V TROFEU NATACIÓ MÀSTERS CALDES » Club Natació Santa Perpètua V TROFEU NATACIÓ MÀSTERS CALDES » Club Natació Santa Perpètua\nV TROFEU NATACIÓ MÀSTERS CALDES\n1 de maig de 2013 |\nEl passat dissabte va tenir lloc el V trofeu natació màsters de Caldes de Montbui, el nostre club van formar un grup de tretze nedadors que van anar a nedar amb moltes ganes. Tant es així que es van aconseguir 11 rècords del club i un rècord del campionat a càrrec de les nostres nedadores en el relleu curt de crol.\nLa competició va començar amb els 50 papallona masculins on el nostre club va fer triplet, Ruben Vallejo (+35) va guanyar la prova amb un temps de 29.54, nou rècord del club, seguit del Sergio Fernandez (+35) amb un temps de 30.68, i en tercera posició es va classificar en Jaume Domech (+20) que va fer un nou rècord del club amb un temps de 30.74. En setena posició trobem a Jordi Casiano (+35) amb un temps de 32.64.\nAls 50 esquena Victor Torrente (+25) es va classificar en sisena posició amb un temps de 37.09.\nRaul Franco (+30) va guanyar la prova del 50 braça amb un temps de 33.83.\nI a la última prova curta en Ruben Salazar (+25) va fer un temps de 31.04 que el classifiquen en setena posició.\nA la prova dels 100 estils Victor Torrente (+25) va fer un temps de 1.19.11 per classificar-se en setena posició, a la categoria femenina Cristina Franco (+25) es va classificar en segona per darrera de la ex-nedadora olímpica alemanya Ute Hasse que va ser medalla de plata en els Jocs Olímpics de los Angeles 84 (U.S.A.), Cristina va fer el rècord del club amb un temps de 1.19.11. Marta Riba (+25) va acabar en sisena posició amb un temps de 1.27.80.\nJaume Domech (+20) va guanyar la prova de 100 esquena amb un temps de 1.09.73, aconseguint també un nou rècord del club al pase dels 50 metres amb un temps de 33.78. German Jimenez (+35) també va fer dos rècords del club els 100 i 50 (1.29.29 i 45.59). A la categoria femenina Emma Giron (+35) també va fer rècord del club amb un temps de 1.30.09 que li van atorgar la segona posició.\nAls 100 braça Ester Franco (+30) va quedar segona, darrere de Ute, amb un magnífic temps de 1.26.28, nou rècord del club.\nA la última prova individual, els 100 lliures, Jordi Casiano (+35) va fer un nou rècord del club amb un temps de 1.05.47 per acabar en quarta posició.\nEn els relleus el nostre club va demostrar el seu nivell guanyant les dues proves del relleus curts.\nEls nostres nedador Sergio Fernandez, Ruben Vallejo, Jordi Casiano i Raul Franco van guanyar la prova amb un temps de 1.50.83, en aquesta prova Sergio va batre el rècord del club a la primera posta del relleu amb un temps de 27.84. el nostre club va participar amb un segon relleu format per Francisco Alonso Gomez, Ruben Salazar, Victor Torrente i German Jimenez que van aconseguir una cinquena posició amb un temps de 2.06.22.\nLes nostre nedadores Cristina Franco, Emma Giron, Marta Riba i Ester Franco van guanyar la prova amb un temps de 2.12.80 batent el rècord del campionat que elles mateixes posseïen des de l’any passat amb un temps de 2.19.60, així que la rebaixa del rècord es de gairebé set segons.\nEnhorabona aquests nedador que van aconseguint poc a poc posar al C.N.Santa Perpetua entre els club grans de la natació masters.\n9 de setembre de 2011 | 16 comentaris |


Bloc del Quim: de juliol 2009\nFa temps que vinc dient que ERC ha estat una mala còpia de CIU, s’han passat molts anys despotricant de tot el que feia CIU, ens acusaven de ser molt febles amb el tema nacional, d’haver pactat amb el PP, de no haver afrontat la reforma de la llei electoral, de no haver avançat cap la sobirania nacional de Catalunya, i d’haver negociat a l’any 2001 un mal finançament amb el PP.\nElls, amb un discurs molt engrescador per les orelles, van embaucar al poble de Catalunya amb lemes com Independència, mans netes, concert econòmic i que un cop arribat al govern, mai més s’ha sabut, es van dedicar a canviar-les sense cap escrúpol, ni vergonya, estafant a tots els seus votants, que van creure en el seu moment en un projecte independentista per Catalunya.\nSi la constitució del primer tripartit, amb el suport de ERC, es podria entendre , per la presència de Pasqual Maragall que malgrat d’ésser del psc-PSOE tothom reconeix el seu catalanisme polític, després de la patètica sortida del govern, amb els seus continus canvis de parer, si, si crític, per després finalment votar No a l’estatut, i malgrat la seva davallada electoral, no tenia cap sentit la continuïtat d’un segon tripartit, però el seu afany de fer desaparèixer a CIU, va pesar mes, i van preferir convertir en Jose Montilla president de Catalunya, abans que un pacte catalanista amb CIU. I darrerament en Saura amenaça amb la continuïtat d’un tripartit 3 si sumen, que ràpidament en Ridao ha volgut desmentir, per pregonar de nou una nova falsa equidistància, sabedor que probablement ja no sumaran, i es veuen fora del govern.\nAllò que ens acusàvem a nosaltres del nostre suport al PP , ells ho han fet amb el PSOE, i a més donant la presidència de Catalunya a un partit espanyolista. La paraula independència ràpidament la van substituir per pluja fina, les mans netes les van utilitzar per endollar a l’administració a tots els amics i parents d’en Carod i companyia, i allò que ens criticaven del peix al cova, ells ho han substituït en paraules d’en Puigcercòs per el “ mentrestant” , es a dir mentrestant no tinguem el concert econòmic ja ens està bé aquest finançament.\nNo importa doncs si l’acord del finançament incompleix l’estatut, ( total ells no el van votar...) No importa si un cop més l’estat espanyol incompleix una llei votada pels catalans, Ara el que toca dir es que es el millor acord de finançament mai aconseguit fins ara, amb tota la parafernàlia i complicitat de tots els mitjans de comunicació del tripartit. Només faltaria que l’acord fos pitjor del que es va signar ja fa 8 anys!!!!.\nTal com deia al principi, davant d’una mala copia em quedo amb l’original, i espero i desitjo que els ciutadans de Catalunya dipositin la seva confiança en CIU i en L’Artur Mas que sempre ha defensat els interessos del país .\nA les properes eleccions de Catalunya, tothom ja tindrà clar que a Catalunya només hi han dues opcions , o Montilla o Mas, es a dir o Tripartit o CIU\nPublicat per Quim Amorós Le-Roux a 15:31 20 comentaris:\nPublicat per Quim Amorós Le-Roux a 22:49 4 comentaris:\nEspero que al Cel estiguis encara millor que a la terra.\nS’hem fa molt difícil poder parlar del meu pare, perquè només de pensar com podria glossar la seva vida i les nostres vivències amb ell, quedo nuat de llàgrimes i es fa difícil atinar amb les tecles del ordinador, perquè jo per escriure encara tinc que mirar les tecles , i amb llàgrimes als ulls em costa molt de fer-ho.\nEl meu pare sempre havia sigut una referència per la meva mare, pels meus germans, per mi, i pels nostres fills. Tots els seus nets n’estaven molt del seu avi, i ell n’estava molt orgullós de tots els seus fills i filles i de tots i cadascun dels seus nets i netes. Sempre acompanyat de la meva mare del braç, no recordo mai veure’ls separats, sempre anaven junts a tot arreu, allà on anava el meu pare del seu braç penjava la meva mare, ella s’haurà d’habituar, que a partir d’ara ja no tindrà del braç al Joaquim.\nEl darrer any, va saber afrontar amb molta valentia que ja s’acostava el final de la seva vida, però fins el darrer dia va ésser capaç d’aixecar-se i anar fins el banc de la farmàcia de la plaça ponent, que era darrerament la referència màxima on podia arribar caminant. Ens havia demanat i personalment m’ho havia dit ,que volia estar tranquil, no patir i morir a casa seva, que amb 82 anys com tenia no volia que el maregin gaire i no volia cap tractament agressiu, i així a sigut,Va restar a casa fins el final, no va patir i va estar rodejat de tots els que l’estimen.\nAl viure tan a prop, ha fet que la relació amb els nets fos diària, en Jordi i el Pol , han estat gaudint de les experiències de l’avi, i s’han fet molta companyia sovint, son moltes les anècdotes que recorden del seu avi, i la seva pèrdua els deixarà un buit molt important.\nDiuen que en els moments difícils, es quant mes necessites a la família, i es ben cert, aquesta experiència tant dura per nosaltres, ens ha servit per unir encara mes a la família, tots els germans i cunyats hem estat una pinya, inclòs ha servit per retrobar familiars que feia temps que no teníem relació i que no recordes perquè s’havia deixat de tenir contacte.\nPapa, t’estimo!!!. I com a t’ha dit el Pol aquest matí, espero que al cel estiguis encara millor que a la terra.!!!\nPublicat per Quim Amorós Le-Roux a 14:22 24 comentaris:\nHerrera diu que els dos actuals problemes de Catalunya són Zapatero i CiU\nSemblava una mosqueta morta, que mai havia trencat un plat, amb aspecte de progre, però de tant en tant i com es habitual en tots els portaveus del tripartit, a la que poden, zas, andanada contra CIU.\nDe fet ja fa temps que es van tornant un darrera un altre, amb l’objectiu i punt de mira de CIU, per intentar desestabilitzar a la federació per tal de dissimular les seves pròpies misèries, desgavells i conflictes.\nAra li toca el torn al secretari general d’iniciativa Joan Herrera, la perla que ha deixat anar es: “Catalunya ara mateix té dos problemes: Zapatero, que incompleix sistemàticament amb tot allò a què es compromet, i CIU, que actua amb interessos descaradament partidistes”.\nSuposo que quant fa aquestes declaracions i parla d’interessos partidistes, No ho deu dir per l'actitud electoralista que va tenir IC al votar contra la llei d'educació per contentar els sindicats, oi? . Una vegada mes es va posar de manifest una altra contradicció al si del govern tripartit, votant en contra d’una llei del propi govern del que formen part, i en lloc de sortir del govern, es permet el luxe de criticar a l’oposició que va votar a favor de la llei, i es queda tant ample.\nSr Herrera perquè es tan cínic?\nEl problema de Catalunya sr Herrera, es el propi tripartit, i dintre del tripartit es ICV, amb la seva nefasta gestió al front del govern, i la penosa actuació del sr Saura al front de interior que li ve gran, i d’en Baltasar que ja fa temps que per pròpia dignitat hauria d’haver dimitit, perquè ni saben ni tenen capacitat ni estan preparats per governar, l’únic que saben fer es demagògia, i política de trinxeres. La gent de ICV esta preparada per estar a l’oposició i fer oposició, (a la que tornaran ben aviat), no pas per governar.\nAquests son els veritables problemes de Catalunya, tres perdedors al front d’un govern, un govern fet única i exclusivament per arraconar a CIU, que es l’únic que els manté junts, ja que per propis interessos partidistes no han estat capaços ni de posar-se d’acord entre ells en temes cabdals pel nostre país. I en lloc de sentir-se avergonyits per l’espectacle que ens estant oferint, encara es permeten el luxe de criticar a CIU, que tot i estar a l’oposició, actua amb responsabilitat de govern.\nI encara queda el tema del finançament i la resolució de l’estatut, que farem sr Herrera?, que diran els ecosocialistes davant de l’atropellament que patirà Catalunya?\nEl tripartit aguantarà fins al final de legislatura, però tots ells saben que ja només els hi queda un any al govern, perquè la força dels vots els farà fora per molt de temps.\nPublicat per Quim Amorós Le-Roux a 21:33 36 comentaris:


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: CoEbreLab 5G Rural tindrà la seu de formació a Flix\nAquest matí s'ha presentat el nou espai de formació CoEbreLab 5G Rural al Centre d'Empreses de Flix. El projecte —gestionat pel Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre amb la col·laboració de l'Ajuntament— servirà per analitzar els efectes i les potencialitats de la tecnologia 5G en els principals sectors socioeconòmics del territori. A més, serà un espai de divulgació dels beneficis que la tecnologia mòbil del futur entre la societat. S'han programat tallers sobre experiències similars a altres zones de l'Estat espanyol i Europa, sobre aplicacions del 5G en la intel·ligència artificial, en la gestió del 'big data', en tipologies d'instal·lacions, en el sector de la salut, etc.\n"La primera acció de formació està prevista per al mes de novembre. Es tracta d'un workshop o taller tecnològic on intervindran agents de la 'quàdruple hèlix': les empreses, l'administració pública, la universitat i la ciutadania", ha dit Gemma Carim, presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre. Els cursos estaran dedicats a treballar relacions i possibles projectes pilot d'aplicació de la tecnologia 5G a l'entorn rural català amb la participació d'experts, empreses, agents econòmics i ciutadania de les Terres de l'Ebre. "Paral·lelament també s'ha començat a treballar per implicar professor de secundària i arribar a l'alumnat del territori, perquè és una taca d'oli que s'ha d'eixamplar a totes les activitats quotidianes", ha afegit Carim.\nPer la seva banda, Francesc Barbero, alcalde de Flix, ha recordat que "el 5G és una revolució que avança molt més ràpid del que sembla i cal estar orgullós que la comarca s'hagi posicionat a primera línia d'una de les grans revolucions que venen". "La tecnologia 5G serà una tecnologia transversal que s'implementarà a tots els teixits econòmics i socials, com ho va ser en el seu dia internet. I per tant, les possibilitats de formació són immenses", ha recalcat.\nEl Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre gestionarà el nou centre de formació CoEbreLab 5G Rural de Flix. La iniciativa s'enquadra en el marc de l'estratègia Àrees 5G, impulsada pel Departament de Polítiques Digitals de la Generalitat de Catalunya, Fundació I2CAT i Fundació Mobile World Capital Barcelona. El Consell ja compta amb un conveni de col·laboració amb l'Ajuntament de Flix per dur a terme activitats de dinamització econòmica al seu centre d'empreses i es pretén actualitzar-se amb aquest projecte d'abast ebrenc. Amb aquest nou espai, Flix és la tercera població on es programaran accions i activitats del projecte, conjuntament amb la nau del Consorci del Molló de Móra la Nova i Tivissa i la seu del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre a Móra d'Ebre.


Albert Cavallé podria ser un candidat a entrar a ‘GH VIP’\nEl gigoló català estafador podria entrar al concurs més famós de Telecinco després d’haver estafat a més de 30 dones arreu d’Espanya\nper Redacció dilluns, 13 d’agost 2018 - 21:15h | Actualitzat a 13/08/2018 22:58h\nTelecinco torna a deixar al seu públic expectant per saber quins seran els famosos que formaran part de la nova edició de 'Gran Hermano VIP'. El concurs que començarà les pròximes setmanes comptarà amb la possible participació d'un dels personatges més polèmics, però no està relacionat amb el món del cor, sinó amb el de l'estafa.\nPràcticament tothom coneix a Albert Cavallé, però molt pocs s'imaginarien que podria estar a punt d'entrar a la casa de Guadalix de la Sierra com a concursant de 'GH VIP'. Ell és conegut arreu d'Espanya com «l'estafador de l'amor», ja que ha aconseguit estafar a més de 30 dones amb els seus encants.\nD'estafador de l'amor a concursant de 'GH VIP'\nDe fet, la possibilitat que Cavallé formi part de 'GH VIP' estaria agafant força. De fet, el propi programa de Telecinco 'Socialité' presentat per María Patiño va apuntar que «el gigoló català estafador» seria un dels possibles participants.\nSembla que la vintena de denúncies de dones per estafa després de guanyar-se la confiança i l'afecte de les seves víctimes seria un reclam i no un impediment perquè Albert Cavallé acabés sent concursant de Telecinco.\nCal recordar que el Jutjat Penal de Barcelona va acabar absolent-lo dels càrrecs per estafa i apropiació indeguda, ja que tots els casos denunciats no van ser considerats estafes suficients per considerar-se un delicte.\nUna vida d'enganys i grans moments televisius\nAra, el fet d'haver sortit a tots els mitjans de comunicació i inclús haver protagonitzat una entrevista amb 'El programa del verano' de Telecinco, l'hauria portat fins a ser un dels rumors més ferms de participats per la nova edició de 'Gran Hermano VIP', on entren només famosos.\nPerò el seu nom no és l'únic que sona amb força per ser concursant, sobretot molts col·laboradors de 'Sálvame', com Lydia Lozano, Kiko Matamoros, Rafa Mora, Mónica Hoyos i Miriam Saavedra, a més d'Amador Mohedano, el germà de Rocío Jurado. I menys coneguda però també sorprenent es Pilar Abel, la catalana que fa anys que intenta demostrar que el seu pare es Salvador Dalí.\nMOLT FORT: Les fotos de 'La Manada' vistes a Telecinco que han incendiat les xarxes\nGran Hermano Telecinco Albert Cavallé


Vinaròs treballa en les millores dels contenidors soterrats | 7 DIES ACTUALITAT\nInici VINARÒS Vinaròs treballa en les millores dels contenidors soterrats\nVinaròs treballa en les millores dels contenidors soterrats\nL’objectiu de les feines és protegir els sistemes elèctrics i renovar els quadres de llums per evitar avaries\nLa Regidoria d’Obres i Serveis, a través de l’empresa encarregada del servei de recollida de les deixalles, ACCIONA, ha posat en marxa feines per a la millora dels contenidors soterrats. En concret els treballs consisteixen en la col·locació d’elements de protecció dels sistemes elèctrics i el canvi dels quadres de les dues illes ubicades al carrer de la Mare de Déu dels Socors.\nLa regidora d’Obres i Serveis, Carmen Morellà, ha recordat que “dintre del contracte de concessió del servei de recollida de residus urbans, l’empresa té l’obligació contractual de realitzar millores o dur a terme campanyes de conscienciació entre els veïns”. Segons assenyalava després de les fortes pluges del 2018 els contenidors soterrats van presentar moltes avaries, i una vegada finalitzat l’expedient sancionador, es va tractar amb l’empresa aquesta problemàtica, amb l’aïllament dels sistemes elèctrics com a solució.\nDurant les properes setmanes se situaran estructures de protecció dels quadres elèctrics a les quatres illes de contenidors que més problemes presenten, que són les de l’avinguda del Cantàbric, la plaça de Sant Valent i les dues del carrer de la Mare de Déu dels Socors, en aquest últim cas cal destacar que també es farà la renovació del sistema elèctric.\nArticle anteriorLa foto curiosa: cabres a l’entrada a Alcanar\nArticle següentSant Jordi presupuesto de 2M para dar cobertura a las necesidades sociales


