Verditz 1 Afritz am See Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVerditz 1Apartament-, Afritz am See, Afritz am See, Àustria, 9542 - Veure al mapaVerditz 1Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 34 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Verditz 1 està situat idealment a Afritz am See; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Verditz 1, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, biblioteca. L'ambient de Verditz 1 es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses ping pong, jardí, sala de jocs, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Verditz 1 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Afritz am See.


Concursos de teatre amateur a Calella, Pineda i Malgrat de Mar - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nConcursos de teatre amateur a Calella, Pineda i Malgrat de Mar\nEl 43è. Concurs de Teatre Amateur ‘Premi Ciutat de Calella’ ha tornat a posar-se en marxa aquest mes de gener.\nDel 22 de gener al 26 de març, el Teatre Orfeó Calellenc acull una obra cada diumenge a les 18.30 h en el marc del 43è Concurs de Teatre Amateur “Premi Ciutat de Calella”\nDes de fa 43 anys l’entitat cultural Joventut Artística Calellenca, amb el suport de l’Ajuntament de Calella i la Generalitat de Catalunya, organitza aquest concurs on deu companyies de teatre amateur representen una obra i opten a guanyar alguns dels premis que un jurat professional atorga al final de la competició. En paraules del tinent d’alcaldia responsable de l’àrea de Ciutadania i Cultura, Xavier Arnijas, “les millors companyies de teatre amateur han passat per Calella gràcies al concurs”.\nEl president de Joventut Artística de Calella, Francesc Playà, ha explicat que estan treballant en aquesta edició des del mes de juny i que cada any és un concurs més conegut: “ja contem amb una base de dades formada per més de cent companyies i enguany s’han presentat gairebé quaranta grups teatrals al concurs dels quals n’hem seleccionat deu”.\nEl concurs va començar amb Dotze sense pietat (22/01, Inestable Ceretana de Teatre de Puigcerdà). Les restants propostes són: L’hostalera (29/01, Grup Artístic Carles Xena d’Arenys de Mar), Amb els pixats al ventre (05/02, Grup de Teatre Paranys de Sant Joan de Vilatorrada), Germanes (12/02, Centre Cultural i Recreatiu Pineda de Mar), En portada (19/02, Fargam Teatre de Terrassa), Agnès de déu (26/02, Enric Borràs del Centre Parroquial de Sant Feliu de Llobregat), El misantrop (05/03, Grup el Centre, del centre moral de Gràcia de Barcelona), T-10 (12/03, Associació Artística Encert de Sabadell), El malalt i el metge (19/03, Grup de Teatre Bell Lloc de Sant Pere de Ribes), Descalços pel parc (26/03, Centre Parroquial el Centru de Canet de Mar).\n38è Concurs “Premi Vila de Pineda de Mar”\nAquesta serà una edició especial del Concurs de Teatre. Serà la primera sense la coordinació de Josep Piris i Tro, que ens va deixar quan encara faltava una representació de la darrera edició.\n29 de gener, El Pescador d’estels amb la companyia K-mama de Calafell.\n5 de febrer, Dotze sense pietat amb la Inestable Ceretana Teatre de Puigcerdà.\n12 de febrer, Un esperit burleta amb Atrezzo Grup de Vilafranca del Penedès.\n19 de febrer, Descalços del parc amb El Centru Parroquial de Canet de Mar.\n26 de febrer, La venganza de don Mendo amb Teatre Talión de Lleida.\n5 de març, Nit de ràdio 2.0 amb Impuls teatre de Molins de Rei.\n21 d’abril, Gala de cloenda i lliurament de premis.\nXXIè Concurs de Teatre Vicenç Bayarri\nEl Concurs que organitza el grup Germanor de Malgrat de Mar va començar l’octubre passat. Fins ara s’han fet tres de les represnetacions previstes amb grups de Vilafranca del Penedès, Calefell i Centelles. Un total de 40 obres optaven a participar al concurs malgratenc.\nLes properes represnetacions són:\n-29/01/17 – “Júlia, la filla de Jim Hawkins” (Grup Blaugranascena de Sant Feliu de Codines)\n-12/02/17 – “Cansalada Cancellada” (Grup Amics de les Arts de Terrassa)\n-26/02/17 – “Lampedusa” (Grup Punt i Seguit de Terrassa)\n-12/03/17 – “Corona d’espines” (Grup Qollunaka de Terrassa)\n-26/03/17 – “Nit de Ràdio 2.0” (grup Impuls Teatre de Molins de Rei)


dimarts 11/08/2020 12:17\n31/07/2020 Promoció Econòmica\nL'Ajuntament de Palamós va aprovar aquest mes, un paquet global de 295.000 euros destinat a ajuts per als establiments comercials i empresarials del municipi que han hagut de cessar la seva activitat o han tingut pèrdues econòmiques importants, a causa dels efectes de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19. La consulta de les bases així com la tramitació de les sol•licituds de les subvencions es pot fer de manera senzilla a la seu electrònica: seu.palamos.cat, o bé a la web municipal: www.palamos.cat. Aquests ajuts a les empreses i autònoms, formen part del pla de xoc municipal que estableix un total de 14 línies bàsiques d'actuació, socials i econòmiques, i que compta amb una dotació de 700.000 euros.\nL'Ajuntament de Palamós ha obert la convocatòria extraordinària d'ajuts econòmics destinats als comerços, les empreses i els autònoms del municipi (uns 350), amb l'objectiu de pal•liar les conseqüències econòmiques generades per la suspensió o tancament de les activitats comercials i de serveis, a conseqüència de l'aplicació de l'estat d'alarma decretat davant la situació d'emergència sanitària provocada per la COVID-19.\nEs tracta d'un paquet global de 295.000 € que es distribueixen en dues línies d'ajut: per una banda el destinat a despeses corrents de l’activitat; i per l'altra, el que s'atorgarà per a l’adaptació a les noves mesures d’higiene i preventives de la COVID-19.\nLa consulta de les bases d'aquests ajuts així com la tramitació de les sol•licituds de les subvencions ja es pot fer de manera senzilla a la seu electrònica: seu.palamos.cat, o bé a la web municipal: www.palamos.cat (pestanya COVID-19 informació), i només cal omplir els formularis que s'han preparat per a aquesta convocatòria, adjuntant la documentació necessària.\nDues línies d'ajut\nLes dues línies d'ajut establertes són compatibles entre si, fet que permet que una mateixa empresa o autònom pugui demanar les dues.\nLínia 1: ajuts econòmics per fer front a despeses corrents de l’activitat, dotat amb 210.000 €. En aquest cas seran elements subvencionables les despeses de lloguer del local, interessos hipoteca i/o préstecs derivats de la gestió del negoci i/o despeses de comunitat relacionades amb el local on s’ubica l’activitat amb establiment, que s’hagin hagut d’assumir malgrat el tancament. També s'inclouen les despeses dels subministraments bàsics de l’establiment (llum, aigua i gas) i les despeses derivades de gestoria per tramitacions relacionades amb aquesta situació (ERTO, tramitació ajornament impostos, etc...). Els ajuts econòmics de la línia 1 podran ser com a màxim de fins a 600 € per sol•licitud.\nLa Línia 2: amb ajuts econòmics per a l’adaptació a les noves mesures d’higiene, inversió en equips i de mesures preventives de la COVID-19, estarà dotat amb 85.000€. En aquest cas s'inclouen les despeses que s’hagin hagut d’assumir per dur a terme l’adaptació de l’activitat a les noves mesures de prevenció i higiene per fer front a la COVID-19: les despeses derivades del cost d’adaptació del local per la seva pròxima reobertura o l'adquisició d’equips de protecció i higiene. Els ajuts econòmics de la línia 2 podran ser com a màxim de fins a 400 € per sol•licitud.\nAquests ajuts a les empreses i autònoms, formen part del pla de xoc municipal que estableix un total de 14 línies bàsiques d'actuació, socials i econòmiques, i que compta amb una dotació de 700.000 euros que es destinen, bàsicament, a l'atenció social i ajuda a les famílies, per una banda, i la promoció econòmica i foment de l'ocupació, per una altra.\nEn aquesta línia s'ha incrementat la dotació econòmica de l’Espai de Distribució d’Aliments de Palamós (EDA) i al projecte d'acompanyament de les persones usuàries del Servei d'Atenció Bàsica Immediata (SABI), que augmenta en 10.000 euros la seva dotació inicial (46.000 €).\nEntre altres mesures que aplicarà aquest pla és el de l'ajut per al lloguer de l'habitatge de residència habitual i la mediació en conflictes de lloguer, o el projecte de xarxa de wifi públic en la zona urbana per a la reducció de la bretxa digital o dels plans d'inserció laboral que promoguin l'ocupació al municipi. S'incideix en línies per a la recuperació econòmica i l'aplicació de mesures de protecció relacionades amb la Covid-19 mitjançant subvencions, facilitant la comunicació i tràmits telemàtics amb l'administració local.\nFinalment, aquest pla de xoc contempla altres ajudes al teixit comercial i empresarial del municipi, amb accions que permetin el manteniment o creació de llocs de treball, campanyes de reducció d'estocs, reforç de la comunicació per incentivar i promocionar tant l'autoconsum local, així com la creació de plataformes de venda on-line destinades al teixit comercial local.\nFoto: Serveis Econòmics


Circuït de Caminades de Marxa Nòrdica en Família | inscriu.me\nCircuït de Caminades de Marxa Nòrdica en Família\ndiumenge, 13 de febrer de 2022 a diumenge, 13 de novembre de 2022\nÍNDEX DE CAMINADES DE MARXA NÒRDICA EN FAMÍLIA PREVISTES PEL 2022\nConsulteu la informació general aquí: informació general\nATENCIÓ! NO CAL OMPLIR RES EN AQUEST FORMULARI!\nAccediu a l'enllaç de cada edició per inscriure'us a la caminada que us interessi.\nSeu del Circuït\nPalau-Solità i Plegamans Vallès Occidental\nPer tal de gaudir amb la família d’un estil de vida actiu i saludable en diferents espais naturals, la Gerència de Serveis d’Esports de la Diputació de Barcelona, amb la col·laboració de diferents municipis de la província, us conviden a participar en el CIRCUIT DE CAMINADES DE MARXA NÒRDICA EN FAMÍLIA.\nUs proposem gaudir d’una caminada per espais naturals i no convencionals a l’abast de tothom. Podeu inscriure-us en els següents enllaços:\nTotes les trobades us oferiran la possibilitat de realitzar:\n• Una caminada llarga de marxa nòrdica d’entre 7 i 9 kilòmetres de distància per a persones majors de 12 anys d’edat.\n• Una caminada KIDS de marxa nòrdica per infants d’entre 9 i 11 anys (sempre acompanyats d’un familiar adult) i d’entre 4 i 5 kilòmetres de distància. Aquesta caminada es complementarà amb un “Taller educatiu” i un “Taller de Jocs en Família”.\nCal que tingueu present que:\n• Les inscripcions son gratuïtes i per ordre de formalització, fins a esgotar la disponibilitat de places.\n• Per completar la inscripció us demanarem la vostra col·laboració en la campanya de recollida d’aliments de la trobada en la que us inscriviu. Preferiblement:.... (completar aliments)....\n• Us facilitarem el material necessari i la formació per a que gaudiu de la marxa nòrdica amb seguretat.\nLes persones adultes que prefereixin realitzar la caminada curta poden realitzar-la.


