Olga Xirinacs: MUSICA RECREAT COR HOMINIS\nSegur que si ens convoques t'ho demanarem tots. Desitjo, però, que no sigui al cel.\n8 de gener de 2016 a les 11:20\nestic escoltant 'Je te veux', diferents versions\nés fins i tot bo que els fills no segueixin la línia dels pares, que tinguin un segell propi\nsi no hi ha música al cel... no, no ho vull pensar; és quasi tan greu com acceptar que no s'ensenyi música a les escoles: el cel és ple de notes de totes les músiques que es toquen arreu\n8 de gener de 2016 a les 12:00\nQuanta companyia fan les notes d'un piano a una casa, sobretot si els dits que acaricien les tecles són savis i sensibles.\nPosats a demanar la "cançó sol·licitada" de les que cites jo triaria "Les fulles mortes".\nLa Marina Rosell la va cantar en català:\n"Però la vida allunya\nels que s'estimen,\nsens fer soroll.\nI el mar esborra de la platja\nel pas dels amants desunits".\nBona sort i bona salut en aquest 2016, Olga. Amb música.\n8 de gener de 2016 a les 12:27\nQuines coses passen a les famílies... Em sembla que això que dius passa molt. A les famílies es valora poc el que fan uns i altres. Jo tinc un cunyat que toca molt bé el piano. Algun Nadal li hem demanat de tocar nadales i cantem. Però no sempre... A vegades passen anys i ningú no se'n recorda. Ell, si li demanem, s'hi posa de seguida, content.\nAl proper dinar o sopar de família, ho has de fer tu d'iniciativa pròpia... Es quedaran parats i contents, segur. Com un regal. A mi m'encantaria.\nEls compositors i pianistes morts deuen tocar i composar allà dalt, i així envien notes a l'univers que segur que inspiren als músics vius...\n8 de gener de 2016 a les 13:02\nEm sembla que els teus atents blocaires voldríem compartir una sessió de piano amb tu com intèrpret. Sisplau, senyala la data i l'hora que més et convingui i convida'ns. Nosaltres ens farem càrrec del cafè i les pastes.\n8 de gener de 2016 a les 14:00\nel meu somni saber tocar el piano.....\ncuriós que no t'hagin demanat mai que toquessis , jo seguiria el consell de la Carme....espero que segueixes tocant el piano des del planeta terra .....\n8 de gener de 2016 a les 14:37\nPassa molt sovint, ningú no sabrà mai el que jo he fet i "intente", si més no, fer per tot, per tots, per tu i pel món. És un bon senyal, aquesta solitud, vol dir que estem en el bon camí, Olga.\n8 de gener de 2016 a les 15:01\nJo també penso que els de casa (sobretot els fills) són qui menys valoren les nostres habilitats artístiques, si és que en tenim alguna. Fa anys m'havien publicat coses i mai es van dignar ni a llegir-ho ni a dir-ne una paraula amable. I és clar, dol. Fot i dol.\nQuè se n'ha fet de tots els compositors morts, preguntes? Doncs que continuen presents entre nosaltres, perquè hi ha qui continua donant-los vida cada vegada que algú interpreta la música que van compondre. La matèria té data de caducitat, però l'essència perdurarà per sempre. El mateix que passarà amb els teus llibres, Olga.\n8 de gener de 2016 a les 19:02\nEstimada amiga, la família a vegades no ens coneix.\nPer consolar-te, i per consolar-me, t'explicaré el que m'ha passat a mi.\nVaig dissenyar un ex-libris per a la meva neboda i el seu marit, un altre per al meu nebot i la seva companya, i un altre pel meu germà i la meva cunyada. Els van portar els Reis, tot i que vaig ser jo qui els va emmarcar i embolicar amb un paper bonic.\nDoncs saps què ha passat? Ni una trucada, ni un mail, ni un missatge d'agraïment...\nÉs decebedor, sí, tan desagraïment. I una mostra majúscula de mala educació.\n8 de gener de 2016 a les 19:56\nUn collage preciós Olga...Penso que l'important , és que tu gaudeixis tocant el piano, si els altres no t'ho demanen, ells s'ho perden...\nSegur que al cel deu haver-hi una orquestra fantàstica formada per tots els músics que ens han deixat i els àngels deuen fer els cors i segur que tothom i té cabuda, però de moment ens agradaria escoltar-te durant molt de temps i amb molta emoció...\n8 de gener de 2016 a les 20:26\nNo existim massa pels de casa però t'imagino, Olga, tocant el teu piano que escolten milions d'invisibles amants de la música.\nEl que diu la Carme és una bona idea. També deu ser veritat que els músics morts nodreixen la inspiració dels vius. Jo he fet moltes vegades pensaments similars.\nI sobretot pensa: Je te veux.\n8 de gener de 2016 a les 22:10\nJo també he passat molts bons moments sol al piano o a l'orgue. Els de casa penso que varen quedar farts d'escales i exercicis...¡Ah! Tot el cel serà música.\n8 de gener de 2016 a les 22:44\nTampoc ningú de casa llegeix els meus blogs. Sol passar que els de més a prop passen de tot.\nQuina enveja, jo no serveixo gens per a la música.\n9 de gener de 2016 a les 14:48\nBenvolguda Olga, pensa que els de casa t'han escoltat tantes vegades que ho veuen com una cosa natural, una part de tu, com pentinar-te o llegir un llibre. No els ho tingues en compte. I sí, el cel estarà ple de música, però et volem ací. Salut i poesia!\n11 de gener de 2016 a les 22:34\nEls de casa ha ho tenen, això, miro de no caure en el mateix parany amb els fills i parents propers però ves a saber. Recordo que un programa sobre Pere Calders que van emetre fa anys per la tele, quan per la tele feien programes seriosos, que una de les filles va admetre que havia considerat el seu pare un autor de segona fila i no el devia haver llegit fins que no va veure al teatre 'Antaviana' i aleshores el va trucar i li va dir, 'pare, però si ets un geni', una cosa semblant sobre el seu pare em va dir una vegada la filla del dibuixant Freixas.\nM'agradaria saber tocar bé un instrument, malauradament l'educació va bandejar la música i l'educació musical durant anys i encara és una mica com un afegitó, el mateix que coses com el dibuix o la pintura.\nNingú no és profeta a la seva terra però, encara pitjor, ni tan sols a la seva família, això que explica la Teresa també ho he viscut d'alguna manera, ara ja ni ho tinc en compte o miro de no fer-ho.\n13 de gener de 2016 a les 6:30\nNosaltres, les Ex-libris de Sabadell no oblidarem mai un Fòrum de lectura que es va acabar a casa teva escoltant-te tocar el piano.\nTens el nostre afecte i admiració per sempre, estimada Olga!\n13 de gener de 2016 a les 20:18\nA mi no em deixen tocar el piano, si no és per fer escales... :-) Millor sentir-te a tu, que em faries arribar a l'àtic, i més amunt encara !!\n23 de gener de 2016 a les 10:01


El temps extrem de les últimes primaveres afecta la reproducció de les aus comunes | biolulianews\nEl temps extrem de les últimes primaveres afecta la reproducció de les aus comunes\n30 Agost, 2013 · by Pep Rios\t· in ECOLOGIA.\t·\nLes primaveres extremes no ajuden a la reproducció de les aus comunes , segons indiquen els estudis de SEO / BirdLife , entitat científica i conservacionista que , des de 1954 , estudia les aus i la natura a Espanya .\nEl 2012 i 2013 s’han succeït primaveres més càlides i seques del normal o més fredes i humides de l’habitual. En ambdós casos , la productivitat d’ocells comuns com la cadernera , el verderol, el verderol , el pinsà , la merla i el pit-roig han estat més baixes .\nEls estudis comparatius es duen a terme sistemàticament des de 1995 i tenen com a base dades recollides en 60 punts distribuïts en 23 províncies de 12 comunitats autònomes . Uns 19.000 exemplars de 124 espècies diferents d’aus van ser estudiats en la campanya del Passer de 2012 .\n” Estudiar les aus silvestres és també conèixer més sobre l’estat de conservació del territori . Una cosa imprescindible si volem construir futur en el medi rural ” , afirma Assumpció Ruiz , directora executiva de SEO / BirdLife .\nUn cop analitzades les dades s’ha comprovat que , en línies generals 2012 no va ser un bon any per a la reproducció de les petites aus comunes . Les anàlisis realitzades amb les dades de les estacions Passer en relació a la productivitat mostrar valors més baixos que altres anys .\nAixò vol dir que van volar menys aus joves que altres anys en relació al nombre total d’aus capturades . Això es deu al fet que els mesos en què té lloc l’època de cria – maig, juny i juliol – van ser dels més càlids i secs en els últims anys .\nLes dades d’Agència Estatal de Meteorologia ( AEMET ) mostren valors de temperatures mitjanes de més de 2 º C respecte a altres anys , i valors de precipitació mitjana per sota del 50 %. El mes d’abril , el moment d’inici de la temporada, va ser per contra més fred i humit de l’habitual.\nEn concret de les 20 espècies més capturades , i per a les que s’han analitzat les dades , 15 van presentar una productivitat menor . Són el mite , cadernera europeu , verderol , pinsà , serín gafarró , raspinell europeu , CETIA rossinyol , pit-roig europeu , rossinyol , merla , tallarol de casquet , tallarol capnegre , mallerenga blava , mallerenga carbonera i pardal xarrec .\n” Vetllar pel nostre patrimoni natural , la nostra veritable riquesa , és sense cap dubte la base del nostre benestar . No en va , l’Eurostat inclou l’estat de les poblacions silvestres d’aus com un dels indicadors del grau de benestar i desenvolupament humà de cada estat de la UE ” , afegeix la responsable de l’organització .\nPer prendre algunes d’aquestes aus com a exemple del mal any que van passar a la reproducció , SEO / BirdLife ha escollit les quatre espècies de fringíl · lids que s’estudien en el Passer – són aus comunes molt conegudes pel seu cant i que s’alimenten de llavors – i la merla i el pit-roig europeu . Totes elles són espècies fàcilment recognoscibles i es poden veure de forma habitual fins i tot en les ciutats .\nEl descens en 2012 en els índexs de productivitat d’ocells comuns a Espanya és similar al que va passar en altres països europeus en què també es realitza aquest programa de seguiment . La metodologia és comuna i es porta a terme de forma homogènia en nombrosos països europeus , on és conegut com CES ( Constant Effort Site , llocs d’esforç constant ) .\n” A la Gran Bretanya , per exemple, va ser també un mal any per a les aus , però pel clima contrari al nostre. Les excessives pluges unides a les baixes temperatures van fer que fos una pèssima temporada de cria . A Espanya la primavera de 2012 va ser una de les més càlides i seques des de feia anys ” , conclouen els experts . ( Font : SEO / BirdLife )\n← Desxifrada la connexió entre estrès, obesitat, malaltia metabòlica i dieta\n2 responses to “El temps extrem de les últimes primaveres afecta la reproducció de les aus comunes”\nbiolulia 30 Agost, 2013 a les 9:49 am · · Respon →\nThe extreme weather of the last spring affects the reproduction of common birds\ngeorgi 27 Setembre, 2013 a les 12:36 pm · · Respon →\nMe gusta mucho por una parte por que me gustan los animales,los pajaros me parecen muy bonitos,y aqui pone toda la informacion,exactamente muy buen trabajo..me encanta.


