L'exvicepresidenta del govern espanyol hauria comunicat la seva decisió a Pablo Casado que vol «abandonar l'activitat política i emprendre una altra etapa»\nper Redacció dilluns, 10 de setembre 2018 - 14:27h | Actualitzat a 10/09/2018 21:28h\nL'exvicepresidenta del Govern, Soraya Sáenz de Santamaría, ha comunicat al president del PP, Pablo Casado, que abandona la política. La derrota davant Pablo Casado per fer-se càrrec del Partit Popular hauria pesat com una llosa per una Santamaría, que ha optat per prendre la decisió més dràstica i abandonar la política.\nSegons 'El Español', una de les cares visibles del 155 a Catalunya ha comunicat aquest migdia a Casado, actual líder de partit, que vol «abandonar l'activitat política i emprendre una altra etapa» i que la decisió l'ha adoptat després d'una «profunda reflexió i des del convenciment sobre qupe és el millor per a la nova direcció del PP».\nSoraya i el seu adeu al PP després de 18 anys\nLa mateixa exvicepresidenta, de fet, hauria comunicat a Casado la seva decisió, no sense abans deixar clar la seva gratitud més profunda i l'experiència «impagable que he viscut aquests 18 anys». També cal destacar que es tracta d'una decisió molt meditada per part de Soraya, ja que havia esperat a tornar de vacances per concertar una cita amb Casado i comunicar-li la seva voluntat de fer un pas al costat.\nRajoy i el compromís amb el PP, eixos de la seva etapa\nSoraya, així mateix, s'ha pogut acomiadar a través d'un extens comunicat en el qual ha repassat els punts clau que deixa enrere després del seu adeu al PP. «He tingut l'honor de treballar amb el President Mariano Rajoy en una gran tasca política que va culminar en un govern que va saber treure al nostre país de la major crisi econòmica de la seva història recent», ha comentat mentre afegia respecte a Catalunya: «Al president no va tremolar el pols a l'hora de defensar la unitat d'Espanya i els drets de tots els espanyols».\nL'exvicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, i l'expresident Mariano Rajoy. | CatalunyaDiari.cat\n«Ha estat un orgull haver pogut participar en aquesta tasca, que sempre figurarà entre els millors serveis que el PP ha prestat a Espanya. Res hagués pogut fer durant aquests anys sense el suport i la col·laboració de tants companys que em van ajudar i als qui avui vull mostrar tot el meu afecte i el meu afecte», afegeix al comunicat.


Supercopa: S’escapa el primer títol - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetPrimer EquipSupercopa: S’escapa el primer títol\nSupercopa: S’escapa el primer títol\nDesprés de tres temporades de domini absolut, el Barça Regal va veure com se li escapava el primer títol del curs en el primer pols amb el Reial Madrid (84-95) Els de Xavi Pascual es van imposar amb claredat en el duel de semifinals contra el València Basket (77-63) però no van poder plantar cara a un encertat conjunt blanc\nJawai esmaixa amb força a la final de la Supercopa / FOTO: FCB\nEl Barça Regal no va poder aixecar la seva cinquena Supercopa Endesa i quarta consecutiva. Els de Xavi Pascual van caure a Saragossa, sense Navarro i Jasikevicius, davant d’un Reial Madrid molt encertat que va poder imposar el seu ritme de joc (84-95). Malgrat l’orgull dels jugadors blaugrana, amb Jawai i Ingles com a màxims anotadors, l’equip sempre va anar a remolc en el marcador.\nEn el duel de semifinals, el Barça Regal s’havia imposat amb claredat al València Bàsquet (77-63), amb Pete Mickeal com a millor jugador del partit. L’aler nord-americà, amb 15 punts i 8 rebots, es va enfilar fins als 24 de valoració.\nInformació entrades Bàsquet


Lukaixenko s'enfronta a Bielorússia al desafiament més gran del seu mandat\nTENSIÓ A EUROPA DE L'EST\nLes protestes creixen a Bielorússia contra el president Lukaixenko\nDesenes de milers de ciutadans surten als carrers per recolzar Svetlana Tikhanóvskaia única candidata opositora que s'enfrontarà al president en les eleccions del 9 d'agost\nPolicia, tropes del Ministeri de l'Interior i de l'Exèrcit estan prenent posicions a Minsk i voltants davant la possibilitat que es produeixin protestes massives\nMoscú - Divendres, 31/07/2020 - 19:41\nSi no és un Euromaidán, la revolució que fa sis anys va fer caure el Govern prorús d’Ucraïna, sí que comença a assemblar-s’hi. Desenes de milers de persones es van congregar dijous al vespre a Minsk, concretament al Parc de l’Amistat dels Pobles, per assistir a un míting electoral presidit per Svetlana Tikhanóvskaia, dona d’un polític local empresonat i aspirant entorn de la qual tota l’oposició de Bielorússia s’ha aliat davant les eleccions presidencials del pròxim 9 d’agost. «No havíem viscut una manifestació tan gran en 25 anys», explica Artiom, un popular bloguer que col·labora al canal ‘La Veritable Bielorússia’, difós per Telegram.\nEls assistents parlaven aquest divendres d’una contagiosa atmosfera d’entusiasme, de canvis sociològics al país, de noves generacions sense temor... «Hi vaig ser des de les sis fins a les deu; estava ple de gent, no hi cabia ni una agulla», explica telefònicament Natalia Txikulaeva, una empresària ja entrada en anys. «Quan vaig veure aquells joves, tan educats, vaig comprendre que el país havia canviat; estàvem envoltats de drons que prenien fotografies, però ningú tenia por», acaba, en to d’exaltació. «Ja ningú es creu Lukaixenko; hi vaig ser fa mig any i em vaig adonar que el país ja no era el mateix», diu Alena Dólgova, una bielorussa resident a Barcelona, que va passar un any i mig a la presó en un dels seus viatges de tornada, el 2007, per un delicte del qual va ser exonerada.\nAleksandr Lukaixenko, president des de 1994, afronta aquests dies el desafiament més important del seu longeu mandat. Malgrat que les manifestacions opositores són recurrents a Bielorússia, coincidint normalment amb els períodes electorals, en aquesta ocasió han atret multituds inèdites, fastiguejades per la crisi econòmica i la caòtica gestió governamental de l’epidèmia de coronavirus. «L’última ocasió en què vam viure un acte tan massiu va ser el 1996», coincidint amb la firma del tractat de la Unió Ruso-Bielorussa i el desè aniversari de la catàstrofe de Txernòbil, constata el bloguer Artion. Es tracta, a més, d’«un moviment transversal, no vinculat a partits polítics», puntualitza l’internauta.\nAmb tots els recursos\nLes autoritats han anat a totes per impedir que candidats amb possibilitats es poguessin presentar, no només mitjançant traves administratives, habituals en l’espai postsoviètic, sinó també recorrent a intimidacions i amenaces. Valery Tsepkalo, un d’aquests aspirants frustrats, al capdavant del Parc d’Alta Tecnologia de Bielorússia, ha hagut de refugiar-se a Moscou amb els seus fills. «La setmana passada, membres dels serveis de seguretat es van presentar a la seva escola i van exigir als professors que firmessin un document que especificada que Valery i la seva dona eren uns mals pares; una declaració com aquesta permet que la justícia de Bielorússia retiri la custòdia», denúncia Ievgueni Medvédev, el seu assistent personal. La seva dona, Verónika, s’ha quedat a Minsk i fa campanya en favor de l’aspirant Tikhanóvskaia.\nEntre les files opositores, ningú s’enganya sobre el que passarà el dia de la votació i en les jornades següents. «Hi haurà una falsificació massiva; tenen multitud de recursos: no hi ha càmeres a les escoles, les urnes no són transparents; no hi ha observadors», relata Artiom. Per impedir que les multituds que protestin després de la difusió dels resultats desbordin l’Estat, els desplegaments estan sent cada vegada més ostensibles. Daria Xerbic, una jove metge de Brest, al costat de Polònia, assegura que fa dues setmanes va aparèixer un important dispositiu de seguretat, amb «tropes del Ministeri de l’Interior, de la policia i fins i tot de l’Exèrcit, muntant punts de control» a la carretera de Minsk.\nLa pau entre Israel i Emirats dibuixa un nou Pròxim Orient\nTemes: Minsk Bielorússia Rússia


pis de 56m² en venda a Centro / Malagueta, Màlaga\npis d'obra nova de 1 dormitori amb 15m² terrassa en venda a Centro / Malagueta\nPis a estrenar de 1 dormitori amb una gran terrassa i vistes al mar, en venda a primera línia de mar a Màlaga.\nMàlaga és coneguda per combinar amb natura el tradicional amb el refinament modern, i Living Tower es fa ressò amb la seva arquitectura única del segle XXI centrada en la sostenibilitat i el respecte pel medi ambient.\nAquesta promoció consta de 3 torres de 22 plantes cadascuna. Disposa d'aquest pis d'un dormitori amb una superfície construïda de 75 m² més una terrassa privada de 23 m². Aquest habitatge d'obra nova ofereix interiors i exteriors preciosos que s'ha dissenyat per maximitzar les impressionants vistes al mar.\nEl disseny interior ha estat realitzat pel prestigiós estudi Beriestain i posa èmfasi en acabats exquisits i tons clars amb fustes d'alta qualitat que aporten calidesa a l'espai.\nEls residents podran gaudir de les excel·lents instal·lacions comunitàries, que inclouen gimnàs, solàrium, piscina infinita, bar a la piscina, oficina, espai de coworking, sala de jocs, cinema, llar d'infants i spa.\nAquesta impressionant habitatge davant del mar ofereix una qualitat de vida inigualable a Màlaga.\nMàlaga és una ciutat en constant evolució, amb una vibrant escena artística i cultural que ofereix més de 36 museus i galeries, sense oblidar la bonica costa que atrau visitants durant tot l'any. La promoció té una ubicació privilegiada, a primera línia de platja a la costa oest de Màlaga, amb vistes a la Mediterrània i al costat de passeig marítim d'Antonio Banderas.\nMàlaga compta amb un aeroport internacional a 10 minuts de la ciutat des del qual pot volar a moltes altres ciutats europees, a més d'una estació de tren d'alta velocitat al centre de la cidudad. Així mateix alberga el segon port més gran d'Espanya.\nEn venda, Oficina 350.000 €\noficina de 99m² en venda a Centro / Malagueta, Màlaga


Reus ja té un pla LGTBI+ | Canal Reus TV\nReus ja té un pla LGTBI+\n12:11 - 11 febrer 2019\nÉs el primer de la història a la ciutat. S'ha aprovat al plenari d'aquest dilluns.\nReus ha aprovat aquest dilluns el primer Pla Municipal de Polítiques LGTBI+ de la història de la ciutat. Un document que recull la proposta de polítiques que s’implementaran a la ciutat per combatre les discriminacions per raó d’orientació sexual i d’identitat de gènere, un cop assoleixi l’aprovació definitiva, i dona resposta a la reivindicació històrica del col·lectiu LGTBI+.\nEl Pla constitueix el marc d'actuació que ha de guiar les polítiques municipals en aquest àmbit els propers quatre anys. Amb aquesta eina es planificaran els recursos de què ja disposa l’Ajuntament, com ara el Punt d'Atenció a la Diversitat Sexual i la Taula Tècnica per atendre qualsevol dubte, demanda i/o proposta de l'àmbit d'intervenció de polítiques de diversitat sexual i d’identitat de gènere. Tot plegat per tal de neutralitzar les desigualtats que genera la societat actual i que suscita el sexisme i el cisheteropatriacat, entès com la perpetuació dels rols tradicionals assignats a cadascun dels gèneres i sexes.\nEstratègies i principis orientadors del Pla\nEl Pla Municipal es fa ressò dels principis i estratègies que marca la Llei 11/2014, del 10 d'octubre, per a garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a eradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia. Aquesta llei recull a l'article 6 l'actuació dels poder públics amb relació a les persones LGBTI +, i que tenen a veure amb els objectius següents:\nProtegir la integritat, la dignitat i la llibertat de totes les persones, d'acord amb els drets fonamentals i els drets humans universals; Dotar d'un caràcter integral i transversal les mesures que adoptin en aquest àmbit; Garantir el respecte de la pluralitat d'identitats per orientació afectiva i sexual; Vetllar per la sensibilització en aquest àmbit, per la prevenció i la detecció de la discriminació, per l'atenció a les persones que en pateixin, per la recuperació d'aquestes persones i per garantir de llur dret a la reparació; Emparar la participació, la no-invisibilització i la representació de les persones LGBTI+ i també llur realitat i necessitats específiques, tant en l'àmbit públic com en el privat; Atendre la diversitat de situacions de discriminació en què es poden trobar les persones LGBTI+ tenint en compte les interaccions de l'homosexualitat, la bisexualitat, la transidentitat i la intersexualitat amb qualsevol altra circumstància personal o social que pugui ser causa de discriminació.