L'APP 'Millorem Torredembarra' ofereix un servei de recollida a domicili de voluminosos que es puguin reutilitzar\nEls objectes reutilitzables es lliuraran a Càritas per fer-ne un ús social\nLa ciutadania utilitza cada vegada més l’APP ‘Millorem Torredembarra CEDIDA\nDimecres, 10 Juliol 2019 18:13\nLa Regidoria de Sostenibilitat de l’Ajuntament de Torredembarra ha presentat aquesta setmana un nou servei de recollida de voluminosos reutilitzables, amb finalitat social, que es prestarà a través de l’aplicació de gestió d’incidències ‘Millorem Torredembarra’. A grans trets, el regidor de Sostenibilitat, Joan Torras, ha exposat que l’objectiu és reduir la quantitat de voluminosos donant-los una segona vida amb la incorporació d’un circuit social. De fet, aquesta acció es troba prevista en el Pla local de prevenció de residus municipals 2017-2020.\nLes persones que tinguin al seu habitatge un objecte que no vulguin i que encara es pugui utilitzar es podran descarregar l’aplicació ‘Millorem Torredembarra’, on hauran d’adjuntar una fotografia de l’objecte, la geolocalització i un missatge. La recollida serà a domicili per operaris de la Regidoria de Sostenibilitat en horari laboral o per una empresa de recollida de residus fora de l’horari laboral. Els voluminosos es traslladaran a un magatzem municipal per després lliurar-ho a Càritas Torredembarra per als usuaris de l’entitat.\nLa cap de Medi Ambient de l’Ajuntament, Elisenda Forés, explica que les dades demostren per un costat que la ciutadania utilitza cada vegada més l’APP ‘Millorem Torredembarra’ i que les queixes sobre voluminosos i contenidors han estat les més destacades en matèria de sostenibilitat des que l’aplicació es va posar en marxa el mes de març de l’any passat. El 2018 es van rebre 186 queixes de temes de sostenibilitat, dels quals 64 eren sobre voluminosos i 61 de contenidors. De les 104 rebudes enguany, 66 són de voluminosos i 4 de contenidors.\nPer a posar en marxa aquest projecte, la Regidoria de Sostenibilitat compta amb una subvenció de prop de 20.000 € de l’Agència de Residus de Catalunya. Més enllà d’aquesta primera acció es preveu una segona fase en què el circuit social s’ampliï a la ciutadania en general a través de l’elaboració d’un reglament i de la promoció de la reparació de béns i productes.\nEn la presentació del nou servei de recollida de voluminosos per a usos socials, hi van ser presents el director de Càritas de Torredembarra, Pere Bosque, i el responsable del servei de ‘La Llar’ d’aquesta entitat, Ildefonso Cobo. Tots dos destaquen que aquesta col·laboració amb l’Ajuntament serà molt positiva i que tot el que actualment els arriba té sortida. Especialment, han fet una crida a disposar de mobles en bon estat i en format petit. Actualment, Càritas de Torredembarra dona suport directe a 164 famílies, unes 400 persones, en l’àmbit dels aliments.\nPer la seva part, el regidor de Via Pública i Manteniment, Raúl García, recorda que aquesta aplicació de gestió d’incidències es va posar en marxa el mes de març de l’any passat a iniciativa del regidor Vale Pino, i que el balanç durant tot aquest temps ha estat molt positiu ja que de les 1.909 incidències que s’han gestionat, s’han pogut solucionar un total de 1.854 (més del 97%), 16 estan pendents de resolució i 39 han estat desestimades.


L'esquirol (Sciurus vulgaris)\nL' esquirol (Sciurus vulgaris) és un rosegador de petites dimensions, d'uns 38-45 cm de longitud incloent la cua (20-30 cm del cos i 14-25 de la cua). De cap rodó, musell curt i proveït de llargues i abundants vibrisses, ulls grossos i vius. Són uns autèntics acròbates, les potes són curtes però fortes amb els dits molt forts i unes ungles corbes i punxegudes que li faciliten enfilar-se pels arbres o corre saltant d'un arbre a l'altre. La cua, coberta de pèls llarguíssims, l'ajuda a mantenir l'equilibri quan camina per les branques. El pelatge del cos és curt, aspre i de color variable, però sempre fosc a les parts superiors i blanquinós a les inferiors. La bona vista li permet calcular bé les distàncies quan salta.\nÉs de costums arborícoles, sol viure en boscos caducifolis o de coníferes (entre els que es troben els pins) i és essencialment diürn.\nMenja llavors de tota mena, fruites, nous, pinyons, fages i brots tendres i sucosos, també ingereix ous, insectes i ocells petits. A Catalunya, que hi ha moltes pinedes, hi ha també esquirols als que els hi agrada menjar i rosegar les pinyes. A l'estiu arreplega menjar per a l'hivern i els guarda en els forats dels arbres i sota terra.\nFa nius, on passa la nit i on neixen i romanen les cries. És perseguit per animals molt diversos, i també és objecte de caça per part de l'home. Això ha fet que en alguns llocs s'hagin pres mesures de protecció.


El Mindfulness, eix central de la 12a Jornada Lleida Lleure — Benestar Social - Serveis i Recursos - La Paeria - Ajuntament de Lleida\nEsteu aquí: Inici › Serveis Especialitzats › Serveis adreçats a la infància i a les seves famílies › Notícies › El Mindfulness, eix central de la 12a Jornada Lleida Lleure\nEl Mindfulness, eix central de la 12a Jornada Lleida Lleure\nLa jornada, organitzada per la Xarxa d’entitats de Lleure de Lleida, té com a objectiu la formació d’educadors i educadores per donar una resposta adequada a les realitats canviants que es detecten des de l’educació en el lleure La regidora d’Educació, Rosa M. Salmerón, saluda els participants en la jornada, que ha tingut lloc al Centre Social de la Mariola\nLa Xarxa d’entitats de lleure de Lleida ha organitzat aquest dissabte la 12a Jornada Lleida Lleure 2018 al Casal Social de la Mariola. La iniciativa ha tingut com a objectiu gaudir d’un espai de trobada i de formació per als monitors i les monitores de lleure de les diferents entitats que formen part de la Xarxa i que enguany porta per títol Mindfulness en l’educació en el lleure.\nEn aquesta edició s’ha escollit el Mindfulness, un tipus de meditació que pretén prendre consciencia de la realitat, ja que s’ha convertit en un recurs de referència en el món educatiu. Des de la Xarxa s’ha volgut plantejar el repte d’aprofitar-lo en el món de l’educació en el lleure.\nLes activitats, que han tingut lloc durant el matí, han començat amb la salutació de la regidora d’Educació, Rosa M. Salmerón, i dels organitzadors de l’esdeveniment. Tot seguit Isabel Matas, pedagoga i experta en el camp del Mindfulness, ha fet la introducció sobre les aportacions de l’aplicació d’aquesta pràctica en l’acció educativa. A continuació ha començat els tallers, que s’han desenvolupat en dos torns.\nEls tallers que s’han impartit han estat:\n-Mindfulness adreçat a infants, a càrrec de Josep Villanova, mestre i membre del grup Institut de Ciències de l’Educació (ICE), i Mindfulness de la Universitat de Lleida.\n-Mindfulness adreçat a adolescents i joves, a càrrec dels responsables de Sense Embuts.\n-Mindfulness adreçat a educadores i educadors de lleure, a càrrec d’Engràcia Molina, mestre i amb 20 anys d’experiència en la pràctica d’aquesta disciplina.\n-Arts Conscient, a càrrec d’Alba Torres i l’Escola Ermengol.\nUna pràctica conjunta de Meditació, a càrrec d’Engràcia Molina, ha posat punt final a la jornada.\nLa Xarxa d’Entitats de Lleure es va constituir l’any 2007. Entre les seves actuacions destacades cal mencionar la celebració que fa cada any de la Jornada Lleida Lleure. Alternadament, un any s’adreça als infants i joves que participen en les entitats i un altre any, als monitors i monitores que desenvolupen la seva tasca com a educadors i educadores en aquestes entitats.


El canal del FC Barcelona a Youtube fa 10 anys | FC Barcelona\nEl canal del FC Barcelona a Youtube fa 10 anys\nEl Barça és el primer club esportiu que supera la xifra de dos milions de subscriptors en aquesta plataforma de vídeo\nEl FC Barcelona celebra els seus 10 anys a Youtube / FOTOMUNTATGE FCB\nEl 6 de febrer del 2006 el FC Barcelona encetava una etapa experimental a Youtube, aleshores una plataforma de vídeo que ja començava a tenir una gran popularitat entre els més joves. Deu anys després, el Barça s’ha consolidat en aquest espai com un referent imprescindible en l’àmbit de l’esport: és el primer club de futbol que supera els 2 milions de subscriptors (https://youtu.be/ebcb9DUTKq8).\nA continuació repassem deu dades que resumeixen de manera gràfica el pes del FC Barcelona en aquest gegant audiovisual:\n- El canal del Barça a Youtube suma més de 2.144.200 de subscriptors en deu anys de vida. És el club esportiu amb més seguidors en aquesta plataforma de tot el món i el primer que s’enfila per sobre dels 2 milions.\n- En l’àmbit exclusivament del futbol, el Barça està per sobre del Reial Madrid (1.9M), i s’allunya dels equips de la Premier League: Manchester City (559.000), Chelsea (487.000) i Liverpool (408.000).\n- També és el canal d’un club esportiu amb més visualitzacions de tot el món (ha obtingut 456M de visualitzacions) i el cinquè en l’àmbit esportiu global, només per darrere de l’NBA, l’MLB, MotoGP i Olympics.\n- S’han publicat més de 12.600 continguts, i es necessitarien més de 1.600 anys per poder veure tots els vídeos del canal (les dades que proporciona Youtube són a partir del 2012).\n- Si, a més dels vídeos del canal del FC Barcelona, es comptabilitzen els que han publicat la resta dels usuaris vinculats amb el Barça, suposaria un total de 185 milions d’hores de contingut audiovisual vinculat a la nostra entitat.\n- Els vídeos han generat més de 3 milions de m’agrades a la plataforma.\n- Els cinc països que més vídeos del Barça han consumit a Youtube són: els Estats Units, Espanya, el Brasil, Mèxic i el Marroc.\n- El vídeo de la Rua dels Tricampions del 2015 és el més comentat del perfil del Barça a Youtube.\n- El dia de la presentació de Neymar Jr de blaugrana (4/6/13) va ser el dia de més audiència de la història del canal, amb 4 milions de visualitzacions. - Els deu vídeos més vistos del canal del Barça són:\n1. Tocs entre Neymar Jr i Leo Messi\n2. El Clàssic des de dins\n3. L’homenatge a Pep Guardiola\n4. Els highlights de la final de París 2006\n5. Justin Bieber entrenant-se amb el FC Barcelona\n6. Els primers tocs de Neymar Jr de blaugrana\n7. Documental Ronaldinho\n8. Imatges inèdites de Leo Messi a la Masia\n9. Així prepara Leo Messi un partit\n10. Un gol espectacular al futbol formatiu blaugrana\nEl Barça, líder digital segons 'Adweek'\nEl Barça femení s'estrena a Facebook i Twitter\nLíders a les xarxes socials\nLes xarxes socials s'aboquen en el Clàssic\nContinguts 360º del Clàssic amb Facebook\nLa main app del Barça, en francès i portuguès BARÇA 2.0\nEl FC Barcelona reforça la presència a Instagram\nEls llibres del Barça


L’ESDAP estarà present al Saló de l’Ensenyament de Barcelona\nComunicat del Departament en relació al covid19\nEl Departament no participarà a la propera edició del Saló de l’Ensenyament, prevista entre 18 i el 22 de març. En aquest sentit, insta a les direccions dels centres educatius que anul·lin les visites d’alumnat i professorat al Saló que tinguin organitzades.(11/03/20)\nConeix els ensenyaments superiors de Disseny de l'ESDAP Catalunya al Saló de l'Ensenyament de Barcelona\nEl Saló de l’Ensenyament de Barcelona arrenca una nova edició que tindrà lloc del 18 al 22 de març al recinte Montjuïc de la Fira de Barcelona. L’ESDAP Catalunya hi serà present a l’estand 303 del pavelló 1, on es troben els Ensenyaments Artístics Superiors del Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.\nEn aquest estand us informarem sobre les quatre especialitats que impartim a l’ESDAP: Disseny Gràfic, Disseny d’Interiors, Disseny de Producte i Disseny de Moda. Podràs conèixer el pla d’estudis, els requisits d’accés, l’oferta de pràctiques i tot allò que necessitis saber de les nostres formacions.\nL'ESDAP Catalunya és el centre d’estudis superiors oficial de la Generalitat de Catalunya. Ens caracteritzem per oferir una formació de qualitat a preus públics i assequibles. Els nostres estudis estan adaptats a l'espai europeu d'educació superior i són equivalents a tots els efectes als graus universitaris.\nEls ensenyaments superiors de disseny de l’ESDAP preparen l’alumnat de cara al món laboral. A través del treball pràctic i per projectes reals, impartim uns estudis professionalitzadors. Les pràctiques a empreses són una part fonamental de les formacions, per això oferim convenis amb entitats de prestigi.\nA més, al Saló de l’Ensenyament de Barcelona podràs gaudir d’un seguit d’activitats, tallers, materials i zones expositives perquè puguis conèixer millor l’oferta formativa i decidir què t’agradaria estudiar.\nNecessites més motius per estudiar amb nosaltres? T’esperem al Saló de l’Ensenyament!\n18 febrer 2020 | ESDAP Catalunya, Transversal