Postgrau en Escenificació i Tecnologia Digital [Passada a HTML]\nFacultat de Belles Arts/ Màster en Art Sonor (Universitat de Barcelona)\n5. Calendari i horaris\n7. Equip docent\n10. Preu matrícula\n12. Inscripció al Postgrau\n16. Lloc d' impartició\n17. Contacte i consultes generals\nDes de fa temps les arts s’estan reformulant i aprenent a conviure amb una realitat digital que està profundament present i inherent en la nostra societat. El Postgrau en Escenificació i Tecnologia Digital té com a objectiu facilitar als professionals de les arts en viu, especialment les escèniques, la incorporació de les tecnologies digitals com a un suport més dels seus recursos expressius.\nLes eines digitals han d’estar subordinades a la finalitat expressiva. La forma i el contingut s’han de complementar, reforçar i expandir en una diversitat de significats. El postgrau promou l’aprenentatge transversal perquè els diferents perfils professionals de les arts escèniques aprenguin de manera conjunta i multidisciplinària.\nResponsabilitzar l’alumne del seu propi procés d’aprenentatge.\nElisabet Castells, Jan Mech, Nuria Legarda i Anna Solanilla\nProducció d’espectacles digitals\n3. Estructura dels estudis:\n1. Curs Escena Digital\nPer iniciar el postgrau des d’un lloc i llenguatge bàsic comuns, és molt recomanable per als alumnes que desitgin realitzar el Postgrau en Escenificació i Tecnologia Digital que facin un curs d’anivellament (quatre caps de setmana) durant el mes de novembre de 2019: el Curs Escena Digital.\nAquest curs introduirà les bases conceptuals, metodològiques i tècniques bàsiques per fonamentar bé la formació del Postgrau.\nEl Curs Escena Digital, també pot ser cursat per persones que no estiguin interessades o amb possibilitats de fer el Postgrau.\n2. Postgrau en Escenificació i Tecnologia Digital\nEl postgrau es divideix en dos itineraris:\nAquesta estructura permet fer un accent en la formació en les tecnologies digitals i assolir una solvència en la fonamentació tècnica.\nTanmateix, un dels principals objectius del postgrau és incentivar la formació d’equips de treball heterogenis i interdisciplinaris. Així doncs, tot i que l’estudiant opti per un dels dos itineraris, al llarg de la formació es desenvoluparan activitats on els dos itineraris es trobaran, tant en aspectes reflexius (conferències-workshops i seminaris) com en les activitats formatives pràctiques (laboratoris i projecte final de postgrau).\nEls conceptes bàsics de la formació són l’escena contemporània, entenent que l’espectacle contemporani sorgeix de la superposició de diversos llenguatges de forma interdisciplinari i multimèdia (en un sentit tecnològic o no); la dramatúrgia de segments que es fixa en estructures parcials (segments) per articular estructures globals i l’experimentació, que organitzant aquestes micro-entitats de qualitat menys o més estables experimenta i es defineix l’estructura final.\nLes opcions del procés d’aprenentatge a les quals s’ha donat més rellevància per assolir competències finals són:\nAdquirir la capacitat reflexiva a través de la pràctica, desenvolupant pràctiques, laboratoris i laboratoris de síntesi que s'organitzen recollint el coneixement previ adquirit i oferint temps per l’experimentació a l’alumne.\nFonamentar suficientment els coneixements tècnics: estructuració del procés d’aprenentatge amb activitats pràctiques que progressivament posen en joc la tecnologia per assolir una finalitat expressiva a l’escena.\nResponsabilitzar a l’alumne del seu propi procés d’aprenentatge, oferint-li un acompanyament a través de tutories tant en l’àmbit de la concepció escènica com de la tecnològica digital.\n5. Calendari i horaris: El curs d’anivellament es desenvoluparà al novembre i el Postgrau començarà a partir del gener del 2020 fins al desembre del 2020. L’horari del Postgrau se centrarà de gener a juliol al cap de setmana (entre divendres i dissabtes). Posteriorment i per desenvolupar el projecte final de postgrau, la dinàmica de treball serà molt més flexible a cada equip i el seu tutor.\n6. Programa: pendent. Gener del 2019.\n7. Equip docent i de coordinació: Elisabet Castells, Jan Mech, Nuria Legarda i Anna Solanilla\n10. Preu: 4.950 €\nGraduats IT: 20% descompte.\nTambé es podrà fer un pagament fraccionat en tres parts. Les dates per complir els pagaments seran: Primer pagament d’un terç de la matrícula en les mateixes dates que la resta d’alumnes (segona setmana d’octubre del 2019); segon pagament: desembre 2019; tercer pagament: abril 2020\n12. Inscripció al Postgrau (Per al curs Escena Digital no es farà inscripció, sinó directament matrícula)\nFase 1: 1 de maig - 30 de juliol del 2019. S’avisarà a l’alumne si ha estat acceptat o està en llista d’espera la primera setmana d'octubre.\nFase 2: 1 de setembre - 1 d'octubre del 2019. S’avisarà a l’alumne si ha estat acceptat o està en llista d’espera la primera setmana d'octubre.\nÉs molt recomanable fer prèviament el Curs Escena Digital amb aprofitament, abans de cursar el Postgrau, tant per aspectes tecnològics com conceptuals en relació a l’escena. Tanmateix, si algun aspirant del postgrau considera que per formació o experiència professional prèvia no li és necessari, en el moment de fer la matrícula del postgrau caldrà que presenti justificants acadèmics o d’activitat professional que l’acreditin la no necessitat de fer el Curs Escena Digital.\nEn el moment de fer la inscripció del Postgrau és obligatori presentar un cv actualitzat i una carta de motivació. La coordinació del postgrau pot sol·licitar a l’aspirant poder fer una entrevista (en viu o per videoconferència). Si l’aspirant vol realitzar el curs Escena Digital i el Postgrau, com es recomana, només és necessari presentar un exemplar de documentació\nEls documents es presentaran a través de formulari electrònic a la Secretaria Acadèmica General de l’Institut del Teatre. Descarregueu-vos el formulari d'inscripció (properament).\nLa selecció dels alumnes es farà sobre cadascuna de les fases d’inscripció. Un cop feta la selecció definitiva al final de la segona fase (octubre 2019) es publicarà la llista provisional de seleccionats i la llista d’espera.\nIMPORTANT: En aquest llistat també s’especificarà les persones que han de fer el curs preparatori d’anivellament en relació als continguts tècnics i escènics.\n14. Criteris i procediments d'acceptació:\nEl postgrau esta obert a tothom que compleixi els requisits. En el procés de selecció es tindrà en compte la carta de motivació, els cv acadèmic i professional, i es realitzarà possiblement una entrevista personal.\nEl currículum acadèmic i professional ha d’estar justificat documentalment, així com també la resta de mèrits.\nMATRÍCULA DEL CURS ESCENA DIGITAL (no es fa inscripció, sinó directament matrícula i és independent de la matrícula del postgrau): de l’1 de maig a l’1 d’octubre del 2019.\nS’avisarà a l’alumne si ha estat acceptat o està en llista d’espera la primera setmana d’octubre de 2019.\nMATRÍCULA DEL POSTGRAU EN ESCENIFICACIÓ I TECNOLOGIA DIGITAL: segona setmana d’octubre del 2019\n16. Lloc d'impartició:


Entrevista amb el director del festival REC Tarragona, Xavier García Puerto\n«El festival de cinema REC és un lloc per descobrir nous mons i eixamplar la mirada»\nEl festival de cinema de Tarragona, REC, inicia el pròxim dissabte 1 de desembre una nova edició. Parlem amb el seu director, Xavier García Puerto, per saber què ens depara\ndiumenge, 25 de novembre 2018 - 06:00h\nEl director del festival Rec, Xavier García Puerto, atenent la premsa durant la presentació de l'edició d'enguany | Facebook/Rec Tarragona\nEl torrenc Xavier García Puerto té dues passions. Bé, de fet una que s’expressa de dues maneres. La passió és el cinema i la seva expressió és, per un cantó, crear i organitzar festivals de cinema com el REC Tarragona, i per l’altra assistir, i treballar, a festivals de cinema com el ‘Tallin Black Nights’, un festival de cinema de la capital d’Estònia que ha aconseguit la categoria de festival de classe A, la primera divisió dels festivals de cinema.\nEl seu vincle amb Estònia és tan fort que ja fa sis anys i mig que hi viu i hi treballa. García Puerto exerceix a Tallin d’assessor de la cinematografia espanyola i iberoamericana de cara a les seccions oficials del certamen estonià.\nAquesta tasca la compagina amb la de director del REC, el festival internacional de cinema de Tarragona que comença, el dissabte 1 de desembre i fins al dia 9 del mateix mes, pel gaudi dels tarragonins, i tarragonines, amants del setè art.\nDurant nou dies el REC portarà a Tarragona tota mena de pel·lícules, des de comèdies austríaques sobre l’islam; pel·lícules franceses sobre el pare Noel; cinema hongarès de temàtica adolescent i una aposta decidida, «ferma», pel ‘MiniRec’, la secció del festival dedicada a tota la família.\n—Com hi va arribar vostè a Tallin?\n—Doncs hi vaig arribar, durant la primera dècada del segle XXI, amb un projecte de l’institut Cervantes sobre joves creadors de l’audiovisual. Arran d’aquest projecte, des del festival em van convidar a ser-ne part i allí va sorgir l’oportunitat d’establir un altre vincle.\n—Ells tenen molt d’interès en el cinema espanyol, portuguès i llatinoamericà i em van comentar que tenien dificultats per tractar amb aquests directors. Entre altres posaven com a exemple que els hi enviaven un correu i trigaven tres dies a respondre’l i des d’aleshores, quan encara no era un festival de categoria A, com és ara, que hi treballo.\n«No som un festival de sang i fetge com pot ser Sitges»\n—I el seu paper dins el REC?\n—Bé, doncs, el REC el vam iniciar quatre amics i des de 2006 que el porto jo, ja que així m’ho van demanar.\n—El REC és un festival de cinema d’autor?\n—No, nosaltres som un certamen de primeres obres que no sabem si més endavant seran autors.\n—I com sobreviu un festival com aquest, com el REC, tenint a tocar a un monstre, per les nostres dimensions, com és el festival de cinema de Sitges?\n—Tenim un altre tipus de programació. No som un festival de sang i fetge com pot ser Sitges. Tenim públics diferents i, a més a més, cap de les pel·lícules que presentem ha anat mai a Sitges.\n«Al REC veuran quelcom fora del que veuen habitualment»\nEl festival REC es durà a terme de l'1 al 9 de desembre d'enguany | Facebook/Rec Tarragona\n—Com tira endavant el REC?\n—Comptem amb el suport de diferents empreses i també de les administracions. Tenim a l’Ajuntament com a patrocinador i també a la Generalitat, que ens considera estratègics tan culturalment com pel que fa al nostre paper dins la indústria audiovisual.\n—Animi a la gent a vindre al REC.\n—Si volen passar una setmana especial, descobrint nous mons i eixamplant la mirada, segur que trobaran el seu lloc al REC, on podran veure quelcom fora del que veuen habitualment.\ncinema agenda REC Tarragona


Fundació Mutua Levante inaugura l'exposició 'Mariola, eix de Cultura'\nLa inauguració serà el dimecres 19 de maig a les 19h, i es podrà visitar fins al dia 30 de Juny\nGuardat en Activitats, Alcoi, Bocairent, Cap, Cultura\nTags: Capitalitat Cultural, Exposicions, Fundación Mutua Levante, Sala Exposicions Mutua de Levante\nLa Sala d’Exposicions de la Fundació Mutua Levante, a la Plaça d’Espanya d’Alcoi, va a inaugurar una nova mostra. Es tracta de ‘Mariola, eix de Cultura’.\nAmb motiu de la Capitalitat Cultural d’Alcoi i Bocairent, dos localitats veïnes que estan unides per la Serra de Mariola, per la tradició industrial, i per un Fort arrelament de la cultura valenciana, s’ha decidit fer aquesta exposició, que serà itinerant, i que té pinzellades del patrimoni, la natura, la festa i la tradició de les dos localitats.\nL’objectiu és enfortir els lligams entre les respectives societats i obrir un camí a una major col·laboració d’entitats i institucions, de persones i d’aquestes comarques que tenen tan en comú.\nLa inauguració en Alcoi, en la Sala d’Exposicions de la Fundació Mutua Levante, serà el dimecres 19 de maig a les 19h, i es podrà visitar fins al dia 30 de juny.


