Crida al voltant de la inauguració de Les Arenes centre comercial – CGTCatalunya\nInici > General > Articles opinió > Crida al voltant de la inauguració de Les Arenes centre comercial\n"Fins aquí tot va bé, fins aquí tot va bé??"\nEn els darrers mesos, per tot Nord Àfrica i el món àrab, han esclatat revoltes que rebutgen les dictadures patrocinades per Occident, i que rebutgen a la vegada l'intervencionisme militar nord-americà i europeu, doncs els futur dels pobles en lluita ha d'estar en mans dels seus protagonistes. Centenars de milers de nosaltres, d'origen magribí o àrab, hem vist com les revoltes ens electritzaven, doncs els i les immigrants a Europa també tenim motius per a encendre la rebel·lió. El racisme institucional, els discursos xenòfobs de la dreta política en ascens, l'explotació laboral i la marginació a que som sotmesos, fan que ens bulli la sang -també aquí- contra la democràcia autoritària de mercat.\nAvui, a les nostres condicions lamentables de vida, se li suma altra vegada l'amenaça nuclear, l'energia de la mort que alimenta un sistema econòmic basat en el malbaratament d'uns recursos espoliats a la majoria, i aprofitats corruptament per un pocs. El desastre ambiental i humà de Fukushima és la metàfora real i dolorosa d'un sistema econòmic que no dubta en dur a la mort de poblacions senceres per a seguir amb la lògica del benefici econòmic desbocat.\nEl proper 25 de març, s'inaugura un nou centre comercial a Barcelona, en l'antiga plaça de braus de les Arenes. En aquella plaça, el 1919, 20.000 obreres i obrers celebraven la victòria proletària en la vaga de la Canadenca, on s'aconseguiren les 8h. de jornada laboral. Avui, s'inaugurarà, com una ofensa, com un insult, un nou centre on ens precaritzaran als qui hi treballem, i on intentaran vendre'ns mercaderies que no necessitem, a canvi d'uns diners que no tenim. Ens va bé un simulacre de consum quan és la nostra vida la que es consumeix?\nFem una crida a aprofitar la inauguració de les Arenes per a expressar el malestar; a les que patim la precarietat i els acomiadaments; a les que som desnonades i desallotjades; a les que patim la persecució pel nostre origen i classe social; a les explotades pel nostre gènere; a les que ens sentim ofegades per la crisi; a les que ens solidaritzem amb les revoltes d'altres pobles; a les que rebutgem el capitalisme de la catàstrofe i la por.\nTotes i tots el 25 de març del 2011 a les 19h. a Barcelona\na l'interior del centre comercial les Arenes...\nPrepara la teva acció\nper modesta que sigui...\nQUANTS MÉS SIGUEM...\nen creuar-nos pels passadissos del centre comercial.\nCrisi, Habitatge/Especulació/Okupació, Immigració, Mobilitzacions laborals


Beques, residències, subvencions – Página 8 – Facultat de Belles Arts\nLes Beques Endesa per les Arts Plàstiques, tenen caràcter bianual i una durada de dos anys. Es convoquen conjuntament entre la Fundació Endesa i la Diputació de Terol.\nEl Museu de Terol promou les Beques Endesa que aquest grup industrial i la Diputació de Terol van crear al 1989. Es concedeixen cinc beques, dotades amb 24.000 € cadascuna, destinades a recolçar a artistes espanyols o extrangers residents a l’Estat Espanyol, que desenvolupen el seu treball a cualsevol disciplina en les arts plàstiques.\nLa Diputació de Terol adquireix tres obres de cadascun dels artistes becats, que pasen a formar part de la secció d’art contemporàni del Museu de Terol, i la Fundació Endesa una. El Museu de Terol, gestiona el fons que generen les mateixes, així com la seva organització i altres activitats complementaries.


Noticies - L'alcalde diu que la FUB és una icona de Manresa, 'una ciutat amb vocació universitària'\nL'alcalde diu que la FUB és una icona de Manresa, 'una ciutat amb vocació universitària'\nHo ha dit a l’acte solemne de graduació dels alumnes titulats durant el curs 2013-2014, que aquest any s’ha celebrat en 3 parts degut a la xifra rècord d’alumnes graduats, 357.\nEl president del Patronat de la Fundació Universitària del Bages i alcalde de Manresa, Valentí Junyent, Valentí Junyent ha dit, en l’acte solemne de graduació dels alumnes titulats durant el curs 2013- 2014, que la FUB, “amb 24 anys d’història, s’ha convertit en una de les icones d’una ciutat amb vocació universitària, i que serà, en un futur, la Universitat Central de Catalunya” en referència al procés de federació amb la Universitat de Vic. A més, l’ha definida “com un element de màrqueting i el pal de paller d’una ciutat que ha sabut fer el canvi de model econòmic d’una ciutat tradicionalment dedicada a la indústria, sobretot tèxtil, a una ciutat basada en el sector serveis”.\nEn la seva intervenció, Valenti Junyent ha dit als 95 alumnes titulats en estudis d’Infermeria i 32 de Logopèdia que han celebrat l’acte de graduació avui, a les 17h, al Teatre Kursaal de Manresa que “aquest no és un final de cursa, és una continuació de fita” i els ha animat a seguir “formant-se i creixent: És a les vostres mans aprofitar tot aquest bagatge de coneixements, experiències, emocions i relacions per construir unes ciutats, un país millor.”\nEnguany, s’han graduat 357 alumnes, una xifra rècord que ha portat a celebrar l’acte solemne de graduació dels alumnes titulats durant el curs 2013-2014 em tres parts: un acte dijous i dos divendres. Fins ara, la quantitat més alta de titulats s’havia registrat el curs 2010-2011, amb 311.\nEl alumnes dels estudis de Ciències Socials, van celebrar l'acte dijous, 16 d'octubre amb 27 titulats d'Empresa i 66 d'Educació Infantil, i divendres, 17 d’octubre” van celebrar la graduació, 95 d'Infermeria i 32 de Logopèdia a les 17h, i 117 estudiants de Fisioteràpia i 20 de Podologia a les 19h.\nA l'acte hi ha intervingut també el director general de la FUB, Valentí Martínez, que ha posat de relleu l’esforç que han fet els alumnes durant els 4 anys de formació, així com el suport de les famílies per acompanyar-los en aquest procés, així com la presidenta del Consell Comarcal del Bages, Mercè Cardona; el regidor d'Universitats, Antoni Llobet.\nMiki Oca, entrenador de la selecció espanyola femenina de waterpolo, ha parlat, avui, divendres, als alumnes de Ciències de la Salut del binomi èxit i fracàs, instant-los a mirar els fracassos com a oportunitats per a seguir aprendre. Segons Oca “Davant d'un error hem de fer com els nens petits; aixecar-nos, continuar-ho intentant i aprendre mentre ens ho passem bé”.\nPer la seva banda, els alumnes de Ciències Socials va rebre ahir, el comiat amb les paraules de la sòcia i fundadora de Kids&Us, Natàlia Perarnau, que va destacar l'actitud de responsabilitat per dignificar la feina.\nLa coral CZarda i l'Orfeó Manresà han posat el punt i final a les tres cerimònies amb una breu actuació musical i la interpretació del Gaudeamus Igitur.\nDurant les cerimònies de Graduació s'han lliurat els reconeixements als Millors expedients acadèmics de la promoció 2014. El millor expedient de tota la universitat és el d’Eva Gala, alumna de Fisioteràpia. Dels estudis de Podologia, el millor expedient ha estat el de Jesús Parrot, el d’Infermeria ha estat el de Joan Martínez i a Logopèdia el d'Anna Maria Zurita. El millor expedient d'Educació Infantil ha estat el d'Alba Giménez i el de Gestió d'Empreses, el d'Ariadna Aligué. També s'han anunciat els alumnes que s'incorporaran a l'equip de professionals de la Clínica Universitària; els podòlegs Carles Arnau i Joan Ribalta.


Jordi Llopis ens comenta l'inici lliguer del Genovés Júnior Femení\nPàgina d'iniciJúniorsJordi Llopis ens comenta l'inici lliguer del Genovés Júnior Femení\nCBG 17 de novembre\nJordi està convençut que és qüestió de temps per a que el Genovés Júnior Femení aconseguisca millors resultats.\nL'equip està enquadrat al grup "G" del Nivell 2 de la Federació Valenciana.\nÉs el meu primer any entrenant a un equip Júnior i la veritat es que m’agrada. Hi ha molta varietat de jugadores de molts pobles diferents i la veritat és que si entrenàrem totes juntes més voltes, seria tot molt més fàcil.\nHem començat la lliga cedint uns quants partits i guanyant un només. Hi ha molt de nivell en este equip i jo tinc la sensació que ara quan ens coneixem millor començarem a guanyar partits i tot será diferent. S’ha juntat que hi ha jugadores que no han jugat mai unes en altres i que per qüestions d’estudis no poden vindre a entrenar amb normalitat i això ens lastra un poc, sobretot a l’hora de practicar els aspectes tàctics i la forma que vull que juguen, però no retire el que he dit i crec que anem a guanyar més partits en un futur pròxim.\n👉Pàgina web del Genovés Júnior Femení.\n2019/2020 bàsquetfemení Júniors