Ara va de debó: LA MARIA\nLa Maria és la dona que ve a casa a netejar i també va a casa de la meva germana. Ja fa molts anys que ve i per tant la coneixem força. A casa ve els dissabtes. No sé el perquè, però són un col·lectiu força peculiar. La Maria és d'un poble de Cazorla, amb un nom impronunciable. El meu nebot, l'Àlex, quan era petit deia que era tonta, ell no coneixia ningú més que fos així. Al principi de venir a casa deia que era infermera i que tenia un llibre, podeu comptar! Quan parla, cal tenir un traductor marienc-català per saber de que parla, ja és la hòstia si a la conversa està també la gallega. Per ella el turmell és el "tubillo" i ja fa anys al meu nebot per Nadal li vam regalar un Furby, ja sabeu que són aquells ninots que tenen un interruptor i poden parlar si noten activitat al davant de la seva fotocèl·lula i diuen "Hola" , "acaríciame" , "te quiero" i no recordo que més. Doncs, un dia que l'Àlex s'havia deixat el ninot engegat i ella va anar a casa seva i després havia de venir a casa, va arribar tota commocionada: "Ai! que miedo! que me meao patas pabajo, vengo escocia, ese muñeco que tie el Ale, pensaba que no estaba sola" Quan li vaig explicar a l'Àlex, no podia parar de riure i ara encara després potser de deu anys s'enrecorda i riu.\nAvui, ha vingut, tocava i tot just acabava d'arribar, jo estava esmorzant i ve cap al menjador i em diu: "Has sacao lo chimmes del chupahumo". He fet una foto de "los chimmes" posats en el "chupahumo".\nM'ha explicat que pel pont havia anat al seu poble amb la seva filla i deia: "No sabe tu, lo bie que vivenelpueblo y lo barato questá too". Quina sort tenen en aquell poble.\nA mi ni em fa por, ni res, però parlar de la mort o dels morts tampoc és el tema que més m'apassioni, més que res, perque sóc força irrespectuosa i em ric i per la Maria aquestes coses són sagrades, i a la mínima es posa a plorar, cada setmana va al cementiri a posar flors a la filla i als pares, avui deia, que: "no se que tien toos los gallego que llevan a los muerto paiá, si ya están muertos, que má les da" i al cap d'una estona quan em parlava com es vivia de bé al seu poble, em diu: "porque tengo aquí a mi hija y a mi madre (a son pare que el bombin) y mi hijo me necesita aquí, que con la pensión de mi marío, me llevaba a mi hija y mi madre paiá y cuando los jombre vuelven de la aceituna, la mujere se arreglan y se van toos pal bar a tomar cerveza y tapas" Doncs si que viuen bé, jo vull un manso que em mantingui i després cada dia em porti de copes i "juerga".\nJa sé que pensa tothom, jo de vegades també, cony! frega i calla, però com que li pago sempre el mateix, ella ja sap, si triga més i s'entreté xerrant, cobra el mateix.\nPublicat per Joana a 19:56\nUna dona amb una personalitat prou peculiar.\n12 de desembre de 2009 a les 21:06\n12 de desembre de 2009 a les 21:37\nQue passa? Ara que he fet?\n12 de desembre de 2009 a les 23:07\nA mi sempre m'ha meravellat això de lo bé que hi viuen a la seva terra.\nQue em perdonin però si jo visc bé a la meva terra no me'n vaig, si passo gana i estretors escampo la boira.\nA casa sempre he sentit que van deixar Galícia perquè no hi podien viure, perquè no en tenien futur, i sí, és una terra molt bonica, a l'estiu i amb el compte d'estalvi a Catalunya.\n14 de desembre de 2009 a les 18:19


La URV i iMicroQ participen en un projecte europeu per detectar ràpidament amenaces biològiques - Notícies | ComCiència | Universitat Rovira i Virgili\nLa URV i iMicroQ participen en un projecte europeu per detectar ràpi...\nLa URV i iMicroQ participen en un projecte europeu per detectar ràpidament amenaces biològiques\nEn menys d’una hora, qualsevol persona sense coneixements en la matèria podrà saber si la mostra analitzada és una arma mortal\nL'ús deliberat de bacteris, virus i toxines amb finalitats criminals s'ha convertit en els últims anys en un greu problema de seguretat pública. Els terroristes poden obtenir armes biològiques de manera relativament senzilla i utilitzar-les per crear pànic en massa i alterar l'statu quo. Ara, la URV i l'spin-off (empresa derivada de la Universitat) iMicroQ col·laboren en un projecte europeu que desenvolupa equips de detecció ràpida d'atacs bioterroristes.\nLa capacitat per identificar i caracteritzar de forma ràpida la presència de patògens biològics a l'aire, en mostres líquides i sòlides, és una prioritat per a les agències de seguretat pública, però també per a laboratoris que investiguen amb patògens perillosos i necessiten mantenir sempre la màxima vigilància per evitar contaminacions. Avui dia l'anàlisi de les mostres es fa en laboratoris amb personal altament capacitat, "però l'alt cost en temps i diners que implica obliga a buscar un sistema més ràpid i barat", explica l'administrador d'iMicroQ, Carlos Arias.\nEl projecte europeu Multisense Chip vol donar resposta a aquesta necessitat creant sensors fàcils d'utilitzar, que siguin transportables, que permetin analitzar mostres a escala molecular i immunològica i que donin una resposta en 30-60 minuts. El dispositiu estarà preparat per detectar bacteris com l'àntrax, el Francisella tularensis, diversos tipus de Brucella i també el virus Variola, que causa la verola.\nEl projecte, que està dotat amb 8,9 milions d'euros del programa de Seguretat de la UE fins al 2015, involucra set institucions i centres de recerca europeus. Entre aquests hi ha iMicroQ i el Grup de Nanobiotecnologia i Bioanàlisi de la URV, tots dos especialitzats en el desenvolupament de sensors electroquímics. La recerca inclou una preparació de mostres, tecnologies avançades de sensors i tecnologies d'informació i comunicació (TIC) per controlar, analitzar i presentar els resultats obtinguts de la mostra.\nDurant la primera fase, la cooperació entre els socis ha permès desenvolupar en paral·lel tots els mòduls del dispositiu, des del sensor lab-on-a-chip fins al component de l'instrumental. Ara totes les màquines necessàries estan preparades per ser integrades al xip d'anàlisi multisensorial.\nCapital risc per al detector de salmonel·la\nL'empresa iMicroQ, empresa derivada de la URV, ha obtingut 1 milió d'euros de Caixa Capital Risc i un grup d'inversors per poder comercialitzar el sistema QFast Salmonel·la, un sensor que permetrà a les empreses del sector agroalimentari detectar la presència d'aquest bacteri en excrements o en pell de pollastre sense necessitat d'enviar la mostra a laboratori. La plataforma, que ha creat la mateixa empresa, es troba en fase de validació oficial i està previst que arribi al mercat a principis de 2014.\nLa salmonel·losi es transmet ingerint aliments contaminats, principalment ous i carn de porc i pollastre. És un dels principals brots epidèmics i afecta, en diferents graus, unes 160.000 persones l'any. La tecnologia que es fa servir actualment permet obtenir el resultat entre 2 i 5 dies després que el laboratori n'hagi rebut la mostra. El paquet dissenyat per iMicroQ en fa la detecció in situ (granges, escorxadors, laboratoris de control de qualitat o línia de producció) en menys de 24 hores i sense cap complexitat tècnica. L'empresa preveu llançar-lo al mercat a un preu molt competitiu.\nVegeu el web de iMicroQ\nEtiquetes: amenaces biològiques, Grup Nanotecnologia i Bioanàlisi, iMicroQ


Entrevista a l’històric militant llibertari Octavio Alberola, una peça clau en la lluita antifranquista de la dècada dels 60 i 70 – CGTCatalunya\nInici > General > Articles opinió > Entrevista a l’històric militant llibertari Octavio Alberola, una peça clau en la lluita antifranquista de la dècada dels 60 i 70\nDissabte, 8 juliol, 2017\nEn aquesta ocasió entrevistem Octavio Alberola, una peça clau en la lluita antifranquista de la dècada dels 60 i 70. La seva participació destacada en el grup armat Defensa Interior el va portar a dirigir l’atemptat que més a prop va estar d'acabar amb Franco.\nRecentment, l'Octavio ha participat en el documental, dirigit per Gonzalo Mateos, 'En la brecha: anarquistas contra Franco', que s'estrenarà properament. Tot i que l’Octavio insisteix humilment que caiem en errors quan es personalitza la lluita i defuig protagonismes, seria desmerèixer la memòria combativa no destacar-ne la seva aportació militant. Un home d’acció que ho va deixar tot a Mèxic per incorporar-se a les files clandestines del moviment llibertari, tot i que ell treu ferro a la seva participació en l’activitat armada: " la lluita no és redueix a una pistola"– ens diu vehementment, mentre aporta reflexions serioses i crítiques.\n- Octavio, et vas haver d’exiliar amb els teus pares quan vas acabar la guerra, què recordes d’aquell temps?\n- De totes maneres vas tenir una infància moguda, vau viure a diferents llocs i la teva educació sempre va anar de bracet amb la pedagogia racionalista de Ferrer i Guàrdia.\n- Amb aquesta influència familiar i l’escola racionalista, era evident que havia de sortir-ne un anarquista.\n- I és a Mèxic on comences a militar i a organitzar-te en grups llibertaris.\n- Com van reaccionar els refugiats de l’Estat espanyol?\n- Però vosaltres no us vau aturar...\n- També vau col·laborar amb el moviment 26 de Juliol de Fidel Castro, oi?\n- Quina vinculació vas tenir amb la revolució cubana un cop Fidel va arribar al poder?\n- Com és que vas decidir deixar Mèxic i vas anar a França?\n- Podem dir que hi ha una correlació temporal entre el maquis i el DI?\n- Vau incloure en el nou grup els maquis que havien estat lluitant?\n- El DI va tenir una durada molt curta.\n- Però vau tenir temps per intentar atemptar contra Franco unes quantes vegades. Com va ser l’atemptat que havíeu preparat a Donostia?\n- Així que el vau fer explotar sense Franco.\n- Us devíeu estirar els cabells ...\n- I amb ETA vau col·laborar més?\n- Però aquest no va ser l’únic atemptat que vau intentar contra Franco.\n- I sobretot no teníeu informació privilegiada, no?\n- Com es va infiltrar?\n- Als 60 ell havia arribat a França com a representat de les Joventuts Llibertàries de Madrid. Després de l’intent d’atemptat al Pont dels Francesos a Madrid, tot i les detencions –que van suposar l’afusellament dels dos companys, Francisco Granados i Joaquín Delgado- no vam tenir indicis posteriors que havia estat Guerrero qui havia passat els noms a la policia. En aquell moment tenia tota la confiança del comitè nacional de la CNT. A més, arran de les detencions, va haver-hi un període molt convuls. A França ens van detenir també a molts de nosaltres, Esgleas –secretari general de la CNT– al congrés de Tolosa de Llenguadoc va posar fi al DI i no vam poder aclarir res de res fins anys després.\n- Com el vau descobrir, finalment?\n- És viu, encara?\n- I, tornant al DI, suposo que no vas estar gaire d’acord en suspendre l’activitat.\n- Però després et vas implicar amb els GARI arran de la detenció i condemna a mort de Puig Antich.\n- Del director de la sucursal parisenca del Banc de Bilbao?\n- Tenia sentit en aquell moment continuar la lluita armada?\n- Per tant, creus que avui en dia la lluita armada no es un mitjà idoni.\n- Què penses sobre l’anarquisme insurreccionalista que ha anat arrelant aquestes darreres dues dècades?\n- El que és cert, però, és que en aquests darrers anys han anat caient cops repressius en entorns insurreccionalistes, la majoria de les vegades sense ni tan sols haver-se produït cap acció.\n- Llavors apostaries més per la lluita sindical?\n* Entrevista realitzada per Miquel Toll publicada a L'Ariet


Vídeo: El WEVOO d’enguany, ja està en marxa – elgarrotxi.cat\nEl Concurs de Curtmetratges de Western Volcànic a Olot (WEVOO) ja està en marxa i tindrà lloc del 31 de maig a l’1 de juny de 2014 a Olot, és un concurs que pot participar-hi qualsevol persona o grup. El període de preinscripció finalitzarà el dia 25 de maig.\nEls participants inscrits hauran de presentar-se el dissabte 31 de maig de 2014 de 9:00 a 10:00 del matí, a la carpa del Wevoo que estarà instal·lada a la plaça Major d’Olot. S’hauran d’abonar 10 € en concepte d’inscripció que inclourà una bossa i una samarreta. L’organització facilitarà als participants dos o tres elements o motius que hauran d’estar presents en la història, els elements o els motius podran ser protagonistes o no, encara que hauran de tenir una relació directa amb la trama ja sigui a través del guió o de les imatges. El curtmetratge podrà ser manipulat digitalment. Els participants disposaran de 24 h per rodar i muntar un curtmetratge d’una durada màxima de 7 minuts, incloent-hi el títol i els crèdits. Haurà de ser un Western de temàtica lliure, tot i que s’haurà de filmar dins l’àmbit territorial de la Garrotxa. Per més informació pots entrar a la web de Festival de Western Volcànic a Olot, WEVOO.\nTerricabras: ‘La sobirania popular ha de governar Europa’