Les actituds lingüístiques constitueixen un element clau tant per a l’aprenentatge de les llengües com per al seu ús. Sense una actitud lingüística positiva, ni l’un ni l’altre no funcionen amb normalitat. D’altra banda, no totes les actituds són possibles en totes les circumstàncies sociohistòriques. Les comunitats lingüístiques que compten amb totes les eines necessàries per al normal desplegament social de la llengua pròpia no generen actituds lingüístiques negatives: hi domina la lleialtat lingüística. Aquesta actitud, emperò, pot convertir-se en xovinisme quan els parlants consideren la seua llengua com a superior a les altres, com a més adequada per a determinades funcions o com a més apta per a la cultura i la ciència. I pot esdevenir menysvaloració i fins i tot autoodi si els parlants consideren que la seua llengua no resulta prou vàlida per a determinats usos i funcions.\nNormalment, i ens referim a normalitat com a sinònim de freqüència estadística, les llengües d’abast mitjà amb un ús normalitzat dins el seu àmbit territorial generen actituds de lleialtat lingüística, mentre que les llengües de gran abast solen comptar amb actituds de xovinisme entre els seus parlants (depenent també de les seues actituds polítiques i de la seua cosmovisió, com no pot ser d’altra manera) i a les comunitats amb llengües minoritzades o minoritàries hi solen aparèixer actituds de manca d’autoestima lingüística. Canvis sociopolítics en l’estatus de la llengua generen canvis d’actitud entre els parlants de les llengües que s’hi veuen sotmeses.\nLa llengua catalana és probablement la llengua més trossejada dins el territori de la Unió Europea, amb graus diversos de minorització lingüística i amb grans diferències d’estatus sociopolític. Així, és l’única llengua oficial d’un petit estat pirinenc -Andorra- i per aquest motiu pot ser usada a l’Assemblea general de l’ONU. Però no té cap tipus de reconeixement oficial ni a l’Aragó ni a Múrcia. Té reconeixement només municipal a la Catalunya nord i a l’Alguer. I compta amb tres lleis de normalització lingüística, derivades de la seua oficialitat, a les Illes Balears, Catalunya i el País Valencià.\nA les Illes Balears, com arreu, la minorització només es pot revertir amb un canvi de normes d’ús lingüístic, que acabi amb els vicis generats per abusos del passat, i per manca de perícia i de vegades també desídia del present. Deixar de suposar que qui no s’adreça a un en català és que no en sap, que qui no en parla no l’entén o que qui no fa pinta d’europeu caucàsic no comparteix la nostra llengua resulta clau per millorar-ne l’ús social.\nCatalà Opinió dossier


Almeria - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Al-Mariyya)\nPer a altres significats, vegeu «Almeria (desambiguació)».\nBandera d'Almeria Escut d'Almeria\nSiege of Almería (en)\nRamón Fernández-Pacheco Monterreal (28 novembre 2015)\n950 i 850\nAlmeria (en castellà i oficialment Almería, de l'àrab andalusí المرية al-Mariyya) és una ciutat capital d'una província homònima d'Andalusia. Està situada entre Granada i Murcia. Està envoltada per la serra de Gádor a l'oest, al nord per la Serra Alhamilla, a l'est per una plana que culmina en la serra del Cap de Gata, ael Parc Natural de Cap de Gata-Níjar (una de les cantonades de la península Ibèrica) i al sud s'obre a una ampla badia. La ciutat, situada en el sud-est d'Espanya, a la vora del Mar Mediterrani, està vorejada pel riu Andarax.\n2 Almeriencs il·lustres\nArticle principal: Emirat d'Almeria\nAl turó de l'Alcazaba es creu que hi va haver els primers assentaments humans doncs s'hi han trobat restes que remunten al paleolític i són més abundants en arribar al neolític. També hi ha evidencia de contactes amb els fenicis. Es creu que ja sota els íbers hi va haver un petit poble de pescadors dependent de la ciutat d'Urke, més a l'interior, anomenada Urci pels romans (segons esmenten Plini el Vell, Pomponi Mela i Claudi Ptolemeu) que la van ocupar en la campanya d'Escipio contra els cartaginesos al final del segle III; el lloc hauria estat anomenat Portus Magnus i hauria estat important durant la república i l'imperi; s'hi han trobat restes per la fabricació del garum, eines de pesca i àmfores a la façana marítima de la ciutat i la platja de Torregarcía. Vàndals i visigots van poblar en certs moments l'Alcazaba que fou ocupada també pels romans d'Orient a la meitat del segle VI i fins vers a una data que podria ser vers 600-610 i com a màxim el 621; van deixar com a prova de la seva presència l'excavació d'un pou.\nA partir de la conquesta musulmana de la zona el 713, Almeria es va poblar per iemenites a partir del 715, portant el nom de Mariyyat Badjana perquè era el port de Petxina (Badjdjana), l'antiga Urci romana. Els iemenites van habitar una extensa zona fins a Guadix (Wadi Ash) segurament també amb algun establiment berber entremig. De la kura de Badjdjana depenien al-Mariyya, Berja (Bardja), Dalías (Dalaya), Adra (Adhra), Vera (Bayra), Vélez-Rubio (Balish), Belicena (Balisana), Purchena (Barshana), Senés (Shanish), Andarax (Andarash) i altres llocs. Mariyya (no Màriyya) es creu que vol dir "Vigia"\nLa ciutat com a tal va néixer el 955 per orde d'Abd al-Rahman III al-Nasir, i servia de port de comunicació amb els ports d'Algèria i Alexandria, sent centre de les drassanes de l'estat i arsenal de la flota, que aviat va absorbir a la població de l'antiga Petxina, uns quilòmetres a l'interior. L'emir local Khayran as-Siqlabí va fer engrandir una fortalesa anomenada després Kalat Khayran, i també va fer construir la muralla entre el mont Laban, al nord, i la mar; llavors (primera meitat del segle XI) tenia una població de 27.000 habitants. Després de la mort de Khayran as-Siqlabí (1016-1028) el va succeir un oficial eslau de nom Abu-l-Qàssim Zuhayr, governador de Múrcia, vencent l'oposició d'un altre oficial eslau de nom Musallam a Oriola. El nou emir va cedir Xativa al rei Abd al-Aziz ibn Abi Amir (ibn Sanxuelo ibn Almansor) de València i va governar a la resta que incloïa a més d'Almería, Oriola i Múrcia, les comarques d'Alzira, Lorca, Alacant, Albacete, Chinchilla i Jaén. Va arribar a exercir influència a Còrdova el 1034. Però a Múrcia es van rebel·lar els Banu Tahir, i a Lorca el Banu Labbun eren quasi independents. Va reconèixer com a sobirans als hammúdides i es va negar a sotmetre's al fals califa Hixem II proclamat pels abbàdides sevillans. Va morir el 1037/1038 en lluita contra els granadins del rei Badis ibn Habús, que donava suport al partit berber, a la batalla d'al-Bunt.\nBreument Granada va dominar Almeria però els almeriencs es van sotmetre (setembre del 1038) al rei de València Abd al-Aziz ibn Abi Amir. Aquest va nomenar governador d'Almeria al seu fill Abd Allah ibn Abd al-Aziz però aquest va morir al cap de poc i llavors va nomenar a 'Almèria a Abu-l-Àhwas Man ibn Sumàdih, d'il·lustre llinatge doncs pertanyia a la família dels tugibites establerta a la zona de l'Ebre al segle VIII, que estava casat amb una germana del rei. Vers febrer o març del 1042 es va revoltar i es va declarar independent seguint el seu exemple del governador Abu-Bakr Àhmad ibn Tàhir de Múrcia. Almeria va continuar amb la prosperitat que ja havia gaudit amb Khayran i Zuhayr, i que es va allargar tot el segle i al següent.\nDinar almoravid d'Alí ibn Yússuf. Almeria, segle XII.\nAbu-l-Àhwas va morir el 1051/1052 i el va succeir el seu fill Muhàmmad ibn Man ibn Sumadih al-Mútassim. Va tenir conflictes menors amb els emirats veïns de Granada, Dénia i València, i va perdre alguns territoris; el 1088 van desembarcar els almoràvits a l'Àndalus i al-Mútassim va morir a Almeria el dijous 15 de maig de 1091. El seu fill Abu Muhàmmad Abd Al·lah (o Ubayd Al·lah) ibn Muhammad ibn Man ibn Muhàmmad ibn Sumàdih Izz al-Dawla o Izzat al-Dawla el va succeir però va deixar Almeria als almoràvits i se'n va anar a Bugia. Almeria va continuar amb la seva prosperitat marcada per la fabricació de teixits i brocats (dibadj) d'alta qualitat; entre les teles i brocats més importants estaven els teixits d'or (washy), el siglató, el baldequí i tota mena de sedes de qualitat superior i altres teixits de preu alt. Prop de 1000 persones es dedicaven a la fabricació d'aquestos teixits i un nombre semblant a altres de menys qualitat; hi havia també des drassanes, les fàbriques de munició i eines de coure i ferro, i tota la vall de le l'Andarax i l'Almanzora era fèrtil amb oliveres, fruiters, plataners i canya de sucre, i a la vora hi havia marbre (a Macael a la serra de Filabres) i mines d'or i plata i es diu que fins i tot de pedres precioses.\nEl 1147 fou objecte de la Croada d'al-Mariyya que va portar a la primera ocupació de la ciutat per Alfons VII de Castella. La vila fou recuperada pels almohades el 1157 però l'antiga prosperitat ja no va parar d'anar a la baixa; alguns barris es van arruïnar i molts notables van emigrar a l'Àfrica del nord. La revolta contra els almohades a la ciutat, vers 1228 o 1229, dirigida per Muhammad ibn Yahya al-Ramimi (o Rumaymi) que va reconèixer a Ibn Hud, que va morir assassinat a Almeria, seguint lluites civils, li va donar el cop de gràcia. El maig/juny de 1238 fou incorporada pels nassírides de Granada. L'agost de 1309 fou assetjada pels catalans de Jaume el Just. Refugi d'al-Zaghal, oncle i adversari de Boabdil, la ciutat fou entregada als reis Catòlics el 22 de desembre de 1489.\nVa patir terratrèmols greus el 1497 i el 1522, i el 1567 fou atacada pels moriscos revoltats.\nA la guerra del Francès fou ocupada pel general Nicolas Godinot el 15 de març de 1810. Els guerrillers Mena, Villalobos i Aróstegui van organitzar la resistència a la regió. El 1812 els francesos, derrotats a la batalla dels Arapiles, es van retirar. El 1824 un grup de soldats liberals que venia de Gibraltar vestits amb casaques vermelles, va proclamar la constitució però foren derrotats i 22 afusellats en l'anomenada "matança dels Coloraos" (encara tenen un monument a la plaça de la Constitució). El 1833 es va crear la província d'Almeria i la ciutat fou declarada la capital. La ciutat fou bombardejada durant el conflicte amb el Cantó de Cartagena de 1873.\nEn la guerra civil de 1936-1939 va restar lleial al govern i fou bombardejada pels alemanys (vaixell "Admiral Scheer") el 29 de maig de 1937, en represàlia per l'incident del Deutschland; en trenta minuts seguits i 10 períodes de 2 minuts cadascun, van morir 31 persones i es van damnar diversos edificis entre els quals la catedral. Fou la darrera capital andalusa en ser ocupada pels rebels. Amb el restabliment de la democràcia els PSOE i el PP s'han repartit el poder.\nEvolució demogràfica d'Almeria (1900-2005)\nCategoria principal: Persones d'Almeria\nDavid Bisbal: cantant.\nAntonio de Torres Jurado: (1817-1892): constructor de guitarres (lutier).\nJavier Verdejo: Militant de la Jove Guàrdia Roja\n↑ «Almeria». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Almeria\nAlmería - Sistema d'Información Multiterritorial d'Andalusia\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Almeria&oldid=24305706»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 jul 2020 a les 07:34.