Aquest any el Geolodía de Lleida se celebra al projecte Geoparc Conca de Tremp – Montsec – Geoparc Mundial de la UNESCO Conca de Tremp – Montsec\nHome Uncategorized @ca Aquest any el Geolodía de Lleida se celebra al projecte Geoparc Conca de Tremp – Montsec\nAquest any el Geolodía de Lleida se celebra al projecte Geoparc Conca de Tremp – Montsec\nUna activitat gratuïta que tindrà lloc el dissabte 6 de maig per un territori únic, on fa milions d’anys es passejaven els últims dinosaures d’Europa.\nEnguany el Geolodía a la província de Lleida se celebra en territori del projecte Geoparc Conca de Tremp – Montsec, un àmbit geogràfic aspirant a ser Geoparc Mundial de la UNESCO. Aquest territori té una història geològica fascinant, on la paleontologia relacionada amb els dinosaures configura un patrimoni de rellevància internacional.\nAmb el nom de “Els últims dinosaures d’Europa” aquesta jornada té l’objectiu de relacionar la constant evolució geològica i la seva incidència per a recrear els ambients on habitaven aquests g\nans vertebrats. Pretén seguir les seves traces per palpar de primera mà quan, com i quines espècies hi varen viure, i la seva coherència amb un paisatge canviant i sorprenent que recorda avui els darrers dinosaures que varen viure a Europa.\nDes de Tremp a Coll de Nargó es recorreran els principals afloraments i paisatges que permetran realitzar un viatge didàctic en el temps, de més de 66 milions d’anys. S’observaran restes fòssils de petjades, d’ous i un dels colls més grans trobats als Pirineus, en procés de preparació.\nPetjades de dinosaure Orcau -2. Museu Conca Dellà.\nTitanosaure nidificant. Dinosafera. Coll de Nargó.\nL’itinerari es realitzarà amb autobús amb punt de sortida i tornada a Tremp i té un total de 5 parades. La sortida serà a les 9:00h des del Centre de Suport Territorial Pirineus de l’Onstitut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (CST Pirineus – ICGC) de Tremp i es preveu tornar a les 18:00h on es podrà realitzar una visita final a l’Epicentre, Centre de Visitants. El dinar anirà a càrrec dels participants. És recomanable dur aigua i calçat adequat per caminar. Les places són limitades i cal reservar plaça a info@projectegeoparctrempmontsec.com o al 973 651 088.\nEl Geolodía és una jornada de divulgació que pretén apropar la geologia i la professió de geòleg a la societat. Es va iniciar el 2005 a la província de Terol i, a partir del 2011, es va convertir en un esdeveniment d’àmbit nacional que se celebra simultàniament a totes les províncies, amb una excursió de camp gratuïta, guiada per geòlogues i geòlegs, i oberta a tot tipus de públic. Aquesta activitat és una iniciativa recolzada per la Sociedad Geológica de España (SGE), la Asociación Española para la Enseñanza de las Ciencias de la Tierra (AEPECT) i el Instituto Geológico y Minero de España (IGME).\nEn l’organització d’aquesta activitat hi ha participat el projecte Geoparc Conca de Tremp – Montsec conjuntament amb el CST Pirineus de l’ICGC (Seu Científica del projecte Geoparc), l’Institut Català de Paleontologia Museu Crusafont (ICP), el Museu de la Conca Dellà i Dinosfera. S’ha comptat amb la col·laboració dels Ajuntaments de Tremp, Coll de Nargó i Isona i Conca Dellà, el Consell Comarcal del Pallars Jussà, l’Epicentre, Eureka SGN i Geosilva.\nDescarrega’t els fulletons aquí.\nDues noves seus del Campus d’Arqueologia i Paleontologia de la UAB al projecte Geoparc Conca de Tremp-Montsec


la pedra i el marge / LPM: Capitalisme (més) salvatge\nQue de moment l'anunciada "nova normalitat" no sembla més que això, l'enèsima reinvenció del capitalisme en versió més salvatge. Ja en coneixem algun axioma: la crisi que la paguen els qui (més) la pateixen. Forçar els oxímorons en contextos tan poc literaris no ix debades: si és nova no pot ser normal, si és normal ja no és nova. És a dir, el mateix de sempre per molt que estiguem en juliol i que les platges vagen omplint-se de gent, fins i tot amb mascareta, la qual cosa és una novetat no gens normal. Com tampoc no és nova la versió trumpiana del capitalisme, que no és més que un capitalisme descarat, sense màscares i amb molta grandiloqüència, molta fatxenderia de western dolent i un exhibicionisme que només poden lluir els ases (i que ens perdonen els ases) rematats, que ni saben que ho són. I quan algú pregunte què era això del capitalisme salvatge (i que ens perdonen els bons salvatges) li direm que el fenomen es basava en la famosa llei de l'oferta i la demanda duta a les últimes conseqüències, molt visible en temps pandèmics, que ja comencen a ser-ho tots i arreu. Demanda de medicaments per combatre la covid-19? Oferta de remdesivir a preus estratosfèrics, a raó de 348 euros la dosi i 2.090 el tractament complet. Qui deia que el virus no hi entenia, de fronteres? I de classes, hi entén de classes? Deu tenir per casualitat alguna cosa a veure la salut amb els diners? La llei de l'oferta i la demanda és la mateixa que la llei del més fort, que és la que governa la selva i les societats humanes que se la miren amb menyspreu perquè són tan ignorants com Trump, que ni sap que ho és. Qui paga, mana, l'axioma que ho rebla tot. Per això el president nord-americà (no de la pròpia butxaca, aclarim-nos) ha comprat tot l'estoc disponible aquest mes del famós medicament fabricat per Gilead Science i el 90% del que produirà en agost i setembre. Molts pardals d'un tir, multiplicació dels beneficis en temps de crisi: gestione de puta pena la pandèmia burlant-me del virus i la ciència i de la mare que els va parir, m'ixen pacients fins per les orelles, uns 500.000, compre a preu d'or els fàrmacs a una empresa amiga o amigable amb els diners de tots per administrar-los als connacionals (rics) i de pas els sostrac a d'altres de possiblement més necessitats per eliminar molesta competència. Qui dona més? Amèrica primer, o Espanya, o França, jo primer! Capitalisme en estat pur, pobres salvatges, pobres pobres!\n[Publicat a Nosaltres La Veu el divendres 3 de juliol de 2020.]\nEtiquetes de comentaris: Capitalisme (més) salvatge\nLa dita popular afirma que tota pedra fa marge. En aquest blog trobareu els articles que l'autor publicà setmanalment entre juny de 2010 i gener de 2014 al diari Levante-EMV, els que va escriure per a Tipografia la Moderna entre 2014 i 2018 sota el nom comú "El que passa compte", els que va publicar a Llibertat.cat, els que van eixir a Passos i ara a Nosaltres La Veu i que titula "Passatges". També hi ha espai per a les ressenyes que sobre poesia han aparegut a Saó des de 2006, per a una petita col·lecció d'escrits anomenada "Fora de sèrie" i alguns dels treballs que va escriure sobre l'Ovidi Montllor i que ha titulat "Ovidianes".\nFrancesc Jover publica un nou llibre


32 treballs opten al premi Enginy “Miquel Aixalà” - Noticies - Col·legi d'Enginyers Graduats i d´Enginyers Tècnics Industrials de Lleida\n32 treballs opten al premi Enginy “Miquel Aixalà”\nEnginyers Lleida i l’Escola Politècnica Superior de la UdL distingeixen els millors Treballs de Final de Grau 2018-2019\nEl jurat del premi Enginy “Miquel Aixalà” es va reunir ahiri per escollir els tres projectes guanyadors d’aquesta edició en què s’han presentat 32 treballs -19 d’estudiants del Grau en Enginyeria Mecànica i 13 d’Enginyeria Electrònica Industrial i Automàtica.\nEl jurat estava format per Ramon Grau i Josep Lardiez, degà i representant del Col·legi d’Enginyers Graduats i Enginyers Tècnics Industrials (CETILL) -Enginyers Lleida, respectivament; Jerôme Barrau, cap d’estudis d’Enginyeria Industrial i Arquitectura Tècnica de l’Escola Politècnica Superior (EPS) de la Universitat de Lleida (UdL); Eduard Gregorio, coordinador del Grau d’Enginyeria i Sostenibilitat de l’EPS; Cristian Riera, cap de serveis d’instal·lacions i equipaments municipals de l’Ajuntament de Lleida i Jaume Saltó, president de la Cambra de Comerç de Lleida.\nDels trenta-dos Projectes de Final de Grau se n’han presentat, tres tindran dotacions econòmiques de 1,000 euros, 450 euros i 250 euros; pel primer, segon i tercer premi, respectivament. A més, els autors o autores dels treballs reconeguts tindran col·legiació gratuïta al CETILL durant un any, un descompte del 50% el segon any, assegurança d’accidents MUPITI gratuïta, descomptes en formació organitzada per Enginyers Lleida amb una quantia de fins a 100 euros i beca per sol·licitar l’Acreditació de Desenvolupament Professional Continu.\nEl premi Enginy “Miquel Aixalà”, impulsat fa disset anys per Enginyers Lleida i l’Escola Politècnica Superior de la Universitat de Lleida, atorga un primer, segon i tercer premi als millors Treballs Final del Grau en Enginyeria Mecànica i del Grau en Enginyeria Electrònica Industrial i Automàtica de l’any acadèmic en curs.


Diada del Patrimoni a Terrassa – Castellers de Sabadell\nAquest cap de setmana hem visitat Terrassa, amb motiu de la diada del Patrimoni. A l’emblemàtica Seu d’Egara, hem aixecat els nostres castells, acompanyats dels Minyons de Terrassa i els Castellers de Barcelona.\nPer començar l’actuació hem descarregat el 3d8, que hem completat sense cap complicació, i que ha servit per estrenar un casteller en el pis de segons.\nA la segona ronda hem optat pel 4d8, que també ha portat estrena en el pis de segons i que ha estat dominat en tot moment.\nI per tancar les rondes de castells, hem carregat el 2d7, castell que s’ha trencat de forma inesperada a la sortida de l’enxaneta, però que no suposa cap contratemps en la progressió de la colla en aquest primer tram de la temporada.\nEl vano de 5 ha servit per acomiadar-nos d’aquesta actuació.\nMalgrat patir la primera caiguda de l’any, podem treure coses molt positives d’aquesta diada, com ara l’entrena de castellers al tronc dels nostres castells bàsics de vuit, que reflecteixen a plaça, la bona feina que estem fent a l’assaig.\nA plaça, els Minyons, han fet la seva millor diada del curs, estrenant el 3d9f i el 5d8 i completant-la amb el 2d8f i el Pd6 i els Castellers de Barcelona han portant el 3d8 com a castell destacat.\nMinyons de Terrassa: 5d8, 3d9f, 3d8f i Pd6\nCastellers de Barcelona: 3d8, 2d7, 5d7 i Pd5\nCastellers de Sabadell: 3d8, 4d8, 2d7c i vd5\nAquest cap de setmana visitem la ciutat de Tarragona per actuar al barri de Sant Pere i Sant Pau. Una bona oportunitat per tornar a portar castells de la Gamma Alta una setmana abans de la diada del nostre aniversari que serà el diumenge 10 de juny. Apa ja sabeu, l’#efecteSaballut no s’atura i seguim treballant com cal, que el millor està per venir.