> Alimentació Saludable>Sazonadors>Gomasio Ecològic - Mimasa - 1 kg\nCondiment compost únicament de sèsam torrat i sal marina, triturats conjuntament.Envàs d'1 kg.\nCondiment compost únicament de sèsam torrat i sal marina, triturats conjuntament.\nLa proporció sol ser de 12 parts de sèsam per 1 part de sal, encara que pot variar entre 8: 1 i 15: 1, com proporcions extremes corrents.\nEl Gomasio es pot fabricar a casa amb el Suribachi, morter japonès que permet unir els greixos del sèsam i els grans de sal. Amb el molinet de cafè això no és possible. El Gomasio es beneficia de les qualitats dels seus components (greixos, proteïnes i minerals del sèsam i els oligoelements de la sal), per la qual cosa es recomana el seu ús diari.\nAfavoreix la secreció dels sucs gàstrics i és lleugerament diürètic. Les persones amb hipertensió han de tenir en compte el seu alt contingut en sal.\nIngredients: sèsam torrat ecològic 95%, Sal marina 5%.\nUtilització: es pren en petites quantitats, espolvoreándolo sobre els plats de cereals, verdures, amanides, o bé estenent una fina capa en una llesca de pa amb oli.\nenergia 2365 kj / 572 kcal\nproteïnes 23,90 g\nlípids 51,90 g\ndels quals saturats 16 g\ndels quals monoinsaturats 42,5 g\ndels quals poliinsaturats 41,5 g\ncarbohidrats 2,3 g\nClorur de Sodi 1,2 g\nFosfat de Calci 0,021 g\nProducte Ecològic Cert. Skal\nPropietats de les llavors de sèsam: En la medicina xinesa, el sèsam és utilitzat per lubricar el cor, el fetge, els ronyons, el pàncrees i els pulmons. La seva aportació en lecitina (supera en quantitat a la soja) ajudaa reduir i controlar els nivells de colesterol. Les llavors de sèsam també tenen fitosterols associats a reduïts nivells de colesterol en sang Són molt riques en calci, zinc i ferro i vitamines del grup B i E.\nPresentació: Envàs de 1000 grams.


El coronavirus, el cànnabis i els youtubers es colen al ball de l\nUn any més, el ball de l'ossa ha assumit el protagonisme la tarda del dilluns de carnaval a Encamp. Com no podia ser d'altra manera, els dallaires han fet gala del seu particular humor. Els caps de llista de les darreres eleccions comunals, el coronavirus o el cànnabis han estat alguns dels protagonistes de la vetllada.\nCom que Encamp és Vila Europea de l'Esport, enguany els dallaires han estat alguns dels millors esportistes de la parròquia, amb modalitats com el waterpolo, el cúrling o el salt d'alçada. Tot sigui per convertir-la en vila olímpica. Algun ha aprofitat per escaquejar-se de la feina i fumar un cigarret de cànnabis, ara que el Govern en vol estudiar l'ús terapèutic. Entre càntics han aparegut sobtadament el coronavirus, un radar mòbil per mirar quin dallaire el feia saltar abans i un polític de Vox per posar estrictes els joves. També han rebut els caps de llista de les darreres eleccions comunals, que s'han endut un regal molt particular cada un.\nL'entrada triomfal dels youtubers residents per ajudar-los a segar i un bon berenar de la Fregona han precedit l'aparició de l'ossa, que després d'omplir la panxa ha estat morta per uns caçadors. Tots junts han acabat celebrant la matança, com marca la tradició.\nEl ball de l'ossa és un dels actes més representatius del carnaval encampadà, en què enguany el comú ha desplegat un dispositiu especial per prevenir possibles aldarulls i el consum desmesurat d'alcohol. Entre dissabte i diumenge s'han imposat una trentena de sancions. "Ahir hi van haver dos baralles que van ser ràpidament resoltes", destacava el conseller de Cultura, David Cruz, tot valorant que "el dispositiu ha funcionat bastant bé. No hi ha hagut gairebé aldarulls".\nAquest dilluns a la nit, el carnaval d'Encamp continua amb música de versions, Fluor Party amb diversos discjòqueis i la confitada.


Ròmul i el ridícul | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nRòmul i el ridícul\nEl traç gruixut i simplista s’imposa en el muntatge del Tantarantana\n10 GEN 2016 - 10:00\tCET\nCom la majoria dels autors en llengua alemanya, el suís Friedrich Dürrenmatt va dedicar la seva obra a parlar amb llicència crítica sobre la societat i la cultura que millor coneixia. També a Ròmul, el Gran. Quan el cabdill germà Odoacre arriba fins a les estances de l'emperador amb Roma rendida, es produeix la trobada entre dues figures dramàtiques que tenen com a missió redimir la història del passat d'un imperi i del futur d'un altre que assumirà la seva legitimitat. Dos talps —o quintacolumnistes— que pensen i actuen com a absoluts cínics, deixebles avantatjats de Diògenes. L'escepticisme de l'autor no permetrà que la voluntat de la parella de sabotejadors de la història es compleixi del tot. Al final també ells claudicaran —però clarividents i refractaris— en el paper que l'implacable esdevenir els tindrà assignat.\nDe Dürrenmatt. Dramatúrgia i direcció: Marta Domingo. Intèrprets: Xavier Alomà, Oreig Canela, Boris Cartes, Larra Correa, Oriol Guinart, Lluís Marqués, Andrea Martínez, Eleazar Masdeu, Raül Perales i Laura Riera. Teatre Tantarantana, 7 de gener.\nCínic, escèptic, amb distància però no brechtiana, aquest text està marcat per la sorna i un halo grotesc. Una ficció caricaturesca sobre com resistir-se al destí col·lectiu. Amb elements de farsa, per descomptat, que la directora i dramaturga Marta Domingo —nova en les dues funcions— ha pres pel tot sense mostrar cap mena de finor en argumentar amb qualitat escènica aquesta pirueta de distorsionar la distorsió. Quan el traç gruixut i simplista s'imposa, en un evident malentès de l'objectiu de la farsa (l'element risible prové de la lectura que fa el públic de la veritat deformada i no de l'efecte ridícul de la seva representació escènica immediata) es passa amb penosa facilitat de "riure's amb" a "riure's de". Allò grotesc deixa llavors de ser el missatge metaescènic per mostrar-se com un simple esperpent involuntari.\nConvertir Ròmul, el Gran en un acudit, en un gag sense gràcia de Golfus de Roma o La vida de Brian, és no haver entès la profunditat àcrata de la comèdia de Dürrenmatt. La proposta destapa la seva superficialitat quan, a més, es combina amb pretensiosos elements metafòrics presos de l'univers de Cocteau i una estètica absurda d'estrany classicisme postmodern desconstruït que només exhibeixen penúria pressupostària. Tampoc l'apartat interpretatiu es tracta amb el rigor que caldria. Cal tornar a consultar el currículum de la companyia per assegurar-se que els seus membres han passat per l'Institut del Teatre i no són simples aficionats que han comptat amb la generositat del Tantarantana per ocupar el seu escenari. Oriol Guinart (Ròmul) és potser la gran excepció, però què pot fer ell tot sol enmig d'un panorama actoral molt poc estimulant, amb una directora —ella mateixa amb una bona carrera com a actriu— que sembla obstinada a mostrar tots els seus defectes i des del perfil més patètic sense que vingui al cas. No és així, estimats camerlans?


Catalunya registra 1.143 nous positius i tres defuncions en 24 hores - Diari de Girona\nCatalunya registra 1.143 nous positius i tres defuncions en 24 hores\nUna de les morts s'ha produït a Figueres, on el risc de rebrot es manté elevat tot i continuar la tendència a la baixa En l'interval de set dies entre el 29 de juliol i el 4 d'agost hi ha hagut 5.926 casos confirmats a tot Catalunya\nacn 09.08.2020 | 00:06\nA Figueres, el risc de rebrot es manté elevat. Marc MArtí\nA Figueres, el risc de rebrot es manté elevat.\nCatalunya va registrar ahir 1.143 nous casos de covid-19 confirmats per PCR i el total es va elevar a 85.177, segons l'últim balanç del Departament de Salut. La xifra total és de 105.566 casos (1.275 més) amb totes les proves. 12.815 persones han mort des de l'inici de la pandèmia, després que les funeràries hagin reportat tres defuncions en les darreres hores. El risc de rebrot torna a reduir-se uns 1,5 punts respecte a l'anterior balanç i se situa en 160,34, encara molt per sobre del llindar de risc alt (100), si bé ha baixat respecte la setmana passada (177,19). La velocitat de propagació del virus no varia per segon dia consecutiu i és d'1,03. La xifra de pacients ingressats baixa clarament i són 544 (32 menys) i 108 malalts estan a l'UCI (+2).\nA la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR acumulats són 6.683, 56 més, i pugen a 8.764 si es tenen en compte totes les proves. Han mort 823 persones des de l'inici de la pandèmia (una més que divendres, va perdre la vida a Figueres). El risc de rebrot es manté en moderat i se situa en 73,06 -fa uns dies era alt, 101,52 en l'interval del 22 al 28 de juliol- i la Rt es manté per sota 1, que és on s'ha de situar (0,93; 1,29 en l'interval de set dies anterior). La taxa de confirmats per PCR és de 36,08.\nA Figueres, un dels municipis amb restriccions, el risc de rebrot és molt elevat, 389,76, però manté una clara tendència a la baixa -858,08 del 22 al 28 de juliol-. La Rt es troba per sota d'1 (0,86). En aquesta ciutat, s'han confirmat 567 casos per PCR des de l'inici, 652 amb totes les proves. Onze persones han mort.\nA la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià de Besòs, el nombre total de confirmats per PCR se situa en 22.550 (287 més que en l'últim balanç), xifra que s'eleva a 29.016 amb totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 4.311 persones, una més en les darreres hores. El risc de rebrot continua molt elevat i se situa en 189,50, però baixa respecte a la setmana passada.


Pirata: Diari d'una adopció: Ampliem la comunitat canina: L'Ulises\nDoncs ahir vaig rebre un correu-e de la Pau. Resulta que ara tenen a casa l'Ulises, i ens expliquen les seves vivències amb el cadell, en el seu blog "El viatge d'Ulises", de nova obertura i nom molt adient.\nPau, us adjuntem també a la llista d'enllaços. Gràcies per llegir-nos. I ja sabeu, si teniu cap dubte, només heu de preguntar! :)\nPublicat per Quim a les 7:31 a. m.\nGràcies per la vostre benvinguda!\nAquests primers dies amb L'Ulisses ens hem sentit acompanyades per les vostres experiències amb el Pirata.\nEstem una mica esgotades, però molt contentes de tenir l'Ulisses amb nosaltres.\nCada vegada que algú ens diu que ens ha llegit i li ha servit d'alguna cosa el que expliquem... quina sensació més gratificant! L'objectiu del blog s'ha complert i això anima a seguir tot i no tenir tantes novetats com quan l'aventura va començar. Benvingudes a la comunitat!\nquan he dit que hi ha gossos i gossos d'atura no ho dic per magnificar-ho; tot el contrari: vull dir que és una raça diferent a la resta (positiva i negativament) És un gos a voltes imprevisible, maleducat quan vol, educadissim sorprenentment quan vol, trapella, cara dura, oportunista, boig, boig un altra cop i tronat com una mala cosa. Però ja us vaig dir que són gossos que engànxen. El Nus tindrà aviat una companya de jocs. Serà una gosseta d'atura que ens quedarem. És la última bogeria que se'ns ha acudit. L'agafarem de cadell. Que déu ens empari ! En tenir jardí i viure a la natura, crec que és una bona decisió per què el Nus sigui més feliç. Què us sembla?\nJeje, bona pensada, però això de tenir cadells nosaltres no ho dominem i no et sabria dir.\nAh, això em recorda que hem de fer una entrada amb la nova amiga d'en Dalton (la nostra nèmesi canina jejeje -és broma!-).


