Experts explicaran en una Jornada organitzada per la Fundació Santa Clara els processos de tutela i incapacitació | Consell Comarcal del Maresme\nInici Benestar Social Experts explicaran en una Jornada organitzada per la Fundació Santa Clara els...\nExperts explicaran en una Jornada organitzada per la Fundació Santa Clara els processos de tutela i incapacitació\nLa Fundació Santa Clara exerceix la tutela legal de més de 60 maresmencs i maresmenques. Exerceix aquesta labor des de 2003 i ha detectat que el món de la incapacitació i la tutela encara és molt desconegut, fins i tot, per als professionals que en algun moment han de tractar un d’aquests casos i desconeixen els camins que s’han de seguir. Per això, han organitzat una jornada específica sobre incapacitació i tutela que se celebrarà a Alella el proper divendres, 16 d’octubre.\nResponsables de la Fundació Santa Clara, acompanyats per la consellera delegada de Serveis a les Persones del Consell Comarcal del Maresme Neus Serra han explicat avui que a Catalunya hi ha una seixantena de fundacions que, sota prescripció judicial, exerceixen les funcions de tutela quan un ciutadà és declarat incapacitat. Per arribar aquest punt, és necessària la intervenció de professionals de diferents àmbits i a ells, principalment, va adreçada la jornada que han organitzat sota el títol de “Incapacitació i Tutela”.\nAquesta jornada, a la qual han confirmat la seva assistència més de 100 professionals del Maresme i del Barcelonès Nord, se celebrarà a l’espai de Caves Signat d’Alella.\nArticle anteriorPresentació de la Jornada: “Incapacitació i tutela” a càrrec de la Fundació tutelar Santa Clara\nArticle següentCurs de competències bàsiques de vetllador/a escolar


Fons per al Clima Social: idees del Parlament per a una transició energètica justa - Reporter de la UE\nPot 25, 2022\nLa UE vol una transició energètica justa. Descobriu com el Fons Social Clima pretén ajudar els més exposats a la pobresa energètica, Economia.\nCom a part dels seus esforços per aconseguir la neutralitat de carboni l'any 2050, la UE té previst introduir més requisits per reduir les emissions en la construcció i el transport. Les noves normes estimularan els europeus i les empreses a invertir en fonts d'energia alternatives, un millor aïllament i un transport net.\nPer tal de donar suport a les llars vulnerables i a les petites empreses en això transició energètica, la Comissió Europea va proposar la creació d'un Fons Social per al Clima amb un pressupost de 72 milions d'euros per al període 2025-2032. La creació del fons forma part del paquet legislatiu Fit for 55, que té com a objectiu assolir els objectius del Acord Verd Europeu.\nEs preveu que el Parlament adopti la seva posició durant el ple de principis de juny, que li permetria començar a negociar el text definitiu amb el Consell.\nFes una ullada a què està fent la UE per reduir les emissions de carboni.#\nL' proposta, elaborat conjuntament per les comissions de medi ambient i ocupació i afers socials del Parlament, té com a objectiu establir definicions comunes a tota la UE per a la pobresa energètica i la pobresa de mobilitat.\nLa pobresa energètica fa referència a les llars vulnerables, les microempreses, les petites i mitjanes empreses i els usuaris del transport que tenen dificultats per accedir a alternatives als combustibles fòssils. La pobresa per mobilitat es refereix a les llars que tenen uns costos de transport elevats o un accés limitat a modes de transport assequibles.\nEl Parlament busca un enfocament específic en els reptes als quals s'enfronten les illes, les regions muntanyoses i les zones menys desenvolupades i remotes. També demanarà bloquejar l'accés al fons als països que no respectin els drets fonamentals o l'estat de dret.\nCom et pot ajudar el Fons Social Clima?\nEl Fons per al Clima Social hauria de finançar mesures concretes per abordar la pobresa energètica i de mobilitat, tant a curt com a llarg termini, com ara:\nReducció dels impostos i taxes sobre l'energia o prestació d'altres formes de suport directe als ingressos per fer front a l'augment dels preus del transport per carretera i del combustible de calefacció. Això s'eliminaria gradualment a finals de 2032\nIncentius per a la renovació d'edificis i per al canvi a fonts d'energia renovables als edificis\nIncentius per passar del transport privat al públic, el cotxe compartit o la bicicleta\nSuport al desenvolupament d'un mercat de segona mà de vehicles elèctrics\nObteniu més informació sobre el finançament de la transició verda\nFons de transició justa: ajuda a les regions de la UE a adaptar-se a l'economia verda\nEl pla europeu per finançar l'acció climàtica\nTemes relacionats:eurepresentatFons Social per al Clima


Els arbres, entre el cel i la terra: Reflexions sobre incendis i paisatge des de la serra de Castelltallat\nEls dies 4, 5 i 6 d’octubre i amb motiu de l’Any Internacional dels Boscos el Centre de la Propietat Forestal ha organitzat unes interessants jornades titulades:” 20 anys de planificació forestal. Per una valorització de la gestió multifuncional”. El primer dia es va fer una visita, al llarg del matí, a la serra de Castelltallat que té el trist interès de d’haver estat punt d’inici dels grans incendis de la Catalunya Central del 1994 i 1998.\nEn una de les aturades, el senyor Asier Larrañaga dels Bombers de la Generalitat de Catalunya va esmentar algunes de les característiques d’aquells focs. Com que van afectar masses de pinassa ben desenvolupes, l’alçada del front de les flames va sobrepassar els 40 m i la propagació va ser molt ràpida ja que en dos dies es va cremar el 80% de la superfície forestal. Davant d’aquestes magnituds l’afirmació del senyor Asier va ser molt contundent:no hi ha mitjans tècnics per poder fer front a un gran incendi d’aquestes característiques. Ara bé, la frase que em va fer pensar més és: el que cal decidir és com volem que es cremi el nostre paisatge !\nAl meu entendre, aquesta afirmació és d’un gran interès. Per dos motius. El primer és que tots els boscos mediterranis tard o aviat s’acabaran cremant i que fins i tot l’èxit d’algunes campanyes d’estiu pot ser l’avantsala d’un gran incendi. Per tant, cal foragitar la idea del risc zero i entendre que el foc sempre serà present, en major o menor mesura, entre nosaltres. La segona raó parteix del fet que existeixen diferents nivells d’afectació del foc. Actualment la major part dels incendis deixen una petjada severa sobre la vegetació, fet que dificulta la regeneració de la coberta forestal.\nPer tant, el repte no és evitar els incendis sinó que la seva afectació sobre el territori i la vegetació sigui menor. Com fer-ho ? Tot i respondre aquesta pregunta seria molt llarg, vull relacionar tres idees sortides dels ponents de la sortida per la serra de Castelltallat:\n1. Cal promoure l’existència d’espais oberts en els punts estratègics de la propagació del foc, que en ocasions se situen en fons de valls o en cruïlles de barrancs.\n2. Cal promoure una gestió forestal dedicada a la reducció del combustible en altres punts estratègics per tal de fer reduir la intensitat del foc a partir d’aclarides, estassades, pastoreig o cremes controlades.\n3. El futur passa, en certs massissos i muntanyes, per construir un territori més resistent a les envestides del foc.\nRegenració d'una pineda de pinassa\nPublicat per Josep Gordi a 15:48