Menjar I Llar | January 2022\nAletes de pollastre fregit cruixent de John Legend amb mantega de mel picant\nJohn Legend, òbviament, sap què fa a la cuina, perquè aquesta recepta cruixent d’ales de pollastre fregit amb mantega de mel picant és una bogeria bo. Llegir Més\nLa Guia Il·lustrada del Mètode KonMari\nLa nostra guia plegable il·lustrada de Marie Kondo facilita l’organització. Obteniu més informació sobre el mètode KonMari, l’art japonès de desordenar i organitzar. Llegir Més\nCom es fa & hellip; Cuini un ou\nAquí teniu un tutorial Goop sobre com cuinar un ou, juntament amb una informació realment important sobre la compra d’ous, inclòs el que en realitat signifiquen aquestes etiquetes dels envasos. Llegir Més\nPer què és tan bo per a nosaltres el caldo ossi?\nSegons molts, el brou d’ossos fet principalment amb ossos d’animals i cuinat a foc lent durant hores i hores és un superaliment màgic que pot curar problemes digestius. Llegir Més\n4 postres sense gluten i lactis que tenen un gust millor que la cosa real\nCocobakes és una popular empresa de pastisseria sense gluten i sense lactis amb seu a Santa Mònica. Aquí teniu quatre receptes de postres sense gluten ni lactis per provar. Llegir Més\nArranjament de flors per gerro\nA tothom li encanten els arranjaments florals, però no sempre saben com arreglar-los. Aquí teniu una guia per arreglar les flors en un gerro. Llegir Més\nEl nostre amic Oliver ens va dir com preparar un martini brut i increïblement bo que segur que us encantarà. Fes una ullada a la nostra recepta de martini vodka bruta preferida. Llegir Més\nCom triar un filtre d’aigua\nHi ha algunes tècniques diferents per filtrar l'aigua. La nostra guia de filtratge d’aigua ofereix consells sobre com triar la millor opció de filtre d’aigua per a vosaltres. Llegir Més\nPudin de llavors de Chia\nAquest budí de llavors de chia amb aigua està ple d’àcids grassos omega-3, fibra i calci. Les llavors de Chia s’expandeixen en líquid i us ajuden a sentir-vos més complet durant més temps. Llegir Més\nBatata al forn\nL’esmorzar saborós sovint arriba a la llum i aquesta recepta de moniato al forn no és una excepció. Apreneu a fer el moniato al forn perfecte. Llegir Més\nUna guia de les millors pastes sense gluten\nLa pasta sense gluten ha recorregut un llarg camí. Hem fet una llista de les millors opcions de pasta sense gluten el 2019, juntament amb els millors suggeriments per servir. Llegir Més\nMenú de sopar italià a prova d’engany\nElaborem un menú de sopar italià infal·lible que menjaríem encantats cada setmana. Algunes de les receptes requereixen temps, però cap d’elles és massa difícil. Llegir Més\nAyurveda i com menjar per la vostra dosha\nL'Ayurveda és una pràctica basada en la idea que tots estem formats per diferents tipus d'energia. Conegueu els tres doshas i les dietes de cadascun. Llegir Més\nCuines de pollastre tailandès de cuina lenta\nPollastre i arròs: què pot ser més reconfortant? Aquesta versió inclou una gran quantitat d'ingredients inspirats en tailandès: menta fresca i coriandre, cúrcuma daurada, suc de llima acre i la potència umami que és la salsa de peix. Llegir Més\nEl poder curatiu dels bolets\nQuan es tracta de la idea del menjar com a medicament, res no encapsula el concepte com els bolets. Conegueu el poder curatiu dels bolets. Llegir Més\nDinars de treball fàcils i empaquetables\nÉs oficialment la tardor, que vol dir tornar a l’escola, tornar a la feina i tornar a l’enigma diària “què s’ha de dinar”. Llegir Més\nLicitacions de pollastre sense gluten al forn\nLes ofertes de pollastre poden agradar tant a nens com a adults, especialment aquesta versió casolana més saludable. Poseu-los a la vostra salsa preferida, poseu-los a sobre d’una amanida o poseu-los en un entrepà o embolcallats amb molta enciam fresca i cruixent i un amaniment picant Llegir Més\nEl secret per controlar la calor a la cuina\nAprendre a controlar la calor és un dels passos més importants (i es passa per alt) en el camí per convertir-se en un bon cuiner. Tot i que algunes persones semblen néixer amb una comprensió innata del control de temperatura, d’altres no tenen tanta sort. Per a aquells que no puguin cuinar-se un pit de pollastre complet abans que sigui negre per fora o que els ous remenats siguin sempre secs i gumosos, elaborem una llista de tècniques i consells per ajudar-vos. Tot i que la millor manera, i realment única, de guanyar confiança i domini a la cuina, és mitjançant la pràctica, el següent us indicarà en la direcció correcta. Llegir Més\nPollastre marroquí Crockpot\nAquesta recepta de pollastre marroquí amb olla és fàcil de fer, però té un gust increïblement complex. Ens encanta aquesta cullera sobre coliflor, arròs, cuscús o quinoa. Llegir Més\nTant si esteu fent aperitius com si bulleu un ou per tirar-los a un bol de ramen, en realitat hi ha un art per fer-ho bé. Llegir Més


Jornada positiva per a la Joviat, que veu com dos dels seus rivals directes perden - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nJornada positiva per a la Joviat, que veu com dos dels seus rivals directes perden\nAquest cap de setmana es va disputar la 18a jornada del grup1 de Primera Catalana Femenina, però en el cas de la Joviat, que s'havia d'enfrontar al Sant Cugat, el matx es va ajornar i es disputarà el dia 12 d'abril.\nPel que fa a la jornada, jugadores i cos tècnic de la Joviat es poden sentir satisfets, ja que dos dels rivals candidats a lluitar per a les posicions capdavanteres van perdre, el Reus i el Balaguer, enfront el Granollers i el Sese, respectivament. Per altra banda, el Joventut, un altre dels rivals a tenir en compte, va aconseguir la victòria contra el cuer Minguella.\nReus i Granollers van disputar un primer temps anivellat. A la represa, les visitants van sortir més endollades i es van emportar meritoriament la victòria.\nL'altra derrota la va protagonitzar el Balaguer, que va visitar la pista d'un SESE que va dominar de cap a peus la segona part i el va convertir en guanydor del duel.\nFinalment, el Joventut va derrotar de forma còmoda el Minguella, en un enfrontament on els badalonins van anar de menys a més. Amb aquest triomf els verd-i-negres es col·loquen com a líders en solitari.\nLa Joviat, després d'aquesta jornada de descans, tornarà a competir la setmana vinent, a la pista del Sant Nicolau, un conjunt situat sisè, amb 12 victòries i que de ben segur no posarà les coses fàcils a les manresanes.


Menjar una poma al dia redueix les malalties cardiovasculars, segons la URV | Diari La República Checa\nMenjar una poma al dia redueix les malalties cardiovasculars, segons la URV\nUn estudi de la URV mostra els beneficis de la poma\nInvestigadors del Grup de Recerca en Nutrició Funcional, Oxidació i Malaltia Cardiovascular de la Universitat Rovira i Virgili han constatat els beneficis de la ingesta de pomes per a la prevenció de malalties cardiovasculars. El grup ha analitzat els estudis fets fins ara sobre l’efecte del consum de pomes de polpa vermella en el marc del projecte ‘AppleCor‘.\nLa prova científica demostra que els individus que ingereixen almenys una poma sencera al dia -uns 100 grams-, com a mínim durant un any, redueixen en un 14% el risc de morir per qualsevol causa, en un 27% el risc de morir per ictus i en un 25% el risc de morir per un infart cardíac i de patir un ictus.\nD’altra banda, l’efecte del consum de pomes, verificat mitjançant estudis d’intervenció nutricional, demostra que tenen un efecte beneficiós en els nivells lipídics sanguinis. Així doncs, menjar una poma al dia durant almenys vuit setmanes redueix els valors de colesterol total i de colesterol de baixa densitat (LDL o ‘colesterol dolent’).\nA aquests beneficis s’hi afegeix que consumir una poma al dia fa augmentar els nivells de colesterol d’alta densitat (HDL o ‘colesterol bo’). A més, es redueix en un 9% el risc d’hipertensió i en un 24% el risc que l’aorta es calcifiqui de manera greu.\npreviousUn periodista esportiu està ingressat a València amb coronavirus\nnextLa CUP de TGN denuncia els problemes de trànsit a la sortida de les escoles


Enderrocs i buidats d'edificis - Grupo Dolmen -\nContacta! 93 796 51 64\nMurs de pedra marmoria\nRedes Sociales / Xarxes Socials\nEnderrocs i buidats\n» Enderrocs i buidats\nEnderrocs amb garantia i seguretat\nTot tipus de grues i vehicles\nRealitzem tot tipus d’enderrocs i buidats. Per a l’enderroc d’edificis i runes utilitzem la tècnica de la deconstrucció. És el mètode més respectuós amb el medi ambient. Consisteix en la demolició de l’obra seguint el procés invers a la seva construcció. Es comença per les instalacions i s’acaba per l’estructura. La separació i gestió de residuus es realitza a mesura que es du a terme l’enderroc. Així evitem fums tòxics, pols de qualsevol tipus i vibracions i sorolls innecessaris. Aquest mètode també ens permet assegurar-nos el correcte compliment de la legalitat vigent en matèria de demolició.\nQuan encarem un enderroc evaluem la quantitat i el tipus de matèries tòxiques a enretirar. Tot seguit, gestionem el desmantellament i n’executem la demolició. Després enretirem tots els materials, tòxics i no tòxics. Per acabar, els transportem als centres i plantes de tractament de residus que correspongui en cada cas.\nDistingim entre diferents tipus d’enderroc, segons factors com:\n· La situació de l’edifici (si està aïllat o junt a d’altres edificis, l’alçada, el gruix de les parets…).\n· L’estat de l’edificació.\n· La dificultat del terreny (tipus de terreny, elevació, accés…).\n· Pressupost disponible.\nPosseïm diferents tipus de grues i vehicles per a poder realitzar cada enderroc amb la maquinària més adient: retroexcavadores, camions, dúmpers i grues mòvils, tant telescòpiques com plegables. Les nostres grues estan equipades amb diversos acoplaments: Masses metàl·liques, cables metàl·lics, braç telescòpic, pop hidràulic, martell trencador, cisalla de demolició, culleres i pinces de manipulació, selecció i enderroc. La tria de la maquinària es realitzarà segons les necessitats de cada obra, recomanant al client les millors opcions per a cada ocasió.\nComptem també Contamos también con camiones preparados para el transport de materials tòxics. També realitzem treballs de desamiantat i de descontaminació de sòls, i posem sempre èmfasi en el reciclatge, tant de runes com d’altres materials residuals.\n© Grupo Dolmen, 2014 | Powered by int-n.com