L'Ajuntament de Barcelona forma el sector turístic per millorar l'atenció a discapacitats\nL'objectiu de la formació és aconseguir una Barcelona "100% accessible"\nEls usuaris de bastó es guien per les textures del terra però els gossos pigall només estan ensinistrats per detectar canvis de nivell. CÈLIA ATSET\nBarcelonaL'Ajuntament de Barcelona està desenvolupant aquest dilluns i dimarts la segona edició de la formació 'Turisme accessible i atenció al client amb discapacitat i altres necessitats diverses', dirigida a professionals del sector turístic, d'administracions públiques i empreses turístiques locals, amb l'objectiu de millorar l'atenció que s'ofereix a les persones amb discapacitat en els establiments i punts d'interès de la ciutat.\nEl regidor d'Ocupació, Empresa i Turisme de Barcelona, Agustí Colom, ha explicat als mitjans que busquen fer de Barcelona una ciutat inclusiva i accessible on el turista pugui accedir a la ciutat "sense barreres que ho impedeixin".\n"Que el turisme sigui més democràtic és donar drets a persones amb discapacitats", ha declarat Colom, que ha explicat que la formació també dóna eines per autodiagnosticar l'accessibilitat dels establiments, gestionar el seu manteniment i posar en marxa actuacions de millora.\nColom ha exposat que encara que molts llocs de la ciutat ja compten amb l'accessibilitat corresponent, tant per a turistes com per a veïns, encara hi ha espais per millorar on és necessari actuar per eliminar impediments, així com també disposar de persones que sàpiguen tractar i acompanyar millor les persones amb discapacitats perquè la seva estada "sigui més reconfortant".\nAixí, l'objectiu del consistori és aconseguir una Barcelona "100% accessible" per situar-la com una destinació turística de qualitat i innovadora en aquest àmbit.\nMés de 50 inscrits\nLes formacions les duen a terme un equip docent de les diverses entitats de persones amb discapacitats, especialitzades en els àmbits de l'accessibilitat i de les diferents discapacitats, i estan organitzades per l'Ajuntament i Turisme de Barcelona, i tenen la col·laboració de Predif, la federació Ecom i AC Hotel Marriot, i el suport de Vodafone.\nEn aquesta segona edició, el curs té més d'una cinquantena de persones inscrites i a diferència de la primera edició i havent recollit el 'feedback' dels participants, s'ha plantejat més pràctica que l'anterior, atès que es va detectar que des de l'experimentació personal s'entenien millor les necessitats de les persones.\nDurant dues jornades els participants podran fer tallers d'experimentació amb diferents tipus de discapacitat impartides per les entitats de referència en cada àmbit, com l'Associació Catalana per a la Promoció de les Persones Sordes (ACAPPS), la Federació d'Organitzacions de Persones amb Discapacitat Física (Ecom) i l'Organització Nacional de Cecs Espanyols (ONCE).\nturisme discapacitats Ajuntament de Barcelona


La paraula Escoltar surt del texturitzador » Si jo fos...\nLa paraula Escoltar surt del texturitzador\nMenjadorBadalonaPort març 21, 2016 La paraula Escoltar surt del texturitzador2016-03-21T15:55:19+00:00 Un laboratori d'emocions No Comment\nEn el grup de 3er i 4rt la paraula Escoltar estava amagada i li feia por sortir. Por de no arribar a tothom, por de no tenir temps per pensar què dir, por que ningú li donès importància,por dels crits…. així que vam demanar al texturitzador ajuda i allà hi era: la paraula ESCOLTAR.\nPrimer va sortir disfressada d´un co nte Qué m’escoltes Berta? de la Jùlia Prunés. On la Berta no sap escoltar i tan sols es preocupa de dir la seva. I d´altra banda quan no se sent escoltada. Així després d´explicar-lo i escenificar-lo vam fer una xerrada de com es sentien Escoltant i com quan no eren Escoltats. Va ser molt interessant ja que posaven experiències molt concretes, quasi totes quan no eren escoltats. Així van arribar a mostrar empatia quan no escoltaven.\nAmb la Berta vam apendre a Escoltar de forma activa, desde el Cor. Sense temps i sense presses ja que la Caixa facilitadora de converses guardava tot el que impedia la comunicació personal: móbils a deshora, presses…\nUn altre dia van ser ells i elles que tenien que parlar inventant un conte amb unes imatges concretes. Primer s´escoltaven entre ells per crear el conte (podien dibuixar-lo o escriure´l) i després eren escoltats pel grup. Aquí cadascú va prendre conciència del que més li costava.\nUna vegada la paraula ja estava visquent entre nosaltres, li vam donar significat propi : cada nen/a escrivia el que significava per ell/a.\nHem après a escoltar amb tot el cos, la mirada, el cor…en fi, A ESCOLTAR de veritat i encara que a vegades no hi ha temps, ser conscients i posar paraules. I esperem que mai ens abandoni!!!!\n« PILOTES SOSTENIBLES\nThe very hungry caterpillar – L’eruga goluda »


Molt bona resposta de la gent a la 1a edició del Trona Festival Sant Pere Rock, el dissabte 30 de juny al Casino 17 de Gener. Alrededor de 300 persones van assistir al concert que tenia un cartell de luxe amb noms com...\nPèl de Gall torna a Mallorca i ho farà dins de la XVIII edició del festival Sa Rocketa que es celebrarà el proper 6 d'octubre de 2018 a Santa Maria del Camí (Mallorca) al descampat exterior de la Factoria de Sò...\nPèl de Gall treu el segon videoclip del seu últim treball Totes ses deixades són perdudes (Aumon). La cançó es diu Maria i és la número sis d'aquest disc. Aquest vídeoclip ha estat enregistrat el març de 2018 a l'Inpan de Ciutadella de Menorca...\nPÈL DE GALL A MALLORCA\nA l'inici del 2018, el 13 de gener per ser més exactes, Pèl de Gall es mourà des de Menorca a l'illa veïna, Mallorca, per oferir-hi un concert. El conert serà a Santa Maria, molt a prop de Palma de Mallorca, a la Factoria de Sò...\nPÈL DE GALL TORNA A BARCELONA\n2 anys després del seu últim concert a la ciutat comtal, la banda actuarà a Barcelona. El concert serà el proper dia 2 de desembre de 2017 a la Sala Enfants i d'aquesta manera presentarà el seu últim disc Totes ses deixades són perdudes a la ciutat...\nNOVES ACTUACIONS PROGRAMADES\nPèl de Gall tornarà properament als escenaris, i ho farà durant aquest estiu de 2017 durant la presentació del nou disc ‘Totes ses deixades són perdudes’. Ens els directes, la formació menorquina interpretarà les noves cançons...\nDesprés del retorn de Sergio Bernhardt, baterista de Pèl de Gall durant els primers anys de vida del grup, i a la recent incorporació del baixista Xavi Martí (Sarau, Melilotus, Sonadors de Son Camaró), Pèl de Gall torna a estar a punt per donar canya...\nEl tercer disc de Pèl de Gall, que s’anomenarà ‘Totes ses deixades són perdudes’, sortirà el 9 de juny del 2017 i el podreu trobar a les botigues musicals i gairebé totes les plataformes digitals. També us el podreu descarregar de la web...\nNOU CLIP MUSICAL PER L'ESTIU\nTres anys després de la publicació del seu últim disc, Pèl de Gall tornarà a agitar l’escena musical menorquina amb un nou treball que veurà la llum el proper mes de Juny. I per anar escalfant motors, la formació ha enregistrat un nou clip...\nMÉS DE 30.000 REPRODUCCIONS DE JOSÉ RAMÓN\nEl vídeo José Ramón ja supera les 31.500 reproduccions a Youtube. El clip, publicat juntament amb el segon disc de la banda, Rock’n’Cresta, no va passar desapercebut per ningú. Aquesta cançó dedicada al president de les Illes Balears...