Presentar electrònicament el llibre de registre (exercici 2016) - Agència Tributària\nPresentar electrònicament el llibre de registre (exercici 2016)\nPer realitzar la presentació directament accedeixi a "Presentació telemàtica del llibre de registre 2017" de l'apartat "Presentacions (mitjançant fitxer)" dins de la relació de tràmits del model 340 de la Seu Electrònica.\nSi la declaració supera els 30000 registres és necessari que accedeixi a "Tràmit de Grans Volums".\nPremi el botó "Examinar" per adjuntar el fitxer de presentació.\nLi recomanem que estigui guardat al seu equip, al seu disc local, carpeta "AEAT".\nA continuació es mostra un resum amb les dades de la declaració seleccionada.Si les dades són correctes premi "Firmar i enviar".\nPer finalitzar el procés, premi "Conforme"y "Firmar i Enviar".\nSi ho prefereix, també pot presentar el model 340 a través de la importació de fitxer en "Programa d'Ajuda per a l'emplenament i presentació 2017", l'accés dels quals podrà trobar en els Enllaços d'interès.\nDescàrrega del programa d'ajuda (Model 340)


Notícies - Abacus organitza una campanya de recollida de joguines\nAbacus organitza una campanya de recollida de joguines\nel 17/des/15 Mar Castro Societat PDF\nAbacus cooperativa llança una campanya de recollida de joguines, en col·laboració amb Creu Roja Joventut, Càritas Diocesana de Barcelona i Fundació Pare Manel. Fins dimecres vinent, els socis i els clients de la cooperativa podran comprar joguines a la botiga de Sant Cugat i destinar-les a aquesta campanya. Per cada joguina que es reculli, Abacus n'aportarà una altra.\nAquesta iniciativa, amb el lema 'Il·lumina el Nadal', Abacus vol fomentar la solidaritat, la responsabilitat social i el consum ètic i responsable. Per això no només convida els socis i els clients a donar joguines, sinó que mobilitzarà els treballadors, que participaran també i de manera voluntària en la logística de la campanya, a més d'implicar-hi recursos propis.\nL'acord amb Creu Roja Joventut, Càritas Diocesana de Barcelona i la Fundació Pare Manel farà possible que aquesta campanya arribi a tot el territori on la cooperativa està present. Les organitzacions a les quals es destinaran les joguines comptaran amb els seus voluntaris per organitzar i executar la recollida de tots els productes i la seva distribució a les llars de Catalunya, València, Castelló i Balears. La cooperativa preveu recollir fins a 5.000 joguines, per les quals Abacus n'aportarà 5.000 més.


Vallesfera - Exili 7 - AraVallès\nToni Ibañez - Entrellum Dilluns, 6.11.2017. 20:59 h\nTramuntanada tot el dia. Continuem dins el camp de concentració número 155 amb presoners polítics. Els farlopiolins comencen a marxar perquè també estaven empresonats en els vaixells. Ara ens reprimiran els Mossos. Tenim el Cap Major a Brussel.les, encara lliure, treballant per internacionalitzar el conflicte. Som bona gent, pacifistes, mesells, soferts, gandhis de pa sucat amb oli, avesats al derrotisme victimista, especialistes en manis, cassolades, minuts de silenci, i altres accions inútils, perquè les revolucions no es fan amb somriures i espelmetes, sinó arriscant la vida.


Aquesta setmana hi haurà Pokémon Go de quarta generació a Pokémon Go - Joc | Juliol 2021\nAquesta setmana hi haurà Pokémon Go de quarta generació a Pokémon Go\nPokémon Goels jugadors podran ampliar considerablement els seus pokédexes aquesta setmana, ja que Niantic ha confirmat l’arribada de la quarta generació de pokémon. Aquesta generació va aparèixer per primera vegada als jocs de Nintendo DSPokémon Diamant,Perla, iPlatí, i prové de la regió de Sinnoh, influenciada per Hokkaido.\nIgual que amb la tercera generació, Niantic llançarà el nou pokémon en ones en lloc de tot alhora. La companyia diu que aviat anunciarà noves funcions i ampliació a l’emmagatzematge de Pokémon. Mentrestant, un grapat de pokémon de la generació 3, i fins i tot un de la generació 2, encara no s’han afegit al joc, principalment a causa de les característiques úniques que Niantic ha de descobrir com integrar.\nTot i que el bombo dominador mundial des del seu llançament s’ha reduït previsiblement,Pokémon Gosegueix sent un joc mòbil amb un èxit fenomenal per qualsevol altra mètrica i continua afegint funcions per atraure nous jugadors i extreure més diners de la base existent. Recentment el joc finalmenthabilitat el comerç, tot i que aquesta setmana, la versió d'Android va obtenir suport per a AR més avançada mitjançant l'SDK ARCore de Google. El mes que ve Pokémon: anem serà llançat per a Nintendo Switch, amb una forta integració ambPokémon Go.\nàlbum de kendrick nation\njocs de trinquet i clank\ncom activar el mode fosc


«Les polítiques actives d’ocupació han sigut ineficients i, en alguns casos, un focus de corrupció política i econòmica» - Conec\nSalvador Faus, 18 novembre, 2014 0\nCatedràtic i director del Departament d’Economia Aplicada II de la Universitat de València, Cecilio Tamarit Escalona (València, 1964) és membre del grup d’Investigació en Integració Econòmica (INTECO), format per investigadors de la Universitat de València i de la Jaume I de Castelló, que té des de 2003 la consideració de Grup d’Excel·lència Prometeu de la Generalitat. INTECO desenrotlla tres líniesd’investigació: comerç internacional, integració econòmica i medi ambient, i macroeconomia aplicada al cas europeu. A més de coordinar el grup, Tamarit participa més activament en esta última línia, que estudia com afecten a la política macroeconòmica de la UE els processos de globalització i, sobretot, els d’integració econòmica regional.\nActual assessor extern del MINECO i membre del grup d’experts WES del CESifo, de 2006 a 2014 ha ocupat la vicepresidència i la presidència successivament de l’Associació Lliure d’Economia (ALdE). Premi extraordinari de doctorat en 1992 per la Universitat de València i Màster en Economia pel College of Europe de Bruges (Bèlgica), va dirigir entre 1988 i 1992 el Centre de Documentació Europea de la UV i durant 1993 va ser vocal assessor de Conjuntura i Macroeconomia en el Gabinet de la Presidència del Govern d’Espanya. De 1998 a 2003 va ser president de l’Associació Espanyola d’Economia i Finances Internacionals (AEEFI), i entre 2006 i 2009 va dirigir el comité d’economia en la Comissió Nacional d’Avaluació de l’Activitat Investigadora (CNEAI).\nPREGUNTA. Amb Itàlia en plena recessió i Alemanya i França estancades, és real l’amenaça d’una tercera recessió a Europa?\nRESPOSTA. La veritat és que sí. Segurament és l’escenari més probable. No dic que tinguem una recessió, però sí un estancament a mitjà termini i això justament per als països del sud, que som els que estem més endeutats, és l’escenari més perillós.\nP. Mentres els Estats Units remunta la recessió i abandona els estímuls, Alemanya insistix en l’austeritat. Pot així la UE eixir de la crisi?\nR. Les mesures d’austeritat eren necessàries i seguixen sent-ho. Cal fer un ajust fiscal. Tenim una crisi de sobreendeutament, però també és cert que si anem a l’origen d’esta crisi, possiblement hi ha un mal disseny de les regles que teníem en la Unió Monetària. En part un mal disseny i en part una mala gestió del disseny que, potser, no era el més adequat. A més, no s’han acabat d’aplicar a l’hora de la veritat les regles que ens havíem donat per a intentar controlar estos desequilibris.\nP. I com podem solucionar eixos desequilibris?