Patrimoni, institucions i compromís social en temps de crisi | Raining Stones\nManel Miró Alaix / 15 julio 2012\nAhir al matí en un tweet li agraïa al Vàngelis Villar que hagués tornat a obrir el vell debat del compromís social dels museus, doncs sembla que era un tema que havia deixat de preocupar als professionals del sector, més centrats en la problemàtica de la gestió dels equipaments i la seva supervivència durant aquesta dotzena d’anys que portem de segle XXI.\nCom molt bé diu en Vàngelis Villar al seu post “Institucions i compromís social“, ja des dels anys 60 del segle passat existeixen reflexions sobre el compromís social de les institucions de patrimoni. Especialment fructífers van ser els anys 70 amb les aportacions sorgides de la Nova Museologia, sobretot a França, on va triomfar el concepte Ecomuseu.\nEl museòleg francès Hugues de Varine, inventor del concepte “ecomuseu”\nMalgrat que els ecomuseus hagin acabat derivant cap a la idea de parcs culturals o de museus a l’aire lliure, en realitat el concepte original era (va ser) realment revolucionari, no només perquè en front de la visió antiquarista dels museus tradicionals els ecomuseus englobaven tot el patrimoni del territori (cultural i natural) dins un discurs integrador, sinó sobretot perquè propugnaven l’autogestió del patrimoni per part de la comunitat a la que pertanyia.\nUna qüestió principal per a la Nova Museologia era proposar un canvi en la “ideologia” que inspirava la creació de museus. En front dels museus nascuts per a celebrar les glòries patriòtiques d’una nació i la seva preeminència sobre altres pobles, la Nova Museologia defensava un rol més actiu dels museus com a elements formadors de la mirada crítica de la societat i proposava un rol més actiu de la societat dins els museus.\nEl Museu Britànic va ser un paradigma de museu nacional al segle XIX.\nÉs evident que la Nova Museologia estava lligada ideològicament a l’esquerra europea però molts dels seus postulats tenien més a veure amb un canvi en la mentalitat de la societat i amb un canvi en la percepció de la societat envers el patrimoni que no pas amb una qüestió política. De fet, la transversalitat política dels postulats de la Nova Museologia va quedar reflectida en la Convenció sobre la protecció del patrimoni mundial, cultural i natural signada a París el 21 de novembre de 1972.\nEl que va posar en evidència la Nova Museologia és que els museus i el patrimoni tenien una gran potencialitat com a mitjans de comunicació (de fet, la URSS de Stalin i l’Alemanya de Hitler ja havien fet servir els museus com a mitjans adoctrinadors). Aquesta nova dimensió va fer que es superés el rol propagandístic nacional/imperialista típic del segle XIX i que els museus comencessin a generar nous serveis orientats a l’atenció al públic com tallers didàctics, cicles de conferències, exposicions temporals, visites guiades, serveis de difusió, etc.\nTot i que la Nova Museologia havia nascut en el si de l’esquerra, aquest nou rol va ser acceptat tant per la dreta com per l’esquerra europea per que el canvi, com he dit abans, tenia més a veure amb una nova mentalitat de la societat en el seu conjunt que amb una qüestió només ideològica.\nAmb el benestar social va créixer el consum cultural que, combinat amb el creixement del turisme, va donar peu al naixement del turisme cultural, una activitat econòmica que va permetre a determinats països desenvolupar una veritable indústria del patrimoni reflectida en una alta especialització professional i en un alt nivell d’ocupació dins el sector.\nA mida que l’Estat del Benestar es consolidava a Europa i s’estenia a nous països com Espanya, Portugal o Grècia, els museus i el patrimoni van gaudir també de la bonança econòmica i el suport de l’administració pública es va multiplicar. El preu, però, que es va pagar a canvi del suport de l’administració pública va ser la pèrdua de la independència. La utopia de l’autogestió defensada per la Nova Museologia es va anar diluint a mida que es va anar imposant la lògica democràtica. Si el govern (central, federal, autonòmic, comarcal, local…) és el que finança, és el govern el que decideix del què i del com es parla. I com que estem parlant ara ja de països democràtics, aquests governs tenen tota la legitimitat per a fer el que fan, per a generar el seu propi “relat”. En aquest sentit estic totalment d’acord amb el que diu l’Eva Jove al seu post “El rol social actual dels Museus a debat” i amb la idea que ella defensa de que compromís social no és el mateix que compromís polític.\nPerò per això mateix també són oportunes les preguntes d’en Vàngelis Villar “Quin és el preu de la necessitat d’arribar a una determinada quota de visitants? La pèrdua de rigor és acceptable per tal d’arribar a sobrepassar un límit en forma de número?”. La meva resposta és que no, que la pèrdua de rigor mai és acceptable però també penso que no necessàriament hi ha d’haver una relació entre el nombre de visitants i el rigor. Al contrari, la manca de rigor també es pot manifestar en la manca de visitants perquè parlant de museus no podem parlar només de rigor dels continguts. El rigor no el podem deixar només en l’esfera del rigor científic o acadèmic, hem de reivindicar també el rigor de comunicació i el rigor de la interpretació. En aquest sentit, l’aportació que ha fet al debat l’Antonio Rojas al seu blog “El Racó Patrimonialitzador” és molt oportuna i lúcida com diu l’Eva Jove. Diu l’Antonio Rojas al seu post “Avaluació de la gestió i funcionament dels museus” que “és evident que actualment el nombre de visitants és un indicador insuficient per avaluar la qualitat i gestió dels museus”. Aquest argument ens podria fer pensar que l’autor es posiciona dins el grup de professionals del patrimoni del nostre país que tendeixen a “demonitzar” o a menystenir la qüestió dels públics i de la dimensió social del patrimoni dins les institucions patrimonials perquè creuen que el patrimoni no necessita de cap més sentit que no sigui el de la seva conservació . Però lluny de pertànyer a aquest grup conservador, l’Antonio Rojas defensa que les institucions patrimonials deixin de ser “torres d’ivori” que estan fora del control de la societat i assumeixin la seva responsabilitat perquè, en les seves paraules, “la rendició de comptes ha de ser una obligació dels museus, així com d’altres centres patrimonials, que no pot reduir-se només a dades de visitants. Serà de gran utilitat informar sobre com s’han emprat els recursos, i quins han sigut els resultats del seu ús. Els indicadors de rendiment són un utensili vàlid per a aquesta finalitat. És en definitiva allò que en el sector del màrqueting s’aplica de forma habitual, el Retorn d’Inversió”.\nCom diria Hamlet (perdoneu el recurs fàcil) aquesta és la qüestió, la professionalitat de la gestió de les institucions museístiques. Al nostre país tenim molt bons professionals de la gestió del patrimoni, però no podem dir el mateix de la nostra tradició de polítiques de patrimoni. Massa sovint s’ha traspassat la “fina línia vermella” que separa el “legítimament democràtic” del “reprovablement partidista”, especialment en el gran nombre de casos de creacions de museus o institucions patrimonials que responen només a una ambició política personal.\nPenso que, de la mateixa manera que va succeir amb la Nova Museologia, el debat que hem engegat aquests darrers dies obeeix també més al fet de que estem davant d’un canvi del model de societat que no pas davant d’una disputa ideològica. De fet, avui no seria capaç de diferenciar una política de patrimoni d’esquerres d’una de dretes, millor dit, no seria capaç de diferenciar si una institució patrimonial la governa un partit d’esquerres o un partit de dretes. I és davant d’aquesta manca de compromís ideològic que en Vàngelis Villar interroga a qui vulgui escoltar si és possible dotar a les funcions bàsiques de la gestió del patrimoni d’una certa vocació de compromís social. Perquè ell troba a faltar aquesta dimensió social que l’Eva Jove defensa enfront de la dimensió política, aquesta dimensió social que l’Antonio Rojas exigeix a l’hora de fer l’avaluació d’una institució patrimonial, aquesta dimensió social que va néixer amb la Nova Museologia i que el segle XXI s’ha endut per endavant.\nActualment, el compromís social que jo exigeixo a les institucions patrimonials és la seva contribució a la lluita contra l’atur, per això subscric al cent per cent les paraules de l’Eva Jove quan diu que “el que està clar és que un museu ha de seguir una “política” de gestió, és a dir, un full de ruta transparent i a llarg termini i no una ideologia política concreta, que canvia segons el vent que bufi”.\nPer acabar, una por i una esperança. La por em ve del mal que pateix la democràcia occidental en el seu conjunt: que el relat “partidista” ha vençut al relat “democràtic”. Suposo que tots en som responsables, que no hem sabut aprofitar la construcció de l’Estat del Benestar per a construir de veritat un món millor, sinó una Torre d’Ivori de la qual s’ha exclòs a la majoria de la Humanitat. I aquesta Torre d’Ivori ara s’està desfent com un terròs de sucre mentre dins de la vella Europa s’està construint ja no una torre d’ivori sinó un castell fortificat on es tancaran els privilegiats que aconsegueixin escapar de la Segona Gran Depressió.\nL’esperança me la dóna llegir els escrits de l’Eva Jove, en Vàngelis Villar i l’Antonio Rojas i veure que al nostre país hi ha una generació de joves professionals molt ben preparats i amb la sensibilitat necessària per a donar-li la volta al mitjó de la gestió del patrimoni. Espero que ells trobin les respostes que es van perdre pel camí.\n Per exemple, molta gent trobarà estèticament admirable la posada en escena que va fer l’arquitecte Rafael Moneo penjant els mosaics romans de les parets del Museo de Arte Romano de Mèrida però des d’un punt de vista de la interpretació arqueològica, aquesta posada en escena és una aberració.\n No fa molts dies escoltava aquest raonament a unes jornades de patrimoni celebrades a Vilanova i la Geltrú.\n15 julio 2012 en Planificación. Etiquetas:Museus, Nova Museologia, patrimoni cultural.\nReflexions sobre els reptes actuals de la interpretació del patrimoni\n← Park Güell: pagar o no pagar, ésa parece ser la cuestión\nPatrimonio, instituciones y compromiso social en tiempos de crisis →\n4 comentarios en “Patrimoni, institucions i compromís social en temps de crisi”\n15 julio 2012 a las 20:15\nEn destacaria molts punts. Potser m’ho penso bé i ho faig en un post. D’entrada dir que, per fortuna, les torres d’ivori -o les bomboneres de cristall- ja fa temps que han deixat d’existir. Anem pel bon camí.\n15 julio 2012 a las 20:20\nVull compartir amb tu la idea de que anem pel bon camí, així que esperaré amb moltes ganes el teu nou post. Això és “retroalimentació positiva”!!!\n15 julio 2012 a las 20:04\nEm trec el barret amb el teu post. Molt sintètic i aclaridor. Chapó! 🙂\n15 julio 2012 a las 20:09\nMoltes gràcies Eva.


La formació dual, com a salvavides del mercat laboral espanyol\nA Espanya hi ha unes altes taxes de sobrequalificació (32,8%) i d’infraqualificació (43,2%), per la qual cosa considera necessari que el sistema se centri en la formació intermèdia\n24 de de febrer del 2021. 18:10\nLa pandèmia del coronavirus ha portat el mercat laboral espanyol a una situació dolenta i fins i tot dramàtica. L’any 2020 es va tancar amb 3,7 milions d’aturats, 600.000 més que el 2019, segons les últimes dades de l’Enquesta de Població Activa (EPA). A més, molts treballadors estan en situació de precarietat i hi ha col·lectius molt importants amb problemes per trobar feina. Davant aquesta situació, la pregunta que es planteja és com es transforma un mercat laboral.\nA aquesta pregunta han intentat contestar-hi Samsung i la Fundación SERES amb l’informe ‘Claves de la contribución de la empresa para el empleo’. Francisco Román, president de la Fundación SERES destaca que «indubtablement la pandèmia ha accelerat l’augment del teletreball, l’adopció generalitzada del comerç electrònic i les interaccions virtuals, així com el desplegament més ràpid de les tecnologies d’automatització i intel·ligència artificial (IA)».\nAna Andueza, consultora independent i col·laboradora de la Fundación SERES, assenyala que a Espanya hi ha unes altes taxes de sobrequalificació (32,8%) i d’infraqualificació (43,2%), per la qual cosa considera necessari que el sistema se centri en la formació intermèdia, que és on hi ha més necessitat. Una afirmació amb què es mostra d’acord Nacho Sequeira, director general de la Fundación Exit, que apunta que hi ha una tendència de polarització en l’ocupació. «La població activa a Espanya és com un rellotge de sorra», puntualitza. És a dir, molta població en formació alta, molta en formació bàsica i poca en formació intermèdia. «Hem d’anar cap a un mercat laboral en forma de barril», reivindica Sequeira. I afegeix que entre la gent jove s’ha de potenciar la formació dual, mentre que en el col·lectiu adult l’aposta ha de ser per un reskilling o upskilling perquè no es quedin desfasats en l’ocupació que demanen. A més, Ana Andueza lamenta que el 13,3% dels treballadors estiguin en risc de pobresa quan se suposa que l’ocupació «evita exclusió i pobresa».\nClara Sanz, secretària general de Formació Professional del Ministeri d’Educació i Formació Professional, explica aquestes afirmacions amb dades: «La taxa d’atur dels tècnics de grau mitjà és el 7% i dels de grau superior, del 5%, davant el més del 40% d’atur general dels joves. L’objectiu és consolidar la formació professional competitiva i d’avantguarda». Per això, afegeix Sanz, el Govern central està treballant «a redimensionar la formació professional, actualitzar els títols, crear-ne de nous –com els de ciberseguretat o ‘big data’– i ampliar el nombre de places».\nConcepción Galdón, directora i ‘lead’ acadèmic d’innovació social a l’IE Business School, explica que l’enfocament d’aquesta formació ha de ser cap a habilitats amb més pes en tecnologia. «Cal construir les persones i és fonamental fer-ho a tota la capa de competències personals», assenyala Galdón.\nPer la seva banda, Sara Gómez, directora del projecte Dona i enginyeria de la Reial Acadèmia de l’Enginyeria, lamenta que «l’enorme demanda de perfils STEM s’enfronta a un, cada vegada més petit, interès en aquest tipus d’estudis, per part dels nostres joves. Si no aconseguim que les generacions presents i futures d’homes i sobretot de dones s’interessin per aquestes matèries, hi haurà una minoria d’elit que crearà la tecnologia i, per tant, en controlarà el funcionament. Tindrem un futur a la mesura d’uns quants, però al qual haurem d’adaptar-nos tots».\nEntrar a una empresa per la porta de l’FP\nLa secretària general de Formació Professional considera que «comptem amb dos desafiaments clars: formar els joves amb la qualitat i enfocament productiu que cada sector necessita i proporcionar formació als treballadors perquè la formació professional sigui una cosa connatural i estigui incorporada a la vida de qualsevol treballador. Pot servir per actualitzar-se al seu sector o canviar de sector. Volem apostar per una Formació Professional dinàmica, moderna i que formi els professionals per a l’acompliment de les seves funcions. Necessitem empreses que abandonin les inèrcies i que apostin per la qualificació i el talent».