Forum 2004 - Documents: La diversitat cultural. Migracions i moviment associatiu juvenil\nContinguts > Festival Mundial de la Joventut > La diversitat cultural. Migracions i moviment associatiu juvenil\nLa diversitat cultural. Migracions i moviment associatiu juvenil\nEl primer dia del programa central del Festival Mundial de la Joventut, dedicat a la diversitat cultural, ha constat de dues sessions. Al matí, ha tingut lloc la sessió Els efectes de la mobilitat i la protecció de les persones migrants, moderada per l'Asian Studies Association (ASA), i, a la tarda, El moviment associatiu juvenil en l'educació per a la interculturalitat i el respecte, moderada pel Pacific Youth Council (PYC).\nSessió 1. Els efectes de la mobilitat i la protecció de les persones migrants Vivim en èpoques de gran mobilitat. Tot i els molts tancaments de fronteres i les males condicions de vida de la majoria dels immigrants, la gent continua canviant de país a la recerca d'una millora de les seves condicions de vida. Aquests afanys de prosperar fan dels moviments migratoris un fet actual totalment inevitable avui dia. Es calcula que l’any 1960 hi havia 66 milions d’immigrants; ara n’hi ha 175. Assumint això, el gran repte és gestionar aquests moviments amb l’objectiu que no es converteixin en l’arrel d’una desigualtat encara més gran en el futur.\nArunhaba Gosh, assessor de l'Oficina de l'Informe de Desenvolupament Humà del Programa de Nacions Unides pel Desenvolupament, ha comentat que «la principal fita ha de ser convertir l’immigrant en ciutadà». Segons Gosh, el deure de tot país acollidor és preocupar-se per les condicions de vida dels immigrants de la mateixa manera que de les dels nadius. No obstant això, ja des del segle XI trobem textos on s’observa el menyspreu pels estrangers i, malauradament, es pot afirmar que, salvant les distàncies, aquesta tendència no ha canviat gaire fins a l’actualitat. «Avui dia, el país d’acollida és qui fixa les normes que marquen les manifestacions culturals de l’immigrant (com, per exemple, el fet de portar o no portar vel a les escoles), o el que és el mateix: fixa com viuran els immigrants.» Això, segon el parer de Gosh, només ens porta a dos extrems: o bé l’immigrant assimila la cultura nativa, o bé se'n diferencia radicalment, i llavors és quan creix el risc de crear guetos, que són sempre l’embrió d’una situació conflictiva. Com que els immigrants arriben a societats on les normes culturals ja estan marcades i els són desconegudes, no troben la llibertat suficient per exercir el dret a triar la seva identitat. I aquí rau tot el problema. «Sempre hem de poder triar qui som. Quan aquesta tria està limitada, és que no som lliures del tot.» Avui, 988 milions de persones pateixen encara aquesta manca de llibertat.\nPhyllis Holmen és advocada i responsable d'un projecte que procura assistència jurídica als nens sense recursos. El treball de Holmen consisteix a intentar equiparar els drets dels ciutadans amb els dels nens orfes o fills d’immigrants a l’Estat de Geòrgia. «La política del Govern pel que fa a la immigració ha anat evolucionant de manera restrictiva.» Cosa que, segons Holmen, «no deixa de ser irònica, ja que els Estats Units han estat històricament un país d’immigrants». Citant Robert Kennedy, Holmen defensa que tothom hi posi el seu granet de sorra: «Cada vegada que un ser humà lluita contra la injustícia, envia una petita esperança que pot ajudar a derruir els murs de l’opressió».\nTomás Giménez, representant del Fons de Població de l'ONU, defineix la joventut «com un pont entre les cultures» i apel·la a l’esperit obert i innovador dels joves. Mai havíem tingut una població menor de 25 anys tan gran com ara (la meitat de la població mundial), ni amb tant potencial. Aquest fet s’ha de sumar a un altre de rellevància semblant: fins ara mai hi havia hagut tants immigrants, ni aquests havien tingut tanta força econòmica (contribueixen amb 88.000 milions de dòlars a l’economia global, més de la meitat de l’ajuda que reben els seus països d’origen). Juntes, totes dues dades conviden a l’esperança. Ha de ser aquesta generació la que canviï les coses, «la que entengui que els immigrants no vénen a un país a destruir-lo, sinó a buscar oportunitats», la que vegi que «la diversitat cultural és un patrimoni de la humanitat» i que no és «necessari escollir entre diversitat cultural i unitat de l’estat». Si no es comprèn això ara, podem posar en perill molts dels 5.000 grups ètnics que habiten el planeta.\nSessió 2. El moviment associatiu juvenil en l’educació per la interculturalitat i el respecte\nA la sessió de tarda, les experiències de la International Palestinian Youth League i del Fòrum de Joves Roma a Europa han estat el plat fort del dia en relatar-nos els seus representants les difícils condicions (presents i futures) en què estan obligats a viure els joves d'aquestes dues comunitats.\nJulian Burger, director de l’Oficina pels Pobles Indígenes de l'ONU, ha assenyalat que el Dia Mundial dels Pobles Indígenes se celebra el 9 d'agost perquè va ser aquest dia quan aquests pobles es van aixecar per primer cop i van recórrer a l'ONU, cansats de demanar sense èxit una mica d’atenció als seus governs. Sol·licitaven que aquest organisme internacional intentés millorar la precària situació en què es trobaven. Però, per aquelles coses de la negociació internacional, tot i que el 1994 es va iniciar el projecte anomenat La dècada dels pobles indígenes, ara com ara encara no s’ha arribat a un acord per establir una declaració que reguli la situació dels pobles indígenes. L’ONU, mentrestant, va engegant projectes com el programa indígena Fellowship, que consisteix a formar joves dels pobles minoritaris amb la intenció que aquests tornin als seus països i puguin posar en pràctica el que han après.\nAdli Daana, president de la International Palestinian Youth League, ha afirmat que «la joventut és qui surt més malparada de tot el conflicte». I no és una casualitat. Daana ha explicat com les forces repressores israelianes carregaven amb tota mena de mesures contra els joves palestins. Han tancat totes les universitats, el 80% dels presos polítics són joves, converteixen les escoles en bases militars... A més, és clar, de les cada cop més dures restriccions pel que fa a la simple mobilitat. El panorama és desesperant. Tant, que en una enquesta en què se’ls preguntava què volien ser de grans, «el 74% dels joves va contestar o bé que volia matar israelians o bé que volia morir sacrificant-se pel país en un atemptat». En un país eminentment jove (el 63% de la població és menor de 35 anys), on la desocupació ja supera el 70% de la població activa i les polítiques estan molt allunyades de qualsevol solució, la tasca de les associacions juvenils és més que dura: «és molt difícil donar confiança i esperança». El conflicte fa tant de temps que dura que s'ha convertit en un mal endèmic, i els joves ho saben millor que ningú. La crisi d'identitat és tan gran que la prioritat és «rehabilitar aquesta generació, encara que no sé si serem capaços de fer-ho mentre hi hagi conflicte». I aquest, segons, Daana, «no hi ha esperança que millori en els pròxims 5 anys». La tristament exitosa construcció del mur simbolitza l'estat en què es troba el conflicte: quan el que més es necessita és «construir ponts en lloc de murs», el que fan les autoritats de totes dues bandes és prohibir el diàleg amb l'enemic. «Els joves israelians no es troben just passada la cantonada. Allà hi trobem tancs.»\nAlexandra Raykova, presidenta del Fòrum de Joves Roma a Europa, creu que la manca de perspectives és també el principal problema amb què s'enfronta la joventut del poble romaní. Tot i que fa mil anys que viuen a Europa, els membres de l'ètnia gitana, segons Raykova, «encara som tractats com a estrangers». L'existència del poble romaní sempre ha estat acompanyada per la marginació i els prejudicis, cosa que ha fet perdre l'esperança i l'interès a la majoria de joves per integrar-se en una societat «que sempre els ha rebutjat». A més, això s'ha de sumar al fet que a la comunitat gitana la veu dels joves es té molt poc en compte, i la discriminació encara és més greu en el cas de les dones, que segons Raykova, «si viuen a l'Europa central o oriental no tenen ni la possibilitat d'emancipar-se». No obstant això, Raykova ha admès que la situació ha millorat, ja que «cada any es graduen milers de joves» i, a més, s'està aconseguint una cosa que abans no es tenia: accés a la informació. Aquestes lleus però importants millores han de servir de base a l'esperança i haurien de portar posteriorment a «fer una ampliació de les expectatives, tant pel que fa a l'organització del mateix poble com a la representació davant dels altres pobles europeus».\nRS Conferència sobre la joventut indígena


darorganitzacio – creativitat DARP\nLa comunicació pública\nPublicat el 17 Novembre, 2017 per darorganitzacio\nLa setmana passada l’Escola d’Administració Pública de Catalunya (EAPC) va organitzar una sessió del cicle #eapcOpenLab.\nLa sessió va anar a càrrec de la Nagore de los Rios, experta en Comunicació, Govern i Dades Obertes, ha donat suport a moltíssimes institucions per acompanyar-los en les seves polítiques Open. Sempre tenint com a objectiu el involucrar la ciutadania, als emprenedors, a empreses, a clients i consumidors, als periodistes ia la societat civil i la resta d’organitzacions.\nLa seva experiència en fundar la primera plataforma de Govern Obert de parla hispana (Irekia), la seva trajectòria com a consultora sènior del World Bank, el seu recorregut com a emprenedora i el seu passat com a periodista l’han dotat d’eines, metodologies i coneixements que ara els aplica ajudant a altres a aconseguir els seus objectius per comunicar d’una forma oberta i diferent.\nEn la seva presentació ens va mostrar el conte de la caputxeta vermella amb il·lustracions d’infografies sobre els personatges i els objectes que apareixen al conte.\nSón poc més de 4 minuts de models infogràfics per comunicar.