\nR. Hi ha una part de l’ajust que hauran de realitzar els països que estan més desajustats, com és el cas dels països perifèrics, però els països creditors haurien d’assumir també una part important d’eixe ajust. Es necessita un acord polític per a Europa, perquè si l’ajust es realitza de forma tan lenta com està ocorrent, pot no ser acceptable des d’un punt de vista social i provocar la destrucció de l’euro o una partició en diverses àrees monetàries dins d’Europa. Això podria provocar que el procés d’integració europeu quede paralitzat i tinga una regressió que tardaríem anys a recuperar.\n«Tenim una crisi de sobreendeutament, però també és cert que si anem a l’origen d’esta crisi, possiblement hi ha un mal disseny de les regles que teníem en la Unió Monetària».\nP. El Banc Central Europeu no sols reunix les capacitats monetàries, sinó que acaba d’assumir el paper de supervisor bancari, això suposarà una situació més positiva?\nR. Mentres la política monetària era de caràcter federal, la supervisió es va deixar als bancs centrals nacionals, que són els que en principi haurien de conéixer millor els problemes de les entitats financeres. Com es poden veure sorpresos de sobte, i no sols a Espanya, dels problemes que tenim en estos moments en les caixes d’estalvis quan en el fons molta gent ho sabia? Hem vist els problemes d’ING en el sistema holandés, o el cas tremend de Dexia a Bèlgica. Hi ha una sèrie de bancs en la UE que han presentat problemes. Això ha sigut una falta de professionalitat, per dir-ho de forma suau, dels bancs centrals nacionals. Com ho han fet malament de forma descentralitzada però coordinada, que és com estava pensat, ara se centralitza.\nP. La UE acaba d’estrenar nova comissió amb Juncker al front. Serà més del mateix que amb Durão Barroso?\nR. La Comissió Europea ja no era operativa i els seus dos últims presidents han sigut prou mediocres. S’ha vist que una comissió a 28 no funcionava i es parlava de reduir més el nombre de comissaris. Al final no s’ha fet, sinó que s’ha arribat a un tripijoc de caràcter polític, però en el fons hi ha vicepresidents, que són els verdaders comissaris. Ara tenim comissaris de segona fila, que en la pràctica són directors generals de les grans comissaries. Espanya, per exemple, ha perdut d’alguna forma el seu comissari i ara tenim una espècie de director general “d’alt standing”. Açò pot ser roín des d’un punt de vista nacional, però positiu des del punt de vista de l’organització de la comissió.\nP. Almunia es va despedir com a comissari de la competència dient que l’euro no va ser el que ens va ficar en la crisi, però ens traurà d’esta i Laszlo Andor, comissari d’Ocupació i Assumptes Socials, va titllar l’euro de “trampa” i d’haver delmat els estats del benestar. Quin d’estos se n’ha anat amb més raó?\nR. Els dos tenen la seua part de raó. L’euro no és el culpable ni de bon tros de la crisi i ens pot fer més forts, però és veritat que les coses s’han gestionat malament. No va haver-hi coratge polític per a flexibilitzar el mercat del treball abans de l’establiment de l’euro i es va decidir avançar cap a la Unió Monetària pensant que esta ens obligaria a efectuar les reformes, però no es van realitzar al triar un cicle alcista. Quan ha arribat el primer cicle negatiu, l’edifici ha trontollat perquè tenia els peus de fang.\nP. Com valora la reforma fiscal anunciada pel govern de Rajoy?\nR. Després de la reforma del mercat del treball, era absolutament necessària una reforma fiscal que poguera facilitar un augment dels ingressos per a intentar estabilitzar el pressupost, complir les regles del pacte d’estabilitat i creixement i fer un sistema fiscal més eficient i transparent. La reforma fiscal va un poc en esta línia, però tots els analistes coincidixen en el fet que es queda curta i al final l’important perquè tinga èxit ha de ser també que l’economia cresca més. Clar, s’estava plantejant en el moment que pareixia que canviàvem de cicle econòmic, però si passem a un període d’estancament pot ser que una bona part d’esta reforma quede també en res.\nP. El Consell Empresarial per a la Competitivitat proposa un altre ajust fiscal de 30.000 milions, centrat més en la reducció del gasto que en l’augment dels ingressos, i deixa recaure l’esforç fiscal en els impostos indirectes. Compartix eixa proposta?\nR. És important el que acaben de dir els empresaris, però crec que ja arribem tard. En este moment és difícil dir el que cal fer perquè hem arribat massa tard a tot. Retallar el gasto i augmentar la imposició indirecta s’havia d’haver fet fa cinc anys. Hauria sigut una mesura dinamitzadora del sector privat, a més d’intentar també reduir els costos en termes de desocupació de la crisi, que és el principal drama que tenim.\nP. Hi ha una vareta màgica per a la creació d’ocupació?\nR. El mercat laboral ha expulsat una quantitat ingent de treballadors, fonamentalment en la construcció, un sector que genera ocupació poc qualificat de forma massiva. Això té difícil solució, perquè si aconseguírem canviar el model de creixement i creàrem ocupació més qualificada, eixes persones no estarien preparades per a eixos treballs. Com arreglem eixe desajust? Perquè reciclant eixes persones amb polítiques actives d’ocupació ja hem vist el que ha ocorregut amb eixes polítiques. Estem descobrint que han sigut molt ineficients i, en alguns casos, han sigut un focus de corrupció política i econòmica tremenda a tots els nivells, des de sindicats, patronals etc. Cal canviar i fer que una part cada vegada major d’ocupacions siguen qualificades, alhora que es crea ocupació no qualificada per a reduir la borsa d’exclusió social i de pobresa, que va en augment.\n«Estem descobrint que han sigut molt ineficients i, en alguns casos, han sigut un focus de corrupció política i econòmica tremenda a tots els nivells, des de sindicats, patronals etc».\nP. Quan se supere la crisi, com creu que quedarà el paisatge de l’economia valenciana?\nR. Segurament, les empreses que eren més dinàmiques ho continuaran sent. Tot el sector exportador està intentant buscar nous mercats i no sols està augmentant les seues exportacions, sinó que hi ha nombre més gran d’empreses que se n’adonen que han d’actuar d’esta manera. El teixit empresarial valencià, que sempre s’ha caracteritzat pel seu dinamisme, està prenent consciència de la necessitat de nombre més gran d’emprenedors i innovadors. Ací sí que estem veient brots en alguns sectors i per diferents àmbits de la mateixa societat civil valenciana. Això genera esperança. A més, si aconseguim que el nostre sistema universitari estiga més connectat als processos d’innovació empresarial, ens podem permetre ser certament optimistes.\nP. És compatible rebaixar l’IRPF com ha anunciat la Generalitat Valenciana quan no hi ha suficients ingressos per a pagar la Sanitat o l’Educació?\nR. No m’ho pareix. Com a economista em pareix ridícul. La Generalitat Valenciana no té marge per a prendre cap mesura i em pareix un cant de sirena, un brindis al sol. El que està clar és que la Comunitat Valenciana ha fet fallida, està rebent finançament mes a mes amb caràcter finalista del Fons de Liquiditat Autonòmic i no hi ha més a dir. No em pareix seriós. Abans prendria altres mesures de política industrial puntual, d’intentar facilitar la innovació, de política científica, que al cap i a la fi són molt pocs diners.