[ A ] [ B ] [ C ] [ D ] [ E ] [ F ] [ G ] [ H ] [ I ] [ J ] [ K ] [ L ] [ M ] [ N ] [ O ] [ P ] [ Q ] [ R ] [ S ] [ T ] [ U ] [ V ] [ W-Z ]\n[ Inici ] [ Entrada ] [ Calendari ] [ Bibliografia ] [ Enllaços ] [ Suport ] [ Consultes ] [ Efemèrides ] [ Responsable ] [ Bloc ]\nAnar a: [ Deo ] [ Desbr ] [ Descat ] [ Descav ] [ Dese ] [ Desi ]\nEns alcem tots dos / en encesa espera / el meu poble i jo. (Salvador Espriu)\n1 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDeodat (Claramunt, Anoia, s X – Barcelona, 1029) Bisbe de Barcelona (1010-29) (o Deusdedit). Era fill del noble Donuç i de Sesegunda i nebot de l'ardiaca Sunifred Llobet. Ell mateix fou també ardiaca. La seva activitat s'adreçà a la consolidació del patrimoni de la seu barcelonina, la construcció dels edificis entorn de la catedral -dormitori, refetor, celler, campanar i palau episcopal-, d'esglésies -com la de Sant Cugat del Rec o del Camí, de l'hospital d'en Guitard- i de defenses -com la torre de la Granada-, i a la restauració de la disciplina regular, no solament a la canonja de Barcelona sinó també a Girona i Urgell. Fomentà els estudis amb l'adquisició i la còpia de llibres. Durant el seu govern el comte Ramon Borrell s'ingerí amb la seva autoritat civil en afers del bisbat.\n2 CATALUNYA - GEOGRAFIA\nDeogràcies, coll de (Sarral / les Piles, Conca de Barberà) Depressió (743 m alt) de la serra que separa l'alta vall del Gaià de la del Francolí, entre els dos municipis. Hi passa la carretera de Montblanc a Santa Coloma de Queralt.\n3 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDeop (Ripoll, Ripollès, s XVI – s XIX) Família d'armers, serrallers i forjadors. Foren uns dels més importants fabricants d'armes de foc catalans. El Museu Etnogràfic de Ripoll en conserva nombroses peces, i alguna altra figura al catàleg del Musée de l'Armée de París.\n4 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDepéret, Carles (Perpinyà, 1854 – Lió, França, 1929) Geòleg i paleontòleg. Membre de l'Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona i professor i degà de l'Acadèmia de Ciències de Lió. Va elaborar una classificació del quaternari basada en l'eustatisme. Publicà Description géologique du bassin tertiaire de Roussillon (1890), en col·laboració amb A. Donnezan, i Monographie des pectinides neogènes de l'Europe (1902-05).\n5 CATALUNYA - GEOGRAFIA\nDepressió Central Catalana (Catalunya) Gran depressió de l'Ebre, comprès entre els Pirineus, al nord, la Serralada Transversal, a l'est, i la Serralada Prelitoral, al sud-est. Emplenada, com la resta de la depressió, de sediments terciaris, presenta un relleu no gaire horitzontal; predominen, cap a l'est, les formes tabulars formades per cingleres calcàries eocèniques, molt retallades pels rius que circulen transversalment per la depressió menyspreant l'orientació natural del relleu i presentant alguns casos típics d'epigènesi. Quant a la composició dels materials, s'hi poden distingir dues zones ben definides: una part oriental, amb materials tous i margues blaves que dominen les planes i conques perifèriques (Conca de Barberà, Osona i Anoia); i una part més occidental, amb domini de les argiles quaternàries, disposades horitzontalment i recobertes posteriorment amb les aportacions al·luvials del Segre, el Cinca, les Nogueres i l'Ebre. Del seu caràcter interior... Segueix...\n6 CATALUNYA - GEOGRAFIA\nDepressió de l'Ebre (Catalunya) Veure> Depressió Central Catalana.\n7 CATALUNYA - GEOGRAFIA\nDepressió Pre-litoral Catalana (Catalunya) Conjunt de terres enfonsades entre les Serralades Pre-litoral i Litoral o de Marina del Sistema Mediterrani Català. Ocupa una àrea de 200 km de llarg, entre el Ter (a ponent de Girona) i la desembocadura del riu de Llastres, a l'Hospitalet de l'Infant, per 20-25 km d'ample. Es manté a una altitud de 100 a 200 m, que li dona l'aspecte d'una depressió topogràfica, a més d'estructural. Es compon de quatre compartiments d'evolució relativament autònoma. El més antic és el Camp de Tarragona; el bloc muntanyós del Gaià, a l'esquerra del riu, separa el Camp del Penedès; els materials continentals de la vall del Llobregat donen pas al compatiment del Vallès; i el raiguer del Montseny que gairebé estrangula el llindar amb la Selva. També es coneix amb el nom de Depressió del Vallès-Penedès.\n8 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDepressió Valenciana (País Valencià) Plana de sedimentació, que ocupa el centre del país i és la major plana litoral. És limitada per la serra de la Calderona, al nord, les muntanyes del Túria, al nord-oest, serra de Las Cabrillas, a l'oest, el massís del Caroig, al sud-oest, i la serra de Corbera i el Mondúver per sud. El seu origen cal buscar-lo primer, en el procés d'enfonsament del golf de València iniciat fa uns 6 milions d'anys, i després, en el llarg procés de rebliment de terra produït per aport com els dels rius Palància, Túria i Xúquer, i els barrancs de Carraixet o de Xiva; ajudat per una mar poc erosiva i també per l'acció en els últims temps de l'home que ha conquerit les marjals per mitjà dels aterraments. La plana es troba esguitada per planes elevades com el camp de Llíria, i petites llomes que trenquen la unitat com les del Puig, la muntanyeta dels Sants (Sueca), les Rodanes (Vilamarxant) o la serra Perenxisa. Els paisatges més típics i importants en aquesta unitat del relleu, són els de horta i els de l'Albufera.\n9 CATALUNYA - EMPRESA\nDerbi (Martorelles, Vallès Oriental, 1922 - ) Marca de motocicletes i ciclomotors. Fabricats per Nacional Motor SA. Començà a construir motocicletes i més tard s'especialitzà en la fabricació de ciclomotors, fins a ésser-ne el fabricant més important de l'estat espanyol. Les seves activitats comercials s'estengueren cap a la producció de vehicles més potents i a l'exportació dels seus productes. Els anys 1990 establí centres de producció a la Xina. El 2001 s'integrà en el grup italià Piaggio. L'any 2002 exportava productes arreu del món i era líder en el mercat europeu de ciclomotors amb canvi de baixa cilindrada. Des del 1949, en les categories de 50 cc, 80 cc i 125 cc, els pilots que pilotaven una moto de la marca Derbi han guanyat el títol mundial onze vegades. L'any 2010 Piaggio decidí tancar la planta de Martorelles (amb uns 200 treballadors) i traslladar la producció a Itàlia, però posteriorment reconvertí la planta en fàbrica de components. Al gen/2011 traslladà part de la producció a Itàlia i al feb/2012 Piaggio anuncià el tancament de la planta al juliol en cas que no augmentessin els ajuts de la Generalitat. Derbi\n10 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDerramador, el (Elx, Baix Vinalopó) Rodal, uns 7,5 km al sud de la ciutat. El 1952 hi fou establerta la parròquia de Sant Isidre.\n11 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDerramador, El (Requena, Plana d'Utiel) Llogaret, a l'oest de la ciutat, vora la sèquia d'El Campo de Arcís. L'església és dedicada a sant Miquel.\n12 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDerramador, el (Monòver, Vinalopó Mitjà) Caseria, al vessant septentrional del cabeç de Mossèn Joan.\n13 CATALUNYA - HISTÒRIA\nDertosa (Tortosa, Baix Ebre) Antiga ciutat romana, corresponent a l'actual. Citat per primera vegada per Estrabó. Probablement era una ciutat dels ilercavons, i adquirí la condició de colònia romana.\n14 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesbac, Hug (Catalunya, s XIV – Urgell, 1361) Prelat i frare benedictí. El 1326 fou nomenat abat de Ripoll. Deixà l'abadiat en ésser elegit bisbe d'Urgell (1351), on fou successor de l'italià Nicolau Capoci. Fou succeït pel bisbe Guillem Arnau de Patau.\n15 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesbac, Joan (Illes Balears, s XV – 1522) Cavaller i escriptor. Autor de Curiosos records de coses d'Espanya. Fou mort pels agermanats a les revoltes de 1522.\n16 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesbac, Pere (Catalunya, s XV) Castlà de Rocabruna. Lluità a favor de Joan II de Catalunya-Aragó durant la guerra civil catalana. El 1478 bescanvià unes violentes lletres de batalla, des del castell de Rocabruna, amb Pere Galceran de Cruïlles, des del de Calonge. Pel seu matrimoni amb Margarida d'Avellaneda esdevingué senyor d'Orriols i del Vilar de Terradelles.\n17 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesbac i Martorell, Joan Baptista (Pollença, Mallorca, 1617 - Areny de Noguera, Ribagorça, 1688) Prelat. Era doctor en ambdós drets. Fou canonge de la seu de Mallorca, fiscal de la inquisició i, finalment, bisbe d'Urgell (1682), com a successor de Pere de Copons. Publicà pastorals remarcables i alguns dels seus sermons. Celebrà un sínode diocesà. Morí mentre feia una visita pastoral. Fou succeït per Oleguer de Montserrat.\n18 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesbrull, Francesc (Illes Balears, s XVII) Poeta. Escriví en català malgrat l'època de profunda decadència idiomàtica.\n19 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesbrull, Ramon (Inca, Mallorca, s XIII - Illes Balears, 1320) Urbanista. A partir del 1300 dugué a terme, per encàrrec de Jaume II de Mallorca, juntament amb Pere Esturç i, des del 1304, amb Bernat Bertran, la creació i reorganització d'onze viles de l'illa, entre les quals Felanitx i Llucmajor, determinant amb una gran precisió les reformes a fer, si existia ja un nucli de població, i la disposició dels nuclis nous. Estudià també les fonts de l'illa, sobre les quals escriví (1307) l'obra Aquarum forensium.\n20 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesbrull i Boïl d'Arenós, Antoni (Palma de Mallorca, 1745 – 1827) Polític i erudit. Marquès de Casa Desbrull i cavaller de l'orde de Sant Joan de Jerusalem. Fou un dels fundadors de la Societat Econòmica Mallorquina d'Amics del País (1778) i professor de matemàtiques del col·legi de cadets. Durant la guerra del Francès, fou nomenat cap polític de les Illes (1812-14).\n21 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesbrull i Boïl d'Arenós, Josep (Palma de Mallorca, s XVIII – Pollença, Mallorca, 1835) Genealogista. Germà d'Antoni. Entre les seves obres cal esmentar Adarga mallorquina i Genealogías de todas las casas nobles de Mallorca. Deixà inèdites unes importants Memòries que van des del darrer quart del s XVIII fins al primer del s XIX.\n22 CATALUNYA - GEOGRAFIA\nDescalç (Porqueres, Pla de l'Estany) Veure> Calç, el.\n23 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDescalç (Cocentaina, Comtat) Veure> Alqueria de Descalç, l'.\n24 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescallar, Guerau (Palma de Mallorca, 1731 – s XVIII) Escriptor i militar. Fou tresorer del reial patrimoni a Mallorca. Escriví poesies en castellà. Li ha estat atribuït un memorial al rei protestant de les constitucions sinodals imposades pel bisbe de Mallorca.\n25 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescallar, Jordi (Illes Balears, s XVI) Poeta. Escriví en català.