activitats > 3-2017\n30/03/2017 - Autoretrats de la diferència sexualBarcelonaCurs Connecta. Autoretrats de la diferència sexual. A qui veuen les artistes quan es miren?. Conferència: “Entre amigues i germanes” a càrrec de Laura Mercader Amigó, professora de Teoria de l’Art Occidental i directora de DUODA (Centre de...\n29/03/2017 - Història de Sant CugatSant CugatCicle de conferències Història de Sant Cugat. Conferència “Les sagues de Sant Cugat” a càrrec de Daniel Romaní, periodista Lloc: Arxiu Nacional de Catalunya Hora: 6 de la tarda Organitza: Amics de la UNESCO Valldoreix – St. Cugat\n28/03/2017 - Medi ambient.La GarrigaMedi ambient. Conferència “El futur de l’aigua” a càrrec de Tomàs A. Michel Mayer, Director Scientific Technical Relations, Suez Water Spain Â Lloc: Teatre Municipal de la Garriga – El Patronat Hora: 2/4 de 7 de la tarda Organitza:...\n27/03/2017 - Col·loqui i debatGironaCol·loqui i debat amb els ponents del Cicle El Patrimoni Natural de les comarques gironines i altres experts, tècnics i representants d’entitats i institucions, col·legis professionals i associacions naturalistes. Divulgació dels valors...\n25/03/2017 - CervesaBarcelonaFarem un recorregut per les instal·lacions de la fàbrica. Ens explicaran el procés cerveser i després farem un tast de les diferents cerveses que s’hi elaboren acompanyat d’un petit lunch. Durant la visita provarem fins 6 cerveses...\n25/03/2017 - SortidaSant AdriàDissabte 25 Sortida “Cervesa del Montseny artesana”. Visita de les instal·lacions de la fàbrica a Seva (Sant Miquel de Balenyà) per conèixer el procés cerveser. Lloc de sortida: St. Adrià de Besòs Hora de sortida: 11 del matí Organitza:...\n25/03/2017 - Premis Federico Mayor ZaragozaTortosaLliurament dels premis Federico Mayor Zaragoza (10a edició) Lloc: Auditori Felip Pedrell de Tortosa Hora: 11 del matí Organitza: Amigues i Amics de la UNESCO de Tortosa\n24/03/2017 - Sortida culturalSortida cultural al Garraf. Visita al Monestir budista del Garraf, espai xocolata i calçotada.Â Lloc de sortida: Arxiu Nacional de Catalunya Hora de sortida: ¾ de 9 del matí Organitza: Amics de la UNESCO Valldoreix – St. Cugat\n23/03/2017 - Entenent el gènereL'Hospitalet de LlobregatCurs Entenent el gènere. Dones i desigualtats. Conferència “Micromasclismes” a càrrec de Soledad Calle i Gemma Gimeno, treballadora social i psicòloga. Lloc: Aula de Drets Humans de l'Hospitalet de Llobregat (c/ Josep Ma de Sagarra,...\n23/03/2017 - Autoretrats de la diferència sexualBarcelonaCurs Connecta. Autoretrats de la diferència sexual. A qui veuen les artistes quan es miren?. Conferència: “Feminitats transvestides i mascarades femenines” a càrrec de Laura Mercader Amigó, professora de Teoria de l’Art Occidental i...\nVeient del 1 al 10 (de 35 activitats)


Diputació de Girona - Noticies - La Diputació destina més d'un milió d'euros en quatre anys a formar 250.000 escolars en patrimoni natural i cultural\nLa Diputació destina més d'un milió d'euros en quatre anys a formar 250.000 escolars en patrimoni natural i cultural\nEls Programes Pedagògics es consoliden com un recurs educatiu de referència per divulgar de manera lúdica el medi ambient, la cultura i la memòria històrica de les comarques gironines, amb activitats que majoritàriament tenen lloc fora de les aules.\nEls Programes Pedagògics de la Diputació de Girona són avui dia un recurs educatiu de referència a les comarques gironines. I ho són tant per als centres escolars com per a les entitats de conservació, difusió i interpretació del patrimoni natural i cultural del territori que s'hi impliquen. Tant des de la perspectiva quantitativa com qualitativa, l'èxit creixent d'aquests projectes ¿a excepció dels «Tallers ambientals», que, de moment, s'han aturat¿ n'augura una vida llarga, tal com avalen les estadístiques i la valoració que en fan els mateixos participants.\nLes xifres són concloents: en quatre anys (cinc cursos escolars -de 2014/2015 a 2018/2019), la Diputació de Girona ha destinat més d'un milió d'euros (1.038.386) als Programes Pedagògics, dels quals s'han beneficiat 253.517 alumnes d'arreu de les comarques gironines.\nEl compromís de la Diputació per aquests programes és ferm i respon a la voluntat de contribuir a sensibilitzar i a responsabilitzar els alumnes de les escoles i instituts de les comarques gironines en el medi ambient, el patrimoni cultural i la memòria històrica del territori.\nLa dotació econòmica que la Diputació destina a «Indika» evidencia el compromís clar de la institució per aquest programa sobre el llegat cultural: durant el curs 2018/2019, el pressupost ha estat un 80,45 % superior al de la primera edició (curs 2014/2015). I aquest augment exponencial de recursos s'ha traduït en un creixement de les activitats subvencionades (+104,54 %), dels alumnes que hi han participat (+101,25 %) i dels centres educatius (+44,13 %).\nEl vicepresident segon de la Diputació de Girona i responsable de l'Àrea de Cultura, Educació, Noves Tecnologies, Esports i Benestar en el mandat 2015/2019, Albert Piñeira, ha explicat que «Indika» és un dels programes més representatius del Servei de Cooperació Cultural, «perquè constitueix l'acció cultural de la nostra institució que arriba a més escolars, i milers d'alumnes cada any poden aprendre quins són els actius culturals del territori on viuen i, així, configurar la seva identitat cultural pròpia». A més, «Indika», segons Piñeira «constitueix un espai de trobada per a les propostes educatives de qualitat dels agents culturals, gestors de patrimoni cultural de les comarques gironines i de la comunitat docent».\nEl programa «Del mar als cims» sí que ha tingut molt bona acollida. Les dades d'aquest últim curs ho avalen: durant el 2018/2019 el nombre d'alumnes que hi han participat ha crescut un 20,31 % en relació amb el curs anterior. També ha augmentat de manera considerable el pressupost de la Diputació: els últims dos cursos ha pujat un 43,15 % si ho comparem amb la primera convocatòria (2013/2015). Les xifres es mantenen estables pel que fa al nombre d'entitats i escoles que hi participen, així com pel que fa a les activitats subvencionades.\nUn altre programa vinculat al patrimoni natural que tindrà continuïtat és el de «Descoberta de l'entorn natural a l'escola». En aquest cas, la dotació pressupostària s'ha mantingut estable des que es va engegar el 2014, si bé els últims cursos hi ha hagut una davallada de les activitats i de les escoles i alumnes que hi han participat.\nprogrames_pedagogics_memoria_op (1) 19/06/2019


Si dubto és que sóc, si penso és que sóc: De nou Hopper, dos estranys a punt d'encetar una conversa\nDe nou Hopper, dos estranys a punt d'encetar una conversa\nDos estranys en un lluminós cafè? Sembla que les seves mirades ,distretament i discretament, s'acosten. Ell dissimula més que la noia i aparenta donar una ullada a l'exterior, com si esperés algú ,però se sap mirat i es manté volgudament absent mentre amb l'extrem de la mirada obliqua pentina l'espai a la recerca de la noia....Ella sí que se'l mira, obertament, amb el cap decantat una mica com si s'estigués imaginant un futur proper...La llum envaeix absoluta i límpida l'interior . Tot sembla polit i net. La porta és una porta giratòria? És potser una cafeteria d'hotel? La perspectiva de la pintura ens obliga a mirar des de l'angle inferior esquerra fins el fons, en diagonal formant una mena de triangle. La paret banyada de llum de darrera la dona és l'espai perfecte per projectar els seus somnis no dits . Estan comminats a dir-se quelcom aquest parell. Segur que un dels dos, amb qualsevol excusa, es dirigirà a l'altre per encetar qui sap quina conversa.\nPublicat per Elfreelang a 13:41\nkweilan 4 de juliol de 2009 a les 21:39\nHopper capta molt bé aquest moment que tu poses en paraules.\nElvira FR 6 de juliol de 2009 a les 20:10\nHopper és un geni\nUn adéu Adagio .Albinoni\nTessék, itt a titkom: aquest és el secret\nA Kis herceg és a róka ( El petit princep i la gui...\nGent prenent el sol de Hopper\nPetons pintats per :Edward Munch,Théodore Géricaul...\nEls Rebels de Sàndor Màrai\nUn 20 de juliol de 1969: els americans arribaven a...\nAvui fa 73 anys a Barcelona els feixistes van ser ...\n“Felicitat no és fer el que vols, sinó voler el qu...\nPassejant per l'espai internauta\nEmpanada de juliol\n14 de juliol de 1789 La revolució francesa\nINVOCACIÓ ALS POETES Clementina Arderiu\nTannkas de les quatre estacions. Carles Riba\nCARLES RIBA; Elegia Segona\nL'ANALFABETA d'Agota Kristof\nEl mar vist per Van Gogh i per Sorolla\nEl Martha Mckeen de Hopper\nEls meus personals values\nLa Veu de la Sang, Magritte\nDe nou Hopper, dos estranys a punt d'encetar una c...\nLa meva mirada a Hotel Room de Hopper\nHotel Room per Mark Strand\nHotel Room ( vist per Jordi Coca en: Paisatges de ...


#agreekment #pactalà?. L'editorial d'Antoni Bassas (Antoni Bassas)\n#agreekment #pactalà?. L'editorial d'Antoni Bassas\n4 min. 13/07/2015 14:00\nEl dia ha començat amb un acord a Brussel·les: Grècia ha obtingut un tercer rescat. Grècia no sortirà de l’euro ni de la Unió Europea.\nDesprés de 17 hores de reunió, Europa torna a posar diners. A canvi, Grècia ha d’aprovar en 48 hores quatre projectes de llei: apujar l’IVA, abaixar les pensions, crear un organisme independent que elabori les estadístiques i un nou pla per no fer més dèficit. Tot això ha d’estar aprovat dimecres com a molt tard. Per què tanta pressa? Doncs perquè la Unió no es refia de Grècia. (El president Hollande ha dit que no era una tutela, que era una prova de bona fe).\nL’acord té una part bona per als grecs, a la curta, molt a la curta, perquè el ‘corralito’ es pot acabar aquesta setmana mateix, en qüestió de dies.\nPerò l’acord és molt més dur del que els grecs van rebutjar en el referèndum de fa una setmana. Rebaixar les pensions serà un drama. Apujar l’IVA ja sabem aquí quins efectes té. L’acord preveu que Grècia ha de demanar diners un altre cop al Fons Monetari Internacional. Grècia haurà de crear un fons de garantia (que tindrà seu a Atenes i no a Luxemburg, com s’havia arribat a afirmar durant aquesta matinada). Alexis Tsipras ha admès que l’acord vol dir més austeritat, però que estarà més repartida i que Grècia, a mig termini, es podrà finançar.\nAquesta matinada la Unió Europea ha estat en joc, l’euro ha estat en joc i tots dos s’han salvat.\nUna altra cosa són les ferides que la crisi grega va deixant. No es perdin el magnífic article de Carme Colomina: “El xoc entre Merkel i Tsipras és més polític que econòmic. Per a Tsipras, la política és una fórmula màgica per canviar qualsevol realitat. A Berlín, el dret i el compliment de la llei és la base de tot”.\nGrècia ha d’aconseguir que aquest sigui el darrer rescat. Modernitzar l’Estat, aprimar-lo, que tothom pagui impostos, invertir en una economia productiva.\nA Catalunya la pregunta també és: cap on? Com saben, són hores de negociacions per la llista, a l’espera d’una cimera convocada pel president Mas.\nCom més dies passen, més em sento amb la l’obligació de dir-los que una llista sense polítics pot ser un error. Per moltes raons: perquè aquest és un procés polític, perquè la independència és tan difícil que aquí no sobra ningú, ni Mas, ni Junqueras, ni Convergència ni Esquerra. Com et vols enfrontar a l’Estat i presentar-te al món sense polítics? Però no polítics, així en abstracte, no: polítics que han estat claus per arribar on som ara.\nNo es pot anar dient la independència sense Convergència, perquè sense Convergència, sense la corbata i els negocis, i la presència internacional de Mas, el projecte seria tan feble com si no hi hagués la samarreta i la xancleta. Aquí hi hem arribat gràcies a tots.\nPot ser un error, perquè, siguem sincers: una llista unitària sense polítics és falsament unitària: fa veure que hi ha unitat allà on, de fet, no n’hi ha o n’hi ha molt poca. A tot el món, començant per Madrid, fa respecte veure que líders polítics i partits polítics diferents van junts. Per què? Perquè això no passa mai. Això sí que és excepcional.\nNo s’hi val dir: és que si hi va Mas hi ha gent que no la votarà. També es podria dir el contrari. Que hi ha gent que si no hi has Mas, no vota. I sobretot, no estaríem dient tot això si els caps dels partits fessin de líders i diguessin que es votaran els uns als altres. Insisteixo: una llista autènticament unitària vol dir fer un viatge amb gent a la qual no hauries votat mai. Però ho fas perquè els beneficis són superiors, molt superiors a la incomoditat ideològica que et provoca.\nUna llista sense polítics és adoptar el marc mental espanyol del moment, sobretot de Podem i, en part, de Ciutadans: la política està desprestigiada. Fora tots. Molt bé. Fora Mas. I demà, qui? Junqueras? I qui ho decideix, això? Que no hem vist una institució tan antiga com la Generalitat posar-se al costat del comú de la gent i organitzar un procés contra la legalitat espanyola? No ha estat això una obra conjunta de la gent i dels polítics, si és que poden separar?\nSisplau, una mica més d’autoestima, de país normal, i aconseguim el #pactalà.\nCop a un clan familiar de la Mina que "atemoria" els veïns\nCarta a la manifestació del 10 de juliol de 2010: 'Catalunya en miniatura'