Marketing automation | Moixó\nEl marketing automation empra la tecnologia per consolidar i potenciar l’estratègia de màrqueting de qualsevol empresa o institució. És un salt endavant en el procés de comunicació i fidelització dels usuaris, un salt endavant per incrementar vendes i beneficis.\nEl marketing automation et permet conèixer al detall cada contacte. L’identifica i monitoritza les seves interaccions amb els teus missatges, siguin en web, correus electrònics o xarxes socials. D’aquesta manera, es poden desencadenar accions de màrqueting gairebé personalitzades que acompanyen l’usuari durant tot el procés que el condueixin cap a la conversió.\nEl missatge idoni en el moment exacte\nNi tots els usuaris són iguals ni es troben a la mateixa fase d’un procés compra. Les eines de marketing automation, però, t’ajuden a fer-te una idea molt precisa de cada usuari i situació perquè puguis fer arribar el missatge idoni en el moment exacte.\nImagina’t que un contacte ha consultat en diverses ocasions un producte concret del teu web. No seria fantàstic que de manera automàtica rebés un missatge que l’ajudés a decidir-se i concretar la compra? D’això va, en gran part, el marketing automation.\nUn pràctic CRM\nActive Campaign no és només una eina per executar campanyes de marketing. És també un interessant i pràctic gestor de relació amb els clients que permet la teva empresa tenir-ho tot controlat: clients, propostes de negoci en marxa, fases en les quals es troben, tasques pendents…\nA més, i donat que és una eina de marketing automation, possibilita que alguns processos estiguin perfectament automatitzats.\nDóna’t temps per pensar i deixa actuar\nAmb l’eina que posarem al teu abast, podràs automatitzar molts processos i alliberar la teva empresa de feixugues tasques vinculades al màrqueting, com actualitzar les bases de dades i la informació de cada contacte, analitzar informes… Tindràs temps per centrar-te en l’estratègia de màrqueting i les accions que s’han de desencadenar. Optimitzaràs el temps i, a la vegada, obtindràs millors resultats.\nÉs punter i és al teu abast\nFins no fa molt de temps, els avantatges que proporcionaven les eines de marketing automation les feien ser molt cares i, difícilment, aquestes estaven a l’abast de qualsevol empresa. Això ja no és així. Eines com Active Campaign són assequibles i gaudeixen d’un escalat de funcionalitats i preus que s’adapta a cada tipus d’empresa, sigui de la grandària que sigui.\nIntegracions amb altres tecnologies\nEines com Active Campaign es comuniquen a la perfecció amb altres eines que utilitzen les empreses de manera habitual: Drupal, WordPress, Gmail, Dropbox, Magento, Shopify, Podio, Facebook, Evernote… D’aquesta manera, tot pot estar connectat i és factible extraure un major benefici de cada una d’elles.\nImplementar l’eina de marketing automation\nIntegrar-la amb aplicacions compatibles\nTraslladar la teva estratègia de màrqueting a l’eina\nFormar-te en l’ús de l’eina\nDonar-te suport sempre que ho necessitis\nSol·licita'ns una demo


El president del PP a Palma dimiteix esquitxat per un cas de corrupció\nL'Assemblea Sobiranista de Mallorca se solidaritza amb Mas, Ortega i Rigau\tL'Assemblea Sobiranista de Mallorca se solidaritza amb Mas, Ortega i Rigau\nLes Illes Balears recuperen l'ecotaxa\tLes Illes Balears recuperen l'ecotaxa\nEl fiscal Pedro Horrach abandona Anticorrupció per dedicar-se a l'advocacia\tEl fiscal Pedro Horrach abandona Anticorrupció per dedicar-se a l'advocacia\nEl PP es fa fort a les Illes Balears\tEl PP es fa fort a les Illes Balears\n50% escrutat: El PP guanya i Units Podem Més no obté el tercer diputat\t50% escrutat: El PP guanya i Units Podem Més no obté el tercer diputat\nFrec a frec a les Illes entre Podem i PP, segons l'enquesta de les televisions\tFrec a frec a les Illes entre Podem i PP, segons l'enquesta de les televisions\nUn paradís que agonitza: on vas Eivissa?\tUn paradís que agonitza: on vas Eivissa?\nAquesta tarda farà una conferència de premsa per explicar-ne els motius\nEl president de la junta territorial del PP a Palma, José María Rodríguez, ha presentat la dimissió, juntament amb dos càrrecs més, Álvaro Gijón i Sandra Fernández. No fa gaire es va aixecar el secret sumarial en el qual es relaciona Rodríguez amb la presumpta trama de corrupció de la policia local de Palma que investigava els rivals polítics del PP.\nRodríguez ha presentat la dimissió després de reunir-se amb el president ‘regional’ del PP, Miquel Vidal, i el regidor Álvaro Gijón. Tanmateix, nega qualsevol relació amb la trama, com ja va dir fa uns dies, i s’ha posat a disposició de la justícia.\nAquesta tarda farà una conferència de premsa per explicar-ne els motius.


ABP entrevista al bisbe de l'església celta apostòlica de Saint-Dolay | Implicarte\nPoseu-vos el vostre nom aquí\nABP va conèixer els monjos de l’església celta apostòlica a Saint-Dolay a Morbihan. El bisbe Marc va acordar respondre les preguntes d’ABP sobre els orígens i les tradicions d’aquesta església.\nÉs nomenat per la frase “cèltics cristians” la forma particular del cristianisme que s’ha desenvolupat als països cèltics de tota l’alta edat mitjana, que comença a Irlanda amb Saint Patrick en 432 i acaba oficialment a Bretanya La destrucció de Landévennec en 818 i Irlanda per la conquesta anglo-normanda. L’església celta es va distingir de l’església romana donant suport a un monachisme. No hi havia bisbes, els abats eren els líders reals d’aquesta església. Els noms d’aquests líders religiosos es van mantenir en memòria col·lectiva i Breton Toponyie després de la santificació i la integració popular al llegendari. Aquesta diferència organitzativa, tan característica de l’esperit d’independència dels celtes era, per descomptat, més important que els signes externs com la tonsura i la data del festival de Pasqua. Les diferències eren pretextos per a conflictes o fins i tot les guerres.\nEn 1155, la bombolla papal Laudabilita del Papa (d’origen anglesa) Adrien atorga el Suzerainé a Irlanda al rei d’Anglaterra, Henri II Plantagenet. És l’aprovació del Papa per a la invasió d’Irlanda, que es converteix en el senyoriu d’Irlanda. Els motius del Papa: l’església celta irlandesa és massa independent i es nega a participar a les croades. També coneixem la ferocitat del papat per voler adjuntar els bretons bretons a Tours.\nL’església ortodoxa celta, anomenada església celta apostòlica, és una església ortodoxa no canònica que afirma l’hereva dels antics cristians celtes. El cap de l’església té el títol de metropolità de Dol i bisbe de Iona, amb residència al monestir de la Santa Presència a Saint-Dolay al Morbihan. El titular actual és la seva beatitud Maël des de 1995.\nOperant un corpus literari considerable, gràcies al concurs de teòlegs i historiadors, va poder restaurar les formes litúrgiques originals del vell ritu occidental (Gallicà, Mozarabe, Milà i Celtic), que utilitza avui per a les seves celebracions. Actualment, disposa d’una litúrgia eucarística (Celta anaphore) i l’oficina. Està completant les anàfors, el pontifici (bateig, les ordenades, funeràries), així com el calendari de lectures. Va adoptar el calendari gregorià per a festes fixes i la Pasqua.