\n26 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescallar, Martí (Palma de Mallorca, 1716 – Itàlia, 1799) Historiador. Usà el pseudònim de Pròsper Martí. Pertanyia a la Companyia de Jesús. És autor de les Memòries històriques i geogràfiques d'Eivissa i Formentera. Desterrat a Itàlia amb el seu orde, hi continuà escrivint. En aquesta segona etapa de la seva vida publicà en italià Storia natural dell'isola d'Ibiza.\n27 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescallar, Mateu (Illes Balears, s XVII) Poeta. És autor d'unes Cobles a la Verge Maria, publicades el 1626.\n28 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescallar, Miquel Joan (Palma de Mallorca, s XVII – 1699) Teòleg. Fou professor de l'Estudi General. Gaudí d'un gran prestigi.\n29 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescals i Aracil, Jaume Veure> Scals i Aracil, Jaume de.\n30 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescamps i de Riu, Antoni Ignasi (Perpinyà, 1620 – 1676) Eclesiàstic jesuïta. Fou rector del col·legi de Perpinyà. Quan el Rosselló fou incorporat a França (1659) col·laborà a difondre-hi la cultura francesa i fou el primer que predicà en aquesta llengua a la catedral de Perpinyà (1676). Fou professor de l'Estudi General de la ciutat i escriví Congregació de la Verge Maria dels Socors (1666) i Vida del venerable padre Francisco Suárez (1671).\n31 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescanija, Pere (Catalunya, s XIV) Pintor. Treballà a Barcelona.\n32 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescàs, Miquel (Illes Balears, s XV) Escriptor. És autor d'una copiosa producció poètica en llengua llatina.\n33 CATALUNYA - HISTÒRIA\ndescatalanització (Catalunya, 1939 - ) Acció de fer perdre el caràcter català.\n34 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescatllar, Arnau (Rosselló, s XIV) Framenor. Germà de Ponç. El 1344, sumant-se a l'actitud del seu germà, predicà al convent perpinyanès del seu orde a favor de la incorporació del Rosselló que acabava de realitzar Pere III el Cerimoniós a expenses de Jaume III de Mallorca.\n35 CATALUNYA - HISTÒRIA\nDescatllar, comtat de (Catalunya) Títol, concedit el 1727 per Carles VI al general Antoni Descatllar i de Fontanelles (mort el 1762), únic titular.\n36 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescatllar, Macià (Ripoll ?, Ripollès, s XVII - Catalunya, s XVII) Frare caputxí. Era anomenat fra Jeroni de Ripoll dins de l'orde. Gaudí d'una veritable veneració popular a causa de les seves virtuts.\n37 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescatllar, Ponç (Catalunya ?, s XIII - s XIV) Cavaller. Serví a Sicília a les ordres del rei Frederic III. Fou figura destacada a la lluita contra els angevins quan aquests, trencant els convenis de pau establerts a Caltabellotta, tornaren a envair l'illa. Ponç Descatllar manà aleshores una part de l'exèrcit reial que, prenent per darrera el cordó de setge de Tràpani, obligà Robert de Nàpols a signar una pau precipitada com a únic recurs de salvació de les forces invasores.\n38 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescatllar, Ponç (Catalunya ?, s XIV - s XV) Cavaller. Procurà la fortificació del castell de Llívia. Per aquesta possessió tingué algunes rivalitats amb la vila de Puigcerdà.\n39 PAÍS VALENCIÀ - BIOGRAFIA\nDescatllar, Ramon (País Valencià, s XIV – València, 1415) Eclesiàstic. Abat de Ripoll (1383-1408), no prengué possessió de l'abadia fins al 1387, any en que morí Pere III, el qual l'havia cedida a Pere Batet el 1386. Durant el seu abadiat, acabà de construir el monestir. Passat al partit de Benet XIII, aquest el nomenà conseller seu, administrador perpetu de Montserrat (1396) i bisbe d'Elna (1408) i de Girona (1408).\n40 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescatllar i de Descatllar, Margarida de (Clermont Pouyguilhès, Gascunya, 1906 - Rosselló, 23/feb/2000) Mecenes. Propietària rural a Illa (Rosselló), s'ha dedicat a la promoció de la llengua i de la cultura catalanes. Fundà a Perpinyà la Biblioteca Catalana (1974) i l'Escola Popular Catalana, amb cursos de català per correspondència i directes, de preparació al títol de la JAEC de Barcelona. Les dues institucions, fusionades, han publicat tres quaderns d'una Grammaire basique de langua catalane i edità "Rebrolls", butlletí de la Biblioteca, i "Entre tots ho farem tot", butlletí dels alumnes de l'Escola. També han convocat premis de narració i d'altres disciplines des del 1980.\n41 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescatllar i de Móra, Ponç (Rosselló, s XIV) Senyor del Catllar i castellà de Llívia. Ajudà Pere III el Cerimoniós en la guerra contra Jaume III de Mallorca. Després d'haver-li confiat el castell d'Elna, el monarca li cedí les rendes de Llívia, de la qual més tard obtingué la castellania, mitjançant compra a Bernat de So, convertida en hereditària per disposició reial.\n42 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescatllar i de Peguera, Damià (Rosselló, 1430 - 1520) Senyor de Catllà i castellà de Llívia. Durant l'ocupació dels comtats de Rosselló i Cerdanya (1463-95) per Lluís XI, promogué la revolta dels nobles de la regió (1472). Trencat el pacte de neutralització (1473-75) dels comtats entre Lluís XI i Joan II, dirigí un atac contra Puigcerdà i sofrí dos setges al castell de Llívia (1476 i 1478). Conquerida la plaça pels francesos i volada la fortalesa (1479), fugí i continuà la lluita. L'any 1495 els comtats foren reincorporats a la corona de Catalunya-Aragó.\n43 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescatllar i de Santa Coloma, Pere (Illes Balears, s XV – 1482) Cavaller (o Descatlar). Mestre de la seca de Mallorca i algutzir reial. Estigué al servei d'Alfons IV de Catalunya-Aragó, a qui féu prèstecs importants diverses vegades. En fou recompensat amb la senyoria de Llucmajor (1438), de què no pogué gaudir perquè topà amb la resistència del procurador reial Llàtzer de Lloscos i amb la dels habitants de la vila; el 1424 havia obtingut ja la castellania d'Alaró; el 1439 obtingué, a canvi, de diverses sumes, tots els drets i les regalies reials de la seca de Mallorca, coneguts amb el nom de la Bossa d'Or, drets que es mantingueren vinculats a la seva família fins al s XIX. El 1464 li foren concedides encara 4.500 lliures sobre els drets reials de la Selva. Fou procurador general del Regne de Mallorca i conseller i jurat en cap de Mallorca el 1445. Casat amb la pubilla Agnès Abrí, llurs descendents primogènits es cognominaren des d'aleshores Abrí-Descatllar.\n44 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescatllar i de Sarriera, Narcís (Catalunya, v 1626 – Barcelona, 1707) Noble. Senyor del Catllar, castlà de Rocabruna i marquès de Besora, títol que li fou concedit per Carles II el 1697. Fill de Lluís Descatllar i Desbac, fou protector del braç militar i partidari del rei-arxiduc Carles III, que el 1707 li atorgà el títol de gentilhome de cambra; el mateix any li foren conferides les dignitats de mestre racional i de batlle general de Catalunya, en les quals, després de la seva mort, fou succeït pel seu fill Joan Descatllar i de Cartellà.\n45 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescatllar i de Tord, Francesc (Berga, Berguedà, s XVII – Barcelona, 1715) Militar. Formà part de les Guàrdies Catalanes en la Guerra de Successió; el 1713, a Barcelona, fou capità del regiment d'infanteria del Roser. Fou executat pels borbònics per haver ajudat al general Josep Moragues a intentar de fugir a Mallorca, després de la capitulació de Barcelona.\n46 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescatllar i de Tord, Joan Baptista (la Pobla de Lillet, Berguedà, s XVII – Banyoles, Pla de l'Estany, 1744) Eclesiàstic. Abat del monestir de Sant Pere de Banyoles (1703-44). Nomenat per Felip V, els partidaris de l'arxiduc Carles III li confiscaren les rendes (1705); s'exilià a Itàlia fins al 1715, i en tornar impulsà la restauració del monestir de Sant Pere i hi féu acabar les obres del temple.\n47 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescatllar i Desbac, Lluís (Catalunya, 1596 – 1645) Senyor de Besora i del Catllar. Fou regent de la tresoreria (1627-29) i famós perseguidor de bandolers. Durant la Guerra dels Segadors lluità a Barcelona, a la plana de Vic i a la vegueria de Camprodon, al servei de la Generalitat de Catalunya.\n48 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescatllar i Dessoler, Manuel (Vilafranca de Conflent, Conflent, 1648 – Perpinyà, 20/abr/1674) Patriota. Condemnat a presó i exili per haver participat en la revolta dels Angelets, en tornar a Vilafranca fou un dels principals instigadors de la conspiració de Vilafranca de Conflent (1674) per alliberar el Rosselló del domini francès. Fracassada la revolta, fou empresonat i executat.\n49 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescatllar i d'Olesa, Guillem (Palma de Mallorca, 1746 – 1801) Financer (o Descatlar). Darrer senyor de la Bossa d'Or, era fill de Jordi Abrí-Descatllar i Fuster. Fomentà el conreu de la barrella a Mallorca, i el 1791 obtingué del rei l'habilitació del port de Mallorca per a l'exportació d'aquest producte. Posseïdor d'una gran fortuna, finançà diverses vegades serveis públics, com les mesures de precaució contra el còlera del 1787 i les de fortificació i defensa davant una eventual invasió francesa el 1798. Fou pare de Jordi Abrí-Descatllar i Santandreu.\n50 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescaus, Pere (Barcelona, s XIV) Banquer. Amb Andreu d'Olivella creà un dels bancs privats més importants de Barcelona; des del 1378 avançà grosses sumes de diner a la tresoreria de Pere III de Catalunya-Aragó. La crisi de les finances reials provocà la fallida del banc (1381). Els llibres de comptes, conservats en part, són els comptes bancaris més antics existents a Barcelona.\n51 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescavall, Bernat Ramon (Berga, Berguedà, s XIV - Barcelona ?, s XIV) Escrivà de l'ofici de mestre racional de la casa reial en temps de Pere III el Cerimoniós. Jurà el càrrec de notari a Barcelona el 1380. Fou ajudant de Bernat Descoll en la redacció de cròniques, probablement en la personal del rei, el 1382. Hom el troba testimoniat almenys fins al 1386.\n52 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesclapers, Gabriel (Catalunya, s XV) Lul·lista. Canonge de Girona i després beneficiat del Pi a Barcelona, succeí Joan Ros com a mestre de l'escola lul·liana de Barcelona. El 1460 escriví des de Girona una carta, en català, com a elogi fúnebre del lul·lista Joan Llobet.\n53 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesclapers i Caulelles, Dídac (Palma de Mallorca, s XVII – 1673) Escriptor i jurista. Seguí la carrera eclesiàstica essent ja doctor en ambdós drets. Deixà nombrosos escrits no sols sobre temes jurídics, sinó també sobre matemàtiques, poesia i astronomia.\n54 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesclapers i de Puigdorfila, Joanot (Palma de Mallorca, s XVII – 1701) Escriptor. És autor de dues dècimes que figuren als preliminars de la Història de Mallorca de Vicenç Mut. Per a la confraria de Sant Jordi, de la qual fou prior, escriví Fórmula del juramento con que la nobleza del Reino de Mallorca... ha jurado defender la limpieza de María Santíssima (1696).