El Quadern d'Enric : El Quadern informa, EDUARDO BONONAD CANDIDAT A L'ALCALDÍA PER ESQUERRA UNIDA EN LES PROPERES LOCALS\nEl Quadern informa, EDUARDO BONONAD CANDIDAT A L'ALCALDÍA PER ESQUERRA UNIDA EN LES PROPERES LOCALS\nAixí es va aprovar en l'assamblea d'afiliats i simpatitzants celebrada ahir per la vesprada en la Casa de la Cultura.\nEn la llista li seguiran :\n2- Bernardo Jareño 3- Pepa Monrabal 4- María José Fons\n5- Gustavo Verdú 6- Carme Peris 7- José Huertas\n8- Ángela Peiró 9- Vicent Sala 10- Carla Pérez\n11- Xavier Moreno 12- María Isabel García 13- César Escrihuela\n14- Ester Felis 15- Roberto López 16- Teresa Sala 17- Luís Solanes\nSuplents : Merce Pérez / Rubén Lloret / María Isabel Grau\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 1:21\nAl menys,el partit és coherent,posa al cap al seu líder natural donant la cara,sense manar des de l'ombra. La qual cosa demostra que a tots els partits tradicionals ningú amolla el mos,i lo de la renovació amb gent jove o diferent només és una pose.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 6:27\nGran llista i de esquerres.\nEls del BLOC han d'estar preocupats\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 7:46\nSupose que lo mateix de preocupats que estaria el PP si en les pròximes generals es presenta Felipe Gonzalez.\nTu estaries preocupat si saberes que van a votar-te en la investidura i que tornaràs a ser alcalde gràcies al seu vot?\nAdministrador Quadern 6 de marzo de 2015, 6:35\nNota : Al de la corrupció, en Tavernes no s.ha condemnat a ningú per corrupció.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 6:45\nEsquerra unida está morta,no se,si a nivell local trauran algo..gent prou coneguda si que son,a vore que passa,mentres no governe altra vegasa compromis.\nBona llista quant tenen que tirar mà d'un "dinosaurio " de la política i de segon d'altre que porta ahí més anys que Matusalen ? Si ix Bononad que crec que sí perquè Esquerra Unida sempre té un remalset ja farà prou. Així que que dorma tranquil Jordi que sense Podemos i amb Bononad a l'esquerra no té competència i si ve el cas Eduardo l'apoiarà com van obligar a fer a Karina. Ara bé, amb Bononad que es lligue ve les espardenyes que éste no es deixa controlar per ningú.\nI si li sumem que a la dreta el Psoe ni per a pipes té fàcil pujar en vots.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 7:07\nMillor llista que la dels bloquerets.\nA la espera de coneixer altres llistes esta es la millor i Eduardo al front donant la cara.\nAnim Esquerra Unida!!\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 9:13\nUn d'EU usant la paraula bloquerets com el PP?\nTe conosco bacalao aunque vengas disfrasao.\nMolt millor tindre a Jareño de sego que tindre a Llum. No hi ha color. Aporta molt més Jareño que Llum que resta molt.\nSi els del PP no podeu vore a Llum... bon senyal!\nNo poden vore a Jordi, el Sr. Juan dit despectivament mai dient-li Sr. alcalde, no poden vore a Llum a la que han tractat d'hiena carnissera només per dir-los la veritat, no poden vore a Perfecto i Llácer per ser uns currantes natos i fer mes hores de treball que un rellotge.\nTot això és la senyal que ho estan fent bé i que els del PP tenen por.\nNormal que tinguen por. Si en Rajoy ne te, aquests en un poble on no faren res, i menys que el gossos tinguen por dels que fan i saben que son dignes dels seus carrecs. Encara que no ho diguen en veu alta, ho saben.La dreta te consciencia i remordiments pero es fan els durs per guanya-se el public. La enveja i els complexes son mals per a la salut.\nMolt bona llista, si senyor!!\nConcha Gomez 6 de marzo de 2015, 8:00\nCritiquem als dinosaurios i als nous la seva inexperiència, si estan amagats o si donen la cara i fins i tot més , be a mi m'agradren els que conec de la llista, sort per a ells i que per camí qu'ens vegem.\nEU té opcions de traure 1 regidor que seria Bononad, per tant no aporta res nou. La gent jove de la llista ha quedat sense opcions d'eixir de concejal. Crec que el temps d'Eduardo ja ha passat\nUna mitjana d'edat prou superior als 50 anys els tres primers. Ancorats en el passat i Podemos trucant a la porta.\nIgual de valits per aspirar a governar son els de 50 que els de 30 que els de 60.\nAltra cosa és que com governaran si tenen els vots dels veins. Per mi ho ha fet molt millor Perfecto que té més de 50 anys que Vanessa que era molt més jove.\nVanessa ho va fer molt bé. Era la sinceritat en persona, senzilla i propera. Altra cosa és que se la vuigueren llevar de damunt, perquè com ho contava tot, posava en més d'un COMPROMÍS al BLOC.\nPerfecto també ho fa de bon tròs molt millor que Llum, i ahi està Llum, de numero 2, que jo que soc del BLOC, dels critics, no dels palmeros, no me la trague.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 8:17\nBononad, Nyau, Jaume, Joan ... sols falta que torne Eugenio !!! Ara, el PP ja té el seu fòsil senyor Vidal. Ací en EU de nous pues lo justetet i cap arrere que ací mana qui mana i qui sempre ha manat, ara almenys a cara descoberta.\nTens tota la raó. Tots els fòssils han donat la cara. Ara només falta que el PSOE traga en llistes a J. Pons i J. Escrihuela, que son els que manen allí, i tot aclarit.\nI Estruch que pose a José Luís Gascón i que Felipe Gonzalez es presente a les primàries per a candidat del PSOE en les pròximes generals.\nPer dir barrabassades....\nEnric Estruch, Secretari General de d-UxT 6 de marzo de 2015, 9:57\nT.ho prec com a barrabassada perquè Units no es hereu de ningú ni te ningú caire ideològic concret supralocal siga qui siga el seu impulsor, i en lo local ens unix el que pensem que es necessaria una força enmig dels de sempre i lo de sempre, al igual que ho pensaren fa quatre anys altres dos opcions i que ara aporten a esta nova opinió persones molt vàlides de les de les seues llistes, lliste que de haver anat juntes haveren obtés el regidor 14 dels 17 de la corporació.\nPero bé, centren.mos en el que diu esta noticia i des de Units dir.los endavant i que ens trovem abdós forces l.ajuntament la propera legislatura.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 11:03\nEfectivament, Sr. Administrador. Era una barrabassada. Disculpes.\nSimplement era per demostrar ja amb unes quantes coses "ad limitum" i "ad absurdum" el tipus de comentari que fan alguns per només buscar desprestigiar a altres.\nVosté, Sr. Administrados, sap com sabem els que estem en un partit que totes les persones que s'han esmentat son persones que en el seu moment feren el seu paper i ajudaren a que este poble anara endavant des de postures i ideologies diferentes, pero ara no estan dia dirigint ni posant pautes a cap dels seus candidats o regidors.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 8:34\nEn la llista falta Candido.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 13:00\nCándido era del "sector treballador" d'EU, i per ideologia no pot compartir llista amb els militants del, anem a dir-li, "sector acomodat" del partit. Uns més a l'esquerra, preocupats pels moviments socials i obrers, i els altres més preocupats per viure bé, manant, això sí, al més pur estil totalitari, com Stalin.\nUna bona llista per donar suport a Compromís des de dins de l'ajuntament i donar continuitat als ideals que comparteixen, si senyor!\nKarl Marx 7 de marzo de 2015, 19:42\nSí,del sector traballador mentres cobrava 1.000€/mes per anar a totes les comissions i votar a favor del PP. Jo aixina també soc comuniste.\n1 regidor? Jo crec que 3.\nEsta llista millora prou a la de fa 4 anys que va estar a punt de traure 2 regidors.\nNo home no, mitja dotzena. Un i encara prou. Fa quatre anys tirava Karina un muntó per lo del PAI i per això va traure quasi dos i ni així es va acostar als ressultats de Cándido. Així que ara si ix Bononad que pense que sí perquè EU sempre té un remanent fixe, ja es poden donar per contents i més si son la Karina que pot decidir qui governa.\nA mi m'agradaria que Karl Marx ens diguera si se sent identificat amb aquesta llista, que li sembla el programa que proposen, etc. Pense que la seua opinió com a gran personatge d'esquerres seria molt valuosa.\nKarl Marx 6 de marzo de 2015, 17:09\nM'agrada més per la cua que pel cap. A EU,a tots els seus nivells també hi ha hagut sempre algo de casta. Acabarem de jutjar-los quant es posen en "marxa" políticament i vore el tipus d'opossició o govern que generen.\nA veure que m'aclarisca,¿ EUPV es presenta asoles o amb Podemos? m'estic liant de mala manera.\nAnónimo 7 de marzo de 2015, 17:49\nPodemos no se presenta a estas elecciones locales. La asamblea de Podem Tavernes de la Valldigna ha decidido no presentarse a estas elecciones al ayuntamiento vallero. Podem SI se presenta a estas elecciones a la generalitat con lista propia, sin coaliciones. Espero haberte resuelto tu duda. Si necesitas mas informacion: podemtavernes@yahoo.es\nJesus Garcia, secretario general de podem Tavernes de la Valldigna\nKarl Marx 7 de marzo de 2015, 19:54\nJesús Garcia,no és que Podemos no es presente a les eleccions municipal,és que Podemos NO es pot presentar COM A PODEMOS a cap elecció municipal.\nPer contra,a la premsa,Bononad diu que està parlant amb Podemos per anar junts a les municipals,la qual cosa no té massa sentit tenint per bona la informació que dona la primera frase. Menys sentit té encara,vist el funcionament de casta que ha tingut Compromís en la present legislatura i la estreta colaboració EU-Bloc resultat de la estreta amistat entre dinosaures dirigents en l'ombra (als pobles continua valent per damunt d'ideologies les families i les amistats). A açò li hem de sumar la manifesta malicsia-enveja-menyspreu que Compromís li té a Podemos.\nI la gent del poble que pensem com a Podemos tzampoc no ens veiem massa reflectits,per no dir gens, en la llista de l'assemblees de Podemos de Tavernes. Molta gent de la primera assemblea va pegar a fugir en la segona. Esperem que el riu torne de mica en mica al seu llit.\nAnónimo 9 de marzo de 2015, 9:50\nEs correcta tu aclaracion sobre que podemos no se puede presentar como tal en las locales, fue votado asi por los afiliados, aun asi cada realidad local es distinta y aun hay debate interno.\nEU se presenta con su lista. Es lógico que Bononad busque apoyos en otros colectivos, los miembros de podem Tavernes de la Valldigna decidimos no entrar.\nRespecto a las asambleas como sabrás son abiertas a todo el que quiera participar, lamento que siendo cercano a podemos no te sientas representado, te invito a acudir a la próxima y debatir con nosotros y que compruebes lo que alli hacemos.\nquines ganes té algú, perquè sembla sempre el mateix comentarista, en difamar. XE! benvingut el candidat i els que l'acompanyen. A mi m'importa no res si és gent jove o menys jove d'edat, perquè la joventut no la marquen els anys sinó el cervell. Com a veí preferisc un alcalde amb experiència, personalitat i coneixements sobrats, que no es deixe manipular per ningú i que pose seny a la gestió municipal. Que els nacionalistes valencians, que d'això sols tenen la història, es posen nerviosos o els del PP o PSOE o sumsuncorda es poden nerviosos a mi això ni em va ni em ve. El meu vot serà enguany per a Esquerra Unida itots els que puga replegar. Si tenen un regidor o dos, no m'importa, mentre s'imposen i posen seny a l'ajuntament, benvinguts!\nsempre el mateix comentarista 6 de marzo de 2015, 15:43\n1.- Benvingut el candidat? Però si sempre ha estat!\n2.- Amb això de que el cervell marca la joventud, et refereixes a que quan mes menut és, uno és més jove?\n3.- És el mateix "un alcalde amb experiència", que "un amb experiència d'alcalde"?\n4.- A que et referixes amb "coneixements sobrats"? A coneixements tècnics sobre alguna matèria en concret o al que sap de sobra sobre el funcionament d'un ajuntament?\n5.- Si no es deixa manipular, no serà perque està al capdamunt de la "cadena"?\n6.- Per als nervis, til.la i bicarbonato, que tenim ------- per a rato...\n7.- Amb un regidor o dos ni s'imposaran ni posaran seny, votaran a Jordi.\n8.- Benvinguts al gran espectacle de màgia que és la política, on res és el que sembla, i on el resultat final es prepara, a mode de "truco" en habitacions fosques, molt de temps abans...;(\nYep music! La historia i el coneixement. U pot ser valencià de moltes maneres valent! I si, benvinguda llista de EU! Els desitge el millor. Tot el que no siga PP i transfugues bo es...\nLa transfuga va entrar en Eu de la maneta d'Eduardo Bononad.....\nVa tindre bon ull Eduardo quan li va pegar la patada en el cul i li va monta el cop d'estat a Cándido per posar a Karina.\nEsperem que algun dia Eduardo demane disculpes als electors de EU per tan encertada elecció o podem dir imposició.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 16:05\nNo pergam el cap. No ens alterem.La llista d'e.u a mi hem sembla bona,sé que és gent preparada i amb ganes. Però el més important és que és gent amb valors amb bones idees que busca fer be al poble. No sé pq parlen de gent acomodada. No estic d'acord a la llista hi ha gent diversa,treballadora,valuosa. Gent que té els problemes de molts espanyols. Crec que no deuriem discutir tant i cadascú fer el que creu correcte. Pau,no fem la política d tots a per tots.\nAnónimo 6 de marzo de 2015, 19:20\nSi,sobretot gent d.Esquerra pero en una ideología cent per cent capitalista,com tots els altres esquerrers d.aquest poblé...mentira tot.\nGrans obres d'Eduardo Bononad:\n- El cremaor al ps. de lepant, fet i tombat en un tres i no res (on avuí está la biblioteca, que sols aprofitava per a que anaren a punxar-se els ionquis)\n- El minifrontonet (no te les mesures reglamentaries)\n- El minitrinquetet (no te les mesures reglamentaries)\n- El camp de vergeret (no te les mesures reglamentaries)\n- Els nixols a dos altures amb ascensor i els nixols que s'esfonsen cada dos per tres al cementeri.\n- El colector de marjaletes per a que entre l'aigua del riu al poble i inunde la zona de l'avinguda de les marjaletes i passeig colon i no al revés. (per cert pagat amb una contribució especial finalista que es va desviar per pagar altres despeses).\n- La meravella de polígons industrials (Asfaltos Chova, Don Hierro, MGM, tots fets fora d'ordenació urbanística, i polígon del pla, fetes les naus pero sense esfaltar, ni tan sols llevar les torres de la llums i els postes dels carrers, recordeu el poste que estava al mig del carrer on ara esta Artemade?)\n- Sequers i goleta (modificant les normes subsidiàries per a permetre als constructors elevar els edificis més enllà del que inicialment estava previst).\n- Deixar l'ajuntament quan va finalitzar el seu mandat a zero, quasi sense poder pagar les nòmines ni als proveïdors.\nNo vos sona....\nEls mateixos sants els mateixos miracles....\naficionat a la pilota a mà 7 de marzo de 2015, 20:10\nEl minifrontonet no té les mesures reglamentàries per al frontennis,sí per a la pilota a mà,ús que se li dona tant o més que amb la raqueta. De fet és l'esport federat que allí es practica.El minitrinquet es va fer a propòsit per a l'esport escolar i té les mesures ideals per al seu objectiu,i va ser a proposta dels regidors del PSOE del moment,no a iniciativa comunista. El problema vé quan desapareix el trinquet (privat) de la Vall (o de Manolete) i el club local es queda sense poder disputar les seues partides senior federades. La gràcia és que en tancar-lo,la família propietària va oferir la venda per uns irrisoris 20 mil. ptes. al consistori i el PP amb el seu regidor d'esport Ribis al cap s'en va eixir per peteneres dient que hi havia molta despesa a fer en reformes,accés discapacitats,etc. Excuses de mal pagadors,i la opossició ni es va enterar ni es va molestar en dir res. El Bloc és l'únic partit que després deu anys va accedir a canviar el cobriment metàl·lic del minitrinquet i la iluminació,després de dos legislatures en abandó total. La pròxima empremta per la qual lluitarà el club de pilota local serà la de derruir les dos graderies de la canxa del Poliesportiu perque abarque les dimensions senior corresponents i posar fí a l'exili per poder competir a casa amb el nom del nostre poble.Independentment de qui abaste l'alcaldia.\nAcí el que no té les mesures reglamentàries és alguna de les pistes del pabelló per a competicions federades i les de la piscina "fantasma", per a glòria i mèrit dels serveis tècnic d'arquitectura adjudicataris i/o municipals. I una grada de futbol coberta on quan plou,es banya més del 50% del personal.\nAnónimo 8 de marzo de 2015, 20:28\nAl aficionat de la pilota a ma:\nEn els pobles que he estat, si a l'ajuntament hi ha dos dits de cervell dels seus dirigents, es fan trinquets municipals amb les mesures reglamentaries (Xeraco, o ara Gandia, independentment de si hi ha o no un trinquet privat com a Gandia que està el Zurdo), pabellons amb les mesures reglamentàries (Xeraco, Gandia, etc.). Tribunes cobertes per a que no et banyes o estigues al recés del vent. Piscines cobertes que puguen ser rentables. Parkings que son rentables i no entren en quebra. Colectors que traguen aigua i no que brollen quan plou. etc, etc, etc. Colectors que estan conectats al lloc on tenen que desaiguar (no com el colector de l'avinguda a la platja). Un pla de defensa d'avingudes del Xuquer que desaigue a la mar i no que la mar entre per ell inundant la platja de la goleta. Enderrocament de les naus del Prado Comarcal per fer una miniescola de musica i un miniambulatori (els dos edificis ja han tingut que ser remodelats).\n¿Algú pot posar alguna infraestructura del poble que estiga ben feta que haja estat feta en els últims 30 anys?\nPenseu i voreu que poquetes es poden salvar.\nI totes eixes clavades de pata han estat posible, mane qui mane.\nI jo pregunte.\n¿No será que sempre han manat els mateixos vagen o no vagen a les llistes electorals?