\nL’església ortodoxa celta només accepta els set primers consells, però per la seva filiació apostòlica rebuda de l’església ortodoxa sirià, considera que només els tres primers són veritablement ecumènics, és a dir nicée, Constantinoble i Efes, des de llavors rebut per totes les esglésies.\nLa vostra església es diu “església celta apostòlica”. Per església entenem una comunitat de fidels, per Celtic entenem que reprengueu les tradicions de l’antiga església celta. Què vol dir per apostòlic i per què el terme apostòlic ha substituït el terme “ortodox” que sembla que heu utilitzat al principi?\nR / El terme apostòlic significa que una església va ser fundada per un apòstol o un deixeble directe de Crist. La nostra església és apostòlica, ja que va ser fundada per Sant Joseph d’Arimbathie l’any 37. Segons la tradició, s’estableix a les Illes Britàniques, en un lloc situat a la ciutat actual de Glastonbury (Somerset).\nEl terme ortodox sempre s’utilitza per a la nostra església. Significa que compartim la mateixa fe que les esglésies ortodoxes, encara que tenim una organització, disciplina i costums diferents. Els termes apostòlics i ortodoxos són, de fet, similars perquè la fe ortodoxa suposa que es transmet per una línia de bisbes que es remunta a un apòstol de Crist.\nTambé assistim al ressorgiment de l’església celta en els països anglosaxons. Els llocs sagrats com Iona i Lindisfarne semblen habitades de nou per comunitats que reclamen aquesta església. Teniu una afiliació o relacions amb aquestes comunitats … Són les vostres afiliacions només amb els textos i ritus que han existit en aquestes comunitats abans de la seva desaparició?\n/ R / tenim bones relacions amb aquestes comunitats, però són majoritàriament protestants. Som l’única església ortodoxa que reclama l’hereu de la tradició cristiana celta. Això implica trobar el ritu (litúrgia eucarística, oficines monàstiques, tots els ritus sacramentals anomenats euchologe) practicats pels pares celtes actualitzant-los i adaptant-los per al nostre temps.L’espiritualitat i l’esperit de l’església celta també són molt importants. Treballem amb els millors especialistes en aquesta àrea. Al nostre coneixement, cap altra església va fer el mateix treball de recerca. La desaparició de l’església celta a l’edat mitjana va precedir a la desaparició dels regnes celtes? Quan la convoió va trobar l’abadia de Saint Sauveur a Redon, no tria la regla benedictina, de manera que l’obediència a Roma? Què va passar a Bretanya? DES La destrucció de Landevennec pels normands va marcar el final de l’església celta a Bretanya com a professor Christian J. Guyonvarc’h Affirks?\nR / L’església celta consistia principalment en monestirs liderats per un pare espiritual, sovint un noble d’un clan. És cert que hi havia una relació estreta entre el clan i els monestirs. No obstant això, els nombrosos missioners que han recedranitzat Europa de la vida al segle VII, mostren que l’església celta no era l’església només dels celtes. El missatge de Crist i el seu treball redemptor són universals. La idea d’una església vinculada a un sistema polític era estrany als celtes. És normal que es pugui establir una església local en el cultiu d’un lloc, però els celtes tenien una visió absoluta de la fe, de Déu, que no es podia limitar a la concepció política.\nBretanya va intentar mantenir l’autonomia religiosa en comparació amb l’església franc. Durant la seva independència política al segle IX, crea la metròpoli de Dol per no estar sota l’autoritat de la metròpoli de Tours, sinó que significa que ja es troba en el marc de l’Església romana. Consistia en diòcesis i una metròpoli, com totes les esglésies dins de l’imperi greco-llatí. Entenem millor l’elecció del comboi. Les regles celtes estan reemplaçades a tot arreu per una regla mixta o la de Saint Benoît. La destrucció de l’abadia de Landevennec pels normands el 913, és un símbol de la data, ja que era una base important, però com he dit anteriorment, el cristianisme bretó celta havia alineat amb molts punts sobre el cristianisme romà.\nVostè diu que no és canònic, vol dir que no reconeixeu l’autoritat de Roma?\nR / no-canonique és un terme prestat d’algunes esglésies històriques. Això significa que no compleix les regles establertes. Però, de fet, aquesta definició és més complexa. En el passat, cada església va afirmar mantenir la veritat i els altres eren heretics i, per tant, no canònics. Avui, significa que una església com la nostra, la vocació de la qual és restaurar el patrimoni espiritual de l’església celta, per reclamar un record, una tradició, un esperit, és considerat per una altra església com a no canònica, és a dir, no reconeguda. L’església ortodoxa celta reconeix totes les altres esglésies i treballem per la unitat de l’església.\nEn el vostre calendari, veiem molts sants bretons que es podrien classificar com a sants de l’antiga església celta. Saint Guénole, Saint Aurelien, Saint Paterne, Saint Mériadec i altres. També hi ha St. Brenn, Sant Brendan, Sant Yves, catòlics canonitzats i sants formalitzats com Sainte Anne. També hi ha altres noms com Gobain, Pròsper, Lucien, Theophile … Com es va establir aquesta llista? Sobre quina base? Qui està decidint?\nr / Els sants són universals. Els vells sants van ser canonerats pel Vox Populi. La santedat és la mateixa que sigui l’església i les cultures. L’església és una i indivisible. Cada església porta una diversitat que no s’oposen a la unitat. La santedat és també el mirall d’aquesta unitat en diversitat. En un calendari, hi ha sants directament des de la seva pròpia església, els pares de l’església, els apòstols o deixebles que són universals, de la tradició occidental, altres que han demostrat durant el curs de la història. No hi ha particions de santedat. Transcendeix els límits i les institucions geogràfiques. El nostre calendari ha estat fixat pel sagrat sínode de la nostra església que és l’assemblea dels bisbes i presidit per una primacia.\nReclameu des de Saint Tugdual, un ermità modern dels anys seixanta que heu canonitzat i és el fundador de l’ermita de Sant Dolay. Qui va ser tugdual i quina era la seva feina?\nR / tugdual, el seu nom civil de Jean-Pierre Danyel, es va convertir a Crist durant la seva llarga captivitat a l’est de Prússia a la darrera guerra mundial. Va arribar a instal·lar-se al Breton Bocage, al plaer, el Bois-Juhel a Saint-Dolay al gener de 1955, per resar i dedicar la seva vida a la contemplació. Els primers dies, va viure molt malament en una cabana de branques.Els habitants que l’envolten el van portar alguna cosa per alimentar-se. Després construeix una petita capella de fusta. Va dedicar la seva ermita a la presència santa. Amb el pas del temps, una ermita dura viu el dia, però mai no podia completar la petita capella adjunta i que encara es pot veure el clocheton i la creu celta que la domina.\nMonjo i sacerdot a l’església ortodoxa celta, va restaurar l’espiritualitat i la tradició del monacisme celta. Va ser consagrat bisbe sota el nom de Tugdual, un dels set protectors de Sants de Bretanya. Era un poeta, predicador amb talent, coneixia la teologia de les tres grans confessions cristianes. També es va atribuir a un carisma de Thaumaturge. De vegades vam venir de lluny, esperant aconseguir una curació. La seva salut era fràgil i sabia que la seva vida seria breu. No hi havia menys una vida ascètica en la pobresa, el dejuni i la pregària, malgrat la humitat recurrent del lloc. Va recitar el Psalter cada dia en la seva totalitat.