Butlletí 93 – Objectiu: independència | Gràcia per la independència ANC\nButlletí núm. 93 (19-07-2019)\nDiada 2019 - Objectiu independència\nAquest 11 de Setembre, encetem un nou cicle polític, i per això és tan important que tornem a omplir els carrers. Des de la diversitat, ens cal teixir una unitat estratègica que ens permeti portar a terme la independència. I això només serà possible si societat civil mobilitzada, Govern i Parlament caminem junts, si aquest 11 de Setembre tornem a ser-ne molts i omplim de nou els carrers.\nEls nostres trams\nEnguany, la territorial de Gràcia ens encarreguem solament de 2 trams… però quins trams!\nEl tram 3 i el tram 4, tota l’avinguda Maria Cristina!!\nDoncs ja ho sabeu: inscriviu-vos al web diada.assemblea.cat, als trams 3 o 4.\nD’aquí poc us enviarem un correu demanant-vos que us apunteu com a voluntaris. És un dia cansat, de molta calor i molta feina, però que compensa. I de sobres! Si no ho heu fet mai, us recomanem que ho proveu. És una experiència inoblidable. Els que ja ho heu fet ja ho sabeu, segur que repetireu.\nEns preparem per la Festa Major\nAquests dies ja estem en plena efervescència de preparació de la Festa Major de Gràcia.\nDimarts, 20 d’agost, al vespre, a Joanic\nAquest any, com cada any, l’ANC de Gràcia organitzem activitats per la Festa Major a la plaça Joanic.\nUna comissió de voluntaris està organitzant els actes que farem i que inclouran la tradicional xerrada a la fresca, que aquest any serà centrada en el tema Construïm República. Eines estratègiques, un sopar groc per recollir fons pels represaliats i les seves famílies. L’ANC treballa per la independència, però no ens oblidem dels presos, exiliats i imputats diversos per la repressió de l’estat espanyol. I acabarem amb un concert, perquè malgrat la situació d’incertesa hem de tirar endavant, i la música ens ajudarà a relaxar-nos i disfrutar del moment.\nPer a les activitats de la Festa Major, portalada a part, també us farem arribar en breu una crida al voluntariat. Els actes del dia 20 a Joanic requereixen força voluntaris, als quals cal sumar la gran quantitat de torns de parada per vendre samarretes de l’11S.\nVine a decorar la portalada de la Festa Major!\nL’any passat vam guanyar el 10è premi de portalades de la Festa Major de Gràcia! Enguany volem avançar posicions i per això és imprescindible que col·laboris amb nosaltres, un grup de voluntaris ja hi està preparant, t’hi sumes?\nSi et passes pel local els dimarts i els dijous, de 18 a 20 h, hi trobaràs gent treballant en la portalada d’aquest any, que es titularà “Capgirem-ho tot!“.\nDilluns, 8 de juliol a la plaça de la Vila – Ja ho sé que la majoria dels que esteu llegint aquesta crònica sou d’aquells que sempre us heu implicat en entitats, institucions, colles i corals i altres associacions … Fins i tot segur que molts heu estat secretaris, tresoreres, presidentes o heu portat una vocalia que us ha donat molta feina. Ja ho tenim, això, les catalanes, d’implicar-nos un cop darrere l’altre en alguna o altra tasca, sigui del caire que sigui, per millorar la nostra societat.\nEls que organitzen cada dilluns les activitats a la plaça de la Vila de Gràcia per donar suport a les preses, presos, exiliats i exiliades són d’aquesta mena de gent: implicats fins al moll de l’os en una i altra associació i, ara, a més els dilluns a la plaça. Tots els que s’hi han implicat, ara, abans i els que vindran, tenen la mateixa força i coratge. A ells, i als que vindran, el nostre agraïment. Perquè no cal que us expliqui la feinada –i alhora la satisfacció- que representa aquest compromís setmanal. Els missatges de Whatsaap no paren, perquè cal buscar persones i grups que actuïn, fa falta contactar-los, coordinar-los i fer-ne l’escaleta… Cal saber qui presentarà l’acte, què es dirà, qui continuarà, què farà i quant de temps hi esmerçarà, si es repartiran lletres de cançons o altres estampetes, qui tancarà l’acte, què hi dirà, de què s’informarà, etc., etc. Ja em cansa només dir-ho. Per cert: he comptat quants Whatsaaps s’han enviat per organitzar un d’aquests dilluns: cinquanta-vuit, 58 missatges per organitzar el dilluns 8 de juliol!\nPel dilluns 8, la logística era un pèl més complexa perquè per si plovia també s’havia de portar una carpa i baixar bosses de plàstic. Els que van anar a buscar el carro amb tot allò necessari van quedar al local corresponent a les 19:15h. Van agafar el carro, que ja ho té tot minuciosament incorporat, organitzat, encastat i “matxembrat” i cap a la plaça. Ho tenien tot tan controlat que aquell cop van sortir a les 19:15 en punt, en dono fe. El carro ara no pesa molt, però és que fa baixada, Verdi avall.\nDiu que acostumen a arribar cada cop més d’hora a plaça. I la tasca continua: ja saben que es trobaran la primera gent enllaçada com pertoca i començaran a transformar l’espai talment com si d’un ritual escrupolosament ordenat es tractés. Desfer el carro, muntar els altaveus, el micro, l’estelada del micro davant el faristol, xerradeta per aquí i enraonadeta per allà, presa de corrent, mural al terra amb els referents simbòlics dels presos –que segons és estiu o es fa de nit canvia-, el repartiment dels cartells que hem de sostenir amb les fotos dels nostres presos i exiliats que tant ens interpel·len en la lluita diària i continuada sense fi fins a la victòria, el repartiment de cançoners, i entremig de tot plegat les darreres indicacions del grup organitzador perquè tot estigui controlat.\nI vam començar amb els cinc minuts de silenci …\nI no sé què va passar que el clima que es va crear va ser màgic i especial i tot va fluir i totes les intervencions van aconseguir allò que volem aconseguir: recordar-nos de les persones que, sense por i amb valentia, varen portar el seu compromís amb nosaltres fins a la fi, i donar-los i transmetre’ls el coratge que puguem per continuar, així com i fer-los palès que no estan sols, que tenen tot el poble català darrera seu.\nAquest cop vam tenir, a banda de la presentació que va estar d’allò més encertada i molt ben llegida, l’actuació de la coral República del Sol, que em va semblar fantàstica. Les paraules de la mare de l’Anna Gabriel ens van arribar al cor i vaig veure llàgrimes. Us ben asseguro que sempre he pensat que hauríem de denunciar aquest estat repressor per violència psicològica, perquè aquest estat de coses fa patir als presos i exiliats, famílies i amics, i a tot el poble, sense motiu ni raó, i d’això se’n diu tortura psicològica, i hauria de ser denunciable.\nVam seguir amb un poema de Bertolt Brecht magníficament llegit que ens va permetre constatar que serem vencedors, perquè ve a dir que totes les coses muten, i que si continuem lluitant, els opressors seran vençuts.\nFinalment, la cloenda i Els Segadors: no sé si us passa igual que a mi, però necessito cantar Els Segadors de tant en tant, amb força, amb fermesa, amb convenciment, perquè si el canto així em dona més força, més fermesa i més convenciment i em diu que no defalliré, que continuaré, i que diguin el que diguin, sóc i seré una ciutadana de la República Catalana.\nEl primer dia de juliol\nDilluns, 1 de juliol a la plaça de la Vila – 88 dilluns des d’aquell dilluns 16 d’octubre de 2017 en què Jordi Sànchez i Jordi Cuixart van ser empresonats. És a dir, després de 616 dies de segrest, una nova trobada a la Plaça de la Vila per demanar l’alliberament dels presos i preses polítiques, el retorn dels exiliats i la fi de la repressió jurídica i policial contra patriotes catalans.\nEn aquesta ocasió, unes 450 persones (les que faltaven eren camí d’Estrasburg) vam escoltar els arguments de Marta Torrecillas, una represaliada, i del Xavier Monge, un advocat de la munió de professionals de l’organització Alerta Solidària que defensen als perseguits polítics. Els missatges de la Marta i del Xavier van coincidir essencialment en dos conceptes: no es pot defallir en la defensa dels drets humans, polítics i judicials, i és imprescindible mantenir la solidaritat amb els represaliats i represaliades. I també que cal portar aquests dos clams al carrer o on sigui, quan sigui i de la manera que sigui.\nMarta Torrecilla continua sent víctima de la guerra bruta que els mecanismes de l’Estat, dels seus sicaris i de la caverna mediàtica espanyola té engegada contra el moviment independentista. Malgrat haver estat objecte d’assetjament, escarni, mentides i amenaces de tota mena (més de 7.000 Whatsapps), de patir insomni, estrès i tensions, la Marta no ha deixat de lluitar (de moment ja han estat identificades quatre persones, entre les quals un agent de la Guardia Civil, dels centenars o milers que van participar en la campanya de linxament).\n“No em dona la gana d’aclucar el cap”, va dir la Marta, que des de la tardor de 2017 ha estat present a carrers, places i participat en actes populars, i assegura que no deixarà de fer-ho. Per una banda, “no ens conformarem amb falses promeses ja que no podem oblidar ni perdonar el que ens van fer l’1-O”, i per l’altra, “això no va de Marta, el meu problema és el problema de tots i de totes; si toquen a una ens toquen a totes”. I té molt clar que només lluitant cadascú en el seu espai sense defallir i sense oblidar la situació dels represaliats, farem possible que la República sigui una realitat.\nEn aquests moments Alerta Solidària exerceix la defensa d’unes 200 persones encausades per participar en concentracions, protestes, manifestacions i actes diversos en defensa de l’independentisme des de l’octubre de 2017. A sis persones se’ls hi demana quatre anys i mig de presó i a 12 dos anys i mig.\nL’advocat Xavier Monge va deixar ben palès que, de fet, la repressió de l’Estat contra la dissidència política no es va acabar amb la transició, sinó que s’ha accentuat al llarg de l’última dècada. És un sarcasme que puguin ser jutjades persones que es van oposar a la manifestació organitzada pel partit feixista Vox o contra la convocada pel sindicat en Justapol a les vespres de l’1-O de l’any passat per homenatjar als companys de l’operació Copérnico que van atonyinar a ciutadans el dia del referèndum.\nMonge va posar èmfasi en el fet de que la lluita per la República, l’autodeterminació, per la llibertat i pels drets de manifestació i reunió ha de seguir dempeus per evitar que la repressió aconsegueixi els seus objectius, ara engrescada per l’efecte psicològic del 155. “Si ens desviem dels nostres objectius, la repressió guanya, i això és el pitjor que ens pot passar”, va etzibar. Xavier, com la Marta, també té clar que és imprescindible mantenir-nos ferms en la solidaritat amb tots aquells i aquelles que estan patint la repressió, i cal reflexionar en el fet de que algun dia potser ens pugui tocar a qualsevol de nosaltres. “Hem de tenir present que no passaran i de que no pararem fins que guanyem”, va concloure. Entre d’altres coses, l’advocat va denunciar la participació d’agents dels Mossos amb policies estatals en les actuacions contra persones que protestaven pels trasllats dels presos polítics.\nLa tercera peça destacada de la trobada va consistir en la lectura per part de l’actriu Maria Jesús Lleonard i de l’actor Enric Majó del Manifest signat per 32.000 persones en defensa dels nostres drets i dels drets dels eurodiputats, Carles Puigdemont, Oriol Junqueras i Toni Comín. Aquest mateix document, impulsat per Pugem i Omplim Estrasburg es va llegir a l’acte celebrat a Estrasburg davant les 10.000 persones desplaçades el dia 2 en ocasió de la composició del Parlament Europeu.\nEl manifest denuncia que 1.700.000 ciutadans catalans s’han quedat sense representació al PE a instàncies d’Espanya; que l’Estat espanyol trasllada a la Unió Europea la solució repressiva a la demanda pacífica, cívica i democràtica dels catalans; que Espanya menysprea les conclusions de l’informe de l’ONU que reclama l’alliberament dels presos polítics, i que la vulneració dels drets polítics de Puigdemont, Junqueras i Comín vulnera també els dels 2,3 milions de ciutadans que els van votar.\nEl document reivindica els drets dels electors catalans i els dels diputats elegits per a que defensin el dret de l’autodeterminació de Catalunya. I, en conseqüència de tot això, el manifest demana al PE que s’oposi a la pretensió de l’Estat espanyol d’impedir que els tres candidats elegits exerceixin el seu mandat; a les institucions europees que assumeixin la iniciativa de promoure i mediar en el diàleg entre Catalunya i Espanya, i al conjunt dels ciutadans europeus que recolzi la lluita cívica dels catalans.\nDues urnes al centre de la plaça convidaven als presents a depositar suggeriments i propostes sobre el que s’haurà de fer quan es dicti la sentència. Quina resposta reclamarem al Govern?, Què demanarem als partits?, Què n’esperarem de l’ANC, Òmnium i dels CDRs?, Què estem disposats a fer cadascú/una de nosaltres?, Què vol dir “ho tornarem a fer”? El repte de la campanya és majúscul i més que mai son necessaris els compromisos. Per donar resposta es van repartir unes octavetes de color groc per omplir-les amb els missatges que es creguin convenients. I aviat es faran públics els clams dels ciutadans. La Carme, La Dolors, l’Oriol, el Joaquim, el Josep i els dos Jordis esperen respostes.\nI, com cada, dilluns, el toc de la campana, el silenci, el Cant dels ocells, el No, no, no ens mourem d’aquí, amb l’impagable col·laboració musical, i el calendari d’activitats previstes per a la setmana.\nSant Joan a la plaça de la Vila\nDilluns, 24 de juny a la plaça de la Vila – El dia de Sant Joan cap al tard, més de mig miler de ciutadans ens vam tornar a congregar a la Plaça de la Vila per reclamar la llibertat dels presos polítics, el retorn dels exiliats i el suport als represaliats, convocats pel col·lectiu Gràcia Llibertat. Aquest cop ho vam fer en un hemicicle de públic i cadires encarats cap a l’escenari situat sota el Campanar, expectants per a gaudir de l’espectacle teatral anunciat.\nVam començar puntualment a les 20h, amb cinc minuts de silenci, seguits pel Cant dels Ocells, a càrrec de músics i públic. Tot seguit, en Pere Folguera, en nom dels organitzadors, va fer la presentació de l’acte amb uns comentaris d’actualitat sobre la Festa Nacional del PPCC, els quinze mesos de l’empresonament de la Dolors Bassa i la Carme Forcadell, i les dues urnes de l’1OCT que hi havia a l’escenari. En acabat va fer una breu introducció a l’obra teatral La tigressa, que va presentar com una invitació a “tenir coratge i voluntat per defensar la llibertat i el bé públic” i com una narració “sobre l’abandonament, l’amistat sobrevinguda, i els enemics exteriors i interiors, que semblava feta expressament per a nosaltres”.\nA continuació, l’actor Manel Barceló va fer una breu explicació sobre aquesta obra de Dario Fo, que havia mantingut en el seu repertori durant 25 anys, des de 1983 a 2008. Ens en va explicar la gènesi a partir d’una visita de l’autor a la rodalia de Xangai i de la història de la Llarga Marxa de l’Exèrcit Roig i ens en va presentar els seus tres personatges: la Tigressa, el Soldat de l’Exèrcit Roig, i el cadell de la tigressa, el Tigretó, i va destacar els valors del tigre en la tradició xinesa, com un personatge que no admet mai la derrota, que no abandona mai, que no es lliura mai al desànim. Un missatge d’esperança per a la nostra situació actual.\nL’actuació d’en Manel Barceló fou extraordinària, un prodigi de memòria, de gestos, de sons i de crits, en la interpretació dels tres personatges. No cal dir que en acabar el van acompanyar els aplaudiments llargs i entusiastes dels assistents. Podeu trobar més informació sobre l’obra i l’actor en aquest enllaç.\nDesprés, va intervenir de nou en Pere Folguera, que va tenir un record per als veïns i entitats que, des de la seva diversitat, organitzen les trobades dels dilluns, va destacar el valor de fer coses junts, va apuntar la necessitat de saber com hem de seguir i va presentar el fullet que havien preparat per demanar als assistents idees i propostes sobre Què farem quan surti la sentència.\nTot seguit, un company del CDR va llegir el text del fullet, mentre es repartia entre el públic, i va demanar de dipositar les respostes a les urnes de l’1OCT, en acabar l’acte o en dies successius. Després, la Maria Catà, en nom de l’organització, va fer el parlament de comiat, amb agraïments a l’actor Manel Barceló, al grup teatRe amb R de república, a l’Ajuntament de la Vila, a la geladeria Curuba i als músics de la plaça.\nJa havien tocat les 21h quan vam cloure l’acte amb la interpretació d’Els Segadors, i amb crits de “Visca Catalunya” i d’”Independència”, tot i que per als voluntaris restava encara la tasca de recollir i apilar les cadires de la plaça.\nProgramació de parades a Gràcia per l'estiu\nProtegim L’illa prepara una acció per reinvindicar la memòria artística\nEl final del passat mandat municipal es va acabar amb la urgència del Districte d’aprovar una línia de futur de projectes d’habitatge públic com Kasa de la Muntanya o placeta Manuel Torrente, però aquesta voluntat també va embarrancar en altres espais com l’illa interior d’Astúries amb carrer de l’Àngel, on s’hi volia encabir un bloc d’una manera un tant forçada, cosa que va fer emergir la plataforma veïnal Protegim L’illa. Els veïns organitzats, un cop aturada aquesta iniciativa política que va fracassar amb quatre intents de redisseny, han centrat ara els esforços en un spin-off de la reforma: l’obertura del carrer de l’Àngel cap a Astúries, a l’alçada del número 4, obligava a enderrocar l’antic taller d’orfebreria Vallmitjana, punt de trobada a principi del segle passat d’artistes com Gargallo, Nonell, Picasso o el mateix fill Juli Vallmitjana.\nEncara se saben poques coses de l’acció que es realitzarà per part de Protegim L’illa, però sí que hi haurà una passejada almenys amb quatre aturades: sortida des del número 4 d’Astúries, el taller; segona parada als cines Bosque -antic Teatre del Bosc-, on a la façana hi ha ñes carotes de Gargallo; tercera parada al número 9 de Prat, on va viure Vallmitjana; i quarta, retorn a Astúries.\nLa Directa – 15 de juliol de 2019\nDilluns 22 de juliol: Concentració per la llibertat dels presos polítics. Aquest dilluns: “Què vols fer quan surtin les sentències? Presentació dels resultats“, de la consulta feta als ciutadans de la vila. Lloc i hora: a la plaça de la Vila de Gràcia, a les 20h.\nDivendres 26 de juliol: Caminades pels presos polítics i el retorn del Govern a l’exili.\nDivendres 19 de juliol: Conversa a la fresca “I després del judici, què?”, amb el director de l’Observatori del Sistema Penal i els Drets Humans.\nLloc i hora: Sant Vicenç dels Horts, al carrer Doctor Robert, a les 20h.\nDel 15 al 21 d’agost: Festa Major de Gràcia. Lloc i hora: Vila de Gràcia.\nDivendres 26 de juliol: Despertar de Gràcia. Lloc i hora: Vila de Gràcia.\nFins el 12 de setembre:Inscripcions al concurs de músics joves. de Gràcia. Lloc i hora: Vila de Gràcia.\nEL 115 NO TÉ CAP CARA AMABLE