Berga busca aparcament per a 5.000 cotxes que s'hi aplegaran per la Diada - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nd.c. | berga 18.08.2016 | 07:33\nCarrer del camí de Garreta, un dels espais per aparcar del polígon D.C.\nLa mobilitat i l'aparcament seran dos dels principals maldecaps de la concentració que es farà a Berga amb motiu de la Diada de l'Onze de Setembre. Es preveu que porti a la ciutat entre 40.000 i 50.000 persones i que, així, esdevingui l'acte més multitudinari que s'hi hagi fet mai. Berga és una de les cinc ciutats de Catalunya on l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) organitza les mobilitzacions d'enguany de l'11-S a través d'un acte coordinat. Les altres ciutats són Lleida, Salt, Barcelona i Tarragona.\nEls cossos policials i els organitzadors treballen amb la hipòtesi que arribaran a Berga uns 5.000 vehicles particulars i més de 300 autobusos. Pel que fa als vehicles particulars, s'habilitaran zones d'aparcament al barri del Tossalet de les Forques i també a l'antiga carretera C-1411 de la Cabana a Cercs. Es tracta d'un tram de via amb molt poc trànsit que aquell dia s'habilitarà com aparcament, segons ha explicat a Regió7 Manel Escobet, secretari nacional de l'ANC a la Setena Regió. Si l'afluència de vehicles particulars "es desbordés" s'habilitarà un altre espai per aparcar a l'antiga carretera C-1411, a partir de la vella Menfis en direcció a cal Rosal.\nPel que fa als autocars, els més matiners els faran aparcar des de l'alçada de la residència Sant Bernabé a la carretera de Sant Fruitós fins a la rotonda del polígon industrial de la Valldan i també al seu interior. A la part baixa de la zona industrial hi haurà l'espai per als busos llançadora que portaran participants des del Bages. En principi està previst que facin dos viatges, però si cal en faran més, ha explicat Escobet. També hi haurà una zona d'aparcament a Avià, població situada a només 4 quilòmetres. L'organització posarà a disposició de les persones amb problemes de mobilitat uns autobusos per dur-los fins al centre de Berga. A més, hi haurà un servei de la Creu Roja per traslladar els assistents amb dificultats.\nPer a la resta de persones s'han organitzat diverses marxes a peu (que es faran arreu de Catalunya) per ajudar a canalitzar els participants des d'Avià fins a Berga i des de l'aparcament de l'antiga C-1411 a Cercs fins a la ciutat.\nLa sergent en cap de la Policia Local, Fina Vizuete, ha explicat que els autocars no es deixaran entrar dins de Berga i seran obligats a circular per la variant de la Valldan cap als aparcaments. La zona de la concentració del passeig de la Pau estarà tallada al trànsit des de la rotonda a l'alçada del carrer Guillem de Berguedà. També es tallarà al trànsit la carretera de Solsona, on hi haurà els autocars estacionats i la gent que arribi a peu des del polígon i Avià. El carrer del Roser també estarà tallat.\nLa plaça de la Creu, on es muntarà l'empostissat per a les autoritats i convidats, que ocuparà una superfície de 165 metres quadrats, es començarà a muntar dissabte a la tarda i, per tant, es tallarà al trànsit aleshores. La dirigent policial ha explicat que es muntarà un hospital de campanya de la Creu Roja a la plaça de la Font del Ros per atendre els visitants que ho necessitin.\nA més, hi haurà una ambulància a la plaça Viladomat i una altra a la dels Països Catalans. Vizuete ha informat que els efectius de la Policia Local, Mossos d'Esquadra, Creu Roja, Protecció Civil i Remer que treballaran per garantir la mobilitat i la seguretat de l'acte muntaran una sala de control dels comandaments al local que els ha cedit l'Associació Mountain Runners al carrer del Roser a tocar del passeig de la Pau, on es farà la concentració. La ciutat es dotarà d'un centenar de lavabos portàtils (els d'homes, oberts) ubicats sobretot a l'entorn del passeig de la Pau i de la Indústria\nL'envergadura de la concentració que acollirà Berga fa que calguin moltes mans per fer feina. Aquesta setmana l'ANC de Berga ha convocat 200 representants de les assemblees del Bages, Moianès, Lluçanès, Solsonès, Anoia, Osona, Cerdanya, Alt Urgell i Ripollès per explicar-los els actes, recollir idees i demanar també voluntaris.\nManel Escobet ha explicat que per temes de mobilitat (donar informació als conductors sobre on es pot aparcar i als visitants sobre els llocs on vulguin anar) en faran falta 120. La mateixa xifra caldrà per estar als trams en què s'ha dividit el passeig de la Pau i 40 per estar-se a les barres que hi haurà al passeig de la Indústria. Els ingressos es destinaran a pagar les despeses que generi l'organització de l'acte.\nEn els propers dies, l'organització anirà explicant més detalls de la concentració, com la fira d'entitat sense ànim de lucre que es farà el 10 i l'11 de setembre al Vall o l'ampli ventall d'activitats lúdiques i culturals programades.


L'estat d'un pis de lloguer - Api.cat\nHome Api\tTot el que has de saber sobre l’estat d’un pis de lloguer\nby Anna Gaya March 17, 2016 0 comment\nL’estat de conservació dels habitatges de lloguer sol ser un focus de conflictes entre arrendadors i arrendataris, sobretot a l’hora de passar revista per efectuar la devolució de la fiança. I si bé és cert que la llei estableix un marc general amb els drets i obligacions d’ambdues parts, no està de més prendre precaucions. T’expliquem com a Api.cat\nL’estat d’un pis de lloguer\nA l’hora de llogar un pis, convé assegurar-se de quin és el seu estat de conservació i si tot funciona correctament. Per a això, a Api.cat vàrem elaborar una “checklist” molt útil i descarregable amb tot el que un inquilí hauria de revisar abans de llogar un pis. No obstant això, hi ha moltes coses que no es veuen a simple vista durant una visita. Tot el contrari, fins que no s’hi entra a viure, hi ha desperfectes o avaries que no es poden detectar.\nDe la mateixa manera, hi ha desperfectes que sí que es veuen, però que si no estan en coneixement del propietari o no es documenten correctament, se li podrien atribuir a l’últim inquilí injustament.\nConclusió: l’ideal és que ambdues parts tinguin el temps i els mecanismes necessaris per comprovar l’estat de conservació de l’habitatge, documentar els desperfectes existents i posar-los en coneixement de l’altra part.\nRecomanacions per al propietari:\nUna vegada anunciada la disponibilitat del teu pis de lloguer a Barcelona, pren-te un temps per anar personalment o al costat del teu API de confiança i treure fotos de l’estat de conservació del mateix. Saca tantes fotos com creguis convenient, generals i detalladament. L’objectiu és documentar l’estat de les coses que més t’interessen: parets, mobles, aplicacions, electrodomèstics, etc.\nImprimeix les fotografies en paper per adjuntar-les al contracte com un annex.\nDóna-li a l’inquilí uns dies perquè comprovi les fotografies que has pres i pugui aportar nous detalls sobre desperfectes del pis, si és que n’hi hagués.\nUna vegada atorgat aquest temps per a què ambdues parts pugueu observar i presentar fotografies sobre l’estat del pis, signeu l’annex.\nConsells per a l’inquilí:\nSi no t’ho proposa el mateix propietari, demana-li un inventari fotogràfic de l’estat del pis abans de la signatura.\nDemana que se t’atorgui un termini de temps després de la signatura del contracte per verificar de forma fefaent l’estat del continent i contingut de l’habitatge.\nFes fotos dels desperfectes que vegis anteriors a la teva arribada (cops, ratlladures, mobles amb defectes, etc.), posa-les en coneixement del propietari i adjunteu-les a l’inventari fet per ell.\nEn cas que l’habitatge estigui moblat, és recomanable que abans de deixar-ho es comprovi, juntament amb el propietari, que tot és correcte i signar una fulla de conformitat per garantir-te la devolució de la fiança.


Aragonès creu que l'indult "corregeix una sentència injusta" però no és "cap solució a la repressió" - EbreDigital.cat\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, considera que l’aprovació dels indults per als polítics catalans presos “corregeix i esmena” la sentència “injusta” del Tribunal Suprem (TS) però ha assenyalat que no soluciona la causa general i la repressió política contra l’independentisme. El president Aragonès creu que són només “una solució parcial i incompleta” però també “un pas en el camí de diàleg i la negociació” per resoldre “el conflicte polític de fons“. El Govern durà a la taula de diàleg la proposta d’una llei d’amnistia i la celebració d’un referèndum d’autodeterminació, “una solució global” que ha de permetre a la ciutadania “votar en llibertat“.\nEl president de la Generalitat ha recordat que la “causa general i la repressió política” van més enllà de l’indult als polítics presos que han patit prop de tres anys i mig de presó per una decisió del Tribunal Suprem “injusta”. “Estan empresonats pel seu lideratge i haver exercit el mandat de la ciutadania l’1 d’Octubre“, ha dit. Pere Aragonès ha remarcat que els indults “esmenen” la condemna per haver “defensat l’autodeterminació i el referèndum” però no aporten “cap solució” a una repressió “que va més enllà” i afecta desenes de representants polítics i ciutadans i que s’està duent a terme des del TSJC, des de jutjats d’instrucció, des del Tribunal de Comptes, amb càrrecs inhabilitats i amenaces sobre el patrimoni de les famílies dels representants civils.\nEl president ha insistit que defensaran la solució “amb més consens de la ciutadania” que és la llei d’amnistia i un referèndum d’autodeterminació pactat “per resoldre el conflicte polític de fons“. Els indults, ha insistit, són una “solució parcial i incompleta” i confia que el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, li exposi i expliqui en una reunió entre els dos presidents, motiu pel qual, ha recordat, Aragonès ha mantingut la seva agenda i no ha participat en l’acte del president espanyol al Liceu.


Nom: BALNEARI DE CALDES DE BOÍ\nAltres noms: Edifici Antic del balneari de Caldes de Boí - Balneari Hotel Caldas - Balneari Hotel Manantial\nLocalització: Vall de Boí, la - Caldes de Boí (Alta Ribagorça)\nNúm. Registre / Catàleg: 120-I\nL'antic balneari era com un petit nucli de poblament amb forn, molí, pallers, quadres, hospital, sales de bany i conjunt hoteler; tot ell agrupat al voltant d'un pati afegit a la capella de la Mare de Déu de Caldes.\nAquesta església té un presbisteri, tres capelles a cada costat, cor i tribunes. El pati que fa d'atri és porticat amb arcades de mig punt incomplertes.\nEls murs són de pedra arrebossada i les cobertes de pissarra.\nEdifici modern de 4 plantes, de construcció pirenaica amb coberta de pissarra, que acull les dependències hidroteràpiques ala planta soterrani de recent construcció. És de notar el prestigi de les estufes naturals, forats excavats a la muntanya on l'emissió de vapor d'aigua el fa actuar de bany de vapor natural.\nEdifici antic del balneari de Caldes\nEl conjunt de l'antic Santurai i Casa de Beneficència, posteriorment ampliada com a Hotel Caldes, s'organitzava al voltant d'un pati quadrat porticat en les seves ales Nord, Oest i la meitat de l'ala Est que té l'accés. L'església del Santuari té l'entrada per l'ala Nord del pati i és d'una nau amb tres capelles laterals a cada costat, cor i tribunes laterals. Sobre el presbiteri hi ha un fals cimbori de planta quadrada.\nLes façanes del pati són llises i estucades, amb balconades i finestres i les arcades dels pòrtics són de dovelles de pedra. L'ala nord té quatre pilastres ,molt senzilles i està coronada per una motllura.\nLes façanes exteriors són llises, rematades amb una motllura i el portal d'entrada té un arc rebaixat de pedra. L'antic balneari era com un petit nucli de poblament amb forn, molí, pallers, quadres, hospital, sales de bany i conjunt hoteler; tot ell agrupat al voltant d'un pati afegit a la capella de la Mare de Déu de Caldes.\nEdifici modern de 4 plantes, de construcció pirenaica amb coberta de pissarra, que acull les dependències hidroteràpiques ala planta soterran...\nLes termes ja eren conegudes pels romans (constatat per les inscripcions i numismàtiques). Es va aixecar un monestir medieval que ha arribat posteriorment als nostres dies com a Hospital de Banys. Al costat de les termes es va construir el santuari; dedicat a la Mare de Déu de Caldes, amb una imatge original romànica (destruïda el 1936), del qual resten les despulles de la capella renaixentista i les dependències del segle XVIII.\n1011 Acta de donació dels Comtes d'Erill a l'abat de Nostra Senyora de Caldes.\n1732 Casa de la Consorcia de Ntra. Sra. De Caldas\n1839 Casa de Beneficencia de la Diputació Provincial\n1895 Venda per l'estat a la familia de Vallmitjana\n1932 Ampliació de l'hotel Caldas.\nEls anys 46/47 es construí la part nova de l'edifici (habitacions del tercer pis, planta baixa, menjador i ampliació edificis de banys).\nL' Hotel manantial fou construït el 1956, proper a l'antic establiment. Està dotat amb una de les millors i més modernes instal·lacions hidroteràpiques de Catalunya.\nL'any 1959 fou lloc de trobada dels membres de la "Federación Internacional de Termalismo y Climatologia".\nS'efectuaren obres d'ampliació i reforma l'any 1973. Les termes ja eren conegudes pels romans (constatat per les inscripcions i numismàtiques). Es va aixecar un monestir medieval que ha arribat posteriorment als nostres dies com a Hospital de Banys. Al costat de les termes es va construir el santuari; dedicat a la Mare de Déu de Caldes, amb una imatge original romànica (destruïda el 1936), del qual resten les despulles de la capella renaixentista i les dependències del segle XVIII.\n1839 Casa de Beneficencia de...