\nEl seu treball va experimentar grans adversitats. Va morir l’11 d’agost de 1968, a l’edat de 51 anys, soscavat per la malaltia. L’ermita es va quedar abandonada i envaeix un gruixut ronc. Deu anys més tard, els monjos van assumir l’ermita per basar un monestir i continuar la missió. La seva espiritualitat, la seva ment es desenvolupa en vint-i-cinc quaderns on va gravar les seves meditacions. Es publiquen. El 1996, l’església celta ortodoxa va procedir a la seva canonització.\nNo tingueu por que també es pugui recuperar finalment per l’església romana com era la força o l’església celta de l’alta edat mitjana?\nR / el perill real mai prové de fora, sinó des de l’interior. L’església celta hauria d’haver sobreviscut a l’hegemonia romana, però va tenir el seu temps de decadència. Torneu a connectar l’exidio de Saint Gildas el sàlvia sobre les tribus bretones que fugen de l’invasor anglosaxó. Els celtes mai no han estat persones unificades davant dels seus enemics i el mateix individualisme, que és una tara recurrent en els celtes, probablement era una de les causes de la decadència espiritual dels grans centres monàstics. Les destruccions dels invasors són conseqüències, no causes. L’església celta, però, continua sent una força espiritual la claredat que continuarà creixent en els propers temps. És l’església celta com a estructura, però la seva espiritualitat i esperit, per a ells encarnen l’església indivisa.\nEl perill de ser recuperat prové de la riquesa. Riquesa de béns materials, pèrdua d’un esperit de simplicitat i pobresa, l’orgull de tenir germinació al carrer i ser políticament i religiosament correcte. No es tracta de ser marginal, sinó simplement ser fidels, sincers i perseverants en aquest ideal i l’art de viure en Crist com els nostres pares han testificat tan bellament.\nAl segle XV, un ermità, François d’Assís (la mare de la qual era francesa i potser bretonne), va fundar la comunitat de franciscans. En molts sentits, la seva vida és comparable als nostres sants ermites bretones que estaven massa a prop de la natura, als molt límits del xamanisme, ja que també van parlar amb els ocells, els mateixos llops i podien comunicar-se amb les forces de la natura. Ho sabem avui que tota la seva vida François d’Assís ha ignorat a Roma. No va reclamar aquesta església. En els darrers dies, ha sucumbit a la pressió de Roma davant de les amenaces dels forners. S’han recuperat els franciscans. Incorporat a l’església catòlica, potser fins i tot l’han salvat d’un col·lapse total. Finalment, van participar en la colonització d’Amèrica Hispànica i tenen coses que sens dubte van ser contràries als mateixos principis establerts per St. Francis, el seu pare espiritual.\nR / Lady Pica, la mare de Sant Francesc era probablement provençal, encara que alguns pensaven que estava picarda. Breton, no crec, sinó importància perquè el món celta no es limita a Bretanya.\nSí, l’espiritualitat de Sant Francesc era bastant celta. Diversos autors van destacar l’increïble semblança de la seva ment amb els sants celtes. És freqüent i comú en la tradició cristiana que els animals viuen en contacte en contacte amb els sants, però és cert que a l’església celta, els testimonis de la convivència harmoniosa de sants i animals salvatges són freqüentment reportats. Saint Francis comparteix amb els sants celtes el mateix esperit i espiritualitat que vam dir. Entre les principals característiques, hi ha peregrinació, pobresa, l’amor de la creació i de tots els homes i, sobretot, el desig de no constituir un ordre monàstic com les ordres religioses del seu temps. L’elecció de la vida monàstica és una resposta absoluta a l’amor absolut de Déu per a l’home.Cap convent, sense institució, no hi ha propietats per defensar, no hi ha un papat ni una església per glorificar. Sant Francesc és la clau per entendre l’església celta actual. Per això la vam escollir com a protector del nostre monestir. No obstant això, Sant Francesc no estava contra Roma. Estava contra algú perquè per a ell “l’amor és tot qui és Déu fins i tot”. No estava contra Roma, però va lluitar fins al final per preservar la seva feina. No va tenir èxit. A la seva mort, els seus primers companys es van resistir en va i és cert que les missions franciscanes del nou món no tenen molt a veure amb el seu pare espiritual, fins i tot si les grans figures franciscanes obliga l’admiració.\nCreiem que l’esperit de Sant Francesc, que estimava universalment en totes les religions, serà l’esperit que es donarà compte de la unitat de les esglésies. No era l’únic, sinó que és segur que el que millor encarna un cristianisme deprimit, humil i pobre o l’amor serà el seu principi vital.\nL’església celta de Bretanya té quants fidels, religiosos? Hi ha un altre centre que Saint-Dolay? Com es veu el futur\nR / bisbe Mael, el nostre actual Primat va fer molt per reformar i restaurar l’església en la seva gran tradició. És un treball llarg i obscur, però actualment estem veient fruites. Som pocs, però en constant creixement. Hi ha 11 monjos i 3 monials i parròquies repartides a Bretanya, França, Suïssa, a les Illes Britàniques, als EUA i a una parròquia a Austràlia. Recentment, tres esglésies ortodoxes de la tradició occidental, que han decidit unir-se, per tal d’aconseguir una comunió en l’esperit dels nostres pares celtes.\nprevious post Declaració de l’ONU: Legault diu no al veto aborigen dret\nnext post Debat: Quin lloc ocupen els nostres amics de la infància?


Més de 40.000 € per a la dinamització i promoció del comerç local a Molins de Rei - Llobregat Digital\nMés de 40.000 € per a la dinamització i promoció del comerç local a Molins de Rei\nL’Ajuntament de Molins de Rei, a través de la Regidoria de Comerç, Mercats i Consum de l’Àrea de Desenvolupament Estratègic de la Vila, aposta decididament per participar i col•laborar en la promoció i dinamització del comerç local.\nI més encara després de la crisi ocasionada per la COVID-19, en què el comerç s’ha vist afectat, adaptant campanyes i accions a la nova normalitat i impulsant noves actuacions que permetin la supervivència de les empreses i el manteniment dels llocs de treball.\nCal destacar que l’Ajuntament de Molins de Rei i la Unió de Botiguers de Molins de Rei col•laboren en l’execució de les activitats de promoció i dinamització comercial dins del Pla de Dinamització Comercial de Molins de Rei des de l’any 1999.\nPer tant, l’equip de govern torna a signar el conveni d’activitats de dinamització amb Bot-Mol amb una consignació pressupostària de 34.210,56 € per dur a terme l’execució del Pla de Dinamització Comercial de Molins de Rei.\nA més a més, l’equip de govern impulsa, novament, el conveni amb l’Associació de Venedors del Mercat Municipal de Molins de Rei per dinamitzar i promocionar el Mercat Municipal de la vila.\nCal constatar que l’objectiu de l’equip de govern és impulsar les compres a la vila i vehicular-les a noves formes de consum, la consignació pressupostària d’aquest conveni té un valor de 5.254,08 €.