dimarts, 26 de maig de 2020 02:02h\nEl president del Consell de Mallorca, Miquel Ensenyat, i la consellera insular de Territori i Infraestructures, Mercedes Garrido han acompanyat aquest dijous el batle de Pollença, Miquel Àngel March, a la inauguració del nou passeig marítim del Port que, entre altres modificacions, inclou la peatonització de la primera línia.\nEl nou passeig ha estat peatonalitzat després de la cessió per part de la institució insular al consistori de diferents trams de tres carreteres que conformen la primera línia del port de Pollença. Els trams cedits al municipi sumen 5,2 quilòmetres.\nAquests són de la Ma.-2200A, des de la rotonda de la variant a la rotonda del port; la Ma.-2210, des de la rotonda del port a la rotonda de la variant, i la Ma.-2220, des de la rotonda del port a la rotonda de la variant. A més de permetre peatonalizar la primera línia, les obres han reduït el trànsit a la zona i han habilitat un carril bici.\nDurant la inauguració de les obres, Ensenyat ha destacat que s'ha fet «un pas més per fer de Mallorca una illa més sostenible, amb un impuls a l'urbanisme intel·ligent, i que garanteixi la mobilitat». Segons han dit, aquest repte s'ha de prendre «molt de debò» i s'ha de seguir treballant «per reduir la contaminació, el renou o l'excés de trànsit».


Riberaonline: Topografies Perifèriques es presenta al Barcelona Pensa que clourà amb una acció performàtica i caníbal de la Bouesia\nTopografies Perifèriques es presenta al Barcelona Pensa que clourà amb una acció performàtica i caníbal de la Bouesia\nEl Festival d'Acció Poètica Bouesia, com a màquina de poesia, com a lloc de pensament i reflexió, com a discurs emancipador, també estarà present a la tercera edició del festival de filosofia Barcelona Pensa. I ho estarà per partida doble. D'una banda, es farà la primera presentació pública de Topografies Perifèriques, i per una altra, tindrà lloc una acció performàtica, que seguint la línia caníbal del festival Bouesia d'enguany, consistirà en menjar-se un mosquit del delta convertit en pastís, i que servirà com a acte de cloenda del festival de filosofia. Totes dues accions tindran lloc aquest divendres, 18 de novembre.\nLa presentació de Topografies es farà a les 17:00 hores a la Llibreria Altaïr de Barcelona i prendrà la forma d'una mena de cara a cara en el qual intervindran, l'artista valencià i codirector del festival Bouesia, Rafael Tormo; i el realitzador Andreu Meixide, director del Creative Commons Film Festival Barcelona. Entre els dos s'establirà un diàleg sobre la cultura com a element de resistència social, establint relació entre la idea de centre i perifèria. "En aquests moments sembla que les perifèries es multipliquen dins dels antics centres. Així mentre els centres es buiden de poder, la cultura generada en els barris, els pobles, els patis o les comunitats de veïns demostren l'existència d'espais lliures de la ferocitat capitalista, que cal preservar i potenciar", afirma Tormo.\nTopografies Perifèriques és un col·lectiu de persones de les Terres de l'Ebre, vinculades en major o menor mesura al festival Bouesia, que des de l'àmbit de la cultura crítica volen ocupar un espai d'anàlisi i pensament que sembla exclòs dins l'ecosistema cultural ebrenc i que s'ha marcat com objectius fer una diagnosi de la realitat cultural de les Terres de l'Ebre per generar sinèrgies que permetin veure allò que esta dins i fora dels entorns habituals d'allò que entenem per cultura. Aquest col·lectiu també pretén ser un contrapunt a la instrumentalització constant que es fa de l'espai cultural per part de polítics i empreses de la cultura que més enllà del seu valor social sembla que sols valoren resultats efímers o econòmics.\nL'acció Menjar-se la poesia que servirà de cloenda del Barcelona Pensa tindrà lloc a les 18:00 hores al Pati Manning i hi intervindrà el mateix Tormo, el també codirector del festival Bouesia, Miquel Àngel Marín, el poeta Javier Caballero i l'artista plàstic i poeta David Ymbernon. Igual com prèviament s'ha fet amb una maqueta del Delta i amb la figura de l'infrapoeta Carles Hac Mor, aquesta vegada els bouetes i el públic fagocitaran un mosquit com a símbol d'una de els zones humides més fràgils i vulnerables del país. "Viurem la transmutació del bou en mosquit en un acte que serà també filosòfic i de pensament", afirma Marín que ha volgut recuperar la màxima de Carles Hac Mor que el saber no pesa. "El mosquit tampoc i a diferència del bou vola i per això no toca de peus a terra", ha afegit.


Entrades 9€ Les Tres Germanes ~ Temps de música, Temps d'espectacle\ndilluns, de març 21, 2016 Temps de música, Temps d'espectacle No hi ha comentaris\nPROMOCIÓ ESPECIAL: ENTRADES A 9€\nper a les representacions dels dies:\n24, 25 i 26 de març a les 20.30h i diumenge 27 de març a les 18h\ndient-nos per a quin dia un interessen les entrades\ni dades de contacte per a confirmar-vos la reserva.\n(deconstructing Txékhov) de Sanchis Sinisterra,\nadaptació de l'obra literaria d'Anton Txékhov,\na la Sala Àtrium, del 23 de març al 17 d'abril\nTraducció: Raimon Molins\nIntèrprets: Marta Domingo (Olga) Patrícia Mendoza (Irina) Mireia Trias (Maixa)\nJosé Sanchis Sinisterra redueix l’obra a la seva essència, amb solament tres actrius, els altres personatges de l’obra apareixen a través d’un joc de salts: entre el present, el record i la imaginació, entre el relat i la vivència d’aquestes tres dones.\nPels qui coneixen l’obra original, resulta una reescriptura sorprenent i plena de musicalitat, un exercici de funambulista que connecta l’època de l’autor rus amb el nostre món d’avui, mentre que l’espectador que encara no estigui familiaritzat amb ella descobrirà Tres germanes des del batec íntim de les protagonistes: la germana gran, Olga, representa la tradició conservadora; Maixa, desenganyada del seu matrimoni, encarna la tradició que vol alliberar-se; i Irina, la petita, simbolitza el desig de noves expectatives i llibertat. Els altres personatges de l'obra apareixen a través d'un joc de salts: entre el present, el record i la imaginació, entre el relat i la vivència d'aquestes tres dones.\nLes tres germanes (Deconstructing Txèkhov) va ser escrita per José Sanchis Sinisterra expressament com un encàrrec per la companyia Sala Atrium.\nExplicació del projecte d'adaptar Les tres germanes de Txèkhov:\nDesprés de la seva primera temporada amb programació estable, la Sala Atrium de Barcelona va iniciar un nou projecte de creació, el qual volia (i vol encara) ser una aposta més cap a la investigació i recerca teatral, cap al rigor i la prestància que defineixen els nostres espectacles. Aquest projecte va ser la revisió de la famosa obra de Txèkhov, Les Tres Germanes, de la mà del prestigiós dramaturg José Sanchis Sinisterra, que escriu l’obra especialment per a la Sala i la companyia resident: Companyia Sala Atrium.\nL’obra de Sanchis Sinisterra sempre presenta una dinàmica entre la tradició i les línies dramàtiques contemporànies. L’experimentació i la investigació són constants. Aquesta investigació comprèn, entre altres aspectes: • Les fronteres de la teatralitat (l’intertextualitat, la implicació de l’espectador en la ficció, la metateatralitat, el qüestionament de la faula i el personatge tradicional, el no-dit, l’enigmàtic, etc.). • L’eliminació dels elements constitutius de la teatralitat tradicional. • La modificació dels mecanismes perceptius de l’espectador.\nA partir dels anys 80 Sanchis Sinisterra creua amb freqüència les fronteres entre els gèneres narratiu i teatral creant dramatúrgies a partir d’obres d’autors del segle XX com James Joyce, Julio Cortázar i Franz Kafka; però també a partir d’ autors del Segle d’or espanyol castellà. Sanchis Sinisterra defensa la necessitat d’acostar el teatre a altres arts o a la ciència i participa de la defensa del que aquest autor denomina una teatralitat menor: un tipus de teatre molt diferent de l’espectacular i comercial.\nLes Tres Germanes és una obra que gira entorn de la desil·lusió i la decadència de la classe benestant russa, dotant-la d’una intel·ligent i dinàmica combinació entre tradició i contemporaneïtat. El text original d’ Anton Txèkhov va ser escrit l’any 1900 i l’argument es centra en una família insatisfeta i frustrada, que passa els anys amarrada a les obligacions d’un present desencantat, a l’irònic i nostàlgic record del passat i a la fràgil esperança d’un futur cada cop més inabastable.