Detenen un lladre per vestir amb roba robada\nA l'home, que ha quedat en llibertat amb càrrecs, se li imputen dos robatoris i dues faltes\nACN Banyoles Actualitzada el 27/04/2011 17:48\nEls Mossos d'Esquadra han detingut a Banyoles un lladre de 42 anys que es passejava pel carrer amb uns pantalons i una samarreta que ell mateix havia robat en un habitatge de la ciutat.\nEls agents el van poder enxampar després que una dona el sorprengués, la nit anterior, quan intentava esmunyir-se al seu domicili per robar-hi. En el moment de detenir-lo, els agents li van trobar al damunt una cartera i un telèfon mòbil que havia furtat aquell mateix dia. El detingut, a qui s'imputaven dos robatoris -un d'ells, en grau de temptativa- i dues faltes de furt, ja ha passat a disposició judicial. Després de prendre-li declaració, el jutge el va deixar en llibertat amb càrrecs.\nLa detenció de lladre, Ahmed E.H., que viu a Banyoles mateix, va tenir lloc dimarts de la setmana passada al vespre. Els agents el van detenir mentre passejava pel carrer, després d'haver rebut una denúncia d'una veïna perquè un lladre li havia volgut entrar a casa.\nEl dia 18 d'abril a la nit, la dona va sorprendre Ahmed E.H. mentre pujava les escales del seu domicili, amb la intenció d'esmunyir-s'hi per robar-hi. En veure's descobert, l'home va marxar corrents.\nDesprés que la veïna els alertés, els Mossos d'Esquadra van començar a estirar el fil per veure de qui es podria tractar. Els agents van poder identificar el lladre i l'endemà el van detenir per la temptativa de robatori.\nEn el moment de la detenció, Ahmed E.H. duia posats uns pantalons i una samarreta, que coincidien exactament amb unes peces de roba que es van robar de dins un habitatge el 15 d'abril. El lladre va entrar a la casa pel garatge i allà es va emportar diverses bosses amb roba, que els propietaris havien comprat per regalar. Fins i tot, encara estaven embolicades. En total, el valor de les peces oscil·lava entorn dels 400 euros.\nEls Mossos d'Esquadra van recollir més peces de roba i diversos indicis relacionats amb el robatori. A més, Ahmed E.H. també portava al damunt un telèfon mòbil i una cartera negre que hauria sostret el mateix dia de la detenció, el 19 d'abril.\nPer tot això, el lladre va quedar detingut per dos robatoris a interior d'habitatge (un d'ells, en grau de temptativa) i dues faltes de furt. L'home, que té 42 anys i acumula antecedents, ja ha passat a disposició del jutjat en funcions de guàrdia de Girona. Després de prendre-li declaració, el jutge el va deixar en llibertat amb càrrecs.


El pla de mobilitat recomana obrir un nou vial entre els Vilars i l’avinguda Sant Jaume - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl pla de mobilitat recomana obrir un nou vial entre els Vilars i l’avinguda Sant Jaume\nEls redactors del document alerten que el creixement urbanístic futur d’Engordany sobrecarregaria els carrers i proposen aquesta infraestructura que costaria un milió d’euros\n22/02/2020 (16:00 CET)\nLa carretera dels Vilars seria un dels punt d'origen del nou vial.\nEls experts alerten que el futur desenvolupament urbanístic de la zona d’Engordany pot suposar un fort increment del trànsit de vehicles, amb el risc de col·lapse dels carrers. Per això, entenen necessari que es tiri endavant un nou vial que connectaria la carretera dels Vilars amb l’avinguda Sant Jaume i que serviria per donar noves alternatives de circulació al sector. El cost d’aquesta infraestructura ascendiria a un milió d’euros.\nAixí queda reflectit al ‘Pla de Mobilitat Integral de la Vall Central d’Andorra’ al qual ha tingut accés Altaveu. La proposta és una de les mesures incloses en el document per millorar la circulació a les parròquies d’Andorra la Vella i d’Escaldes-Engordany, en el marc de les iniciatives vinculades a la creació de noves infraestructures viàries. Els responsables de l’estudi posen en relleu que en un termini de 20 anys hi haurà uns “creixements urbanístics al sector d’Engordany” molt importants. En concret, podrien arribar a gairebé 59.000 metres quadrats de noves construccions.\nLa previsió apunta a fins a 4.200 desplaçaments al sector, dels quals més de la meitat es farien en vehicles privats. Per tant, s’estima convenient “ampliar l’actual oferta de vials existents per tal de garantir la connectivitat dels futurs creixements, sense afectar els nivells de servei actual dels vials de l’entorn”. I és en aquest marc on es recomana impulsar, a llarg termini l’obertura del vial de Sant Romà-Engordany.\nLa zona podria créixer en vint anys en fins a 59.000 metres quadrats de noves construccions\nDe fet, aquesta infraestructura no és una nova invenció sinó que ja està prevista en el pla urbanístic de la parròquia. La idea seria connectar la carretera dels Vilars per la zona de Sant Romà amb l’avinguda Sant Jaume. Segons s’assegura en el pla, “afavorirà el desenvolupament de la zona i donarà servei al trànsit local actual i al que es generi amb el creixement del sector”.\nDe fet, el document també preveu fins a l’obertura de sis nous eixos viaris que “dotaran de connectivitat l’actual trama de carrers entre l’avinguda Fiter i Rossell i la carretera dels Vilars”. Una actuació que suposarà “la urbanització d’aproximadament 2,7 quilòmetres de nous vials” que acollirien 7.000 vehicles diaris”. Entre ells, la connexió entre Fiter i Rossell i el carrer de les Canals o entre la carretera dels Vilars i Ermengol Serra.\nEl vial també permetria descarregar de trànsit l’avinguda del Pessebre. Es tracta d’una obra que hauria d’impulsar el comú, tot i que també necessitaria col·laboració privada pel desenvolupament dels plans parcials afectats. El cost s’estima en un milió d’euros.


formació professional - FP: FP ORTESIS I PRÒTESIS A DISTÀNCIA\nFP » FP GRAU SUPERIOR A DISTÀNCIA » FP ORTESIS I PRÒTESIS A DISTÀNCIA\nEl curs FP Ortesis I Pròtesis A Distància et prepararà per aconseguir el títol oficial de Formació Professional de Tècnic superior en Ortesis I Pròtesis. Aquest Títol Oficial de FP l’aconseguiràs superant els exàmens de la FP per lliure. Nosaltres et preparem perquè puguis superar aquests exàmens. Amb l’ajut i el suport dels nostres tutors podràs aconseguir-ho. Aquests estudis et capaciten com a tècnic de FP per definir ortesis, pròtesis, ortopròtesis i ajudes tècniques com també organitzar, programar i supervisar la fabricació i l'adaptació al client, assegurant el compliment de les especificacions establertes per la normativa i la prescripció corresponent. El total dels continguts del curs es pot estudiar en 6 ó 9 mesos, dedicant-se de forma parcial a l’estudi. Amb 6 mesos d’estudi i amb el nostre suport podries estar en disposició de presentar-te als exàmens per aconseguir el títol oficial de FP.\nPots inscriure't en el curs CICLE FORMATIU GRAU SUPERIOR ORTESIS I PRÒTESIS A DISTÀNCIA sense cap requisit previ. Si desprès vols obtenir el títol oficial de FP de grau mitjà es necessita complir amb els requisits oficials: tenir el COU o el curs preuniversitari o un títol universitari la Universitat o sér en Tècnic Superior-Tècnic especialista (títol oficial) o haver aprovat el segon curs del batxillerat. També pots accedir al curs si has superat la Prova d'accés a la Universitat per a més de 25 anys. Els estudiants que no compleixin els requisits anteriors hauràn de preparar-se per superar la Prova d'accés a grau superior.\nEls continguts bàsics que s’inclouen a les assignatures del curs FP Ortesis I Pròtesis A Distància són els següents:\nQuan acabis l’estudi del curs FP Grau Superior Ortesis I Pròtesis A Distància aconseguiràs el teu títol oficial de FP. La teva projecció professional amb la titulació de Tècnic superior en Ortesis I Pròtesis estarà relacionada amb el treball en empreses a les que desenvoluparàs activitats com:\nComentaris dels usuaris: Curs FP ORTESIS I PRÒTESIS A DISTÀNCIA\nFP GRAU MITJÀ PROVES LLIURES GRAU MITJÀ FP ELABORACIÓ D'OLIS I SUCS A DISTÀNCIA PROVES LLIURES CUINA I GASTRONOMIA Els 6 millors cursos de Disseny de Videojocs amb Unity Cursos Ebenista: seleccionem els mes buscats de la Web