Protecció Civil demana el confinament de la població de Banyeres del Penedès i talla l'AP-7 per l'incendi d'un camió amb matèries perilloses – l'actualitat.cat\nProtecció Civil demana el confinament de la població de Banyeres del Penedès i talla l’AP-7 per l’incendi d’un camió amb matèries perilloses\nFoto: Moisés Peñalver\nL’incendi d’un camió carregat amb dipòsits de formaldehid ha obligat a Protecció Civil a demanar el confinament de la població de Banyeres del Penedès i a ordenar el tall de la circulació de l’autopista AP-7, on es produeix el succés. S’ha activat l’alerta Transcat i els serveis d’emergències: Bombers de la Generalitat, Mossos d’Esquadra i Policia Local es troben al lloc i s’ha desviat el trànsit a l’alçada del Vendrell. En el succès -segons informa Protecció Civil- no s’ha de lamentar cap dany personal.\nUna avaria d’Endesa deixa sense subministrament elèctric més de 4.600 persones a Cunit i Cubelles\nACN .- Una avaria d’Endesa ha deixat sense subministrament elèctric més de 4.600 persones a Cunit i a Cubelles. Com ha informat Protecció Civil, des de prop de les nou del vespre 2.360 abonats a […segueix llegint]\nEls Mossos d’Esquadra van fer un curiós descobriment als voltants l’estació de Segur de Calafell: un venedor de begudes el que realment entregava a canvi dels euros eren llaunes buides. I algú es preguntarà quin […segueix llegint]\nTres homes de nacionalitat espanyola i romanesa de 31, 40 i 41 anys, veïns d’Esplugues de Llobregat, Badalona i l’Hospitalet de Llobregat, han estat ingressats a presó com a presumptes autors dels delictes de robatori […segueix llegint]


Girona acomiadarà l'any corrent - Empordà\nGirona acomiadarà l'any corrent\nEntre les tradicionals Sant Silvestre de Riudellots de Sant Esteve i la de Girona del 31 de desembre, les comarques gironines acolliran nombroses curses els darrers dies de l'any en poblacions com Llagostera, Quart, Blanes, Cadaqués o la Bisbal\nGirona 27.12.2018 | 06:30\nLa Sant Silvestre de l'any passat a Girona va reunir uns 1.500 participants. aniol resclosa\nLa Sant Silvestre de l'any passat a Girona va reunir uns 1.500 participants.\nEl 1978, el CA Palafrugell va ser el primer club de l'Estat en organitzar una marató amb prop de 200 corredors inscrits i, només un any després, dos històrics com Manel Fernández i Quima Casas guanyaven la primera edició de la Cursa del carrer Nou, que el passat 21 d'octubre va celebrar la seva quarantena edició. Aquella marató de Palafrugell va acabar sent l'embrió de l'avui multitudinària Marató de Barcelona, que el darrer 11 de març va reunir una mica més de 17.000 corredors. El món de les curses ha canviat molt, moltíssim, en quatre dècades i la popularització de «sortir a córrer» tornarà a quedar clara aquest final d'any a Girona, on se celebren nombroses curses entre Sant Esteve i les tradicionals de Sant Silvestre que acomiadaran el 2018.\nLa massificació de l'oferta, els elevats preus i el salt de molts corredors populars a les curses de muntanya ha provocat que, darrerament, en moltes curses populars hagi baixat una mica la participació. Però, com a mínim a Girona, això no ha evitat que els darrers dies del 2018 estiguin plens de curses. La més coneguda és la Sant Silvestre de Girona, que l'any passat van guanyar Anna Mahboub i Jenny Spink, amb una participació de més de 1.500 persones, i que es tornarà a córrer dilluns, 31 de desembre, amb el seu tradicional recorregut de 5 quilòmetres passant pels carrers del centre de la ciutat i del Barri Vell.\nLa tradició de les curses de Sant Silvestre fa que moltes curses s'acumulin el darrer dia de l'any, però, a Catalunya, i a les comarques de Girona en particular, córrer el dia de Sant Esteve també és una tradició que es va escampant per molts pobles. Demà, 26 de desembre, hi ha curses programades començant per la vintena edició de la tradicional Sant Silvestre Riudellotenca de Riudellots de la Selva (7 quilòmetres) i continuant per la Cursa Popular de Sant Esteve de Llagostera amb versions de 5 i 10 quilòmetres, la Cursa de la Dona de Llagostera (5 quilòmetres).\nEl dissabte, 29 de desembre, hi haurà la Caminada de Sant Silvestre de Muntanya de les Planes d'Hostoles (8 quilòmetres) i la seva versió per a nens, el Correxic de 1.000 metres; i la cursa de Sant Silvestre de Puigcerdà de 5 quilòmetres. L'endemà, diumenge 30 de desembre, serà el torn de Campdevànol (Sant Silvestre Bandolera de 8 quilòmetres); de la Sant Silvestre de Quart ( 6 i 12,5 quilòmetres); i de l'estació de la Molina amb la Pujada Nocturna Costa Rasa (10 quilòmetres). I, arribats ja al darrer dia de l'any, el dilluns 31 de desembre hi haurà la catorzena edició de la Sant Silvestre de Girona (5 quilòmetres), la de Ger (3,5 quilòmetres), la de Cadaqués (10 quilòmetres), de la Navata ( 2,5 i 5 quilòmetres) i les de la Bisbal i Blanes, les dues de cinc quilòmetres, a més de la Cursa dels Nassos de Torrella de Montgrí, amb la mateixa distància.


LA SEU HOMENATJA ALS MESTRES QUE ES JUBILEN – Alt Urgell, 28-06-18 – Pirineus TV\nL’ajuntament de la Seu d’Urgell ha volgut retre aquest dijous un homenatge als nou professors dels diferents centres educatius de la ciutat que enguany s’han jubilat. Ho ha fet amb un acte a la sala de plens del consistori, on s’ha entregat un obsequi a cadascun dels docents.\nAquest acte, a més, també ha servit per reconèixer la tasca que fan any rere any els voluntaris que participen en el Pla Educatiu d’Entorn.\nEn aquest sentit, aquests voluntaris han rebut un diploma i també un petit obsequi en forma d’entrades per a esdeveniments culturals o lúdics.\nParlen al vídeo: SÍLVIA ISCLA, REGIDORA ENSENYAMENT


Ecologistes entren a les obres d'una carretera a Can Zam - Infograma.cat\nEl passat dimecres 15 de desembre la Plataforma en Defensa de la Serra de Marina i Can Zam va entrar a les obres d’una carretera que s’estan executant al parc de Can Zam aturant momentàniament part de les màquines. Imatge: Redacció\nUna vintena d’activistes van entrar a les obres de construcció d’una carretera-vial a la prolongació de l’avinguda de l’Anselm de Riu, al parc de Can Zam a Santa Coloma de Gramenet. Allà, aturant durant una estona part de les màquines que estaven treballant, van llegir un comunicat.\nEn el comunicat, llegit per un membre de la Plataforma, van manifestar la disconformitat amb el projecte de vial-carretera que significa la prolongació de l’avinguda Anselm de Riu. Per als ecologistes és un projecte que no beneficia el parc de Can Zam “en tant que el divideix fent passar una via de trànsit intens amb dos carrils d’aparcament pel bell mig del que hauria de ser el parc”. Reclamen a la Generalitat i a l’Ajuntament, que es repensi i es modifiqui el projecte de vial per adaptar-lo a les necessitats reals del moment.\nEl passat 15 de desembre activistes de la Plataforma van fer una acció reivindicativa a les obres de la carretera a Can Zam. Imatge: Aitor Blanc\nA la vegada, la Plataforma considera que el projecte de reforma del parc presentat per l’equip de govern de Santa Coloma de Gramenet “és insuficient per a les necessitats del parc”. Entenen que no aborda de manera global el projecte de parc en tota la seva extensió i, a més, “no respon a les necessitats de la ciutat en una situació d’emergència climàtica i social com la que es viu en l’actualitat”. Afirmen, amb vehemència, que aquesta reforma del parc es queda curta.\nL’acció centrada en la construcció de la carretera, va voler donar a conèixer les propostes de l’entitat mediambientalista. Van expressar que pensen que “hi ha alternatives per fer la carretera amb unes característiques diferents, més tova i que no trenqui la unitat del parc”. Entenen que no respon a les necessitats del veïnatge dels barris propers per solucionar les seves dinàmiques de mobilitat, ni ajuda a disminuir la contaminació atmosfèrica i acústica, precisament, en una zona la fortament afectada per la presència de la B-20.\nLa Plataforma en Defensa de la Serra de Marina i Can Zam entra a les obres del vial/carretera que s'estan fent a Can Zam.\n⏩ Denuncien que trenca el parc i reclamen un projecte global per Can Zam pic.twitter.com/pDURtXlwXM\n— InfoGrama (@InfoGramenet) December 15, 2021\nSense adjudicació ni data per les obres de la resta de la fase 2 del parc\nLes obres anunciades, i emmarcades segons l’equip de govern municipal en el projecte executiu del pacte local per respondre a l’emergència sanitària signat pel conjunt de forces polítiques amb representació a l’Ajuntament (PSC, Ciutadans, Esquerra Republicana i En Comú Podem), estaven previstes iniciar les obres aquesta tardor. Un projecte que ha rebut al·legacions de més d’una vintena d’entitats de la ciutat, les quals van ser rebutjades tal com hem anat informant a Infograma.\nSegons la informació a la qual hem tingut accés des d’Infograma, estaria obert un procés de recurs referent al rebuig a la resposta de les al·legacions presentades per la Plataforma en Defensa de la Serra de Marina i Can Zam.\nDades oficials de contractació, que es poden veure al mateix web de l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet anoten que es podien presentar ofertes per licitar a les obres fins al passat 3 de desembre -data ampliada per un error en el quadre resum del plec de clàusules administratives-.\nDes d‘Infograma no hem pogut accedir a la informació referent a l’obertura de les pliques, i desconeixem, doncs, si fins al moment s’ha dut a terme l’adjudicació de les obres o no. Segons les mateixes dades del projecte, la durada del contracte per les obres seria de gairebé cinc mesos.\nEspai del parc de Can Zam on hi ha previst fer obres, amb l’anomenada “clariana polivalent” al fons. Imatge: Redacció\nS’anuncia una nova edició del Rock Fest\nMentre s’espera a saber si hi haurà, o no, adjudicació de les obres per executar la controvertida “clariana polivalent”, aquesta mateixa setmana passada, el passat 15 de desembre, va sortir publicat l’anunci d’una nova edició del festival Rock Fest entre les dates del 30 de juny i 2 de juliol de 2022. El festival ha anat ubicant la seva celebració en aquest mateix espai pendent de resolució en la seva licitació.\nPer tant, entre l’anunci de la nova data pel festival i la pendent resolució sobre les obres, amb la informació que hem pogut obtenir Infograma restaria en dubte l’execució d’aquestes.\nVídeo de Gramenet TV de l’acció de la Plataforma en Defensa de la Serra de Marina i Can Zam dimecres 15 de desembre.\nTagged Can ZamobresPlataforma Serra Marina i Can ZamSanta Coloma de Gramenet\n20/09/2021 21/10/2021 Redacció