el metro de Barcelona - línia L1 - Hospital de Bellvitge\nTrens de Catalunya > TMB > el metro de Barcelona > línia L1 > Hospital de Bellvitge\nLínia L1 Metro de Barcelona: Hospital de Bellvitge - Fondo Bellvitge >\ncodi estació: 111\nMostra Estacions metro TMB L1 en un mapa més gran L'estació Hospital de Bellvitge de la línia L1 del metro de Barcelona va entrar en servei el 19 d'octubre de 1989, amb la prolongació de la línia des d’Avinguda Carrilet. Inicialment va dur el nom de Feixa Llarga i el 15 de desembre de 2003 es va canviar el nom per Hospital de Bellvitge. El febrer de 1995 es va completar l'adaptació de l'estació a persones amb mobilitat reduïda. El 2008 es va posar en servei la prolongació de la cua de maniobres, que permet estacionar fins a 21 trens, i també els tallers de via que anteriorment s’ubicaven a l’estació de Mercat Nou.\nL’estació Hospital de Bellvitge es troba sota l’aparcament de l’equipament sanitari, en paral·lel a la Gran Via de les Corts Catalanes del barri de Bellvitge del terme municipal de l’Hospitalet del Llobregat. L'estació Hospital de Bellvitge té dos nivells. El nivell superior té un vestíbul un accés, situat a les proximitats de l’entrada de la Residència Sanitària, amb escala fixa i un ascensor. El vestíbul disposa de màquines de venda de bitllets i les barreres tarifàries de control d'accés, a més del Centre de Control de l’estació i dependències tècniques. L’enllaç entre el vestíbul i les andanes es fa mitjançant escales fixes, escales mecàniques i ascensors. El nivell inferior consta de dues vies amb andanes laterals de 96 metres de longitud. Passada l’estació hi ha la cua de maniobres i cotxera de trens, formada per tres vies d’uns 700 metres de longitud. També hi ha un altre espai utilitzat com a taller, amb un total de tres vies i una rampa per entrar material mòbil des de l’exterior.\nEstació Hospital de Bellvitge amb la unitat 4000 commemorativa dels 90 anys del metro Transversal (setembre 2016) Una altra vista del tren a la via 2 d'Hospital de Bellvitge (setembre 2016) Acoblament entre les dues unitats sèrie 4000 decorades a l'estil d'un tren de la sèrie 100, que van inaugurar el metro Transversal l'any 1926 (setembre 2016) Metro commemoratiu a Hospital de Bellvitge (setembre 2016)\nUnitat 4000 reformada a la via 2 d'Hospital de Bellvitge a punt per sortir de nou cap a Fondo (setembre 2016) Porta d'accés preferent per a minusvàlids de la unitat sèrie 4000 (setembre 2016) Unitat sèrie 4000 amb el vinilat especial dels 90 anys del Metro Transversal a Hospital de Bellvitge amb el torn 125 (setembre 2016) Unitat 4000 i cua de maniobres i cotxera de l'estació Hospital de Bellvitge (setembre 2016)\nEntrada a l'estació d'Hospital de Bellvitge a través d'escalinates (abril 2005) El vestíbul de l'estació (abril 2005) Vista general d'Hospital de Bellvitge des de l'andana de la via 2, usada només per baixar gent dels trens (abril 2005) La unitat 4060 ja ha tancat portes per iniciar un servei per la L1 fins a Fondo (abril 2005)\nCua de maniobres d'Hospital de Bellvitge, amb tres vies. La que s'usa per a canvi de sentit és la de l'esquerra (abril 2005) Metro finalitzant el seu recorregut a l'estació hospitalenca (abril 2005) Passant per l'agulla i entrant a la via morta per canviar de sentit i sortir cap a Fondo (abril 2005) L'estació amb el tren de la dreta esperant per fer maniobres i un altre per a iniciar servei de la línia L1 (abril 2005)\nÍndex línia L1 direcció Fondo