PAPALLONES EN LA LLUM 2.0: M'HAS ARRENCAT DEL SOMNI.\nM'HAS ARRENCAT DEL SOMNI.\nDormia, no sé si placidament. He obert els ulls com a taronges.Quan he sofert un impuls líric, precisament avui que volia gaudir de l'insconsciència aprofitant el descans del cos.\nFa una nit quieta, d'aquelles que l'insomni t'alça sense consentiment i surts un moment al celobert. Quina mala opció, refrescar-me amb el brisall de la nit no ha estat una bona idea.\nPerò desde l'umbrall de la memòria hi ha paraules que han canviat la direcció, potser per la direcció del vent. Llegia avui un poema de JOSE MANUEL PEDREÑO en castellà, que deia que de vegades pots quedar-te absent a mitja carícia. Perqué la força del pensament d'un altre pot arrancar-te de la própia consciència, i deixar-te així absent a mitja caricia, o amig somni.\nTrencar-te el tel de la nit, sota una lluna tan plena com buida, tan venerada que ja l'he aborrit.\nAixí en absent, em venen les paraules que vas dir-me en direcció contraria, dorms tu?.\nPerque m'has arrencat del somni sense voler, no passa res.\nPotser he estat jo que t'anomeno en els contextes més inhóspits, els racons més secrets del record.On vaig amagar-te per prohibir-nos, si també el neguit t'irromp a mig somni.\nNo pateixis, hem esperat aquest moment. Havia d'arribar.\nUn esta enfonsat quan esta atrapat en el somni d'un altre. Aquesta frase obre el Papallones en la llum, a paper.\nAixí va començar una història de frases i cites pròpies, i de qui sap d'un present que aviat serà record.\nLes nostres paraules son sota pany i forrellat, mai m'hagués permés el luxe d'oferir-les a algu altre, aquelles son només nostres.\nPublicat per sandra Dominguez a divendres, de juliol 31, 2009\nJoana 31 de juliol de 2009 a les 23:05\nJo tampoc puc dormir Sandra, les meues paraules quedaren atrapades al calaix d'un amic que ha extraviat la clau i ja no el puc obrir.\nPotser foren simples intercanvis d'estats anímics i no res més, però els sentia tan reals que els rememore sovint i no m'abandonen un segon.\nM'ha agradat molt el teu post, m'he identificat amb ell.\nSandra D,Roig 1 d’agost de 2009 a les 8:08\nGràcies Joana, lamentablement per aqui es fàcil intercanviar estats anímics, i no tothom dona tot el que donem nosaltres.\nRecuperarem la son, i algún dia buscarán les nostres paraules.\nde la Virginia Fochs 1 d’agost de 2009 a les 9:00\n... quina manera més tendre de transmetre aquestes inquietors... he vist fins i tot la nit i he sentit l'insomni. La són es recupera, i el no dormir en el fons et demostra que estàs viu. Viure les nits et fa obrir més els ulls quan és de dia. Enhorabona pel blog!\nSandra D,Roig 1 d’agost de 2009 a les 9:10


Campus Natura | Bojos per la ciència\nSESSIONS AJORNADES FINS A NOU AVÍS\nEl programa consta de 7 sessions teoricopràctiques de dissabte o de cap de setmana, que es duen a terme durant el curs escolar 2019-2020, entre els mesos de setembre i maig. La majoria de les sessions tenen lloc als espais naturals de la Fundació Catalunya La Pedrera: La Pedrera – Casa Milà, Muntanya d’Alinyà, MónNatura Pirineus, MónNatura Delta, Montserrat – Coll de Can Maçana, Món Sant Benet. En aquestes sessions es tractaran diferents temes relacionats amb la biodiversitat i la conservació del medi ambient i la natura.\n1. MÓN NATURA DELTA DE L'EBRE (Cap de setmana)\nAus residents i migratòries: anellament i cens\n2. MÓN SANT BENET (Dissabte)\nQualitat de l’aigua i bioindicadors\nEstudi de la flora del riu al bosc Mediterrani\n3. MONTSERRAT - CAN MAÇANA (Dissabte)\n4. MÓN NATURA PIRINEUS (Cap de setmana)\nIntroducció al món de la conservació\nIdentificació de la flora i fauna dels Pirineus\nRecollida de mostres biològiques i anàlisi al laboratori\nSortida d'observació de fauna nocturna\n5. LITORAL DE BLANES (Dissabte)\nEstudi de les comunitats litorals bentòniques\nIdentificació d'espècies del litoral rocós mediterrani al camp i al laboratori\nAvaluació de l'estat de conservació de les comunitats marines\n6. MUNTANYA D'ALINYÀ (Cap de setmana)\nEstudi i identificació d’espècies: invertebrats i ocells\nFauna salvatge d’Alinyà: isards\nRelació dels éssers humans amb la natura\nEstudi d'aus rapinyaires\n7. LA PEDRERA - CASA MILÀ (Dissabte)\nCloenda del programa: Acte de lliurament de diplomes\nAlumnat que cursarà 1r o 2n de batxillerat en la modalitat de ciències i/o tecnologia durant el curs 2019-2020.\nMostrar especial motivació, interès i curiositat entorn la ciència i especialment en l'àmbit de conservació i la natura.\nMostrar il·lusió en participar i compromís per aprofitar les oportunitats que ofereix el Programa Campus Natura durant l'edició 2019-2020.\nTotes les candidatures rebudes seran avaluades individualment. Per a la selecció es valorarà la informació i documentació online dels diferents formularis d’inscripció, que inclouen:\nLa motivació i les ganes de participar en experiències científiques en l’àmbit de la conservació i la natura.\nLa selecció dels candidats la farà un tribunal de selecció intern de la Fundació Catalunya La Pedrera un cop es tanquin les inscripcions.\nDurant el procés de selecció en alguns casos es podran fer entrevistes per Skype als candidats per acabar de resoldre la seva candidatura.\nLa selecció final es comunicarà a partir del 18 de juny de 2019.\nDissabte 8h a diumenge 17.30h\nAus residents i migratòries. Fotografia de natura. Restuaració de saladars i estanys litorals.\nFundació Catalunya La Pedrera i Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA)\n8.30h a 18h\nEcosistemes fluvials. Estudi de la flora del riu al bosc Mediterrani.\nCentre d'Estudis dels Rius Mediterranis (CERM) i Universitat Autònoma de Barcelona (UAB)\nGeologia i paissatge. Gestió d'espais naturals\nFundació Catalunya La Pedrera i Parc Natural de Montserrat\nDivendres 15.30h a diumenge 20h\nIdentificació de fauna diurna i nocturna. Recollida de mostres biológiques i anàlisi al laboratori. Reintroducció d'espècies.\nFundació Catalunya La Pedrera i Projecte Piros LIFE\nCala de Sant Francesc i Centre d'Estudis Avançats de Blanes (CEAB)\nEstudi de la biodiversitat marina al camp i al laboratori. Conservació dels ecosistemes marins.\nEstudi de poblacions d'invertebrats i ocells. Fauna salvatge. Relació de l'èsser humà amb la natura. Estudi de rapinyaires.\nFundació Catalunya La Pedrera i Aubèrria\nGaudí i la natura. Acte de cloenda i lliurament de diplomes.\nCada centre educatiu podrà presentar un màxim de 3 estudiants. En cas de rebre més de 3 candidatures d’un centre educatiu automàticament s’eliminaran totes les candidatures del centre.\nLa recomanació confidencial online del professor/a de la modalitat de ciències, tecnologia o matemàtiques.\nLes candidatures que no omplin tota la documentació online sol·licitada quedaran excloses del procés de selecció.\nL’enviament de tots els formularis no garanteix l’entrada directa al Programa Campus Natura. Totes les candidatures presentades formaran part d’un procés de selecció.\nLa data límit d'inscripció al Programa Campus Natura és el 3 de juny de 2019.\nVeure l'apartat de Preguntes Freqüents dins del Campus Natura, si teniu dubtes.\nLa Fundació Catalunya La Pedrera organitza i finança el Programa Campus Natura.\nUn cop hagi sigut seleccionat i per confirmar la seva plaça al programa, cada estudiant farà l'aportació de l'import de 270€ com a contribució a part del cost del Programa Campus Natura a través de la pàgina web.