El Pinell de Brai, entre els tretze municipis catalans en rebre WIFI gratuït - EbreDigital.cat\nArran de la tercera convocatòria de la iniciativa europea WiFi4EU, que es va publicar els dies 19 i 20 de setembre del 2019, rebran bons per valor de 15.000 d’euros un total de 1.780 municipis de tota la UE per cobrir els costos d’instal·lació de punts d’accés Wi-Fi gratuïts. S’han rebut 11.000 sol·licituds i, tal com s’ha fet en convocatòries anteriors, se n’han triat els beneficiaris per ordre d’arribada de les sol·licituds. Entre els municipis beneficiaris n’hi ha 13 de catalans (us adjuntem la llista a sota) que se sumen al centenar de municipis que van obtenir un bo a la segona convocatòria i als quaranta-quatre de la primera.\nPer a aquesta convocatòria de creació de xarxes Wi-Fi en espais públics, inclosos ajuntaments, biblioteques públiques, museus, parcs públics o places, es disposa d’un total de 26,7 milions d’euros. En les dues convocatòries anteriors van ser 6 200 els municipis els que van rebre bons per un valor total de 42 milions d’euros a la primera (2 800 guanyadors) i 51 milions a la segona (3 400 guanyadors). La propera convocatòria de la iniciativa europea WiFi4EU es publicarà abans no acabi el 2020. En aquest enllaç trobareu més informació sobre els resultats de la tercera convocatòria.\nLlista de municipis catalans beneficiaris\nPradell de la Teixeta (El Priorat)\nSant Joan d’Espí (Baix Llobregat)\nEsterri de Cardós (El Pallars Subirà)\nRiner (El Solsonès)\nGolmés (Pla d’Urgell)\nAlgerri (La Noguera)


França blindarà la frontera amb Andorra als Pirineus Orientals en una prova pilot - Altaveu el diari digital d'Andorra\nFrança blindarà la frontera amb Andorra als Pirineus Orientals en una prova pilot\nEs crea una direcció departamental de la seguretat pública que inclourà la policia fronterera i judicial, amb 800 efectius per frenar el contraban des del Principat i la immigració il·legal d'Espanya\n22/11/2020 (17:50 CET)\nControl en una carretera d'accés a Andorra. Altaveu\nFrança posarà en marxa el pròxim 1 de gener una direcció departamental de la seguretat pública que inclourà la policia fronterera i judicial. D’entrada, s'aplicarà en tres departaments fronterers, el Pas-de-Calais, Savoia i els Pirineus Orientals. L’any 2022 arribarà a tot el territori francès.\nEl nou model és el resultat del Llibre blanc sobre la seguretat interior, un text de 350 pàgines fruit d’un any de treball entre el govern, els sindicats i les direccions dels cossos de seguretat. Cada departament comptarà amb una única direcció que tindrà a les seves ordres la seguretat pública (DDSP), la policia de fronteres (PAF) i la judicial (PJ). La seu dels Pirineus Orientals estarà a Perpinyà i durant tot el 2021 es provarà la seva eficàcia.\nEl nou operatiu disposarà de 800 policies, d’ells 385 estaran a les fronteres, 380 a la seguretat pública i la resta a la policia judicial de Perpinyà. El departament dels Pirineus Orientals ha estat triat per la seva proximitat amb Andorra i Espanya i per la presència de contraban i d’immigració il·legal.\nEl desplegament i els controls afectaran, principalment, la frontera i la xarxa viària entre Andorra i Perpinyà, i les pistes forestals entre el Principat i la Cerdanya.


Fusió de ciència i cuina per cuidar el cervell al llibre CUINA PER A LA TEVA MENT | FAFAC\nFusió de ciència i cuina per cuidar el cervell al llibre CUINA PER A LA TEVA MENT\nEl dimarts 29 d’octubre a les 19:30 es va presentar al FNAC Triangle de Barcelona el llibre CUINA PER A LA TEVA MENT, de Perla Kaliman i Miguel Aguilar, una proposta que aplica a la nostra dieta quotidiana els coneixements científics més actuals per cuidar la salut del cervell. A la presentació hi va intervenir Inma Fernandez, presidenta de Federació Catalana d'AFA (FAFAC).\nAquest llibre ofereix una guia fonamental per conèixer els aliments neuroprotectors, quins són i quines propietats tenen. Però també explica com es poden cuinar de manera original i sabrosa, fent que els conceptes científics siguin aplicables per a tothom. Aquesta obra ha comptat amb una participació molt activa de FAFAC.\nLa publicació sorgeix del projecte del mateix nom, CUINA PER A LA TEVA MENT, que ofereix conferències, cursos i assessorament per apropar a la societat els avenços de la ciència relacionats amb estils de vida saludables. La fundadora i directora és la doctora en Bioquímica Perla Kaliman, investigadora a l’area d’envelliment i Neurodegeneració de l’Institut de Recerca Biomèdica de Barcelona (IIBB-CSIC). Les receptes són una creació del chef Miguel Aguilar, assessor nutricional per a cuina professional i docent de cuina natural. Està publicat per l'editorial BLUME.


avaluació diagnòstica educació secundària obligatòria competència matemàtica - PDF Descargar libre\nDownload "avaluació diagnòstica educació secundària obligatòria competència matemàtica"\nVíctor Manuel de la Fuente Crespo\n1 curs 0-04 avaluació diagnòstica educació secundària obligatòria competència matemàtica Nom i cognoms Grup INSTRUCCIONS El material que necessites per fer la prova és un bolígraf i un regle. Si t equivoques, ratlla la resposta equivocada i torna-la a escriure. Pots fer servir la calculadora. Has d escriure les operacions que facis.\n2 Activitat : Repoblament, la vida comença S estudia el repoblament animal en una illa volcànica al llarg de dècades i es comptabilitzen les parelles d animals següents: Any Nombre de parelles Completa la representació del gràfic següent: 60 Nombre de parelles Any. Completa l afirmació: Entre els anys 90 i 90, el ritme de creixement ha estat... menor que entre els anys 90 i 90. igual que entre els anys 90 i 90. major que entre els anys 90 i 90.. A partir de l any 940, el nombre de parelles... augmenta. disminueix. s estabilitza. 4. Si en la dècada que va del 90 al 90 el ritme de creixement és constant, quin és l increment anual del nombre de parelles? Resposta:... parelles/any\n3 Activitat : Turistes. Omple les dades que falten a la taula següent, que representa el nombre de turistes que provenen de Rússia i visiten una zona del litoral de Catalunya. Procedència Nombre de turistes Percentatge Rússia 4% Altres països TOTAL %. Quin dels tres gràfics associats a la taula anterior expressa la relació de turistes segons la procedència? Rússia Altres Altres Rússia Rússia Altres. L any passat s havien rebut turistes que provenien de Rússia, que representaven el 0% del total. Quants turistes va tenir, en total, aquesta zona l any passat? Resposta:... turistes\n4 Activitat : Turistes 4. Escriu una fracció que equivalgui al 4% i que tingui dues xifres en el numerador i dues xifres en el denominador. Resposta:.... Un hotel de la zona cobra 60 cada dia durant els tres primers dies d estada i a partir del quart dia fa un descompte del %. Omple la taula següent per saber quant costa diàriament una estada de 4 dies. Dies r n r 4t Preu per dia 6. Un grup de turistes ha gastat en diverses compres el següent: Turista Ivan Anna Olga Irina Vladimir Despesa en Quina ha estat la despesa mitjana dels cinc turistes? Resposta:... 4\n5 Activitat : La fàbrica de caixes Una empresa fabrica caixes de forma cúbica que mesuren 0 cm d aresta.. Quin d aquests tres desenvolupaments és un desenvolupament de la caixa de cartró?. L empresa cobreix totes les cares de cada caixa de cartró amb paper adhesiu. Si una làmina quadrada de paper adhesiu té una superfície d m, quantes caixes es poden cobrir amb una làmina? Resposta:... caixes. Les caixes es guarden en contenidors de forma cúbica de metres d aresta. Quantes caixes caben a cada contenidor? Resposta:... caixes 4. Per millorar la imatge, s hi col loca una cinta de color tal com s indica a la figura. Quants metres de cinta es necessiten per a caixes? Resposta:... m 0 cm\n6 Activitat 4: Ruleta En una ruleta A hi ha els números de l al 6 disposats així: 6 Ruleta A 4 Es gira 80 vegades la ruleta A i s apunta el número que surt cada vegada: Número que surt 4 6 Nombre de vegades? 4 Quantes vegades ha sortit el número? Resposta:... Si es gira la ruleta A, quina és la probabilitat que surti un nombre parell? / / Si s ha girat la ruleta A vegades i en totes ha sortit el nombre, es pot afirmar que la propera vegada que es giri la ruleta la probabilitat de tornar a sortir el nombre és..., perquè sempre surt el número. /6, perquè no se sap prèviament el resultat. 0, perquè ha de sortir un número diferent de. 4 Tenim una altra ruleta B amb aquesta distribució de nombres: Si es gira aquesta ruleta B, la probabilitat que surti el nombre 6 és Ruleta B més baixa que en la ruleta A. igual que en la ruleta A. més alta que en la ruleta A. 6\n7 Activitat : Nombres i operacions Els alumnes d una classe han de fer aquesta operació: L Antònia l ha resolt de la manera següent: 9 I la Laura l ha resolt així: 4 8 Explica per què l Antònia l ha fet correctament i la Laura no l ha fet bé. La Laura reflexiona i diu que posant uns parèntesis de forma adequada, la seva resposta seria correcta. Com posaries tu els parèntesis perquè la resposta de la Laura fos correcta? En Miquel diu que el producte de dos nombres positius sempre és més gran que els nombres. Utilitza la taula següent per explicar per què no és correcta l afirmació d en Miquel. A B AxB AxB és més gran que A AxB és més gran que B Sí Sí 0,6 8 4,80 Sí No 0,6 0,8 0,48 No No 7\n8 Activitat 6: Fa molta calor a 40 graus? L Anna diu que ha passat molta calor a l estiu i que pensa que va estar a temperatures properes als 40 graus. En Toni diu que, on ell va estar, també tenia temperatures de 40 graus, però que va tenir una mica de fred. Tots dos poden tenir raó? Doncs, sí. Celsius Fahrenheit Alguns països fan servir escales diferents per mesurar la temperatura. Dues d aquestes escales són la Celsius (C) i la Fahrenheit (F). A la taula següent tens alguns valors equivalents de temperatures. Omple els dos espais buits que falten a la taula. Escala Celsius (C) Escala Fahrenheit (F) 0º C 0º C 0º C 0º C 0º C 40º C 4º F º F 0º F 86º F On va estar en Toni, en quina escala van mesurar la temperatura? En graus... a. b. Celsius Fahrenheit Observa la taula següent: 0º C º C 0º C º F?º F 0º F A quants graus F equivalen º C? Resposta:... º F 8\n9 Activitat 6: Fa molta calor a 40 graus? 4 En Toni observa que quan la temperatura s incrementa 0º C, l augment correspon a un increment de 8º F. Quina de les tres opcions és correcta? Un increment en º C correspon a un increment de... 0,9º F 9º F,8º F Una expressió per passar de graus C a graus F es pot formular així: Tria l expressió correcta per passar de graus F a graus C F C 60 C F 9 60 C F C F 6 En una pàgina web, en Toni ha vist que un aparell per mesurar les temperatures en les dues escales costa 7,60 $ (dòlars). També ha vist que 00 (euros) equivalen a 8 $ (dòlars). Quants euros costa l aparell? Resposta:... Moltes gràcies per la teva col laboració. 9