Conferència: VAUMM ///ONLINE/// | COL·LEGI D'ARQUITECTES DE CATALUNYA\nMalgrat el confinament, l'àrea de Cultura del COAC Tarragona no s'atura!\nEt convidem el dijous 28 de maig de 2020, a la conferència ONLINE a càrrec de l'estudi d'arquitectura donostiarra VAUMM que, des del País Basc, treballa amb una metodologia basada en la investigació, on incorporen especialistes de diferents disciplines, proposant solucions contemporànies per àmbits locals.\nL'arquitecte Íñigo García Odiaga serà qui presenti l'activitat de l'estudi, les seves reflexions i els seus projectes, en una xerrada que es durà a terme a les 19.30h per streaming.\nVAUMM architects, està format pels arquitectes Iñigo García Odiaga, Javier Ubillos Pernaut, Jon Muniategiandikoetxea Markiegi, Marta Alvarez Pastor i Tomás Valenciano Tamayo en què operen des de l'any 2002, sota una estratègia de sumar. Sumar objectius, il·lusions, esforços i experiències. L'estudi ha treballat des de la seva formalització en múltiples escales des d'angles molt diversos, des de projectes d'ordenació del territori amb una visió cultural o teòrica, fins col·laboracions amb artistes com suport tècnic a la materialització constructiva de la intervenció, passant per variades obres d'edificació, noves o de rehabilitació.\nDestaquen entre la seva obra el BASQUE CULINARY CENTER Facultat de Ciències Gastronòmica i Centre de Recerca Alimentària, finalitzat el 2011 a Donostia- Sant Sebastià. Seleccionada als MIES EUROPEAN AWARDS el 2013 i FINALISTA dels PREMIS COAVN 2013.\nEl Frontó, plaça i ajuntament en Araitz, Navarra. Obra premiada entre els 6 Finalistes dels premis Arquia / pròxima 2010 (arquitectes joves d'Espanya).


Transferir diverses Obres a un/a Creador/a – Open Doors\nTransferir diverses Obres a un/a Creador/a\nSi un/a creador/a ha verificat la seva identitat i el seu nom d’usuari/ària de l’Archive of Our Own – AO3 (Un Arxiu Propi) amb el moderador/a de la col·lecció i/o amb Open Doors (Projecte de Portes Obertes) DESPRÉS que les seves obres hagin estat importades (per exemple, se n’assabenta tard), pots transferir-les en massa afegint-les com a coautor/a de totes les seves obres i eliminant després el compte provisional.\nInicia sessió en el compte provisional i selecciona My Works (Les meves obres).\nDes d’aquesta pàgina, fes clic a “Edit Works” (Editar Obres) per a editar obres en massa.\nSelecciona els títols de totes les obres que transferiràs. Els títols són enllaços, així que pots obrir una història en una altra pestanya si no estàs segur/a que sigui la correcta. (Si només canviaràs unes quantes obres, potser serà més eficient buscar-les utilitzant el nom de l’autor/a i editar-les una a una).\nFes clic a “Edit” (Editar).\nA la secció de Preface (Prefaci) d’aquesta pàgina hi ha l’opció d’“Add co-authors?” (Afegir coautors/es?). Escriu el nom de compte del creador/a: hauria d’aparèixer com a opció al menú desplegable (no canviïs res més o se sobreescriurà a la informació original de l’obra).\nFes clic a “Update All Works” (Actualitzar totes les obres) a la part de sota.\nRepeteix els passos de l’1 al 4 però, en lloc d’afegir un coautor/a a la pàgina d’edició, al pas 5 pots eliminar els autors actuals. Marca la casella al costat del nom de compte provisional per eliminar-lo (si fas això obra a obra, fes clic a “Edit” (Editar) a la part de dalt de la pàgina i, llavors, a “Remove Me as Co Author” (Elimina’m com a coautor/a) a la part de dalt de la pàgina següent).\nFes clic a “Update All Works” (Actualitzar totes les obres) a la part de sota i les obres es transferiran correctament.


Llucmajor inverteix prop d'un milió d'euros per convertir la plaça Major de S'Arenal en zona de vianants - Fora Vila\nLlucmajor inverteix prop d’un milió d’euros per convertir la plaça Major de S’Arenal en zona de vianants\nLa baixada de les reserves hídriques fa entrar el Pla de Mallorca en prealerta per sequera\nAmb l’objectiu de fer una zona per a vianants i millorar l’estètica i els serveis de la zona, l’Ajuntament de Llucmajor, invertirà poc més de 987.000 euros a la reforma de la plaça Major de S’Arenal.\nEl projecte, segons han explicat des del departament d’Urbanisme, es podrà treure a licitació el pròxim mes de maig, fet que possibilitarà que les obres comencin dins la tardor d’enguany. El cost total de les obres serà assumit a parts iguals entre el Govern de les Illes Balears, el Consell de Mallorca i el mateix Ajuntament.\n“Aquesta obra és una reivindicació històrica per S’Arenal i suposa una millora no sols en l’àmbit d’infraestructura sinó també en l’àmbit visual i d’ús pels veïnats i visitants”, ha declarat el batle Eric Jareño, que avui ha visitat la zona amb els tècnics municipals per conèixer els detalls del projecte, acompanyat del tinent batle d’Urbanisme, Guillem Roig i la tinent batle delegada de S’Arenal, Noemí Getino.\nL’Ajuntament pretén executar unes obres de remodelació de paviments, que permet alterar al caràcter dels vials, integrant-los com a zona per als vianants, generant un únic espai de plaça. Aquesta nova funció del vial, es complementa amb la remodelació dels serveis de sanejament, proveïment, xarxa de pluvials de nova creació, xarxa subterrània per a enllumenat públic, soterrament de les línies elèctriques que avui dia transcorren en aeri amb suports de fusta. “Pensam que amb la intervenció es recuperarà un espai per les persones, un espai que, amb el temps, es veu degradat”, ha explicat Getino\nEn l’espai de la plaça, que actualment té un paviment amb asfalt i voreres de diferents materials, es demoleix i reconstrueix íntegrament ordenant la secció transversal de manera que es disposi d’una calçada totalment empedrada. Es planteja la substitució de part de l’arbratge existent per noves espècies o espècimens més joves adequats per a l’entorn urbà.\nPel que fa a instal·lacions es renova l’enllumenat públic i se soterren les seves línies, es dota a l’àmbit de l’actuació de xarxa de pluvials, actualment inexistent, que es connecta al col·lector de pluvials que es troba en la confluència dels carrers Berga i Balears. Igualment se substitueixen en les actuals xarxes de proveïment i sanejament que daten dels anys setanta i han superat amb escreix la seva vida útil, per unes noves xarxes i escomeses.


Redacció | dimarts, 4 de febrer del 2014, a les 21.51\nAjornar l'inici de les obres del tram final de la rambla del Poblenou i acostar posicions entre veïns i Ajuntament. Aquests són els principals acords de la reunió que van mantenir dimarts membres de Fem Rambla amb l'alcalde, Xavier Trias, i el regidor, Eduard Freixedes, i altres representants del districte. La plataforma també els va entregar 1.700 signatures de suport al seu procés, amb l'adhesió de més d'una trentena d'entitats del barri i de la Federació d'Associacions de Veïns de Barcelona. ALBERT MALLOL, Fem Rambla "Que les obres no començarien ara i que, com a molt aviat, sempre serien a l'octubre i amb un consens, un debat i un acord amb els veïns. Creiem que l'Ajuntament ha rectificat el que portava dient durant mesos i ha tocat de peus a terra i ha decidit que les coses es faran parlant." El diàleg s'establirà en un grup de treball que coordinarà qualsevol actuació que s'hagi de fer a la rambla.. A més, representants de Fem Rambla també presentaran les conclusions del seu procés participatiu a la darrera de les jornades de debat que l'Ajuntament té en marxa. El col·lectiu veïnal dóna molta importància a què la futura rambla neixi del consens. ALBERT MALLOL, Fem Rambla "Creiem que els veïns han demostrat durant aquests 10 mesos de treball que no volen ser només espectadors del que passa al seu barri, sinó que volen ser protagonistes. Això vol dir que un procés participatiu ha de tenir debat, perquè el que veiem és que al procés que hem durant 10 mesos hi hagut molt de debat. En canvi, al procés que ha dut a terme l'Ajuntament hi ha molt poc." Des que a l'abril de 2013 un grup de veïns van aturar les obres de la rambla, les opinions entre les dues parts estaven molt distanciades. Ara, però, la situació ha donat un gir i Ajuntament i veïnat tornen a treballar conjuntament.\nSegons la plataforma, el consistori ajorna les obres, que es podrien reprendre a l’estiu, i crearà un grup de treball per consensuar qualsevol actuació abans d’executar-la. S’ha acordat ja que la primera sigui en el tram de la rambla entre Taulat i passeig de Calvell. La remodelació, doncs, no finalitzarà al carrer de Fernando Poo, com inicialment estava previst.\nDes de Fem Rambla valoren positivament la trobada amb l’alcalde, Xavier Trias, ja que, diu l’entitat, “l’Ajuntament ha rectificat i ha acceptat tots els punts que plantejàvem”. D’entrada, s’assumeix que el procés engegat per la plataforma és “constructiu i vàlid”, i que el seu document de conclusions serveix “com a base” per a futures intervencions al passeig. El col·lectiu Fem Rambla va entregar a Trias, i a una representació del districte de Sant Martí, 1.700 signatures individuals, l’adhesió de més de 30 entitats del barri i també el suport de la Federació d’Associacions de Veïns de Barcelona (FAVB) i el Consell d’Associacions de Barcelona (CAB) al procés participatiu de remodelació de la rambla del Poblenou. A més, ha recollit les opinions dels veïns sobre aquesta reforma.\nFem Rambla ha demanat a l’Ajuntament que no faci cap pas sense el consens necessari i que garanteixi el compliment d’uns punts que consideren de mínims i, per tant, irrenunciables en la transformació de la rambla del Poblenou. Per exemple, a l’hora d’aplicar-hi una normativa de vetlladors, que finalment es durà a terme “a partir dels criteris del document de conclusions de Fem Rambla i amb la participació activa del Grup de Treball i del Districte de Sant Martí”.\nFem Rambla té previst convocar pròximament una assemblea oberta per informar dels acords a què s’ha arribat i proposar una línia de treball.\n— participació ciutadana — rambla del Poblenou\nL’Assemblea Oberta convocada per ICV-EUiA s’erigeix com l’alternativa a la dreta\nÒmnium vol una participació majoritària en la consulta del 9-N\nL’Ajuntament rebutja la llei de l’avortament amb plantada dels regidors d’Unió\nPicabaralla per la destitució de Truñó al capdavant de la candidatura olímpica