Jornada Antirepressiva a Martorell - Indymedia Barcelona\nJornada Antirepressiva a Martorell\nper Grup de suport als encausats per la vaga a CELSA\t 25 feb 2013\nDissabte, 2 de març, a l'Hoyo (Passeig de Catalunya), a les 11.30 h\n- Encausats i membres del Comitè de Vaga\n…I DINAR POPULAR!\njornadesantirepresssivasFINALvermell.pdf (452,35 KiB)\noctaveta castella i catala A4.pdf (654,11 KiB)\nDonada la gran estafa que la figura de la banca ha suposat al llarg de la història, -i més encara en els darrers anys, durant els quals la seva gestió econòmica ens ha abocat a la crisi- els governs, lluny d'emprendre mesures que afavoreixin la situació de la població, no han fet altra cosa que donar milions als bancs (rescatar). Aquest fet evidencia un clar posicionament de robatori a aquesta població, tot duent a terme les anomenades “polítiques d'austeritat”, les quals inclouen reformes laborals i antisocials que tan sols beneficien la patronal i al capital.\nUn exemple d'aquest fet és la situació de CELSA ATLANTIC, una empresa de laminació en la qual el passat 2012, aprofitant la llei de reforma laboral, s'hi va plantejar un ERE, fet que va aixafar els pocs drets laborals de què disposa la classe traballadora, plantejant la reducció de 200 llocs de treball i el 20% del sou de la resta.\nPensem per tant que aquesta situació es un crim a part de ser falses les pèrdues econòmiques amb què l'empresa justifica els acomiadaments i la reducció del salari. A més, a banda de mantenir la directiva molt ben remunerada, la política practicada en qüestió de recursos humans és la de la subcontractació mitjançant altres empreses. Aquest fet repercuteix en la situació de precarietat dels treballadors d'aquestes subcontractades, les quals s'han de veure sotmeses a un llimb d'àmbit laboral, sense els drets adquirits pel personal no subcontractat que, malgrat que facturen a un preu bastant elevat l'hora de treball, paguen molt per sota d'allò que rebrien els treballadors si els pagués CELSA directament.\nVal a dir també que, si bé per una banda CELSA proposa l'ERE per a disminuir la plantilla, al mateix temps demanden a les subcontractades els seus empleats per realitzar serveis a aquesta empresa, i això es pot comprovar accedint a qualsevol portal de feina present a Internet.\nFinalment, els treballadors es van organitzar, convocant tres vagues de 24 hores en contra de les pretensions de l’empresa.\nLes dues primeres es van desenvolupar en un ambient molt combatiu, i van rebre un recolzament solidari d’altres treballadors alièns a l’empresa, tot aconseguint dur a terme talls en el trànsit de l'autovia i autopista, i bloquejant gran part del polígon. L'empresa, lluny de donar-se per al·ludida per aquesta situació, va decidir contractar els serveis de Winterman, una empresa de detectius privats, per tal d'emprendre represàlies contra tot aquell que hi protestava, tot denunciant posteriorment a diverses persones, entre algunes de les acusacions, la de sabotatge al sistema de càmeres de seguretat de la planta de laminació. Arran d'això aquestes han de pagar una multa, i és per això que per a afrontar-ne el pagament es demana el recolzament de tothom.\nDonada la situació de repressió que estem vivint des de tots els fronts d'actuació, només unint-nos podem fer front a aquests atacs. La nostra millor arma, la solidaritat.\nGrup de suport als encausats per la vaga a CELSA


L’Institut Joan Amigó i Callau rep el Segell eTwinning Schools | INS Joan Amigó i Callau\nEl nostre institut ha estat un dels centres guardonats aquest any com a Centre eTwinning 2021. Aquesta distinció reconeix el treball col·laboratiu i cooperatiu amb altres instituts i escoles europees, l’aplicació de les TAC a l’aula, el desenvolupament de la competència plurilingüe i la dimensió europea en els projectes desenvolupats a l’Institut.\neTwinning Schools som models: inspirem i encoratgem altres centres a treballar per projectes d’una manera inclusiva i transversal. Fem del nostre alumnat millors persones, millors estudiants i millors ciutadans europeus.\neTwinning School és ser un centre model i ambaixador per a altres instituts de la zona promocionant eTwinning i els valors que aquesta forma de treballar comporta, d’aquesta manera ens convertim en un institut referent a La Conca de Barberà a l’hora de treballar en projectes europeus .\nDes del curs 2018-2019 que l’Institut desenvolupa projectes europeus, el curs passat vam rebre el Segell de Qualitat Nacional i el Segell de Qualitat Europeu pel projecte “Tell me about yourself”. Aquest curs l’Institut Joan Amigó i Callau té un altre projecte eTwinning en marxa “ Tell me more about yourself”, sobre el canvi climàtic, desenvolupat a 1r d’ESO i un projecte europeu Erasmus+ “Save the Planet”, sobre energies renovables a 3r d’ESO, cofinançat per la Unió Europea. D’aquesta manera motivem el nostre alumnat a treballar en projectes emprant l’anglès com a llengua vehicular.


▷ ⭐Definició de porcatera⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de porcatera\nDefinició de porcatera\nara pots trobar La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula porcatera, en aquesta col·lecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple entendre què significa porcatera.\n¿Cóm es diu porcatera en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice porcatera en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà porcatera has de saber que la seva traducció és porcatera pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar porcatera\nC) Durant l’operació, si s’adonés d’alguna fuita de gas, ha de tancar la vàlvula de gas immediatament.\nSi l’àrbitre s’adonés d’aquest fet, aturarà el joc i amonestarà al jugador de faig comès aquesta infracció, retindrà en el seu poder la pilota fins […] […] que consideri que novament reuneix les condicions per poder treure-la a joc.\nDe la mateixa manera, s’haurà adonat que el nom [Measures].\nEn l’anàlisi del tortuós llenguatge del Consell de Seguretat, imposant sancions contra aquest país, no em vaig adonar d’aquest detall perquè l’ordre d’inspecció adquirís plena vigència.\nEsperant que ningú s’adonés de l’accés -sense precedent històric- que tenen les agències nord-americanes a l’aparell mexicà de seguretat nacional, Calderón va triar posar-se una mica filoso en el seu discurs davant el Congrés dels Estats Units, i el va exhortar restablir la prohibició d’armes d’assalt .\nLa pel·lícula explicava les aventures […] d’una caixera que perd els estreps després del robatori de la seva caixa, perpetrat sense que se n’adonés.\nLa setmana […] passada que vam estar al bosc observant aus endèmiques i ens adonem de tres forns clandestins.\nEns adonem del seu valor només […] quan ens posem malalts.\nFa poc, es va revelar que durant un període de vuit […] […] mesos, d’agost de 2004 a abril de 2005, es va produir una fuita de 83 000 litres de material radioactiu que contenia 20 tones d’urani i plutoni, sense que ningú se n’adonés, a causa del trencament d’una canonada d’un dipòsit de contenció.\nDesprés d’gastar una […] muntanya d’or destruint a Vietnam, Nixon va substituir l’or per bitllets de paper, sense que amb prou feines algú s’adonés de les conseqüències.\nEn realitat, la demandant al·lega que el públic pertinent s’adonarà que l’ús del color està relacionat únicament amb aquest origen comercial.\nElla va gravar les […] violentes rebequeries, amenaces i admissions de la seva abusador sense que ell se n’adonés.\nPrèviament, per ser tan gran el […] lloc de manufactura, podia estar absent el personal per una bona estona abans que […] el gerent s’adonés de la seva absència.\nEm va prendre gairebé una hora el fer grans esforços de memòria, i tractar la clau en diversos carros, tractant que ningú s’adonés; una experiència inoblidable que vaig jurar mai més repetir.\nTot i això l’examinador hauria realitzat diversos exàmens més sense que AESA s’adonés que no estava administrativament habilitat per a això.\nAlguns pensen que aquesta […] concepció és clara, però els cristians llegeixen la Bíblia des de fa més de 1700 anys sense que ningú, que fins ara sapiguem, ¡s’adonés d’ella!\nÉs possible que el […] mateix Dalí s’adonés d’aquest aldarull, […] fins i tot en aspectes mal solucionats, com la part puntillista al centre de la tela.\nPotser ningú se n’adonés en aquell moment, […] però estic segur que a molts dels que heu treballat en el maquinari […] i en les funcions de la consola Wii us agradaria veure aquesta funció usada al màxim en Animal Crossing.\nAquestes propostes no van rebre prou suport, ja que el Grup de Treball va considerar que podia passar que la persona no s’adonés de l’error fins que es lliuraran les mercaderies i, en aquest cas, la limitació del termini per retirar la declaració […] anul·laria el recurs.\nVaig caminar per aquí com 20 minuts, sense que ningú s’adonés de la meva presència, retratant el que em semblava interessant, particularment gent pintoresca […] i vestimenta.\nA mesura que els / les joves es van anar adonant cada vegada més de ser una comunió d’esglésies, aquesta noció es va anar traduint en plans d’acció comuns a través de les xarxes […] subregionals i regionals.\nAquest no s’adona que la conversa està sent gravada.\nSi tot i això vostè s’adonés d’una infracció a la llei, li demanem ens ho […] faci saber.\nd’aquest Estat quedarà exclosa si el fet es va deure a una força irresistible oa un esdeveniment exterior imprevisible aliens al seu control que van fer materialment impossible que aquest Estat procedís de conformitat amb aquesta obligació o que s’adonés que el seu comportament no era conforme a aquesta obligació .\nSense l’ajuda d’instruments […] com el termòmetre i l’indicador de marees, és difícil que s’adonés de l’increment gradual de les temperatures o de l’ascens del nivell […] […] de la mar, i no hagués considerat necessari prendre mesures d’adaptació.\nAquest informe ens ha posat davant la veritat, aquesta veritat que durant tants anys de vida republicana al Perú no hem volgut veure ni reconèixer perquè ens revela fractures i problemes molt dolorosos en la nostra societat: «la veritat que el país necessita assumir en tota la seva gravetat és que el Perú rural, andí i selvàtic, quítxua i ashàninka, pagès, pobre i amb escassa instrucció formal es […] dessagnar durant anys sense que la resta de […] la Nació s’adonés de la veritable [ …] dimensió de la tragèdia d’aquest poble […] aliè dins el Perú «(Cfr. Informe Final, versió abreujada, pàg. 27).


Taller pràctic de comptabilitat econòmica per a cooperatives a Reus\nLa sessió organitzada per Coopcamp oferirà aquest divendres a REDESSA 1 un anàlisi de cada cooperativa per tal de fixar els preus dels seus productes o serveis amb l’objectiu de fer sostenible la seva activitat\nImatge d'arxiu d'una jornada formativa a la sala d'actes de REDESSA 1, al viver d'empreses de Reus ARXIU / INFOCAMP\nDivendres, 24 Mai 2019 08:15\nCom es calculen els preus de venda que permeten la sostenibilitat d’una cooperativa? L’Ateneu Cooperatiu del Camp de Tarragona (Coopcamp) organitza avui el Taller pràctic de comptabilitat analítica per a la sostenibilitat econòmica de les cooperatives amb l’objectiu d’oferir un anàlisi dels productes i serveis que tenen les cooperatives per tal d’aconseguir la sostenibilitat econòmica dels projectes. Una sessió destinada a les sòcies i treballadores de les cooperatives en funcionament que volen conèixer com establir els preus dels seus productes i/o serveis a través d’un estudi pràctic de les despeses directes i indirectes mensuals. Al mateix temps també s’adreça a aquelles cooperatives que es troben en procés de creació i volen conèixer des de l’inici com gestionar aquest aspecte.\nLa formació, que anirà a càrrec del col•lectiu Ronda, tindrà lloc el proper divendres 24 de maig de les 09:00 h a 13:00 h i de les 15:00 h a les 20:00 h a REDESSA 1 (Camí de Valls 81-87, de Reus). Els continguts de la sessió treballaran aspectes com: el posicionament estratègic dels serveis i productes en l’àmbit comunicatiu i el càlcul dels preus de venda, dels marges, costos directes i indirectes per afavorir la sostenibilitat de la cooperativa. A més també es posaran sobre la taula aspectes clau com el compte de resultats.