Al·legacions per alliberar-se d'una mesa electoral en les eleccions\nINFORMACIÓ ÚTIL DE CARA AL 26-J\nAl·legacions per alliberar-se d'una mesa electoral en les eleccions generals 2016\nSi no disposes de motius justificats per absentar-te, tindràs una retribució de 63,4 euros i una reducció de 5 hores en la jornada laboral següent\nDijous, 07/12/2017 | Actualitzat el 08/12/2017 a les 17:01 CET\nTots els ciutadans entre els 18 i els 70 anys poden ser seleccionats per formar part d'una mesa electoral, obligació que tornarà a fer-se efectiva de cara a les eleccions generals del diumenge 26 de juny del 2016. La llei és molt estricta sobre aquest deure, però preveu algunes al·legacions a les quals es pot apel·lar per a alliberar-se del compromís.\nEXCUSES QUE ES JUSTIFIQUEN PER SI MATEIXES\n-Ser més gran de 65 anys i menor de 70. Els més grans de 70 anys queden exclosos del procés de selecció, però entre els 65 anys i els 70 es pot renunciar fins a set dies abans dels comicis.\n-La gestació a partir dels 6 mesos d'embaràs i el període de descans maternal.\nMOTIUS PERSONALS QUE PODEN JUSTIFICAR L'EXCUSA\n-Lesió, mal o malaltia física o psíquica.\n-La condició de pensionista d'incapacitat permanent total per a una determinada feina.\n-L'embaràs de risc durant els primers 6 mesos de gestació.\n-La previsió d'operacions quirúrgiques i proves mèdiques rellevants en el dia de les eleccions, en els immediatament anteriors, o en els dies posteriors, sempre que siguin inajornables.\n-La pertinença a confessions religioses en què l'ideari o el règim de clausura resultin contraris o incompatibles amb la participació d'una mesa electoral.\n-El canvi de residència habitual a un lloc situat en una altra comunitat autònoma quan, a més d'aquesta circumstància, es justifiqui la dificultat de poder formar part d'una mesa electoral.\n-La condició de mare, durant el període de lactància natural o artificial, fins que el nadó compleixi nou mesos. Per a això s'ha de portar una fotocòpia del llibre de família o certificació del registre civil.\n-La cura directa d'un familiar fins al segon grau de consanguinitat, que per raons d'edat, accident o malaltia, no pugui valer-se per si mateix.\nCAUSES FAMILIARS QUE JUSTIFIQUEN L'EXCUSA\n-La concurrència el dia de les eleccions a un esdeveniment familiar d'especial rellevància i que resulti inajornable, o en què els ajornaments provoquin perjudicis econòmics importants, sempre que l'afectat sigui el protagonista o guardi aquest una relació de parentiu fins a segon grau de consanguinitat.\n-La condició de mare o pare d'un menor de 14 anys, demostrant que l'altre progenitor no pot fer-se càrrec i que el menor no té parents de segon grau que puguin fer-se'n càrrec.\n-Els que hagin de prestar durant la jornada electoral serveis essencials de la comunitat d'importància vital, com els de caràcter mèdic, sanitari, de protecció civil, bombers, etcètera.\n-Els directors de mitjans de comunicació d'informació general i els caps dels serveis informatius que hagin de cobrir la jornada electoral.\n-Els professionals que hagin de participar en esdeveniments públics a celebrar el dia de la votació, que estiguin previstos amb anterioritat a la convocatòria electoral, quan l'interessat no pugui ser substituït i la no participació d'aquest obligui a suspendre l'esdeveniment, cosa que pot produir perjudicis econòmics rellevants.\nA QUI HE DE COMUNICAR QUE NO PODRÉ SER MEMBRE DE MESA ELECTORAL\nEls presidents i vocals -tant titulars com suplents- designats membres de Mesa poden formular excuses per la designació davant la Junta Electoral de Zona a la qual pertanyi el municipi en què es trobin censats, que acceptarà o rebutjarà, en cada cas, les causes al·legades. La decisió de rebuig ha de ser motivada, i no és susceptible de recurs administratiu electoral. Contra aquesta només és possible presentar recurs contenciós administratiu davant el jutjat contenciós administratiu corresponent.\nQUÈ PASSA SI NO EM PRESENTO A LA MESA ELECTORAL\nSi el recurs és rebutjat, s'ha de tenir en compte que els càrrecs de president i vocal de les meses electorals són obligatoris. El president, vocals i suplents que no es presentin a desenvolupar les seves funcions incorreran en pena de presó de tres mesos a un any o multa de sis a vint-i-quatre mesos.\nQUANT ES COBRA PER PARTICIPAR A UNA MESA ELECTORAL\nParticipar en una mesa electoral també compta amb la seva compensació. El president de la taula i els dos vocals tenen dret a un permís retribuït durant el dia de la votació si aquest afecta la seva jornada laboral. També tenen dret a una reducció de cinc hores de la seva jornada de feina l'endemà, i a rebre una dieta de 63,4 euros.\nVot per correu a les eleccions catalanes del 21-D: com se sol·licita i terminis\nTemes: Eleccions Catalunya 2017 Eleccions Autonòmiques Eleccions Eleccions Catalunya 2015


Peatonalització del centre d'Amiens — batlleiroig\nPeatonalització del centre d'Amiens\nL'adaptació del centre urbà d’Amiens als requeriments exigits per la conversió en zona de vianants d'aquesta àrea urbana es converteix en el suport d'una actuació que es proposa com a objectiu bàsic la recuperació dels signes perduts de la ciutat. Aquests, desapareguts en gran part en guerres i en l'homogeneïtzació imposada per la posterior reconstrucció de la ciutat, són entesos com a instruments que permetran construir el seu futur.\nEl projecte tracta de recuperar per als seus habitants la memòria de la ciutat a través, fonamentalment, de la seva forma. Així adquireixen vital importància en el disseny les traces ortogonals del cardus i el decumanus romà, les alineacions paral·leles a les vies d’accés al primitiu poblat gal o la disposició en planta dels escassos edificis medievals que resten en peus, la Malmaison i el Beffroi.\nDurant la construcció, el descobriment de l’antiga muralla romana va donar peu a incorporar una altra faceta històrica inèdita en el conjunt per als vianants, no d’una manera directa -excavant-la i mostrant-la íntegrament- sinó d’una forma indirecta, provocant que el ciutadà l’observés parcialment, gairebé com si es tractés d’un voyeur i l’entreveiés per l’ull del pany. Aquesta operació, denominada per nosaltres mateixos com “els ulls de la ciutat”, ha permès disseminar al llarg de la zona per als vianants petits observatoris del passat.\nLa plaça Gambetta es projecta a través del traçat romà que prové de la rue donis Trois Cailloux. Aquest traçat organitza el paviment en una trama de lloses de granit gris que contenen en el requadre un paviment de maó. Aquesta superfície s’oposa a una altra dissenyada amb peces de llamborda tallades en dues deixant vista la part més llisa, definint d’aquesta manera la circulació dels vianants. La circulació dels vehicles es determina a partir de la disposició de la mateixa peça de llamborda col·locada sencera i per la disposició dels fanals, els arbres i la il·luminació encastada en el sòl. El paviment de llamborda prové dels carrers Vergeaux i Sergents i entra cap al centre de la plaça on es proposa un auditori a l’aire lliure: una zona deprimida escalonada que parteix de la cota actual davant de la façana dels edificis i descendeix 2,10m just davant de la rue Donis trois Cailloux. En aquest punt es localitza un estany que recull l’aigua del canal que prové de la rue Delambre i d’una de les parets de l’auditori. L’estany buit es pot utilitzar, també com a escenari.


La planta hotelera de Mallorca tanca i just queda el 30% en actiu\nTot i el mal temps, els empresaris estimen que hauran augmentat vendes per octubre sobre el 2006\nElisa Domènech | 02 novembre 2007\nAmb l'octubre acaba una altra temporada turística a les Balears. Entre els dies previs i posteriors al pont de l'1 de novembre, els hotelers de Mallorca tanquen els seus establiments i queda just entre el 25 i el 30 per cent de la planta oberta, segons indiquen fonts de la Federació Hotelera de Mallorca (Fehm). La xifra d'hotels que continuen la seva activitat els mesos d'hivern es manté constant durant els darrers anys. Així, des de la federació assenyalen que no es percep cap símptoma de desestacionalització, ja que de moment no hi ha prou volum de negoci per poder tenir més hotels oberts.\nLa situació a la Platja de Palma és lleugerament millor. Dels 125 hotels que hi operen, devers 20 es mantenen oberts tot l'hivern i 20 més començaran l'activitat a partir de gener, després de fer reformes o de donar vacacions als treballadors. En total, prop del 40 per cent de la planta, segons assenyala el president de l'Associació Hotelera de la Platja de Palma, Francesc Marín. Aquesta temporada turística ha tingut un «bon» final, encara que hagi estat un dels octubres més plujosos a Mallorca, indiquen des de la Fehm. Mentre esperen tenir les xifres definitives que ho confirmin, les primeres estimacions dels hotelers assenyalen que pel mes d'octubre l'ocupació podria haver estat superior a la del mateix període de l'any passat. D'aquesta manera, se situaria per sobre del 60 per cent que es registrà el 2006.\nEls hotelers tanquen així una temporada de la qual destaquen la «lleugera» recuperació de la rendibilitat. Amb la vista posada ja en l'any que ve, el sector turístic espera la continuïtat de les xifres dels dos darrers exercicis. Sobretot si es té en compte que s'han signat contractes amb increments entorn del 4 per cent.


Rental Apartment Sainte Cecile - Cauterets Cauterets França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nRental Apartment Sainte Cecile - CauteretsApartamentSainte CCile 10 Boulevard Latapie Flurin, Cautarets Centre, Cauterets, França, 65110 - Veure al mapaRental Apartment Sainte Cecile - CauteretsVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 16 fotos\nConvenientment situat a Cauterets, Rental Apartment Sainte Cecile - Cauterets és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Rental Apartment Sainte Cecile - Cauterets també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Cauterets. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, forn microones, renta vaixelles a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Rental Apartment Sainte Cecile - Cauterets és una elecció inteligents per a viatgers a Cauterets, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


20 recursos amb compartir\nEina per a programar missatges a Twitter, Facebook, LinkedIn i App.net. El primer compte per a cada xarxa social és gratuït. Incorpora un botó, a les xarxes socials triades, per a programar quan es compartiran els continguts d'altres usuaris. Ofereix una extensió per a Google Chrome, Safari i Firefox per a programar el que es vol compartir del Web. També mostra estadístiques de visibilitat dels missatges enviats. URL: http://bufferapp.com/\nCategoria: Eines del Community Manager\nTags: compartir, xarxa social, monitoratge\nEina fàcilment adaptable al navegador que pretén substituir els marcadors locals oferint els avantatges propis d'internet sobre accessibilitat, a part de mantenir els enllaços organitzats i de lliure accés per a la comunitat.\nTags: compartir, preferits, Marcadors\nAplicació que permet crear notes privades o compartides amb altres usuaris. La versió web és accessible des de qualsevol dispositiu. També té una versió offline que se sincronitza amb la online. Es pot descarregar un pluggin per capturar informació directament de la Web.\nCategoria: Organitzador de tasques\nTags: compartir, ofimàtica, anotacions\nOrganitza i comenta fotografies amb l'extensa comunitat d'usuaris de Flickr. Crea grups temàtics i comparteix les teves fotografies amb els teus amics i coneguts.\nCategoria: Gestors d'imatges\nTags: compartir, fotografies, comunitat, imatges\nFriendFeed permet mantenir-te al dia de les pàgines web, les fotografies, vídeos i música que els teus amics comparteixen a través de canals RSS i crear una xarxa d'amics.\nCategoria: Lectors de feeds\nTags: compartir, xarxa social, comunitat, contactes, feeds


L'empresa MTK Space fa possible integrar el desenvolupament social al món audiovisual sent innovadors i tenint un impacte econòmic local\nEl projecte MTK Space està dinamitzat i gestionat per 3 joves de la ciutat de Sant Feliu de Llobregat amb una àmplia experiència dins del sector audiovisual i amb un arrelament i coneixement del teixit cultural i laboral de la ciutat molt fort. Està ubicat al polígon Matacàs i compta amb 750 m2, el qual està dividit en tres platós de rodatge i una zona de coworking.\nMTK Space és un espai de treball col·laboratiu i multidisciplinari que satisfà les demandes del sector cultural i audiovisual potenciant les TIC, on es poden desenvolupar totes les fases de la producció i distribució dels projectes. Hi poden treballar tant membres de la cooperativa de manera individual com en col·laboració amb entitats externes, amb l'objectiu de generar i promoure un espai de treball cooperatiu.\nAixí, MTK Space vol ser un eix vertebrador per a la creació d'una xarxa de professionals del sector del Baix Llobregat i de l'entorn, que assessori i aculli tots aquells professionals i empreses que tinguin necessitats formatives, requereixin orientació o busquin noves connexions amb altres professionals, per crear una estructura sòlida i de cooperativisme.\nSant Feliu de Llobregat, com a lloc on s'ubica l'espai, i en especial l'ambient industrial del polígon Matacàs, pren una gran importància en el projecte. És un ambient fora de Barcelona, però que es beneficia de la proximitat dels serveis i dels proveïdors gràcies a unes connexions de transport privilegiades. Traient profit de la situació geogràfica, MTK Space dona servei a l'activitat de la rodalia de Barcelona (Baix Llobregat, Alt Penedès, Garraf i Vallès Occidental), ja que ofereix la possibilitat d'accedir a un espai de treball proper i equipat amb molts serveis. A més, a Sant Feliu de Llobregat i als voltants s'hi concentra un gran nombre de professionals del sector, amb projectes i necessitats que sovint només es troben a la ciutat de Barcelona. MTK Space no només acosta aquestes facilitats, sinó que també potencia l'economia local.\nEl model de funcionament es basa en els següents elements centrals:\nDesenvolupament personal: Pla de formació intern continuat, conciliació laboral, comissió permanent de cures, borsa d'hores, ajuts als treballadors per desenvolupar projectes personals amb accés a instal·lacions i equipaments.\nInnovació en processos i metodologies de rodatge, tecnologia, gestió organitzacional.\nDifusió de l'Economia Social i Solidària: evidenciar i visibilitzar les moltes iniciatives amb càrrega de valor social i actitud transformadora que es duen a terme al territori en favor del model d'economia cooperativa, social i solidària.\nArrelament local: ampliar el teixit cooperatiu del territori i fomentar la transformació d'empreses cap a un model cooperatiu i d'economia social. Tenen un estret lligam amb els projectes de desenvolupament local i també fomenten el comerç local amb iniciatives i projectes propis o bé collaborant en la difusió d'altres projectes amb identitat de territori.\nIntercooperació: generar vincles amb altres empreses, autònoms i entitats com a part de l'estratègia de sostenibilitat econòmica i social. Fomentar la creació de noves cooperatives i l'activació i consolidació del teixit cooperatiu al Baix Llobregat.\nTransparència interna en matèria d'ingressos, despeses i retribucions.\nEconomia circular: fomentar els processos d'economia circular en els projectes desenvolupats a MTK Space a través de l'estudi, el seguiment i l'assessorament de cada projecte.\nInternacionalització: crear un espai de referència al territori on les empreses internacionals puguin desenvolupar projectes o gravacions.\nQuè n'hem après?\nEls principals resultats obtinguts de la cooperativa MTK Space indiquen que és possible integrar el desenvolupament social al món audiovisual i, a la vegada, continuar sent innovadors i tenir un impacte econòmic local.