entêté - Informació sobre la marca\nentêté - Informació sobre la marca\nTHE WAY OF WINE SARL\nClasses aceptades: 16,30,33\nMarca entêté a França\nInformació sobre la marca entêté amb el nombre M4034129\nLa marca entêté amb el nombre M4034129 va ser sol·licitada el 22/09/2013. Es tracta d'una marca a França pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca entêté amb el nombre M4034129 va ser sol·licitada per Persona física mitjançant els serveis de THE WAY OF WINE SARL. La marca entêté amb el nombre M4034129 va ser sol·licitada per les classes 16,30,33 segons la Classificació niçarda.\nRenovació de la marca entêté amb el nombre M4034129\nAltres marques sol·licitades a les classes 16,30,33.\nÉs possible conèixer marques similars quant a productes i serveis a identificar es refereix. La marca entêté amb el nombre M4034129 va ser sol·licitada a les classes 16,30,33 pel que si es desitja conèixer més marques sol·licitades en 16,30,33 clicar aquí.\nAltres marques sol·licitades a través del representant THE WAY OF WINE SARL\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de THE WAY OF WINE SARL entre les quals es troba la marca entêté amb el nombre M4034129. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de THE WAY OF WINE SARL clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a França entre les quals es troba la marca entêté. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a França. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a França.\nÉs possible conèixer totes les marques registrades en la classe 16 (paper, cartó, productes d'impremta, material d'enquadernació, fotografies, articles de papereria, articles d'oficina, adhesius (coles) de papereria o per a ús domèstic, material de dibuix, material per a artistes, pinzells, material d'instrucció, material didàctic, fulles, caixes de pintura material escolar, pel·lícules i borses de matèries plàstiques per a embalar i empaquetar, caràcters d'impremta, clixés d'impremta, lacri, talls histològics amb finalitats didàctics, mostres biològiques per a la microscòpia com a material didàctic, Plumines d'or per a escriure, partitures electròniques, targetes de felicitacions musicals, cortapapeles, estotjos, fonguis i dispositius per a contenir o protegir articles de paper, per exemple, carpetes per a documents, les pinces per a bitllets, les fonguis per a talonaris de xecs, pinces per a subjectar papers, fonguis per a passaports, àlbums, certes màquines d'oficina, per exemple, les màquines d'escriure, multicopistes, màquines franquejadores d'oficina, màquines maquinetes, articles de pintura per a artistes, així com per a pintors d'interiors i exteriors, per exemple, salseres per a pintura, cavallets i paletes per a pintors, corrons i safates per a pintura, certs productes d'un sol ús de paper, per exemple, els pitets, mocadors i mantelleres de paper, certs productes de paper o de cartó no classificats en altres classes segons la seva funció o finalitat, per exemple, bosses, sobres i recipients de paper per a empaquetar, estàtues, figuretes i objectes d'art de paper o cartó, tals com les figuretes de paper maché, litografies, quadres o aquarel·les, emmarcats o no, gomes d'esborrar, materials d'embuatat i de farciment de paper o cartó, bosses d'empaquetar que no siguin de matèries tèxtils, classificades segons el material del qual estan fetes, per exemple, bosses d'empaquetar de paper o de matèries plàstiques, fils que no siguin per a ús tèxtil classificats segons el material del qual estan fets, fils per a lligar fils metàl·lics, mantellera de paper, teixits d'enquadernació, pitets de paper, mocadors de butxaca de paper) entre les quals es troba la marca entêté amb el número M4034129. Conèixer les marques registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una marca en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les marques registrades en la classe 30 (cafè, te, cacau, succedanis del cafè, arròs, pastes alimentoses, fideus, tapioca, sagú, farines , preparacions a base de cereals, pa, productes de pastisseria, productes de confiteria, xocolata, gelats cremosos, sorbets, gelats, sucre, mel, xarop de melassa, llevat, pólvores d'enfornar, sal, productes per a assaonar, espècies, herbes en conserva, vinagre, salses, condiments, gelo, Sal per a conservar aliments, barretes de cereals) entre les quals es troba la marca entêté amb el número M4034129. Conèixer les marques registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una marca en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les marques registrades en la classe 33 (begudes alcohòliques excepte cerveses, preparacions alcohòliques per a elaborar begudes., vins, vins generosos, sidra, perada, begudes espirituoses i licors, essències i extractes de fruites sense alcohol per a elaborar begudes) entre les quals es troba la marca entêté amb el número M4034129. Conèixer les marques registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una marca en aquesta mateixa classe.


El festival Summer Pie desvetlla la part local del seu cartell\nLos Valendas, Ombra, Jane Yo i L'Espinale: aquestes són les quatre bandes locals que compartiran cartell amb quatre més d'internacionals encara per desvetllar al Summer Pie, festival que tindrà lloc el 15 i 16 de juny al pati central d'Es Baluard. Des de la vessant més conservadora de la música ...\nEl Solleric inaugura demà l'homenatge a Picasso d'Amondarain\n'El riure de l'espai' de José Ramón Amondarain s'inaugura demà al Casal Solleric, emmarcant-se en el cicle "Memòria històrica i arts visuals" que duen a terme el Casal Solleric i el Museu Es Baluard. L'obra de l'artista donostiarra es basa en l'estil i l'esperit emprats per Pablo Picasso en el seu ...\nLa cultura popular catalana es mostrarà en el Smithsonian Folklife Festival de Washington\n... i d'Alidé Sans, que explicarà la llengua aranesa. També participaran artesans com el mestre forner Ángel Zamora; l'Associació Cultural de Fallaires d'Isil; l'herbolaria Eva Rosich; l'artesana especialista en 'trencadís' Lívia Garreta; l'historiador Josep Maria Contel i el Museu de la Pesca de Catalunya.


Bloc de Joan Rangel: de novembre 2016\nSocialistes i federalistes, més que mai.\nConfesso que hi ha actituds que no deixen de sorprendre’m, però no em rendeixo. Caldrà continuar fent pedagogia, tot i que a vegades crec que la capacitat d’entendre d’alguns està directament relacionada amb la seva voluntat de fer-ho.\nHem dit fins a la sacietat que els socialistes catalans del PSC som federalistes. La nostra afirmació es fonamenta en la visió que tenim de la política, on el pacte i la confiança mútua hi juguen un rol important, i també perquè entenem que és el model polític i territorial que més s’ajusta a la nostra visió d’una Espanya diversa i plural: per viure units en la diversitat.\nAra bé, no confonguem unitat amb uniformitat, cosa que fan constantment els nacionalistes espanyols.\nSi em permeteu, podem fer un símil informàtic: els nacionalistes optarien pel model de la etapa inicial de la mecanització de processos, en la que el “host” central era on residia la intel·ligència i enviava les ordres als perifèrics, que es limitaven a executar les tasques ordenades pel primer.\nEls federalistes tenim com a model la xarxa. En ella la intel·ligència i la capacitat de decisió està distribuïda pels diversos nodes, la qual cosa no impedeix que la cooperació entre tots ells ofereixi un rendiment molt superior al de la suma aritmètica de cadascun d’ells. Ara bé, per a l’èxit del model, cal que hi hagi lleialtat en tots els sentits: la lleialtat federal.\nÉs el que ha mancat sistemàticament en la praxi i la cultura política de les nostres Institucions d’ençà l’aprovació de l’actual Constitució. Tot i que el model portava a la descentralització, la saba que alimentava les decisions polítiques era profundament centralista. Per això, no només cal la reforma de la Constitució, completant-la i adaptant-la a un model federal sense complexos, sinó que, tant o més important, és canviar la cultura política dels diversos actors, perquè l'operació esdevingui un èxit.\nPer aquest motiu, em preocupa enormement la situació actual de conflicte entre el PSC i el PSOE, perquè ambdós partits estan cridats a jugar un rol estratègic en el procés de canvi que considero absolutament necessari. En aquest sentit, la forma en com es resolgui el conflicte tindrà un impacte que pot anar molt més enllà de la simple relació entre ambdues organitzacions.\nQue els socialistes catalans definim Catalunya com a nació –ho hem fet sempre- no només respon a la nostra visió d’una Espanya diversa, sinó també perquè tenim molt clar que a cada nació no li correspon necessàriament un Estat. Per tant, pors en aquest sentit, cap ni una. No tenim res a veure amb els nacionalistes i independentistes catalans. I menys en aquests moments, en ple segle XXI, el de la globalització asimètrica i el domini dels “mercats” sobre la política, en el que la idea i la funcionalitat de l’Estat-nació estan obsolets.\nBen al contrari, ens calen nous instruments supranacionals i supraestatals, ens cal més federalisme per poder abordar polítiques que ens permetin combatre la desigualtat, i garantir la llibertat real i la fraternitat, que son els nostres ideals republicans i també internacionalistes. En definitiva, perquè la política torni a governar l’economia.\nPublicat per Joan Rangel a 16:59 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nAvui he tancat definitivament una carpeta del meu itinerari vital.\nEn ella hi guardo un munt d’experiències, moltes coses apreses, molts amics, alguns enemics, grans alegries i també algunes tristors i moments durs. No en va recull prop de 40 anys viscuts molt intensament.\nEn fer el balanç inevitable en moments com aquest, he de confessar que estic tranquil i, per que negar-ho, satisfet.\nL’escola municipal em va ensenyar que la política són valors, és projecte que valida la ciutadania amb el seu vot i, sobretot, és acció. Amb l’acció transformadora és quan la política agafa tot el seu sentit. Si compleixes amb la paraula donada, la ciutadania t’atorga la confiança. En cas contrari, et castiguen.\nJo vaig tenir l’honor d’obtenir aquesta confiança les 7 vegades que vaig encapçalar la candidatura de les municipals al meu poble. La primera vegada, tot i la meva joventut i la dels meus companys i companyes, devien valorar que almenys les idees les teníem clares. No vàrem decebre i ens varen continuar votant fins que, el 2004 vaig deixar l’ajuntament per assumir la tasca de Delegat del Govern.\nAquells vint-i-cinc anys Caldes es va transformar totalment, orientant el seu futur posant en valor el seu paisatge, el termalisme, la gastronomia i la cultura vora la mar.\nTambé la perllongada presència a la Diputació em va donar l’ocasió de participar activament, i des d’un lloc rellevant, en la seva profunda transformació, que partint d’una Institució decimonònica va esdevenir una administració moderna, capaç de desenvolupar amb èxit el concepte de xarxa de municipis.\nEl canvi d’escala, al passar a la Delegació del Govern a Catalunya, no em va fer oblidar la concepció de la política com la he descrit. En aquest sentit, millorar el funcionament dels serveis que en depenien i posar-los al servei de la ciutadania va continuar guiant les meves decisions.\nFinalment, l’experiència al Congrés dels Diputats, en un altre dels meus inicis en una Institució diferent, em va donar l’ocasió d’entendre com portar a terme la tasca política des del debat i la proposta de l’alternativa en assumptes fonamentals per a la vida de les persones. El bagatge municipalista també hi jugà un paper determinant.\nEn tots aquest llocs he après molt. Un aprenentatge per desenvolupar millor la meva funció pública. També he fet moltes amistats. Moltes d’elles es mantenen en el temps i es mantindran en el futur. Crec que les relacions personals són el més important del que et queda del teu pas pels diversos llocs on has desenvolupat la teva funció pública.\nEn paral·lel, he assumit responsabilitats orgàniques, a l’agrupació local, a la Federació del Maresme i a l’Executiva del Partit. El XIII Congrés ha significat el punt i final de la política viscuda des de la primera línia.\nHa estat un honor aportar el meu granet de sorra al projecte polític del socialisme català i al seu instrument, el PSC.\nSon temps difícils. La crisi està colpejant dur a la majoria de la ciutadania, i la política democràtica no acaba de resoldre els problemes que afecten la gent.\nManca confiança en els partits, no solament pels incompliments, sinó també pels casos de corrupció que empastifen la tasca de tants i tantes que fan honestament la seva feina, sense que els il·luminin els focus mediàtics.\nEn aquest context, no voldria que la meva jubilació política impliqués desentendre’m de la tasca que continuaran fent els meus companys i companyes.\nLa “gent gran”, tot i que sembla que a alguns els fem nosa, no som andròmines, tenim experiència i podem ajudar, ni que sigui només donant la nostra modesta opinió. Però la iniciativa no depèn de nosaltres.\nHa estat un plaer i, a disposar. Salut!\nPublicat per Joan Rangel a 21:36 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nContorsionismos variados - Ahí tienen ustedes a Mariano Rajoy y Cristóbal Montoro, hay que ver cuántas articulaciones han tenido que retorcer para poder aprobar sus anhelados Presupu...\nPresentació al Foment Mataroní. - Presentació del llibre *“La España de las ciudades”*, *Josep M. Martí Font*. *Foment Mataroní, 16 de maig 2018*. 1. Benvinguts i agraït per la vostra ...\nBarcelona no tiene miedo - Fotógrafo: andrea bosch Miles de personas han vuelto hoy a las Ramblas para repudiar los atentados en Catalunya reivindicados por el ISIS, que han causa...