Ramon Verdaguer: 'El dret civil a Catalunya l’han fet els notaris i els pagesos'\nL'advocat explica el trets més destacables del dret civil català\nActualització: 11.08.2016 - 08:58\n—Podem estar tranquils amb el dret civil català? S’ha salvat?\n— Cal dir d’entrada que el nostre dret civil no el vam perdre el 1714, es va salvar. Segurament perquè no hi donaven importància. I, d’importància, en tenia i molta… Ens van prendre les llibertats, però el nostre dret civil no el van tocar.\n—I s’ha actualitzat bé?\n—El parlament ha fet molt bona feina. L’ha esporgat, l’ha posat al dia, l’ha fet un dret vigent i, per tant, en teoria, és un dret molt valuós i no l’hem perdut, sinó que l’anem mantenint. Ara, em sap greu que hagin desaparegut algunes figures.\n—Un dels endarreriments de la justícia a Catalunya és el poc ús del català.\n— Ai! I aquí en tenim molta culpa els advocats. Al nostre despatx, tot surt en català menys si ha d’anar al Tribunal Suprem o al Tribunal Constitucional. Ara, els advocats que treballem en català es troben amb comptagotes i amb els jutges passa igual. N’hi ha molt pocs. Això fa molta angúnia. Si no l’usem, no el posem al dia i és obvi que no actuem correctament.\n—Quina solució hi proposeu?\n—Seria fàcil. Quan la gent va a cercar un advocat ho fa perquè té un cas que vol guanyar. Hi ha qui pensa que, com que els jutges són castellans, val la pena fer-ho així perquè els jutges ho entenguin. Això ha d’anar-se’n del cap de la gent. Potser sí que alguns jutges són castellans, però entenen el català i, per tant, ho han de poder resoldre igualment. A mi no m’ha passat mai que un jutge no m’entengui. Només puc explicar l’anècdota que un dia que portava un judici molt enverinat, la jutgessa, abans de començar em va dir en castellà: ‘Sr Verdaguer, m’han dit que vostè fa els judicis en català. Li he de dir que fa una setmana estava a les Canàries i, quan vaig demanar el trasllat, vaig demanar divuit destinacions abans que aquesta’. Jo li vaig contestar en castellà que no hi havia problema, que féssim un pacte: ‘Avui el farem íntegrament en castellà i, a mesura que anem avançant, al final els podrem fer en català’. Així ho vam fer i al cap de sis mesos ho fèiem tot en català.\n—Som un país que tenim una seguretat jurídica completa?\n—M’agradaria que tots els països tinguessin la seguretat jurídica que tenim nosaltres. És absoluta. El cos jurídic català potser no té dret penal, però és perquè se l’ha reservat l’estat espanyol. Si mai el necessitem, el podrem fer en poc temps. Per la resta, tenim un cos legislatiu molt ben agençat i posat al dia.\n—Al camí cap al nou estat n’hi pot haver?\n—Em sembla que patim més mentre no tenim un nou estat que després. A Catalunya hi ha molt bons juristes, gent amb molta profunditat intel·lectual, amb molta capacitat d’entendre el país. Tot amb tot, cal dir que la base d’una bona convivència és el respecte del dret. No obstant això, cal dir que en la situació actual de Catalunya, un dia caldrà optar per quin dret haurem d’escollir. El que emergeixi de les nostres institucions o el dret que ens pervingui d’altri? Jo ho veig clar. Aquell dia hem d’optar pel dret sorgit de les nostres institucions.\n—Catalunya ha tingut sempre un dret ben endreçat?\n—Penso honestament que el dret civil a Catalunya l’han fet els notaris i els pagesos. Ha estat més un dret de pacte que d’enfrontament. Hem de pensar que el nostre dret s’ha assentat sempre sobre el pacte i la jurisprudència. El fonament podrien ser les ‘Ordinacions d’en Sanctacília’, l’origen de les quals és divers, però fonamentalment prové de les sentències que anaven emanant els jutges. Podríem dir que una certa base del nostre ordenament descansava damunt de la jurisprudència. O sigui que els casos resolts per jutges servien de fonament per als nous que s’anaven presentant. Era un dret consuetudinari, o sigui que allò que s’anava resolent donava llum per al futur. Les lleis no eren sagrades. Era sagrada l’evolució de la vida… I el dret hi ajudava. Es així que podem dir que el nostre dret l’han anat confegint els notaris i els pagesos.\n—El pagès és el qui coneix la terra i el notari el qui coneix el dret. Si haguessin anat a la contra, el pagès hauria fet barbaritats i el notari també. El notari català escoltava el pagès i entre tots van constituir l’herència i l’hereu. Potser és injust des del punt de vista personal, (difícil d’entendre que l’hereu s’ho enduia tot en detriment dels altres) però des del punt de vista social, això ens ha salvat el país. El pagès anava a fer testament i el notari li deia que la masia havia d’anar per a l’hereu. Era l’única manera de crear una societat econòmica que pogués aixoplugar tota la niada. Si algun fadristern volia sortir-ne, podia demanar la legítima i amb aquesta part tan minsa podia muntar un petit comerç o una indústria ben incipient. Es així com hem anat confegint aquest país. Alhora també tenia un lligam intern que fora de Catalunya és difícil de comprendre: l’orgull de pertinença a una casa, a la casa pairal, a la llar dels nostres avantpassats… Tenim sentit de pertinença. Lluny del dret civil comú que potenciava el repartiment igualitari de l’herència. Es perdia el tronc comú. I això no s’ha anat fent amb lleis, sinó amb escriptures i vida. No endebades Salvador Espriu definia el mot ‘pàtria’ com l’essència rebuda dels pares, dels mots, de les coses pròximes, de la claror… això és la ‘pàtria’.\n—S’ha comentat que a la nova república catalana faltaran jutges i que s’habilitarà algun mecanisme perquè advocats experimentats puguin accedir a la judicatura. Us agradaria ser jutge del nou estat?\n—Poques coses em plaurien més que aquesta.\n—Perdoneu, abans heu dit que amb l’actualització del dret s’havien perdut figures jurídiques. En podeu posar un exemple?\n—Potser són anecdòtiques. El dret és l’eina del nostre futur, però també la relació amb el nostre passat. I han tocat coses que potser poden semblar anecdòtiques, com ara les parets mitgeres, i no ho són. Entre les cases dels nostres carrers hi ha les parets mitgeres. Són les parets que aguanten les bigues de les dues cases veïnes. El nou codi civil diu que, de les parets mitgeres, mitja era d’una casa i mitja de l’altra. Això és un desconeixement del nostre dret. La paret mitgera té doble amplada, perquè has de col·locar la biga damunt de tota la grossor de la paret mitgera. Si només la poses sobre la meitat de la paret, caurà ineludiblement, car s’escolarà. Per això, el dret català antic diu que les parets mitgeres nostres són totes senceres propietat d’una casa i de la veïna. No fa gaire vaig portar un judici i l’altre advocat, que s’havia llegit el nou dret civil català, li va dir a la jutgessa que la llei deia que la paret mitgera era mitja d’una i mitja de l’altra. Jo m’hi vaig oposar dient que parlàvem d’una mitgera del segle XVIII i que, per tant, calia aplicar les ordinacions d’en ‘Sanctacília’, i la paret era de tots dos. Malgrat els esforços de l’altre advocat, vaig guanyar el plet, perquè segons l’antic dret civil, la paret mitgera era de tots dos propietaris. Aquí cal dir que, el dret nostrat, consuetudinari, sabia molt bé que les cases de Sant Celoni, per exemple, són de 5,25 metres de cos. I les d’Arenys de Mar i de Munt són de 4,25. La gent ha de saber que els roures que feien de bigues a Sant Celoni venien del Montseny, amb un terra sadollat d’aigua i eren molt alts, i els d’Arenys de Mar i de Munt venien del Montnegre, i eren més curts, car el Montnegre és una muntanya que administra malament l’aigua i les cases són de 4,25. Cal respectar el dret civil antic. A més, el dret civil català era consuetudinari, que vol dir que és semblant al dret anglès. No hi ha havia lleis, sinó que s’anaven construint a mesura que sortien les dificultats.\n—Hi ha més casos com aquest?\n—Home, n’hi ha alguns de curiosos. A mi em plaïa molt alguna figura ja en desús, el testament sacramental. Em va saber molt de greu que el revoquessin. Quan un veí de Barcelona, o de l’antiga diòcesi de Girona (Arenys és de l’antiga diòcesi de Girona) anava de viatge fora del seu territori i se sentia en perill de mort, podia testar davant de testimonis. Aquests, quan tornaven al seu lloc de residència havien d’anar a Barcelona a l’església de Sant Just i Pastor davant de l’altar de Sant Fèlix i a Girona davant de l’altar de la Puríssima Concepció de l’església de Sant Martí Sacosta (actual seminari) i en presència d’un notari podien exposar allò que els havia dit el moribund, i si coincidien els testimonis. El testament era vàlid… Potser ja no és pràctic però ens recordava d’on provenim.\n—Al vostre bloc parleu molt de les llegendes del Montseny\n—Durant una època, cada diumenge anava al Montseny amb una colla de gent per cercar indrets. Igual que Arenys és procliu a moltes històries locals, el Montseny es procliu a moltes llegendes. No hi ha res de més bonic que explicar una llegenda al lloc on passa. Explicar la llegenda del pou dimoni al peu del mateix pou és de les coses més impressionants que es poden fer. Les llegendes del Montseny no solament les explico, sinó que també les col·loco en un lloc, allà on ha passat.\n—Teniu por que la gran quantitat de rondalles que hi ha es vagin diluint i perdent?\n—Sí. Es perdran, si no hi posem remei. Espero que els qui ens hi dediquem, ho anem traspassant a tothom. Ha estat un goig i una sort de col·laborar a VilaWeb, perquè hi puc penjar les rondalles explicades literàriament i també en veu perquè no es perdin. A mi em fa molt de goig quan m’escriu un mestre i em demana permís per a fer servir un conte o rondalla a les seves classes. Quan em passa això, salto d’alegria. Si no, es va perdent el vocabulari i el llenguatge.\n—En poseu un exemple?\n—Fa poc em vaig trobar que explicava una rondalla sobre frares a nens petits. I els nens, que eren de ciutat, em van preguntar què era un frare. Jo els vaig dir que era una persona dedicada a Déu (?) que era semblant a un capellà (?). ‘Què és un capellà?’, preguntaven. Els vaig dir que era qui deia missa. I em van preguntar què volia dir ‘missa’. (?) No els ho vaig saber explicar. Sort que la professora era de ciutat i va dir: ‘és el “cura”’. Llavors sí que alguns sabien què era un ‘cura’. Em fa molta angúnia això i, des d’aquí, crido als qui es dediquen a explicar contes que, si us plau, no els expliquin com una cosa més, sinó que els treballin abans.\n—Les rondalles cal que siguin transmeses oralment?\n—Sí, és molt important. L’oralitat també l’anem perdent. Si parem l’orella, el llenguatge que fem servir els maldestres catalans és el lèxic i vocabulari que ens transmet la televisió. Fem servir unes dues-centes paraules. És clar que a la televisió no diran mai ‘És va organitzar una batzàrria…! Algú ha de transmetre aquest nom i ha d’explicar que no és un nom català, sinó que vol dir assemblea en basc i que, com que les assemblees acostumen a acabar malament, es va adoptar aquest nom com a sinònim d’embolic (mestre Pla ho explica magistralment). Quan em demanen d’anar a explicar contes als col·legis fem un pacte. Dos mesos abans els remeto una llista de les paraules que faré servir i ells, amb temps, les treballen a classe. Quan hi vaig i explico una rondalla, sempre els dic les paraules ja treballades. No dic mai: es va organitzar un merder! Això no vol dir res! En canvi jo dic: ‘Es va organitzar un desori, una gatzara, un desgavell, un lligamanega, una batzàrria, un embolic…!’. Els nens saben què vol dir embolic i, per tant, ja tenen més paraules que volen dir la mateixa cosa que embolic. I si han treballat les paraules a classe, hauríeu de veure la cara de joia quan els dius una paraula nova que ells ja han après a classe. És indescriptible un moment com aquest!\n—A més del llenguatge, què més ens ensenyen les llegendes i rondalles?\n—Allà on vaig cerco llegendes i rondalles, i puc dir que, les que són catalanes, sempre tenen un sentit positiu de l’existència. Si hi ha algú que fa una malifeta, al final surt com el dolent. Com el dimoni gros dels pastorets. Tot té un missatge en positiu. Fins i tot les eròtiques aporten un sentit lúdic de l’existència. En canvi, no acostumo a explicar llegendes d’uns altres indrets si no porten algun aspecte positiu… sempre positiu… No cal que sigui bo necessàriament, però si positiu… Si es transmeten les rondalles als nens, els pot anar quedant un pòsit positiu.\n—Com succeeix que un advocat s’afeccioni a explicar rondalles?\n—Tota la vida he estat afeccionat a xerrar i a explicar coses. M’agrada molt. Ja se sap que els advocats xerrem pels descosits. Un dia, casualment, vaig tenir l’oportunitat d’anar a cercar la nostra espasa, l’Excalibur catalana. És l’espasa de Sant Martí, l’espasa de Vilardell (una gran llegenda de Sant Celoni), que ens la guarden a París. Algun dia l’haurem d’anar a cercar. És una espasa amb una llegenda molt bonica i potent. Vaig tenir l’oportunitat d’anar-la a veure. Com que sóc advocat de l’Ajuntament de Sant Celoni, vam escriure al museu de l’Armée de París. Quan hi vaig anar, em van rebre prou bé i vaig tenir al davant una espasa que és part de la nostra història. Encara és allà, exposada, però caldria fer gestions per a admirar-la presencialment. De moment, a l’alcaldia de Sant Celoni hi ha una fotografia legitimada pel museu per tal de recordar que és la nostra! Després d’això, el qui era director de Ràdio Arenys, Oriol Ferran, em va dir si podia anar a explicar la història de l’espasa a la ràdio. D’això fa quinze anys. En acabat de fer-ho, em va dir que hi tornés, a explicar més històries.\n—I ara hi aneu cada setmana.\n—Sí, i ja posat a fer deures, em vaig imposar les condicions dels deures: per un costat, ser curós amb el llenguatge, introduir paraules d’ús no comú. Treballar bé el vocabulari. L’altra tasca que em vaig imposar va ser d’explicar-les com ho feien els nostres avis: mig en mímica i mig en paraules, (per radio la mímica han de ser les veus)… A partir d’aquí, se’m van obrir força portes i no solament explico rondalles a la canalla, sinó que també vaig a fer conferències universitàries sobre passatges de la nostra història, com ara explicar la vida de Salvat-Papasseit, la de Mossèn Cinto Verdaguer, la d’en Serrallonga, etc. Jo sóc un enamorat del personatge d’en Serrallonga i de la dona, sobretot. De fet, el bandoler es diu Serrallonga per la seva dona.\n—De fet, en Serrallonga dóna nom al vostre bloc.\n—Com que m’apassiona, l’he anat estudiant i trobant documents que l’altra gent potser no té. Una de les coses importants que em vaig trobar va ser sobre la Margarida, la seva dona. No pas la Joana, que era la seva última amant. La Margarida era una dona impactant. Era l’hereva del mas Serrallonga. A en Serrallonga li deien Joan de Serrallonga i aquest ‘de’ no era pas de noblesa, sinó que era de pertinença a can Serrallonga. A en Serrallonga el van condemnar a mort i a la mateixa sentència van disposar d’aterrar les cases de les seves propietats… Però els camps i les cases eren de la dona! Ho van aterrar igualment. Després, la dona ho va aconseguir reconstruir. Margarida es va morir al cap de divuit anys i he tingut el goig de poder llegir-ne el testament. Al cap d’aquests divuit anys deixava totes les finques reconstruïdes i endreçades i recomanava a l’hereu que digués missa per la seva ànima i pagués alguns deutes. Això és una dona! I és per això que el meu bloc es diu Serrallonga: un homenatge a la dona… el bandoler era un ésser adotzenat…\n—Si n’hi ha documents, és més història que llegenda.\n—En Serrallonga només en té una, de llegenda. Però arran de la història d’aquest testament i també a partir d’uns altres testaments he anat confegint algunes conferències en aules universitàries de gent gran per a explicar com el nostre esdevenir col·lectiu havia propiciat que les herències catalanes no tinguessin res a veure amb les castellanes. Em dol que aquests polítics que expliquen tantes històries pels mitjans no es fixin mai que a Catalunya no tenim res a veure amb part del dret castellà perquè aquí hem tingut sempre la masia i a Castella han tingut les ‘herencias igualitarias’. Això ha fet que no hi hagi hagut un pal de paller igual. Els catalans tenim llocs amb què ens identifiquem. Ells no els tenen jurídicament. Aquí tenim hereus, fadristerns, cabalers, etc. Tot això és molt ric.\n—Arenys de Mar és un pal de paller del vostre bloc. N’expliqueu moltes històries.\n—D’Arenys hi ha totes les històries que vulgueu. Des que faig d’advocat he descobert que el soldat que va clavar l’espasa a Jesús (Longinos) era d’Arenys. Ho diu en Sender a Crònica del Alba (òbviament una facècia). També he descobert que Manuel Azaña, l’últim president de la república espanyola, també era d’Arenys (ell ho diu a Plumas y palabras: ‘Con un cuarterón de sangre vascongada y un entronque en Arenys de Mar, soy español como el que más lo sea. Hubiera podido nacer patagón o samoyedo, pero qué quieren que les diga, nací español, que ni para bien, ni para mal es nada del otro jueves). També vam decapitar el rei Carles IV a la plaça de l’ajuntament (en efígie, eh!) i també tenim històries dels indians que van anar a Cuba. També tenim en Partagas, que es va inventar els puros Partagas i també la ràdio (cent anys abans que s’inventés realment! Si algú en vol saber la història, la tinc penjada al meu bloc). Hom queda astorat de saber que a Arenys tenim tantes històries. Però en realitat són petites llegendes. Arenys és un poble jove i, com tot poble jove, té poca història. La història de veritat la tenen els pobles que van néixer el segle VIII o el IX o el X. Nosaltres naixem el segle XVI i, per tant, hem d’anar forjant un imaginari… i això ho hem fet gràcies, en molta part, als nostres literats: Ferran de Pol, Felix Cucucrull, Mn. Palomer, i confegint aquests petits moments històrics vam tenir l’Espriu que ens ho va mitificar i ens va trobar el nostre paradís particular: Sinera.\n—A quin apunt del bloc teniu més estima?\n—A mi tots em plau de fer-los i que la gent els llegeixi. Espigolant una mica dins del bloc, també he explicat passatges de la meva vida particular, que no ha estat una vida planera, i quan veig que aquests apunts també tenen lectures, em fa cert goig.\n—Per què no ha estat una vida planera?\n—A 23 anys la meva feina era anar a bosc a tallar arbres, a dotze anys, el pare m’havia tret de l’escola per anar a treballar. No tenia ni el certificat d’estudis primaris. Tot amb tot, la part més important va ser conèixer la qui avui és la meva dona. I ella em va esperonar a estudiar, si volia… I amb 24 anys vaig aconseguir el certificat d’estudis primaris, fer part del batxillerat i l’accés a la universitat. Vaig estudiar de nit, sempre acompanyat de la meva dona. Vaig ser advocat a 31 anys. Així, les històries meves particulars no són d’advocat, sinó de vida intensa i amb goig viscuda. Ah! I la meva dona va estudiar amb mi (i no li agradava el dret) només perquè jo pogués acabar-lo! De ben segur que no he sabut tornar-li allò que ella, a mans plenes, m’ha donat!\n—Jugo a casa. Tinc una amistat profunda amb la gent que el configura. Però deixant de banda això, penso que avui dia VilaWeb és imprescindible. Si no tinguéssim VilaWeb hauríem de tirar d’uns altres mitjans que sí que tenen bona voluntat, però l’espai que cobreix VilaWeb no el trobo enlloc més. No solament el diari, també els blocs. La diversitat de maneres de pensar que abasten els blocs és un gran encert.