Bloc de Josep Maria Canet: Si haguessis estat aquí, no s’hauria mort el meu germà\nSi haguessis estat aquí, no s’hauria mort el meu germà\nFidels Difunts 2014\nJn 11, 17-25\nSant Francesc d’Assís parlava de la mort com « la nostra germana mort ». És cert, ni que a vegades ens costi d’acceptar-ho, la mort és la nostra germana, ens acompanya sempre !\nLa mort tranquil·la d’un avi o una àvia després d’una llarga vida, la mort que segueix a una llarga i penosa malaltia, la mort d’un home o una dona joves que deixen darrera seu infants orfes, la mort d’un jove en un accident, a causa de les drogues o d’una malaltia, la mort de l’espòs o l’esposa quan encara hi havia molts projectes en comú per fer, la mort de centenars o milers de persones en una catàstrofe natural, els morts al Tercer Món per falta d’alimentació, o per malalties com el paludisme, el tifus o el còlera i actualment l’ebola. Les morts tan actuals de tantes violències, guerres, règims intolerants que maten als qui no tenen les mateixes creences o idees.\nSí, la mort és la nostra germana, però hi ha molts moments en què no la comprenem.\nQuantes vegades voldríem, com Marta, dir “Senyor, si haguessis estat aquí…” Quantes vegades cridem: “Senyor, on ets quan et necessito?”\nI malgrat això, amb la nostra petita fe, com la de Marta, ens reunim avui aquí, a l’església per celebrar, per recordar els nostres morts ! Fer memòria d’aquells que ens eren tan propers, que estimàvem tant, aquells que trobem tant a faltar! Però fer memòria també d’aquells morts que ningú no recordarà.\nJesús era al costat de Marta per encendre una petita llum en el seu cor. Jesús és avui al nostre costat per encendre en els nostres cors una petita llum i per dir-nos: “Jo sóc la resurrecció i la vida. Els qui creuen en mi, encara que morin viuran”.\nGermanes, germans, som aquí perquè fem confiança, perquè creiem que, malgrat tot, som fills d’un Pare que ens estima i que ens espera amb els braços oberts.\nSí, recordem els nostres morts, i recordant-los preguem per nosaltres, perquè en el nostre camí hi hagi la llum suficient per anar endavant. La llum que el dia de Pasqua signifiquem en el ciri pasqual i que ens recorda que l’amor ha vençut la mort. Que ens recorda que el nostre camí pot ser un camí de llum si l’amor hi és present. És estimant que passem de la mort a la vida.\nLa nostra germana mort ens acompanya sempre, però no per desanimar-nos ni per submergir-nos en la foscor. La nostra germana mort ens acompanya per recordar-nos la nostra fragilitat, recordar-nos que hem de saber aprofitar el temps que Déu ens ofereix per estimar els nostres germans, sobretot els que més ho necessiten. Recordar-nos que un sol dia pot ser etern si estimem.\nÉs l’amor el que quedarà de nosaltres. El nostre cos quedarà sota terra o cremat. El nostre amor ressuscitarà. És amb ell que ens presentarem davant Déu en la trobada definitiva.\nCelebrem l’eucaristia, memòria de la vida, mort, però sobretot de la resurrecció de Jesucrist. És aquesta resurrecció la penyora de la nostra pròpia resurrecció.\nL’eucaristia ens dóna forces per caminar seguint les passes de Jesús, caminar estimant. Que aquest amor sigui sempre més gran que la mort.\nPublicat per Josep Maria Canet a 7:59


Cerca totes les ofertes d'hotels a Kapugoda Entrada:\nHotel Lucky Star...Habitacions per nit per només Més zones a Dompe\nKapugoda és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Dompe. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Kapugoda té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Kapugoda i molts més àrees a Dompe. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Digui'ns les seves dates de viatge ideals a Kapugoda i us direm els preus ideals disponibles.\nHotels destacats a Kapugoda, Dompe\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Yattowita, Hotel Lucky Star és...\nHotels a Kapugoda: Hotel Lucky Star


Indústria de l'automoció - ARDETEM-SFERE\nHomeSectors & FieldsIndústria de l’automoció\nSOLUCIONS D’AUTOMATITZACIÓ PER A UNA INTEGRACIÓ PERFECTA A TOTES LES INDÚSTRIES DE L’AUTOMOCIÓ.\nLa fabricació d’automòbils continua sent un camp fascinant, però la tecnologia disruptiva i en constant canvi és un repte constant.\nTanmateix, sou un fabricant d’automòbils d’èxit, una nova companyia elèctrica o un productor de pneumàtics. L’augment del mercat de vehicles elèctrics, la tecnologia emergent de la bateria, el creixement de la personalització o el futur del cotxe compartit afecten a tothom, des dels usuaris finals als fabricants d’automòbils fins als innovadors.\nLes tecnologies Ardetem Sfere ofereixen solucions d’automatització líders en el sector dissenyades per oferir el valor que necessiteu no només per gestionar aquesta interrupció, sinó també per alimentar-la.\nCom a resultat, el nostre enfocament únic de l’automatització, unit a la nostra trajectòria provada en enginyeria electrònica d’automoció, garanteix que entenem el vostre negoci i les maneres d’impulsar-lo.\nConnectem la intel·ligència de la teva gent amb el potencial de la tecnologia: fem de la teva fàbrica un lloc de treball competitiu, productiu i innovador.


IFly Dubai - Experiència de paracaigudisme interior - VooTours Tourism\niFLY Dubai és una experiència de paracaigudisme interior que fa que el vol humà controlat sigui una realitat. Els iFLY-ers habituals descriuen l'experiència com "salt de pont, paracaigudisme i fins i tot salt de base". Volar a iFly Dubai us portarà fins a quatre metres en l'aire amb un instructor que us guiarà durant les sessions. iFLY Dubai ha establert una sèrie de nous límits en la indústria del túnel del vent vertical. iFLY és el primer túnel de vent vertical doble del món i el primer túnel que s’adhereix a un centre comercial. iFLY Dubai també incorpora aire condicionat per mantenir els voladors frescos mentre es disparen a noves altures. El túnel del vent mesura 10 metres d’alçada amb una paret de vidre acrílic. La tecnologia patentada d’última generació garanteix un alt grau de seguretat i allotja tot tipus de volants, des de principiants fins a professionals experimentats. Els instructors qualificats us asseguraran que experimentareu el vol en un entorn controlat i us proporcionaran la quantitat de flux d’aire adequada per gaudir al màxim del vol.\nRequisit per volar a iFly:\nPesen menys de 105 kg (232 lliures) i tenen menys de 180 cm (5 peus 9). Poseu-vos en contacte amb nosaltres si peseu més.\nPesen menys de 115 kg (254 lliures) i fan més de 180 cm (5 peus 9). Poseu-vos en contacte amb nosaltres si peseu més\n3 anys o més (els volants més joves han de poder portar còmodament un dels nostres cascos).\nNo estan embarassades.\nNo heu dislocat prèviament les espatlles.\nNo es troben sota la influència de l'alcohol ni de les drogues sense recepta.\nNo porten un motlle de guix.\nHaver signat el permís d'un pare o tutor si és menor de 18 anys.\nHaureu signat el formulari de renúncia\nÚs de tot l’equip de vol\nDos vols d’un minut cadascun\nAssistència personal individualitzada del vostre instructor\nDIUMENGE - DIMECRES: 12:00 PM - 12:00 AM\nDIJOUS - DISSABTE: 12:00 PM - 12:00 AM\nLa sessió comença a les 12:00 PM i després de cada hora fins a l’hora de tancament.\nSi us plau, comproveu la disponibilitat mitjançant xat en viu o WhatsApp abans de fer la reserva.\nCentre de la ciutat de Mirdif ، Ghoroob, carretera del xeic Mohammed Bin Zayed\nobert Mapa d’ubicació de Google per direcció.\nArribeu 15-20 minuts abans de la sessió. Si no arribeu a temps es considerarà com a no presentació sense reembossament ni reprogramació.\nQuè cal portar amb vosaltres:\nPorteu sempre passaport o DNI vàlid\nNecessiteu ajuda a IFly Dubai - Indoor Skydiving Experience?


«Hauríem de construir ponts, no pas murs» - Diari de Girona\n«Hauríem de construir ponts, no pas murs»\nDavid i Carol Wilkinson, un matrimoni britànic que fa onze anys que viu a Girona, afirmen que la situació al Regne Unit "és molt preocupant"; "Europa ens necessita i nosaltres necessitem Europa", sostenen\ngirona | pep taberner 21.06.2016 | 09:00\nDavid i Carol Wilkinson, dos jubilats anglesos, viuen al barri gironí de Montjuïc des de fa onze anys. Són membres de The British Benevolent Association -que ofereix suport als ciutadans britànics i de la Commonwealth residents a la província- i de l'Església Anglicana de la Costa Brava. David i Carol ja han votat en el referèndum que, dijous, vigília de Sant Joan, decidirà si el Regne Unit roman o no a la Unió Europea. "Des d'abril, quan les enquestes es van decantar cap al Brexit -ahir i diumenge se'n feien públiques de noves que apunten a una recuperació dels partidaris del "remain" (permanència)-, la situació és molt preocupant", apunta David. "Ara vivim sota les normes de la UE: som jubilats i podem continuar percebent la pensió del Regne Unit; podem disposar de la sanitat pública i paguem els mateixos impostos que els espanyols. Si guanya el Brexit, no sabem què passarà", afegeix. El matrimoni assegura que "mai" no s'haurien imaginat que la situació, al seu país, hauria "arribat tan lluny". En aquest context, atribueixen l'auge de l'euroescepticisme a "l'agressivitat" de l'extrema dreta anglesa -"tot i que el Brexit compta amb suports de diversos sectors", puntualitza David-, que ha estat capaç de difondre "arguments molt forts" centrats, bàsicament, en la immigració. I això passa, assenyala aquest jubilat britànic, en un país que "també s'ha construït amb la immigració". Carol assevera, en aquesta línia, que, per tot plegat, esdevé "molt difícil" arribar "fins a la veritat" i recorda que "s'han publicat moltes dades no verídiques i estúpides" que dificulten un debat seriós. Es declara cansada d'escoltar amb freqüència arguments del tipus "volem tornar Anglaterra als anglesos", que respon amb un contundent "Europa ens necessita i nosaltres necessitem Europa". El seu marit és de la mateixa opinió: "Hauríem de construir ponts i no pas murs".\nEls Wilkinson creuen els dits perquè guanyin els partidaris de seguir a la Unió. El Brexit, de moment, ja els planteja un primer maldecap, que el referèndum convertirà en real o no: el mossèn de l'Església Anglicana de la Costa Brava es jubila i n'hauran de "reclutar un de nou". Amb l'allargada ombra del Brexit al damunt, "veurem com estan les coses perquè pugui venir a Espanya". La resposta la donaran les urnes.