\nTransport d’anada i tornada des de La Pedrera – Casa Milà a tots els espais naturals on transcorren les diferents sessions.\nAllotjament i manutenció de les sessions de cap de setmana a MónNatura Delta de l’Ebre, MónNatura Pirineus i Muntanya d’Alinyà*.\nFormació dels estudiants per part dels professionals dels diferents àmbits de la natura que participen al programa.\n*L’esmorzar i dinar del dissabte no estan inclosos a les sessions de cap de setmana a MónNatura Delta de l’Ebre i Muntanya d’Alinyà.\nEl pagament s’haurà de dur a terme abans del 27 de juny de 2019. Els candidats que no facin el pagament dins el termini establert seran exclosos del programa.\nEl Programa Campus Natura basa el procés de selecció en les qualitats dels candidats.\nLa Fundació Catalunya La Pedrera està compromesa a donar oportunitats als joves i no deixarà cap alumne seleccionat fora del Programa Campus Natura per raons econòmiques. Per això, estudiarà la concessió de beques als candidats que justifiquin, mitjançant l’aportació de documentació, no poder fer front a l’import de matriculació. Per a la sol·licitud de beques contacteu amb nosaltres un cop la vostra candidatura hagi estat seleccionada.\n6 de maig – 3 de juny 2019\n4 de juny – 17 de juny 2019\n18 de juny – 27 de juny 2019\nPagament per confirmació de la plaça de l’estudiant\nDocumentació dels estudiants\nReunió informativa Campus Natura\n1. El Programa Campus Natura és exclusiu per a estudiants de batxillerat?\nSí. El programa està adreçat a estudiants que estiguin cursant 1r o 2n de batxillerat durant el curs 2019-2020 en la modalitat de ciències i/o tecnologia.\nNo. Cada centre educatiu selecciona els estudiants que presenta al programa. Per tant, primer parla amb el teu tutor/a. Tingues en compte que el teu tutor/a, cap d'estudis o director/a i un dels teus professors t’hauran de fer una carta de recomanació. A l’apartat d’inscripcions del Campus Natura trobaràs tots els passos a seguir per a formalitzar la teva sol·licitud.\n3. Quants alumnes d’un mateix centre educatiu es poden inscriure al Programa Campus Natura?\nCada centre educatiu podrà presentar un màxim de 3 estudiants inscrits. En cas de rebre més de 3 candidatures d’un centre educatiu automàticament s’eliminaran totes les candidatures del centre per aquell curs. Si el vostre centre educatiu té 4 línies o més de batxillerat, contacteu amb nosaltres.\nA través d’un formulari online que t'arribarà quan els teus pares o tutors legals hagin omplert el seu formulari d’autorització (i hi posin el teu correu electrònic). Aquesta és l'única via admesa per a fer-nos arribar la teva carta de motivació i l'expedient. No s’acceptaran documents via correu electrònic o correu postal.\nA través d’un formulari online que els arribarà quan els teus pares o tutors legals hagin omplert el seu formulari d’autorització (i hi posin el seus correus electrònics). Han de ser dues persones diferents. Aquesta és l'única via admesa per a fer-nos arribar les seves cartes de recomanació. No s’acceptaran documents via correu electrònic o correu postal.\nEs tanquen el dilluns 3 de juny de 2019.\n7. Si formo part d’algun curs del Programa Bojos per la ciència durant l’edició 2019 mentre faig 1r de batxillerat, em puc presentar al Programa Campus Natura que està dirigit també a estudiants de 2n de batxillerat?\nSí, és totalment compatible, sempre que les sessions no se solapin si encara no has acabat el curs de Bojos per la ciència.\n8. Si estic participant o he participat a altres programes de la Fundació Catalunya La Pedrera com el Programa Joves i Ciència o el BIYSC, em puc presentar al procés de selecció del Programa Campus Natura?\n9. Si em presento al procés de selecció del Programa Campus Natura i em seleccionen em podré presentar al procés de selecció de la següent edició del programa Bojos per la ciència, que obre inscripcions al setembre?\nNo, si has estat seleccionat o seleccionada al Programa Campus Natura no et podràs inscriure a la propera edició del Programa Bojos per la ciència donat que es poden solapar les sessions que tinguin lloc de gener a maig 2020 dels dos programes.\nUn cop hagi sigut seleccionat i per confirmar la seva plaça al programa, cada estudiant farà el pagament de la quota d’inscripció al Programa Campus Natura de 270€ a través de la pàgina web.\nLa quota d’inscripció al Programa Campus Natura inclou:\nPots fer la teva consulta a través de coneixement@fcatalunyalapedrera.com.


HORT ECOLÒGIC CEIP ES VEDRÀ: 2015\nSEMBRAM I TRASPLANTAM EL PLANTER.\nSeguidament, després d’anar a comprar el planter, trasplantarem les plantes. Algunes plantes les sembrarem de llavor. Si pot ser amb la lluna que toca. Creixent, menguant...(per açò tenim el calendari llunar 2015).\nPublicat per Ed física Ciro a 14:52 1 comentari:\nPATRONS DE SEMBRA. DISTÀNCIA ENTRE PLANTES.\nEl següent pas és establir el patró de sembra per a cada parada. Depenent de les plantes que anem a plantar necessitaran més o menys separació. Per açò utilitzarem els mesuradors, els fulls dels patrons de sembra i el palets que posarem on va cada planta. En aquest pas són molt importants les matemàtiques.\nPublicat per Ed física Ciro a 14:51 Cap comentari:\nESQUEMA FAMILIES I PLANTES TEMPORADA HIVERN 2015-16\nAquí està l’esquema de la nova estructuració de les plantes en aquesta temporada d’hivern.\nCom sabeu, el nostre hort de parades en crestall fa una rotació cada temporada per a què les plantes tenguin millors nutrients, ja que en el lloc on estaven els han esgotat. També es fa la rotació per a què les malaties que poguessin tenir es queden a la parada anterior i no les tornin a tenir. També sempre hi ha una parada que descansa per a que es recuperi el terreny.\nFamilia: Lleguminoses i cruciferes\nFamilia: Umbel·líferes i liliàcies\nFamilia: Compostes, curcubitàcies i quenopodàcies\nPublicat per Ed física Ciro a 9:45 1 comentari:\nPRIMERES TASQUES A L'HORT.\n- Les primeres tasques que farem serà treure els restes de les plantes de la temporada passada i també les herbes, plàstics i pedres.\n- A continuació aplanam les parades per a que el terreny sigui uniforme.\n- Seguidament elaboram el crestall: 4 parts de compost i una d’arena.\n- Després afegim el crestall a les parades i posam les manegues exudants.\nPublicat per Ed física Ciro a 14:46 Cap comentari:\nTraguem el compost de les composteres.\nTot l'any passat varem estar recollint les restes orgàniques (pells de fruites, herbes i plantes de l'hort) i tirant-les a les composteres. Ara és el moment de veure el resultat. Els alumnes de 5è i els de 3r hem estat recollint el compost per posteriorment aprofitar-lo i posar-lo a les parades de l'hort. Tota la matèria que encara no estava compostada la varem tornar a posar dins de les composteres. També varem conèixer tots els éssers vius que elaboren el compost.\nPer veure més fotos fes click aquí. »\nPublicat per Ed física Ciro a 15:49 Cap comentari:\nAl setembre encara tenim tomateres, pebreres, alberginieres i porros sembrats al curs anterior, també tenim un munt d'herbes aromàtiques que anem repartint als alumnes que treballen a l'hort; els de tercer i els voluntaris del pati.\nPublicat per Ed física Ciro a 14:47 Cap comentari:\nCOMENÇA L'HORT ECOLÒGIC 2015-2016\nComençam un nou curs i seguidament començam a preparar l'hort ecològic escolar.\nEnguany els alumnes que baixaran a l'hort seran els de tercer en alguna hora de ciències de la natura.\nPublicat per Ed física Ciro a 14:29 Cap comentari:\nAl setembre encara tenim tomateres, pebreres, albe...