LA CORAL INFANTIL, A LES PORTES D'UN NOU CURS!\nLa Coral Infantil iniciarà a finals d’aquest mes de setembre un altre curs coral, carregat de nous projectes musicals i de renovats desitjos i il·lusions.\nLa CORAL INFANTIL NOVA CERVERA és una entitat cultural sense ànim de lucre, l’objectiu principal de la qual és aconseguir que els infants i joves aprenguin a descobrir i gaudir del meravellós plaer de cantar junts, mitjançant el treball d’assaig, els concerts, les sortides de cap de setmana, els intercanvis i trobades, les festes tradicionals..., i en definitiva, a través de tots aquells aspectes que permeten aprofundir en el cant coral des d'una vessant vivencial.\nPep Prats, director musical des dels seus inicis al 1989 del conegut projecte educatiu “Cantània”, en una entrevista publicada el 17/06/21 al blog “Arts & Educació”, ens parla així del fet de cantar en grup:\nEls humans tenim tots necessitat d’emocions, ens agrada viure i sentir les emocions. I a la vegada aquestes condicionen el nostre estat d’ànim.\nSi tots estem d’acord que l’emoció individual forma part del nostre dia a dia, l’emoció compartida té molts avantatges. Perquè jo m’emociono i sento que el meu company també s’emociona amb mi. Això ens dona un sentit molt gran de pertinença a un grup i tot el que això comporta socialment. És impressionant!\nCantar i fer música principalment és saber escoltar, si això s’apliqués al dia a dia a tots els àmbits moltes més coses s’arreglarien.\nEl cant coral, doncs, és un mitjà que contribueix en gran manera a la formació dels infants i adolescents per les moltes possibilitats que té d'introduir-los en el gust per a la bellesa, el goig de cultivar un mitjà d'expressió com és la veu, l'amor a la llengua del seu país, la joia de l'amistat i en la disciplina lliurement acceptada, el treball en equip i el gust per col·laborar amb altres infants.\nA la CORAL INFANTIL NOVA CERVERA, cantaires, directores i famílies treballem plegats per fer-ho possible. T’apuntes a acompanyar-nos?\nInscripcions de nous i noves cantaires, de l’1 de setembre (a les 0 hores) al 10 de setembre a través de la pàgina web de la Coral Infantil: https://sites.google.com/view/coralinfantilnovacervera\nLabels: Coral Infantil


Pimec reivindica l'aeroport de Sabadell com a infraestructura estratègica - Diari de Sabadell\nPimec reivindica l'aeroport de Sabadell com a infraestructura estratègica\nUn avió s'enlaira de l'aeroport de Sabadell / LLUÍS FRANCO\nPimec Vallès Occidental considera que l’Aeroport de Sabadell és una infraestructura estratègica per al Vallès Occidental. A través d'un comunicat, la patronal de la petita i mitjana empresa reivindica el paper de la instal·lació com un dels motors econòmics del territori.\nEn aquest sentit, Pimec recorda que l’aeroport genera més de 550 llocs de treball entre les més de 40 empreses i autònoms que hi tenen activitat, a més d’incloure diferents activitats en l’àmbit de la formació de pilots de transport de línies aèries.\nDe fet, durant aquest 2018, més de 332 alumnes s’han format amb la titulació de pilot privat i pilot esportiu. L’aeroport inclou el major Aeroclub d’Europa, que es va crear fa més de 60 anys i que compta amb més de 1.000 socis. A l’aeroport de Sabadell també hi tenen la base els principals operadors de vols d’emergències, com ara els helicòpters dels bombers de la Generalitat de Catalunya i els avions d’extinció d’incendis.\nEl president de PIimec Vallès Occidental, Josep Maria Catalán, considera que els municipis del voltant de l’aeroport “haurien d’oferir el màxim suport a la infraestructura per tal que pugui créixer i consolidar-se”. En aquest sentit, Catalán planteja que, en un futur, es pugui arribar a convertir en un “enclavament logístic que potenciï l’entrada i sortida de mercaderies des del Vallès cap a qualsevol punt de l’Estat o a escala internacional”.\nTemes:aeroport de Sabadell, Pimec


GNU/Linux fitxers tipus “sparse” – Sergi Coll i Síria\nCom explica la wikipèdia els fitxer tipus “sparse” optimitzen millor l’espai en disc no escrivint els blocks d’informació que no contenen dades.\nAquests tipus de fitxers són àmpliament utilitzats entorns per disc de les màquines virtuals tipus KVM o VMWARE per discs en mode ThinProvisioning.\nEn GNU/Linux (i d’altres *nix) hi han diferents comandes què ens permeten treballar amb aquest tipus de fitxers.\ndu: Per identificar si un fitxer està en mode sparse o no\nls: Per identificar si un fitxer està en mode sparse o no\ncp: Per poder copiar aquest tipus de fitxers i/o convertir-los en sparse.\nrsync, tar i potser algún altre que em deixo.\nPer identificar si un fitxer està en mode sparse o no podem utilitzar tant ‘du’ com ‘ls’:\ndrwxr-xr-x 2 root root   47 29 gen 21:37 .\ndrwxr-xr-x 5 root root 4,0K 21 des 12:49 ..\n-rw-r--r-- 1 root root  32G 29 gen 21:55 disk0.raw\n-rw-r--r-- 1 root root  32G 13 abr  2013 disk0.raw.original\ndu -sh disk0.raw.original\nls -lksh disk0.raw.original\n32G -rw-r--r-- 1 root root 32G 13 abr  2013 disk0.raw.original\nls -lksh disk0.raw\n12G -rw-r--r-- 1 root root 32G 29 gen 21:55 disk0.raw\ndu -sh disk0.raw\nEs pot apreciar que amb un simple ‘ls’ el tamany que ocupen els fitxers és el real i no el que hauria de ser si els dos fitxers fóssin de caràcter “normal” que llavors ocuparien 64G.\nEn el cas que ens interessés convertir un fitxer “normal” a tipus sparse per estalviar disc real podem utilitzar ‘cp’:\ncp --sparse=always fitxer.original fitxer.convertit.tipus.sparse\nD’aquesta manera podem estalviar disc o taxes de transferència en cas de voler replicar màquines virtuals entre hosts per exemple.\nEn el cas del dd:\ndd of=disk-server.img bs=1G seek=30 count=0\nCategories Tecnologia de la Informació Etiquetes cp, disc, disk, kvm, provisioning, rsync, storage, thick, thin, virtual, vmware, xen Navegació per les entrades


L´FMI veu millor Espanya però seguirà a la cua del creixement - Diari de Girona\nL´FMI veu millor Espanya però seguirà a la cua del creixement\nAugura un increment per a l'economia de fins a un 0,6% el 2014 · Adverteix que la recuperació al sud de l'eurozona encara és "fràgil"\nWASHINGTON | EFE/DDG El Fons Monetari Internacional (FMI) va triplicar ahir les previsions de creixement per a l'economia espanyola, fins a un 0,6% el 2014, encara que va advertir que la recuperació al sud de l'eurozona encara era "fràgil". A l'octubre, en la reunió anual, el Fons havia pronosticat una expansió de l'economia espanyola per al 2014 d'un 0,2%. Per 2015 també va elevar els pronòstics inclosos en l'actualització de l'informe de "Perspectives Econòmiques Globals" i va fixar el creixement del Producte Interior Brut ( PIB ) espanyol en un 0,8%, quan fa uns mesos preveia un 0,5. Malgrat aquest creixement, les xifres d'Espanya encara queden molt lluny de la majoria de països desenvolupats. Cap dels països que apareixen en la revisió de l'organisme creixerà menys que Espanya, tal com es pot comprovar en el gràfic.\nEl repunt de l'economia espanyola s'emmarca dins de la sortida de la recessió de l'eurozona, que es preveu creixi el 2014 un 1% i un 1,4 % el 2015, en els dos casos una dècima més que l'anticipat a l'octubre. No obstant això, l'economista en cap del Fons, Oliver Blanchard, va advertir que el creixement a Europa segueix sent "desigual" i que les condicions són més "favorables" al nucli de l'euro. "El deute públic es troba en un camí sostenible i la consolidació fiscal està, de manera adequada , alentint-se", va indicar Blanchard.\nPer a Alemanya, el Fons va revisar lleugerament a l'alça les seves previsions de creixement fins a un 1,6 per cent el 2014 i un 1,4 % el 2015, dues i una dècima més, respectivament, que a l'octubre. En el cas de França, no es modifiquen els càlculs i es preveu una acceleració econòmica que vagi del 0,9 % aquest any fins al 1,5 % el 2015. Per la seva banda, Blanchard va insistir que la recuperació al sud d'Europa segueix sent "fràgil" i va qualificar l'àrea com una de les regions més "preocupants".


El Club Nàutic acollirà la 6a regata de la LLIGA SUMA - XIX Trofeu de Rem CN Altea - Altea Digital\nEl Club Nàutic acollirà la 6a regata de la LLIGA SUMA – XIX Trofeu de Rem CN Altea\nLa Lliga SUMA de Banc Fix del Mediterrani celebrarà aquest cap de setmana la seua 6a prova del calendari de la mà del Club Nàutic d’Altea, que en aquesta ocasió serà el club organitzador. La lliga està dirigida per la Federació de Rem de la Comunitat Valenciana en col·laboració amb la Generalitat Valenciana i la Diputació d’Alacant, i en aquesta regata amb l’Ajuntament d’Altea.\nDesprés de l’arrancada de la Lliga el mes de març passat, són ja cinc les proves realitzades en els clubs nàutics de Benidorm, Santa Pola, Calp i València. Quatre d’elles realitzades en la modalitat de mig fons i una en format de pista.\nDiumenge que ve dia 18, la badia d’Altea ocuparà les seues aigües amb aquestes embarcacions tradicionals del mediterrani i els quinze equips de rem que competiran en les mateixes sota la modalitat de pista. Equips procedents del RCN València, RCN Dénia, CRC València, Rem UA Alacant, CN Altea, CN Alacant Costablanca, RCN Gandia, CR Dénia, RCN Torrevieja, CR Cia. Gandia, CN Santa Pola, CD de Mar Clot de L’illot El Campello, RCN Calpe i RCR Alacant acudiran a aquesta cita en aigües d’Altea.\nEl Club Nàutic d’Altea, al costat de la Federació de Rem de la CV, ha treballat en un protocol contra la COVID-19. Consisteix en un circuit diferenciat d’entrada, eixida a la mar i eixida del recinte amb tres controls per a limitar l’accés als regatistes i a la mateixa organització. A més, s’habilitaran zones específiques assignades per club, evitant així la interacció entre regatistes fóra de les bambolles creades en cada equip.\nMés de 500 regatistes passen pel XIX Trofeu de Rem…\nL'equip de rem del Club Nàutic promocionarà la marca…\nEl passat dissabte, els edils d'Esports i Turisme,…\nL'equip de rem del CN Altea assistirà al Campionat…