SARDANES EN BLAU: 2019\nPrograma 1051 de diumenge 29 de desembre de 2019\nAvui escoltarem el disc "Mirant al meu voltant. Tible i sardanes" enregistrat per la cobla Marinada per iniciativa d'en Xavier Piñol sota la direcció d'en Marc Timón.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 29.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1050 de dissabte 28 de desembre de 2019\nAvui fem una selecció d'entre tot els correus electrònics que ens envien els nostres oients on podrem escoltar les sardanes proposades.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 28.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1049 de diumenge 22 de desembre de 2019\nAvui podrem escoltar el disc compacte "Complicitats" que va enregistrar la Principal de la Bisbal amb sardanes obligades de trompeta i fiscorn.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 22.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1048 de dissabte 21 de desembre de 2019\nAvui farem un repàs a les notícies de la setmana com la nova Capital de la Sardana 2022 o el guanyador de la beca Jose Maria Bernat.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 21.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1047 de diumenge 15 de desembre de 2019\nAvui podrem escoltar algunes peces del doble disc compacte que enregistrà la cobla Ciutat de Girona del mestre Frederic Sirés.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 15.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1046 de dissabte 14 de desembre de 2019\nAvui entrevistem a Joan Toledano i Joan Sastre de la Coordinadora Sardanista de Vilanova i la Geltrú en motiu del concert Recordant Eduard Toldrà que es celebrarà demà a l'auditori Eduard Toldrà.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 14.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1045 de diumenge 08 de desembre de 2019\nAvui fem un petit homenatge a Josep Joli i Blanch i escoltarem les sardanes del nou disc compacte d'en Ferran Carballido de mans de la cobla Sant Jordi - Ciutat de Barcelona.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 8.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1044 de dissabte 07 de desembre de 2019\nAvui tenim el plaer d'entrevistar a un dels trompetes de la cobla Maricel, en Salva Pérez.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 7.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1043 de diumenge 01 de desembre de 2019\nAvui podreu escoltar una novetat discogràfica de mans de la cobla Ciutat de Girona. Una selecció de peces del disc 50 anys d'aplecs gironins.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 1.12.19 Cap comentari:\nPrograma 1042 de dissabte 30 de novembre de 2019\nAvui farem un repàs a la vida del mestre Josep Capell tot escoltant les seves sardanes de mans de la Principal de la Bisbal.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 30.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1041 de diumenge 24 de novembre de 2019\nAvui podrem escoltar la majoria de les sardanes que va gravar la cobla Sant Jordi - Ciutat de Barcelona d'Enric Ortí l'any 2013.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 24.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1040 de dissabte 23 de novembre de 2019\nAvui farem un repàs a la vida del mestre Pere Mercader i Andreu tot escoltant les seves sardanes.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 23.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1039 de diumenge 17 de novembre de 2019\nAvui escoltarem un disc de la cobla la Principal del Llobregat, amb sardanes d’en Joan Jordi Beumala de l’any 2013.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 17.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1038 de dissabte 16 de novembre de 2019\nAvui farem un repàs a les notícies de la setmana i tindrem doble petició a la secció de l'oient.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 16.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1037 de diumenge 10 de novembre de 2019\nAvui podrem escoltar el disc que va gravar la cobla Contemporània pel seu 20é aniversari de l'any 2015.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 11.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1036 de dissabte 09 de novembre de 2019\nAvui parlem sobre el Memorial Joaquim Serra fent una mica de repàs a les seves músiques. També parlarem del mestre Ferran Carballido i la presentació del cd amb les seves sardanes.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 9.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1035 de diumenge 03 de novembre de 2019\nAvui el programa l'han fet els nostres oients amb les seves propostes. Escoltarem una selecció de sardanes que ens han demanat per correu electrònic la gent que ens escolta.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 3.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1034 de dissabte 02 de novembre de 2019\nAvui dediquem el programa a un autor que, a criteri nostre, no ha estat prou reconegut. Parlem del mestre de Sant Joan de les Abadesses, Ramon Serrat i Fajula.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 2.11.19 Cap comentari:\nPrograma 1033 de diumenge 27 d'octubre de 2019\nAvui farem un repàs a la vida de Manel Rius i Ramos, compositor de sardanes i de músiques populars tradicionals que es toquen arreu dels Països Catalans de mà d'en Joan Cuscó i Clarasó. També podrem escoltar en directe els grallers de Santa Madrona tocant peces del mestre Rius tot fent un repàs a la seva trajectòria musical ja que aquest any passat han celebrat el seu 40é aniversari.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 27.10.19 Cap comentari:\nPrograma 1032 de dissabte 26 d'octubre de 2019\nAvui farem un repàs a la història de l'aplec del Parc de la Guineueta tot escoltant sardanes dedicades a aquest aplec. També parlarem de dues novetats discogràfiques que han fet la Principal de la Bisbal i la cobla Ciutat de Girona.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 26.10.19 Cap comentari:\nPrograma 1031 de diumenge 20 d'octubre de 2019\nAvui escoltarem el cd "Piano&Cobla" que va gravar la cobla Mediterrània junt amb Albert Guinovart l'any 1997.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 20.10.19 Cap comentari:\nPrograma 1030 de dissabte 19 d'octubre de 2019\nAvui dediquem el programa a les festes de Sant Martirià de Banyoles.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 19.10.19 Cap comentari:\nPrograma 1029 de diumenge 13 d'octubre de 2019\nAvui farem un petit viatge pels poemes simfònics per a cobla.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 13.10.19 1 comentari:\nPrograma 1028 de dissabte 12 d'octubre de 2019\nAvui parlarem de l'aplec de Tossa de Mar que es celebra aquest cap de setmana. Podrem escoltar sardanes dedicades a aquesta bonica població de la costa brava.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 12.10.19 Cap comentari:\nPrograma 1027 de diumenge 06 d'octubre de 2019\nAvui podrem escoltar en Joan Toledano, membre de l'A.E. la Talaia de Vilanova i la Geltrú, que ens parlarà sobre l'aplec de Lourdes que es va celebrà durant trenta anys a l'ermita de Lourdes al parc natural del Foix.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 6.10.19 Cap comentari:\nPrograma 1026 de dissabte 05 d'octubre de 2019\nAvui dediquem el programa a la tardor. Podrem escoltar sardanes dedicades a aquesta estació de l'any. També tindrem la secció de l'oient.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 5.10.19 Cap comentari:\nPrograma 1018 de dissabte 31 d'agost i diumenge 01 de setembre de 2019\nSeguint amb la programació d'estiu, aquest cap de setmana podrem escoltar LP enregistrat per la cobla Marina "Sardanes de Francesc Mas Ros. Cinc Rossinyols" l'any 1986.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 31.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1017 de dissabte 24 i diumenge 25 d'agost de 2019\nSeguint amb la programació d'estiu, aquest cap de setmana podrem escoltar els disc enregistrat per la cobla Principal de la Bisbal "Sardanes a Les Roquetes" l'any 2004.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 24.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1016 de diumenge 18 d'agost de 2019\nSeguint amb la programació d'estiu, avui podrem escoltar els disc enregistrat per la cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona dedicat al compositor Narcís Paulís i Vila l'any 2005.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 18.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1015 de dissabte 17 d'agost de 2019\nSeguint amb la programació d'estiu, avui podrem escoltar els disc enregistrat per la cobla Montgrins "Jordi Molina, primeres sardanes" l'any 1994.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 17.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1014 de diumenge 11 d'agost de 2019\nSeguint amb la programació d'estiu, avui podrem escoltar els disc enregistrat per la Principal de la Bisbal dedicat a mestre Honorat Vilamanyà i Serrat l'any 2007.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 11.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1013 de dissabte 10 d'agost de 2019\nSeguint amb la programació d'estiu, avui podrem escoltar els disc enregistrat per la cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona dedicat a Domènec Moner l'any 2008.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 10.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1012 de diumenge 04 d'agost de 2019\nSeguint amb la programació d'estiu, avui podrem escoltar 'Des del Montgrí', disc enregistrat pel centenari (1884-1984) de la cobla-orquestra els Montgrins.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 4.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1011 de dissabte 03 d'agost de 2019\nComencem programació d'estiu escoltant un enregistrament de la cobla La Flama de Farners anomenat 'A tu, amic sardanista' del 2008.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 3.8.19 Cap comentari:\nPrograma 1010 del diumenge 28 de juliol de 2019\nAvui anem de concert!. Escoltarem el disc Nydia. La nova música de cobla dirigida pel mestre Xavier Pagès-Corella i interpretat per la cobla Nydia, una selecció dels millors intèrprets del mon sardanista. També podrem escoltar la secció de l’oient.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 28.7.19 Cap comentari:\nPrograma 1009 del dissabte 27 de juliol de 2019\nAvui podreu escoltar sardanes d’autors que enguany correspon la seva efemèride, tant de mort o naixement. Autors com Agustí Borgunyó, Josep Colomer, Càndid Candi o Josep Auferil.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 27.7.19 Cap comentari:\nPrograma 1008 del diumenge 21 de juliol de 2019\nDediquem aquest programa a escoltar el primer disc enregistrat dedicat a Vilanova i la Geltrú. Un enregistrament de la cobla Selvatana l’any 1974 i que porta per nom Sardanes a Vilanova i la Geltrú. Es gravà per celebrar els 700 anys de la carta pobla atorgar a la nostra vila pel rei Jaume I.\nTambé escoltarem una estrena de l’Ignasi Franco, trompeta de la cobla Maricel, en una sardana dedicada al nostre poble anomenada Aires vilanovins.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 21.7.19 Cap comentari:\nPrograma 1007 del dissabte 20 de juliol de 2019\nEn aquest programa parlem de l’aplec de Sant Pere de Ribes que enguany arriba a la 19ena edició. Podreu escoltar el seu organitzador, Carles Serra, al qual li em fet una entrevista on ens parla dels actes que s’hi faran i podrem conèixer una mica de la seva persona.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 20.7.19 Cap comentari:\nPrograma 1006 del diumenge 14 de juliol de 2019\nDediquem el programa a escoltar un enregistrament de l’any 1977 per la cobla Principal de la Bisbal anomenat Sardanes Obligades vol. 3. Temes interpretats pel mític Joan Parés, Josep Roura o la parella de fiscorns d’aquell any, Josep Riumalló i Josep Cassú, són les peces conformen aquest enregistrament.\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 14.7.19 Cap comentari:\nPrograma 1018 de dissabte 31 d'agost i diumenge 01...\nPrograma 1017 de dissabte 24 i diumenge 25 d'agost...


El Món | El president del TSJC critica els comentaris en xats | Política\nper ACN 21/09/2018 15:03\nA veure Sr.Jesús María Barrientos, qui deslegitima la judicatura son els seus companys de gremi fent els comentaris que fan. No ens passi la pilota. Es culpa d'ells i dels que com vostè els hi han permès durant mesos, doncs segur que vosté mateix alguna vegada n'ha llegit algun.\nEscolti, voste ho ha llegit com tots, aquesta merda que han escrit aquests paios s'ha de depurar, tot el demés son mentides i més feixisme permès per el "gobierno" espanyol, la judicatura, els militars, la poli i el Borbò , tot pura porqueria\nEl poder judicial es deslegitimina tot solet. I quin nivell més penós s'ha vist que tenen "aquests pocs"\nSou tots una colla de faxas\nAh!! algo es algo\nEl que ha de fer justícia es guanya el nom de jutge, quan es just, però si no a les hores, les injustícies provoquen rebuig, Sr. Barrientos el poble no es incult com abans, i sap analitzar quan realment es fa justícia i quan no.\nTe moltes galtes aquest paio, la foto ho certifica\nI de les actes falsificades no diu res?\nSr Barrientos, tot el món està pendent dels judicis dels nostres presos polítics. Vostès solets quedaran en evidència tard o d'hora davant d'Europa que tant van insultant perquè dicten unes sentències justes. Avui mateix s'ha sabut que no tenen proves de malversació. El sistema judicial espanyol s'ha de netejar de fills i néts de l'època de Franco que s'han situat en el poder judicial\nSr Barrientos aquests missatges no són privats!\nSr Barrientos,fa molt temps que no confío en la justicia,pero, ara, em fa por,com es por confiar en un judici justicia amb aquests individuos??,es el tribunal de la inquisición!!\nCuan en el mateix xat s'opina que el 1-O va ser terrorisme d'estat el xat es publuc i es multa al jutge. Cuan els comentaris son en sentit contrari el xat es privat. Enresos.\nPer començar han d'obrir expedients disciplinaris, i pels resultats que s'obtinguin fer fora dels jutjats i audiències, i inhabilitar de manera definitiva tota aquesta colla de jutges feixistes de merda, que son tots ells, els causants de tot aixó. Ja veurem que el CGPJ no ho fará. Es recolçen entre ells mateixos en aquest estat franquista/nacionalcatòlic/borbònic.