SBI Connectors anuncia la deslocalització de l’empresa amb planta a Sant Esteve – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 19 de novembre de 2020 a les 12:00 0 1801 Visites\nEls treballadors rebutgen l’ERO que afectaria a més del 60% de la plantilla\nL’Ajuntament de Sant Esteve informa del suport municipal als treballadors de l’empresa SBI Connectors. L’alcalde Enric Carbonell s’ha reunit aquest dimarts amb els representants del comitè d’empresa i del sindicat UGT-FICA després que la companyia hagi anunciat un expedient de regulació d’ocupació (ERO) que afectaria a 47 dels 76 treballadors, més del 60% de la plantilla.\nPer a l’alcalde, la decisió és un “cop molt dur”, s’ha mostrat molt preocupat i s’ha compromès a “exposar a l’empresa la problemàtica social, les dificultats que per a les famílies suposa aquest tipus de decisió en un moment com l’actual en què tothom, tant les Administracions com les empreses, hem de fer tot el que estigui a les nostres mans”.\nPreveu reunir-se amb la direcció de l’empresa el més aviat possible per “intentar obrir una via de mediació, de debat i de reflexió sobre aquest ERO i les seves conseqüències”. A banda del suport municipal, els farà costat en les mobilitzacions i s’ha compromès plantejar a la direcció la possibilitat d’elaborar un nou producte en aquesta mateixa planta amb la finalitat de reduir el número d’acomiadaments.\nNotícia de les 12h:\nLa direcció de l’empresa SBI Connectors, ubicada al polígon Sesrovires de Sant Esteve, ha anunciat als treballadors de la planta la seva intenció d’endur-se la producció fora d’Espanya. Aquesta deslocalització suposaria l’acomiadament de més del 60% de la plantilla i afectaria un total de 47 famílies. L’empresa té més de 57 anys d’antiguitat i hi ha empleats vinculats des de fa més de 35 anys.\nTant els treballadors com la UGT-FICA Baix Llobregat rebutgen de manera rotunda l’ERO anunciat per l’empresa.\nEn un comunicat que han fet arribar a La Bústia, expliquen que es tracta “d’una decisió capritxosa motivada pels interessos econòmics del grup Sicame, que desmunta lamentablement l’empresa per endur-se la producció a Turquia i Portugal, desmembrant així el teixit industrial de la tant castigada comarca del Baix Llobregat”.\nEl grup es dedica a dissenyar i fabricar connectors elèctrics de baixa, mitja i alta tensió. La companyia està especialitzada en aplicacions per a subestacions, equips elèctrics, xarxes de distribució d’energia i electrificació d’infraestructures ferroviàries. Una empresa que es va intal·lar l’any 1963 amb el nom de Prefusa. Actualment forma part del grup francès Sicame, amb filials arreu del món.\nFotografies i vídeo: Primeres protestes dels treballadors de l’empresa SBI Connectors [comitè d’empresa/Aj]\nCategoria: Economia, Sant Esteve Sesrovires, Societat\nSusan Béjar presenta el seu curt al Festival Iberoamericà


▷ ⭐Definició de suec⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de suec\nDefinició de suec\nA continuació pots veure La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula suec, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que veuràs aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple entendre què significa suec.\nNatural de Suècia.\nRelatiu o pertanyent a Suècia o als seus habitants.\nLlengua germànica parlada a Suècia i part de Finlàndia.\nRelatiu o pertanyent al suec.\n¿Cóm es diu suec en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice sueco en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà suec has de entendre que la seva traducció és sueco pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar suec\nCreat per al personal sanitari que treballa […] sobre el terreny, el sistema suec de telemedicina Mobimed Pegasus […] té capacitat per a la transmissió […] ràpida de dades i imatges de vídeo.\nSabem igualment que el Govern suec té l’experiència […] i un historial d’èxits en aquest àmbit.\nNadal també va derrotar al suec a la final de Roland […] Garros fa tres setmanes i mitja.\nTot i que el gravamen sobre els òxids de nitrogen no va entrar en […] vigor fins a gener de 1992, el seu efecte com a incentiu va començar a sentir-se en […] que el parlament suec va aprovar la seva introducció.\nÉs evident que la […] decisió del govern suec va ser purament unilateral […] i no hi va haver amb consultes prèvies amb Vietnam.\nLlegiu més sobre el portal de notícies Dagens Nyheter (en suec)\nEl Col·legi de […] Defensa Nacional Suec va organitzar l’acte […] i l’equip docent va incloure experts de Suècia, Noruega i Canadà.\nEl govern suec dóna suport Swedfund, empresa sueca de capital de […] risc especialitzada en inversions en els països en desenvolupament.\nEl fabricant francès PSA, per exemple, està instal·lant el sistema de Bosch en els vehicles […] destinats al mercat suec i al francès.\nEl grup directiu suec es asseguro que […] les seves comunicacions es basaran en la ciència (veure pàgina 54).\nA Hondures, per exemple, […] el voluntari suec Peter Claesson […] va aconseguir reunir al juliol de 2004 a la capital, Tegucigalpa, […] a artistes de tot el món perquè comuniquessin el missatge de els ODM a través de l’art.\nAquest incloïa la impressió de la constitució per als membres del parlament i visites […] al parlament suec el 1998 i 1999.\nSi un inventa una barra de fusta que pot utilitzar-se en una […] sessió de massatge suec per obtenir resultats […] més eficaços i profunds, aquesta barra […] de fusta pot ser patentada.\nLes organitzacions no són polítiques i els seus […] representants poden negociar amb el govern suec.\nAquest programa per després de l’escola està dissenyat […] per a nens de 5 a 10 anys, ensenyant-los sobre esdeveniments, temes específics o […] persones de la cultura sueca o suec-americana.\nÍndex d’Aus Silvestres per 14 espècies aus sueques de […] mitjans agrícoles (com l’utilitzat pel govern suec per al mateix propòsit)\nQuins articles del Codi Penal suec van ser violats en aquests casos?\nInclou articles sobre el temps d’instrucció característic de les escoles primàries […] africanes i del sistema escolar alemany i suec.\nSi algú llegeix El Món, no li és difícil adonar-se […] que el model suec és més popular a […] França que a Finlàndia.\nTot i que la legislació de medicaments […] orfes és d’aplicació en tota la Unió […] Europea, l’hospital suec es va negar a pagar el […] medicament perquè era massa car.\nla fusta sueca.\nNi tampoc amenaça el model suec ni els convenis col·lectius suecs.\nL’atletisme suec no travessa […] pel seu millor moment.\nLa seva obra pot escoltar-se en anuncis d’ADIDAS i SEAT, i en la nova […] caràtula de la cadena de televisió suec TV4.\nUn equip suec ha realitzat […] un treball sobre aquest tema.\nL’enfocament suec respecte a la […] justícia juvenil és d’alguna manera únic.\nEl snus suec és un producte […] fresc i delicat.\nAmb un passat semblant, Spyker […] confia plenament en el seu futur, i prova d’això són les negociacions per comprar […] Saab, el fabricant suec d’automòbils.\nES exigeix que els noms de domini facin […] referència a empreses connectades a Suècia i reflecteixin el nom de l’empresa […] tal com figura en el certificat de registre suec.\nL’Agència de Protecció del Medi […] Ambient de Suècia és designada pel govern suec com a punt de contacte amb el Conveni d’Espoo.\nHi ha hagut protestes per la violació […] de certs articles del Tractat constitutiu de la Comunitat Europea, i s’ha […] criticat també el model laboral suec.


Els patis del Poble Nou del Delta obren les portes a la cultura amb dos dies d’espectacles\nPublicat el 06/03/2019 11:32\nEls patis de les cases de pagès del Poble Nou del Delta tornen a obrir les portes a la cultura en la segona edició d’’Art als Patis’. Aquest any, la música, la dansa, el teatre, el circ i la poesia prendran el protagonisme de sis patis del Poble Nou durant dos dies, el dissabte 9 i el diumenge 10 de març. A l’esdeveniment hi participen 8 companyies d’arreu de Catalunya, el País Valencià i Aragó, que es repartiran en espectacles a Cal Gasso, Can Gilabert, Can Juvimar, Ca La Pilar, La Llar de Laura i Lo Segador.\nEls encarregats d’inaugurar la jornada seran els músics Pili Cugat i Carlos Lupprian, el dissabte a les 17 hores, que passaran el relleu als artistes d’aquesta edició. Entre els diferents espectacles de petit format que s’han organitzat hi ha la mostra de contes i titelles ’Cuentos Voladores’; el número de malabars, llum i foc ’Arquimedes’, que serà d’entrada gratuïta; l’exhibició de circ ’Nomaduk’, a càrrec d’un personatge dels boscos vikings; o el recital poètic, teatral i musical de Lorquianas. La durada aproximada dels espectacles és de 20 minuts i l’aforament dels patis és limitat. A més, durant tot el festival hi haurà l’actuació musical al carrer de la banda Aigua en Gas.