Santiago Alba Rico en català: Tunísia: un poble inesperat derroca un tirà\nTunísia: un poble inesperat derroca un tirà\nDesprés de 28 dies de revoltes, un poble de qui ningú no esperava res ha derrocat el dictador que se sentia més segur, amb el suport sense reserves de la UE i els EUA i emparat per l'obscuritat dels mitjans occidentals. Zine el Abdin Ben Alí ha fugit avui de Tunísia impel·lit per una població que ha descobert dia a dia, durant cinc setmanes, un poder que ignorava posseir. Un incident tràgic, però menor, va encendre l'esca acumulada durant les dècades de frustració econòmica i política, i ningú no ha pogut aturar-la.\nDimecres a la tarda, quan l'onada de protestes havia romput ja contra el centre de la capital, el dictador va provar de neutralitzar l'amenaça tot prometent d'abandonar el càrrec l'any 2014, aixecar la censura i concedir llibertats polítiques. Però ja era massa tard. “Seixanta-sis morts és un preu molt car a canvi del Youtube”, deien els blogaires a la xarxa.\nAvui al matí, la popular avinguda Burguiba, al centre de la ciutat, es va omplir d'una multitud que protestava davant del ministeri de l'Interior. Estudiants, aturats, intel·lectuals, artesans, joves i vells, homes i dones, deixaven palès que havien perdut la por i que no estaven disposats a acceptar res que no fos la sortida del dictador.\nSi dies abans s'havia vist cremar la fotografia de Ben Alí, les consignes dels ciutadans, alguns des de les finestres del ministeri terrorífic, deixaven ben clar el seu propòsit: “Ben Alí c'est fini”, “assassí”, “no ens n'anirem fins que Ben Alí no se'n vagi”.\nConscients de la seva força.\nUn mes abans, aquestes mateixes persones pronunciaven el nom de Ben Alí en veu baixa i mai davant de més de tres persones. Ara n'exigien la sortida a crits, conscients de la seva força, onejant la bandera del país i entonant un himne nacional tot de cop subversiu: “morirem per a què la pàtria visqui”. Quan la policia va començar a carregar i ben prest a disparar, els joves giraven, reiniciaven el seu cant i es donaven ànims els uns als altres per a tornar a la batalla. Ningú no va invocar Al·là sinó a la pàtria, la decència, la democràcia.\nMentrestant, en d'altres llocs de la ciutat es produïen saquejos i incendis, furor justicier d'un vandalisme en realitat ben dirigit: eren les luxoses mansions dels Trabelsi, la família política de Ben Alí, les que cremaven. El clan mafiós dels Trabelsi —que és tal i com els descriuen els cables de Wikileaks— era el blanc de l'ira popular. “Torneu-nos els nostres diners”, cridava aquesta majoria fins avui aixafada, exclosa dels recursos i ensems de les decisions.\nAvui es mantenen sens dubte les incerteses. Mohammed Ghanoushi, president interí, era el primer ministre de Ben Alí. La UE i els EUA ho vigilaran tot de ben aprop. Però en aquests dies a Tunísia ha ocorregut un miracle ben rar: el poble menys esperat ha derrocat el tirà més inqüestionat. No hi ha volta enrere quan es deixa de creure en els Reis Mags. Tampoc quan es descobreix en un mateix el poder de la dignitat humana.\n—Article original: Público y Rebelión.\nTemes tractats: colonialisme, internet, llibertat d'expressió, revolució, Tunísia\nEl teatre té la brutalitat i la màgia del circ i d...\nI de sobte, la revolució (Tunísia)


L’autor, que feia tocaments a les víctimes mentre anava en bicicleta, va intentar estrebar una bossa de mà a una de les dones.\nAgents de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra de l’Àrea Bàsica Policial de Manresa van detenir el 5 d’agost en aquesta població un home de 30 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Sant Salvador de Guardiola (Bages), com a presumpte autor de vuit delictes d’abusos sexuals i un delicte de robatori amb violència en grau de temptativa.\nEls Mossos d’Esquadra d’aquesta comissaria van tenir coneixement que durant el darrer mes, concretament entre el 3 de juliol i el 4 d’agost, s’havien produït diversos delictes d’abusos sexuals a Manresa i que les víctimes ho havien denunciat davant l’Oficina d’Atenció al Ciutadà dels Mossos d’aquesta ciutat.\nLes denúncies de les vuit víctimes coincidien en establir un mateix patró d’actuació: l’autor actuava sempre als matins i triava dones que caminaven per la via pública. Aleshores se’ls acostava des de la bicicleta amb la qual circulava i els feia tocaments als pits i als glutis des del mateix vehicle.\nAhir al matí la Unitat d’Investigació del Bages, que es va fer càrrec d’esbrinar l’autoria d’aquests vuit delictes d’abusos sexuals, i que va comptar amb la col·laboració de la Policia Local de Manresa, va dur a terme un ampli dispositiu policial centrat a la carretera C-37z. L’operatiu, que va cobrir aquesta via des de Manresa fins el barri de Salelles, va permetre aturar, identificar i detenir el presumpte autor quan circulava amb la seva bicicleta al barri de Tres Creus.\nEl detingut, a qui li consten múltiples antecedents, passarà properament a disposició judicial del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia Manresa.


Residence Des Sources Rombas França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBois de Coulange, Amneville, Rombas, França, 57360 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Residence Des Sources?\nMés informació sobre Residence Des Sources\nAl visitar Rombas, vosté es sentirà com a casa a Residence Des Sources, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nResidence Des Sources també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Rombas. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix accés per a cadires de rodes, servei de compra d'entrades, bugaderia, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids.\nL'ambient de Residence Des Sources es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, llençols, mirall, tovalloles, armari són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Residence Des Sources la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Rombas.\nRecepció oberta fins a les : 17:30PM\nComentaris d'Agoda (4)Comentaris de Booking.com (663)


Aquest mes començaran les obres d’ampliació del Parc Central, amb un biollac i un parc d’skate\nAquest mes s’iniciaran les obres d’ampliació del Parc Central, amb la construcció de la primera fase de la zona ubicada entre el carrer Itàlia (on hi ha el bar Idò) fins l’Hospital. Aquest espai és de 33.000 metres quadrats (l’actual parc de gespa és de 25.000) i la primera fase n’ocuparà 20.000, els més propers al carrer Itàlia. Aquesta part del Parc Central serà molt diferent, amb la presència d’un llac amb animals vius, i d’una zona esportiva per practicar l’skateboard. Les obres duraran uns vuit mesos, i és previst que s’obri al públic cap al mes de febrer de l’any que ve. La segona fase -que arribarà fins el carrer Guimaraes, al costat de l’Hospital- es farà més endavant.\nEl Parc d’Skate i el biollac és el resultat del procés participatiu que ha comptat amb la col·laboració de 1.289 infants i adolescents d’Igualada que s’han imaginat com havia de ser i què havia de tenir aquest nou parc d’Igualada.\nEl Parc d’skate tindrà dues zones una més gran de Bowl ( va ser la opció més votada) i una altra d’Street. Els bowls són la tipologia més actual per competicions internacionals. Amb més de 700m2 i 65 metres de longitud total de bowl, serà un dels millors de l’Estat i més grans de Catalunya.\nLa zona Street dilueix el concepte d’skatepark com espai purament esportiu per retrobar els orígens als carrers. Amb més de 1000m2 serà una de les skateplaces més grans i innovadores del país.\nEl projecte contempla la construcció d’un biollac de 1.586 m2. Esdevindrà un lloc de trobada i aprenentatge per a un públic extens de ciutadans, que podran gaudir de diferents escenaris amb l’aigua com a protagonista i una gran biodiversitat inusual a entorns urbans.\nEl plantejament del biollac versa al voltant de dues temàtiques: el cicle de l’aigua i els elements de biodiversificació.\nAl voltant de la bassa principal, discorre un canal de recirculació per gravetat fins l’entrada de la bassa pels dos extrems, evitant així zones d’aigües estancades, millorant la qualitat de l’aigua i oxigenant aquesta.\nA l’altre extrem de la bassa, podrem trobar-hi el “bosc inundat”, una zona d’aigües poc profundes, sobre les quals es generen illes parcialment enfonsades a l’aigua amb arbrat que redueix la temperatura de l’aigua, la cosa permet que aquestes illes esdevinguin zones de refugi de fauna i cria. El nou parc s’entendrà com una illa climàtica que serà un refugi per fauna i flora alhora que contribuirà a baixar la temperatura d’aquesta zona de la ciutat.\nPerimetralment al bosc inundat trobarem “el jardí de papallones”. Un altre element present al projecte es tracta de “l’hotel d’insectes”. El refugi de biodiversitat es tracta d’una àrea plantació d’arbres multitronc de mida petita i gran, que genera zones d’ombra ideals com a refugi per a petits mamífers i amfibis.\nMarc Castells: “El Parc Central és un model d’èxit”\nL’alcalde Marc Castells ha explicat a La Veu que “el Parc Central ha estat un model d’èxit i el que farem és continuar amb un canvi radical. El camp del Parc Central es va dedicar a un espai diàfan i lliure per poder fer activitats amb molta participació de gent. I aquí convertirem aquest parc en una illa climàtica, i també hem tingut en compte un procés participatiu on infants i adolescents varen demanar-nos com que féssim unes determinades infraestructures esportives”.\nCastells afegeix que en aquesta ampliació “hi haurà molta vegetació, molts arbres, gairebé dos-cents, i aquest biollac que generarà aquesta illa climàtica. Ara tothom pot veure que allò és un espai molt àrid. Es convertirà en una zona d’una altíssima biodiversitat. Serà la culminació d’un model que volem per a la nostra ciutat, que és aquesta Igualada verda”. Per a l’alcalde l’objectiu és que “la ciutat tingui el verd com un element definitori de la qualitat de vida”.\nL’empresa adjudicatària de les obres va signar dimarts el contracte i ara tenen quatre setmanes per començar les obres. “Hi haurà un gran moviment de terres perquè es faran unes grades idèntiques a les que hi ha en el Parc Central seguint la línia d’arbres que separen el polígon industrial de les Comes”. L’espai es complementarà també amb jocs infantils grans, adaptats per a persones amb mobilitat reduïda. “Volem fer un gran parc lúdic d’oci, i que sigui sobretot molt agraït per a la ciutadania per tal de passejar hi i estar-hi bé”.\nArticle anteriorLA VEU 2072 3-6-22\nPròxim articleMales comunicacions, pèrdua de talent i la poca col·laboració dels agents econòmics, els grans dèficits de l’Anoia


‘Pi’ triomfa, ‘Argo’ millor pel·lícula - FÒRUM.ad\nOn: 01/03/13 13:25\n‘“Argo” va resultar la gran guanyadora de la nit dels Oscars, emportant-se ‘millor pel·lícula’, però “La vida de Pi” va ser la més premiada. La cinta del director taiwanès Ang Lee es va emportar quatre estatuetes de les 11 a les quals estava nominada, entre elles la de millor director, per Ang Lee.\nLa gran derrotada va ser “Lincoln”, dirigida pel director nord-americà Steven Spielberg, que només es va emportar una de les dotze estatuetes a què estava nominada. Pel que fa a l’apartat actoral, precisament, Daniel Day-Lewis, alçava el seu tercer Oscar al millor actor per “Lincoln” i Jenifer Lawrence, el primer per “El lado bueno de las cosas”, després de la seva nominació el 2011 per “Winter’s bone”.\nAnne Hattaway s’emportava el premi a la millor actriu de repartiment, per “Los miserables”. El millor actor de repartiment va ser Christoph Waltz, per la seva interpretació a “Django desencadenado”.\nD’altra banda, el millor guió original i millor guió adaptat van anar per a Quentin Tarantino, amb “Django desencadenado” i Ben Affleck, amb “Argo”, respectivament. “Amor”, de Michael Haneke, s’enduia l’estatueta a la millor cinta estrangera. La millor cançó original ha estat per a “Skyfall”, interpretada per Adele.\nAl recollir el premi, Ben Affleck, director d’Argo va recordar el seu aterratge a Hollywood, fa 15 anys amb “L’indomable Will Hunting”, i que ni es podia imaginar que algun dia tornaria a pujar a l’escenari.\nPrevious Post: El twitter de Vilassar de Mar, a la gran final de Nova York\nNext Post: Pas alternatiu a Racons per les tasques de treta del gel acumulat