Sant Agustí i Christine de Pizan: influències en el pensament europeu - Ab Origine Magazine\nGironès Targa, Núria (2021) "Sant Agustí i Christine de Pizan: influències en el pensament europeu", Ab Origine Magazine, 69(gener) [en línia].\nChristine de Pizan, De Civitas Dei, La Cité des Dames, Perspectiva de gènere, Sant Agustí d’Hipona\nSant Agustí d’Hipona (354-430) i Christine de Pizan (1364-1430), dos personatges històrics rellevants separats per mil anys d’història. En aquest article parlarem d’ambdues figures i de les influències que han tingut al llarg del temps. Per parlar de la seva empremta en el pensament europeu utilitzarem com a guia dues obres que els representen i que estan relacionades amb les seves motivacions, ideals i influències. En el cas de Sant Agustí, parlarem de De civitas dei (412-426) i en el cas de Christine de Pizan, La cité des Dames (1405).\nLes dues obres presenten similituds, però van ser escrites en contexts diferents i provenen de diferents motivacions i influències que, conseqüentment, han influenciat, posteriorment, el pensament europeu de maneres diverses. En primer lloc, parlarem de qui van ser Sant Agustí i Christine de Pizan per a poder conèixer el seu context. En segon lloc, presentarem les seves obres de referència per parlar del context, contingut i influències posteriors i anteriors. I per últim, farem una reflexió final a partir d’una pregunta que ja anticipem: per què Sant Agustí ha tingut més influència en els àmbits acadèmic i religiós? Aquesta és la pregunta central que ens porta a escriure aquest article; per això serà important situar a Sant Agustí i a Pizan per entendre d’on partien i on volien arribar. És rellevant tenir en compte, també, que les respectives influències de les obres han evolucionat d’una determinada manera pel discurs predominant de la societat i pels aspectes que s’han volgut valorar més (religió – dones, per exemple).\nSant Agustí d’Hipona, nascut a Tagaste al 324 (Actual Argèlia). Va créixer en un ambient cristià i pagà, ja que la seva mare era cristiana (Santa Cristina) i el seu pare pagà. No es va convertir i instruir al cristianisme fins més tard, la primera relació que va tenir amb la religió va ser quan es va interessar pel Maniqueisme ja que hi apareixia la idea de la dualitat (llum i foscor) que el va marcar tant i que apareix, posteriorment, a De civitas Dei. La creença amb el Maniqueisme era ferma fins que a partir del 374 va començar a sentir que la raó li demanava més i que seguir amb les tradicions i pensaments maniqueistes no era suficient per transcendir espiritualment. Un altre punt d’influència, que el va fer passar al cristianisme, van ser les lectures de Plotí i els sermons de Sant Ambròs o Ambròs de Milà inspirats en les lectures de Plotí.\nConversió de Sant Agustí, segons Gozzoli (segle XV). Font: Wikipedia\nL’any 391 va ser nomenat Bisbe d’Hipona. Uns anys més tard, del 397 al 398 va escriure Les confessions una obra amb tretze llibres on explica part de la seva vida, des de l’adolescència, passant pel maniqueisme fins a arribar al cristianisme. Aquesta obra, juntament amb De civitas Dei, és de les més rellevants. De Civitas Dei va ser escrita entre el 412 i el 426. L’any 410 va succeir la caiguda de Roma en mans dels visigots i es va culpabilitzar al cristianisme de ser responsable de les desgràcies de l’imperi. En aquell moment Sant Agustí va escriure De Civitas Dei per pal·liar aquesta crítica contra el cristianisme i donar a conèixer la verdadera filosofia de la història i doctrina cristiana. Finalment, al 430 després de diverses invasions dels bàrbars al nord d’Àfrica, Sant Agustí va morir a Hipona.\nLe Sac de Rome par Evariste-Vital Luminais. New-York, Sherpherd Gallery. Font: Wikipedia\nGairebé un mil·leni més tard, el 1364, naixia a Venècia Christine de Pizan. La seva família es va traslladar a França aquell mateix any, perquè el seu pare va ser convidat a la cort francesa on regnava el rei Carles V “El savi” per a servir d’astròleg, alquimista i físic a la cort. Així doncs, al mateix 1364 Christine de Pizan, la seva mare i el seu pare van viatjar fins a París per instal·lar-se al palau. D’aquesta manera va créixer en un ambient cortesà i força privilegiat.\nTot i l’ambient privilegiat i protegit de viure dins de la cort de París, el context no era del tot estable. Carles V va començar el regnat el mateix any que Christine va arribar a França; feia vint-i-set anys que la guerra dels cent anys havia començat; el rei Carles V va aconseguir pal·liar el conflicte amb França durant uns anys, fins a l’any 1380 quan el succeeix el seu fill Carles VI “el boig”. Una de les altres amenaces, amb les que va haver de conviure el rei durant els seus pocs anys de mandat, va ser el conflicte amb Navarra.\nL’any de la mort del rei Carles V, el 1380, va ser el mateix any que Pizan va contraure matrimoni amb el secretari de la cort, Etienne Castel, amb qui va tenir tres fills: dues nenes i un nen. Deu anys després, el seu marit es va morir, coincidint, també, amb la mort del seu pare. Pizan es queda vídua amb tres fills i havent patit la mort del rei, amb qui havia tingut molt bona relació i a qui admirava, del seu marit i del seu pare. Arran d’aquest fet, el 1403 va escriure Le livre de la mutation de Fortune, un homenatge a la mitologia clàssica i a la deessa de la Fortuna on explica les dificultats d’haver-se quedat vídua i com ho supera sent ella “l’home” que pilota la seva pròpia nau. La situació de viudetat serà clau en les seves obres i en el seu pensament respecte a la defensa d’aquelles dones situades a la categoria de virago (dona independent de la potestat masculina, forta i sàvia). Aquesta situació de viudetat juntament amb els privilegis i els recursos als quals va optar li van permetre dedicar-se a la literatura i tenir un lloc valorat per la societat.\nChristine De Pizan ensenyant al seu fill, Jean Castel. Font: Wikipedia\nLa relació que ella va mantenir amb la cort i amb Carles V la van enriquir en diferents sentits. En primer lloc, és important tenir present que, gràcies al seu pare, va poder accedir a una formació acadèmica i intel·lectual, al contrari del tarannà de la seva mare que volia que s’instruís en la feina de la llar. Per una part, viure dins de la cort amb el context que s’ha esbossat anteriorment li va permetre reflexionar sobre la guerra i els conflictes estatals; també sobre la figura de Carles V i les seves qualitats. D’aquesta perspectiva en van sortir diferents obres, la primera el 1404 quan Felip II de Borgonya (germà de Carles V) li demana a Pizan que escrigui una biografia en honor al regnat de Carles V. Pizan va acceptar la demanda i aquell any va escriure Le livre des faits et bons moeurs du sage roi Charles V, una biografia que elogiava a Carles V ressaltant-ne les qualitats i la seva sensibilitat. Vuit anys més tard, Pizan escriu una obra reflexionant sobre els conflictes dins de la Guerra dels Cent anys, Lamentacions sobre la guerra civil. Per altra part, el contacte amb la cort també li va facilitar l’accés a les biblioteques, concretament a la Bibliotèque Royale de París.\nLa Bibliotèque Royale de París. Font: Wikimedia Commons\nDurant el segle XIV i XV es va impulsar la creació i la fundació d’universitats arreu d’Europa, fet que venia impulsat per l’emperador Frederic II Hohenstaufen. Aquest auge va començar el 1224, amb la creació de la Universitat de Nàpols. El foment de les creacions de biblioteques, universitats i la possibilitat d’accedir-hi per Pizan van influenciar-la en el pensament crític i la defensa dels drets i la igualtat de les dones. Ara bé, és important remarcar que Christine de Pizan mai va accedir a la Universitat i de fet, es mostrava reticent a l’ensenyament universitari. Una de les característiques que Pizan ressalta més de les dones és la intel·ligència i l’educació, fets que havien estat sempre atorgats als homes i que s’havien retirat de les dones, ja que no tenien accés als estudis ni a les biblioteques.\nDins de les biblioteques, Pizan va poder submergir-se al món acadèmic i investigar el que havien argumentat diferents pensadors fins al moment. Una de les idees que van influenciar-la i que expliquen la posició crítica-filosòfica de Pizan és l’arribada, cap a finals del segle XIV, de les idees del filòsof anglès William d’Ockham a la universitat de París. Específicament, l’idée del nominalisme, amb la qual es plantejava una distinció entre la realitat de les coses materials, per una part, i la realitat de les idees o conceptes, per l’altra. Aquesta distinció no només va permetre marcar una diferència important entre filosofia i religió, sinó també el naixement d’un esperit crític i de debat que va fer front a les doctrines escolàstiques, principalment a la figura de “l’autoritat”.\nTornem ara a Sant Agustí i De Civitas Dei. Com hem apuntat anteriorment, la idea de la dualitat ja venia amb la immersió al maniqueisme. A partir d’aquí, i en el context que s’ha esbossat anteriorment de l’amenaça al Cristianisme per part dels bàrbars, Sant Agustí va idear De Civitas Dei com a resposta i com a reclam de la religió cristiana. De fet, tenia l’encàrrec de Marcelino d’idear una nova cosmovisió que qüestionés les teories de Virgili i donés veu i poder al cristianisme.\nL’obra va ser escrita entre l’any 413 i l’any 426 es divideix en 22 llibres i es publica en dues parts. La característica més rellevant de l’obra és la separació de dues ciutats diferents, la ciutat de Déu (esperit) i la ciutat terrenal (carn). Aquestes dues ciutats estan en constant tensió, ja que es vol reflectir la lluita individual i espiritual de transcendir cap al món de Déu prescindint dels béns materials. Com es pot apreciar hi ha una gran influència de les idees de Plató i el seu dualisme. El que separa aquestes dues ciutats o la capacitat de transcendir cap a la ciutat de Déu, d’un únic Déu, és la “gràcia divina”. Tot i haver-hi aquesta separació de comunitats no s’estableix un Estat bo i un Estat dolent, a l’estar barrejades es consideren dues ciutats que comparteixen béns comuns i que després mitjançant el treball individual espiritual i la gràcia divina es pot transcendir a una ciutat de Déu, de pau i de fe.\nDe les influències posteriors de Sant Agustí i la relació entre religió i poder és important anomenar el corrent intel·lectual de l’església cristiana medieval “Agustinisme polític”. Després que diferents autors hagin realitzat un estudi dels textos agustinians i altres Pares de l’església es va veure que els textos agustinians havien tingut un gran impacte espiritualista que va marcar la història de la Religió Cristiana fins al segle XII. Des d’aquesta visió es considera que la religió i la política van de la mà i que tot s’engloba en la idea d’una única comunitat cristiana.\nMosaic de la Catedral d’Aquisgrà que representa la Civitas Dei. Font: Wikimedia Commons\nPel que fa al cas de Christine de Pizan i La cité des Dames (1405), es tracta d’una obra que va sorgir com a resposta a diferents escrits misògins que Pizan havia llegit. La mateixa autora menciona al començament de l’obra que està esgarrifada amb un text misògin de Mathieu of Boulogne: Liber lamentationum Matheoluli, un llibre que maltractava la figura de la dona. Malauradament, aquest llibre no era l’únic que atacava la dona. El llibre El Roman de la Rose de Guillaume de Lorris o, més aviat, la continuació que en va fer Jean de Meung (1275-1280) també n’és un exemple, l’autor acaba amb l’amor cortès i afegeix un to masculí, amb la figura del geni, de dominació sobre la dona. Aquests textos i alguns altres com Le miroir de mariage d’Eustache Deschamps van influenciar a l’inici d’un debat i un espai de renúncia on va intervenir públicament Christine de Pizan, per primer cop, conegut com La querelle des femmes amb relació al Roman de la Rose. Un debat que va durar fins al segle XVIII. Arrel d’aquest esdeveniment de creació de debat públic es pot apreciar la presència i la participació de Pizan buscant més enllà de la literatura un espai de renúncia i una eina de canvi.\nEnvers aquestes referències negatives, també hi va haver una influència positiva en Pizan amb l’obra De mulieribus claris (Sobre les dones il·lustres) del poeta italià Giovanni Boccaccio. Aquesta obra va ser escrita entre el 1361 y 1362, uns anys abans del naixement de Christine de Pizan. El llibre és una col·lecció de biografies, tant històriques com mitològiques, de 106 dones famoses. De fet, la gran majoria de les gestes femenines que Pizan fa servir com a exemple al seu llibre provenen d’aquí. Respecte a això, cal ressaltar el cas de dues dones. D’una banda, el personatge de Semiramis, a qui Pizan dedica una gran part del seu llibre per il·lustrar l’honor i la fortalesa femenina. D’altra banda, Griselda, un personatge que Pizan va admirar personalment per representar a l’esposa perfecta: una dona pacient, forta i lleial, tant al seu marit com al seu amor i la seva promesa.\nDe la mateixa manera que amb De Civitas Dei, la Cité des Dames plasma la necessitat d’escriure aquestes apologies en nom de Déu o, dit col·loquialment, per encàrrec de Déu. En el cas de Pizan comença l’obra anunciant que a través d’una aparició divina li apareixen tres divinitats (raó, rectitud i justícia). El llibre transcórrer barrejant testimonis i experiències, com s’ha citat abans influenciats per Bocaccio, amb crítiques i propostes sobre el paper de la dona a la societat i el poder que pot arribar a adquirir i que ha estat oprimit o invisibilitzat.\nL’obra es divideix en tres llibres on les diferents aparicions, que s’han anomenat anteriorment, plantegen diverses situacions quotidianes i socials remarcant el paper i el pes de la dona amb l’objectiu conjunt de formar i construir aquesta ciutat de les dames i per elles. En el primer llibre hi ha les aparicions i les presentacions de les tres dames i l’explicació de l’encàrrec que ha estat enviat a Pizan. Comença un diàleg entre Pizan i les tres dames; per exemple, Pizan pregunta ‘Per què les dones estan excloses del sistema judicial?’, s’estableix un diàleg i les tres dames se serveixen d’exemples de diferents figures femenines per explicar-se, com Ceres, Minerva o Isis. En el segon llibre es detalla com i per qui va ser construïda la Ciutat i qui la va poblar. Per últim, al tercer llibre es presenten els acabats de la Ciutat i quines dames nobles van ser escollides per habitar els palaus.\nManuscrit de la Cité des Dames. Font: Flickr\nAixí doncs, què en traiem de tot això? Podem observar que, tot i haver-hi aquesta diferència de gairebé mil anys entre els dos autors, hi ha tres eixos principals que els vinculen i els relacionen, però que s’expressen i tenen conseqüències diferents: religió, poder i la figura de la dona. En Sant Agustí hem vist com el leitmotiv era la religió cristiana i la seva defensa envers el paganisme. Ara bé, pel context que s’ha esbossat anteriorment, la religió cristiana tenia una relació molt estreta amb l’imperi i el poder. Per altra banda, en Pizan el motiu principal també era la religió, així com la crida per part de Déu per construir i idear una ciutat de les dames i per a les dames, això no obstant, sense estar tan vinculat al poder “real”, entenent “real” en tant que la ciutat és una al·legoria, una fantasia idíl·lica.\nRecollint la idea principal que encapçala el present article, les influències més destacades en l’àmbit europeu que han tingut ambdós autors han estat, per part de Sant Agustí, la influència sobre pensadors moderns com Descartes, o figures il·lustres del romanticisme o idealisme alemany com ara Hegel. També va tenir una forta influència en l’humanisme, ja que presentava un gran recorregut humà des del paganisme, al cristianisme i a l’home modern. Com s’ha mencionat anteriorment, va haver-hi moviments posteriors a Agustí que es defineixen com Agustinisme polític. D’altra banda, Christine de Pizan ha tingut una influència en la literatura feminista i de perspectiva de gènere, per exemple, Simone de Beauvoir recull idees de Pizan al Segon Sexe (1949).\nTornant a la pregunta inicial: per què ha trascendit més De Civitas Dei que no pas Le Cité des Dames? Encara que després d’aquestes obres hagi passat un mil·leni més, en ple 2022 ens trobem amb el fet que continua havent-hi un pensament patriarcal que no cedeix les mateixes llibertats i espais a les dones, i que encara està molt vinculat al poder eclesiàstic. Per aquest motiu, Sant Agustí i la seva obra ocupen un pes més vistós al recorregut acadèmic i a la cita de Grans obres o clàssics, i Pizan segueix arribant per vies molt més estretes i menys visibilitzades. No interessava, i per alguns encara no interessa, que una dona defensés els drets de la dona escrivint una obra d’aquestes dimensions, on es dedicava exclusivament a reflexionar sobre el paper, l’espai i els drets femenins.\nESCUDERO, Jesús Adrián (2008): Cristina de Pizán: Identidad personal y memoria colectiva. Agora. Papeles de Filosofía.\nESTEVA DE LLOVET, Lola (1999): Christine de Pizan (1364-1430). Ediciones del Orto: Madrid.\nHUBEÑAK, Florencia (2019): Una relectura de la Ciudad de Dios de San Agustín desde la Historia. Forum. Nº 8.\nLEMARCHAND, M. J (2000): “Prólogo” en Christine de Pizan, La ciudad de las damas. Siruela: Madrid.\nPERNOUD, Régine (2000): Cristina de Pizán. Medievalia: Palma de Mallorca. Traducción de María Tabuyo y Agustín López.\nPIZÁN DE, Cristina (2013): La Ciudad de las Damas. Traducció de Marie-José Lemarchand. Siruela: Madrid. VARGAS, Ana (2010): La Ciudad de las Damas de Christine de Pizan: obra clave en la Querella de las Mujeres.\nVILCAÑAS J.L (2016): Teología política imperial y comunidad de salvación cristiana. Trotta: Madrid.


Es posa en marxa l’entrada conjunta que inclou la visita al Museu de la Vida Rural i a la Fassina Balanyà de l’Espluga de Francolí. | TURISME A L'ESPLUGA DE FRANCOLÍ\nMuseu i Forn de Vidre de Vimbodí\nEs posa en marxa l’entrada conjunta que inclou la visita al Museu de la Vida Rural i a la Fassina Balanyà de l’Espluga de Francolí.\npor esplugaturisme | Ago 14, 2020 | Noticias\nL’entrada tindrà un preu de 6€ i inclou la visita a aquests dos espais visitables de l’Espluga que estan situats a pocs metres de distància.\nL’àrea de Turisme de l’Ajuntament de l’Espluga i el Museu de la Vida Rural (MVR) han acordat oferir una nova modalitat d’entrada combinada que inclou la visita lliure al Museu de la Vida Rural i la visita semi guiada al museu de l’antiga fàbrica d’aiguardent de la Fassina Balanyà, de titularitat municipal i inclosa en la Xarxa del Sistema Territorial del Museu Nacional de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya. L’entrada, que tindrà un preu de 6€ per als adults i serà gratuïta fins als 18 anys, es començarà a oferir a partir de dissabte dia 15 d’agost i es pot adquirir de manera presencial en qualsevol dels dos museus i també a través del web del Museu de la Vida Rural i de Turisme de l’Espluga.\nEls dos atractius, que comparteixen un relat molt proper, estan situats a només uns metres de distància i amb aquesta entrada combinada es proposa que una visita pugui complementar l’altra. Així doncs, es vol incentivar als turistes a conèixer aquests dos espais culturals que relaten la ruralitat i diverses activitats tradicionals del camp del nostre país.\nL’entrada inclou la visita lliure al MVR i semi guiada a la Fassina Balanyà, dins el seu horari d’obertura. En el cas del Museu de la Vida Rural aquest és de dimarts a dissabte de 10.30 a 18.30 h i els diumenges de 10.30 a 14 h. I en el cas de la Fassina Balanyà el seu horari d’obertura és de dimarts a dissabte de 10.30 a 13.30 h i de 16 a 18 h i els diumenges i festius està obert de 10.30 a 13.30 h.\nEl MVR és un centre cultural de la memòria, la reflexió i la transformació sostenible des del món rural, sota el lema Per saber on anem, cal saber d’on venim.\nÉs una institució cultural privada creada l’any 1988 per la Fundació Carulla que pretén mostrar totes les característiques de la vida tradicional a les viles i pobles de Catalunya, fent especial esment a la pagesia com a element primordialment destacat del món rural. Conté un variat fons de peces en exposició permanent relacionades amb la vida tradicional, la cultura, la pagesia, les arts i oficis artesanals.\nLa Fassina Balanyà és una antiga destil·leria d’aiguardent que té els seus orígens en la dècada de 1830. A través de la maquinària antiga i restaurada s’explica el procés productiu per l’obtenció d’aiguardent i derivats a partir de la brisa del raïm.\nLa Fassina Balanyà forma part del Sistema Territorial del Museu Nacional de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya (STmNACTEC)\nLa visita a la Fassina Balanyà comença amb un audiovisual de presentació, la visita guiada a l’antiga fàbrica i s’acaba amb una destil·lació en directe i degustació d’aiguardent i licors.\nSistema Territorial del Museu Nacional de la Ciència i la Tècnica\nLa Fassina Balanyà és un dels 27 centres museístics i patrimonials que expliquen la industrialització a Catalunya mitjançant les seves col·leccions, les seves exposicions i la museïtzació in situ de les diferents activitats productives que han existit. Aquests espais estan inclosos en el Sistema Territorial del Museu Nacional de la Ciència i de la Tècnica, on cadascun dels museus i centres que formen part d’aquest Sistema ressalta la seva pròpia singularitat, amb la finalitat de conservar, investigar i posar en valor el patrimoni moble i immoble que conserva, per tal d’analitzar un aspecte de la industrialització a Catalunya.\nCom a conjunt, el Sistema Territorial del mNACTEC aspira a composar la millor explicació museogràfica del procés d’industrialització de Catalunya i esdevé un dels principals actius de la cultura catalana contemporània, així com una gran aliança per a la difusió dels valors de la innovació com a motor social i econòmic.\nCap de setmana 31 d’octubre i 1 de novembre les Coves, la Fassina Balanyà i la Ruta Templera restaran tancats\nVisites dinamitzades a les exposicions temporals del Museu de la Vida Rural\nRestaurants, cafeteries i bars amb servei de menjar per emportar i hotels amb servei de restaurant pels hostes\nHoraris Museus PONT D’OCTUBRE\nPortes Obertes al Museu Fassina Balanyà “JEP20”\n4a Fira de la cervesa artesana adaptada\nFestival deducació per la sostenibilitat (FES) al Museu de la Vida Rural\n2 escoles premiades per la seva participació al Joc Kahoot de les Coves


Sonia López – Nuna\n“Com per a moltes persones, l’entrada a la maternitat, va marcar clarament l’inici d’un nou camí en la meva vida que em va portar a mirar, des d’aquest amor tan gran que sentim com a mares i pares quan mirem als nostres fills, allò que realment ens fa sentir integrats, connectats, enfortits.\nDes de la recerca, juntament amb la meva parella, d’un espai respectuós i curós pels nostres fills, vam entrar a formar part del projecte “La Caseta”. Des d’aquell moment l’hem estimat i gaudit immensament.\nDurant 9 anys (2002-2011) vaig créixer a La Caseta com a mare i educadora. Vaig tenir la sort de viure i aprendre al costat d’un equip d’una gran qualitat humana i professional, valent en la seva proposta i en la capacitat per mirar-se. I vaig créixer al costat d’uns nens i unes famílies amb les quals ens continuem acompanyant i posant llum en el nostre transitar com a éssers i com a pares.\nAl 2012, i durant un any i mig,  vaig formar part de l’equip educatiu del projecte d’educació lliure “La Melica”, un projecte situat al barri de Gràcia, on he tingut la sort d’aprendre, estimar, compartir i gaudir, creixent al costat de cada company d’equip, de cada infant, de cada família.\nDes del 2012 i fins al 2016 vaig participar en la creació del projecte de l’Escola Bressol Municipal “El Molí” de Les Planes. La meva funció va ser acompanyar l’Equip Educatiu en la mirada envers els infants i les seves famílies en els seus processos de creixement. Tot i que el nostre vincle i implicació continua, ja fa temps que El Molí vola sol i brilla amb llum pròpia.\nAixí doncs, la meva trajectòria ha fet que el meu creixement com a mare hagi anat lligat al meu creixement com a educadora. En aquest doble procés he pogut descobrir, meravellada, com acompanyar i respectar allò que cada nen expressa de manera genuïna permet al mateix infant realitzar processos de desplegament profundament nodridors. Estar present des d’aquest lloc implica per cada educador, per cada pare, per cada mare, connectar també amb la pròpia autenticitat, i no parar de créixer.\nEn aquest caminar m’he format en Teràpia Centrada en la persona (Carl Rogers) a l’Institut Carl Rogers de Barcelona, en Constel·lacions Familiars amb Peter Bourquin i Carmen Cortés a ECOS (Escuela de Constelaciones Sistémicas), i actualment encara estic en formació en Gestalt al mateix l’Institut Carl Rogers de Barcelona.\nEm sento profundament agraïda per tot el que des d’aquestes formacions he rebut i rebo en el meu procés de creixement i desenvolupament personal: reconèixer allò que m’és propi, anar trobant el fil del que, en la relació amb l’altre, em remou perquè vol dir que habita en mi, i aprofundir en una actitud sanadora en les relacions interpersonals i en una mirada més completa i profunda envers les relacions familiars.\nDes de febrer de 2016 poso tot el meu cor en cuidar Nuna · Projecte Educatiu, juntament amb un equip preciós d’educadores, tant en el referent a la cura i l’acompanyament de cada infant i de cada família, com en tota la mirada i treball que representa tot l’invisible que ha de funcionar per tal que el dia a dia d’un projecte així sigui possible.\nActualment, des de setembre de 2018 formo part de l’Equip de Senda – Centro de Acompañamiento a la Infancia y la Familia com a Terapèuta Familiar. Feliç d’iniciar aquesta etapa amb aquest Equip.”\nEducadora Social (UAB)\nFormació en Constel·lacions Familiars amb Peter Bourquin i Carmen Cortés a ECOS (Escuela de Constelaciones Sistémicas)\nEspecialista en Teràpia Centrada en la Persona a l’Institut Carl Rogers de Barcelona\nActualment en formació en Gestalt i Focusing a l’Institut Carl Rogers de Barcelona\nEducadora a La Caseta durant 9 anys (2002-2011)\nEducadora a La Melica durant 1 any i mig\nCo-creadora del projecte educatiu de l’Escola Bressol Municipal El Molí de Les Planes (2012)\nAssessora pedagògica de l’Equip Educatiu de El Molí des de 2012 fins l’actualitat\nCo-creadora de Nuna·Projecte Educatiu\nTerapeuta Familiar a Senda – Centro de Acompañamiento a la Infancia y la Familia, des de setembre de 2018