\n55 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesclapés, Maria de Jesús (Palma de Mallorca, s XVII – 1668) Escriptora i religiosa carmelitana. Fou priora del convent de Santa Teresa de Palma. Escriví la història de l'establiment i conreà en alguns escrits les llengües clàssiques.\n56 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesclapés, Miquel (Illes Balears ?, s XV - Valldemossa, Mallorca, 1496) Religiós cartoixà. Fou el primer prior de la cartoixa de Valldemossa. Assolí una fama considerable per les seves virtuts, així com per la seva vasta cultura.\n57 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesclòs, Arnau (Illes Balears, s XV) Escriptor. Conreà la poesia d'inspiració religiosa.\n58 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesclot, Bernat (Catalunya, s XIII – 1288) Cronista. Autor d'una de les quatre grans cròniques medievals catalanes, la que porta el seu nom, coneguda també a través d'un manuscrit amb el títol de Llibre del rei En Pere d'Aragó e dels seus antecessors passats, probablement originari del vescomtat de Castellnou i relacionat amb el bisbe de València Jaspert de Botonac i de Castellnou. L'únic testimoniatge personal que en resta és el seu nom, que surt al començament de la Crònica. A través d'aquesta, però, es pot deduir que tenia accés als documents de l'arxiu reial. Segons els estudis de M. Coll i Alentorn, sembla que l'autor pot ésser identificat amb una certa seguretat amb Bernat Escrivà, cavaller del seguici reial.\n59 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesclot, Miquel Pseudònim de l'escriptor Miquel Muñoz i Creus.\n60 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDescobridor, illa del (Xàbia, Marina Alta) Illot (o illot de l'Embolo), situat prop de la costa, a ponent del cap de la Nau, que tanca per l'est la platja de la Granadella. És un residu erosiu d'uns 300 m de longitud i 57 d'altitud. Hi ha emplaçada una antiga torre de defensa, la torre del Descobridor.\n61 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescoll, Bernat (Catalunya, s XIV – v 1390) Dignatari reial i cronista. Funcionari de la cancelleria de Pere III el Cerimoniós. Fou un dels redactors de la Crònica d'aquesta monarca i va intervenir, sobretot, en la redacció de la primera part, escrita entre el 1371 i el 1382. Sembla que portà el pes de la redacció general, els responsables de la qual foren el monarca mateix i altres col·laboradors, com Bernat Ramon Descavall, Arnau Torrelles i Ramon de Vilanova.\n62 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescoll, Bonanat (Catalunya, s XIV) Vice-almirall de Catalunya. Després de la batalla de Bòsfor, substituí Ponç de Santa Pau (1352) com a capità provisori, fins al nomenament de Mateu Mercer. Fou enviat per Bernat de Cabrera, amb vuit galeres, a seguir les costes de Sardenya: entrà a Porto Torres i envià tropes en auxili de Sàsser (1353).\n63 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescoll, Ponç (Rosselló, s XIII – s XIV) Arquitecte. Format possiblement com a enginyer militar. A sou de la comunitat jueva, construí a Perpinyà el portal i les bestorres del call (1277). Fou mestre d'obres de Jaume II de Mallorca, se li deuen un gran nombre d'obres a les Illes Balears: cap al 1303 posà els fonaments de les muralles de Ciutadella, el 1305 reconstruí la torre de l'Àngel de s'Almudaina de Palma, i la més destacable, dirigí les obres del castell de Bellver, que possiblement ell mateix havia traçat. El 1311, mort el rei, tornà a Perpinyà. El seu estil es caracteritza per la sabiesa a conjuminar la robustesa de les fortificacions amb una austera gracialitat. Hom considera una aportació original seva l'ús de trompes en les capçaleres de les capelles.\n64 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDescoll i d'Oliva, Jeroni (Barcelona, s XVI) Vice-canceller de la corona catalano-aragonesa (1546-54). Ciutadà honrat de Barcelona, matriculat el 1510, fou doctor en drets. Regent de la cancelleria, el 1504 fou encarregat d'exercir d'investigador a Mallorca per pressió dels jurats, en absència d'Aimeric, governador de l'illa. El 1516 pagà la portada de l'església de Sant Miquel de Barcelona, obra de René Ducloux. Regent de la cancelleria del Regne de Nàpols (1521), es relacionà allí amb el cercle del poeta Luigi Tansillo. A Nàpols féu construir el seu sepulcre (1536) i també un grup escultòric de la Dormició de la Mare de Déu (1537) per a l'església de Sant Miquel. El 1546 succeí Miquel May com a vice-canceller.\n65 CATALUNYA - ART\nDesconsol (Catalunya, 1903) Escultura de Josep Llimona. De notable regust modernista, popularitzada per la rèplica situada al Parc de la Ciutadella de Barcelona.\n66 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescós, Arnau (o Dezcós) (Palma de Mallorca, s XV) Humanista i filòsof. Estudià humanitats a Nàpols, i de retorn conreà la poesia, la filosofia i la teologia. A la mort de Pere Daguí fou sol·licitat per a substituir-lo a la càtedra lul·liana. És autor de les obres: De triumphis in laudem B. Virginis Mariae, Epistolae ad amicos, Defensorium doctrinae B. Raymundi Lulli i De contemplatione, libri duo.\n67 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescòs, Bernat (Illes Balears, s XV) Poeta. Excel·lí també com a orador.\n68 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescòs, Francesc (Illes Balears, s XV) Gravador. Fill del poeta Bernat i nebot del filòsof Arnau. És autor d'una de les estampes més antigues del país, signada i datada (1493), representant el beat Ramon Llull.\n69 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDescòs, Miquel (Illes Balears, s XV) Poeta.\n70 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDescossy, Camil (Ceret, Vallespir, 1904 - 1980) Pintor. Format als centres oficials de París -on residí del 1923 al 1931-, fou deixeble de Cormon. El 1931 entrà de professor a l'Ecole des Beaux-Arts de Montpeller, que dirigí del 1939 al 1967. La seva pintura, caracteritzada per l'equilibri i la força mesurada, defuig el localisme. Amb Jean Catel posà de moda el pintoresc poble de Castellnou dels Aspres. Té obres a museus de Montpeller, Seta, Nimes i Beirut. Té, gairebé tots inèdits, poemes i novel·les en català i en francès.\n71 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDesemparats, els (Oriola, Baix Segura) Poble (cast: Los Desamparados), situat 4 km al sud-oest de la ciutat, a l'horta de la dreta del Segura, molt a prop de la ratlla de Castella. La parròquia de la Mare de Déu dels Desemparats hi fou erigida en vicaria el 1778.\n72 PAÍS VALENCIÀ - CULTURA\nDesemparats, els (País Valencià, s XV - ) Advocació de la Mare de Déu. Molt popular a tot el País Valencià i a la ciutat de València, de la qual és la patrona (1885). El seu nom sembla lligat a la Confraria de Santa Maria dels Innocents, Folls i Desesperats (1414). El cap acoptat damunt el pit de la imatge és la causa que sigui afectuosament anomenada la Geperudeta.\n73 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDesert de les Palmes, el (Benicàssim, Plana Alta) Veure> Palmes, desert de les.\n74 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDeserts d'Avall, els (València, Horta) Sector de l'horta, al nord del barranc de Carraixet, que el separa dels Deserts de Dalt. Era anomenat antigament la Gran Foia, i Foios n'era l'únic nucli de població.\n75 PAÍS VALENCIÀ - GEOGRAFIA\nDeserts de Dalt, els (València, Horta) Sector de l'horta. Segons les ordenances de la sèquia de Montcada, comprèn els termes de Burjassot, Godella, Rocafort de Campolivar, Massarrojos, Benifaraig i Carpesa. És separat dels Deserts d'Avall pel barranc de Carraixet.\n76 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesfar, Guillem (Catalunya, s XIV – Nàpols, Itàlia, 1341) Cavaller. Es posà al servei del rei de Sicília i combaté contra els angevins, dels quals caigué presoner a la batalla naval de Lípari (1339). Fou dut a Nàpols, on fou escapçat dos anys després, per un cop de geni del rei Robert, que volgué venjar en ell la multitud de morts que costaven als angevins els atacs a Sicília.\n77 ILLES BALEARS - BIOGRAFIA\nDesfar, Hug (Catalunya, s XIII - Portopí, Palma de Mallorca, 13/set/1229) Cavaller. Essent encara molt jove, el 1229, participà a l'expedició a Mallorca de Jaume I el Conqueridor. Trobà la mort a la batalla de Portopí.\n78 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesfar, Jaspert (Catalunya, s XV) Cavaller. Serví Alfons IV el Magnànim. El 1439, a les ordres de Guillem Ramon de Montcada, era segon cap del castell Nou de Nàpols, estretament assetjat per Reiner d'Anjou. Amb autorització del rei Alfons, la fortalesa acabà capitulant, amb dret de pas franc a la guarnició, després d'una gran resistència.\n79 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesfar, Jaume (Manresa, Bages, s XIV - d 1374) Jurista i cavaller. Intervingué, com a assessor jurídic, en el procés de despossessió de Jaume III de Mallorca (1343-44), i després fou assessor del governador del Rosselló i la Cerdanya. Conseller de Pere III, tingué un paper important en les decisions de declarar la guerra a Gènova (1351) i a Castella (1356). Des del 1365 fou conseller de l'infant Joan. És autor d'unes glosses a les Constitucions de Catalunya.\n80 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesfar, Joan (Catalunya, s XIV) Cavaller. El 1393 anà a Sicília, amb l'expedició de reforç que hi dugué pel seu compte Bernat de Cabrera.\n81 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesfar, Riambau (Catalunya, s XIII – v 1327) Cavaller. Lluità a la batalla del cap d'Orlando, a Sicília (1299), a favor de Jaume II de Catalunya-Aragó i prengué part en les campanyes de Múrcia i d'Almeria. Fou veguer de Vilafranca i de Montblanc (1310) i de Girona-Besalú (1312, 1317 i 1318). El 1313 anà a Sicília amb quatre galeres; pel camí coincidí amb l'estol en què viatjava el cronista Ramon Montaner, amic seu, i l'acomboià fins a Messina. Fou conseller reial (1321-22).\n104 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesfonoll, Reinard Veure> Fonoll, Reinard (escultor del s XIV).\n82 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesforn, Francesc (Catalunya, s XIII – s XIV) Cavaller. Fou delegat de Jaume II a la cort de Xipre, per tal d'informar el monarca sobre el país i les persones reials, de cara al projecte de casar amb el monarca català una de les germanes d'Enric II. Les llargues negociacions culminarien, temps després, amb la unió de Jaume amb Maria de Lusignan, la germana gran d'Enric. Més tard, tornà en ambaixada a Xipre per reclamar, en nom de Jaume II, la part incobrada del dot de Maria.\n83 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesfrull, Guerau (Catalunya, s XIV) Bisbe de Vic.\n84 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesi (Tortosa, Baix Ebre, s XVI – s XVII) Família de pintors. El més destacat dels seus membres fou Joan Desi.\n103 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesi, Joan (Tortosa, Baix Ebre, s XVI) Pintor i eclesiàstic. Fill del pintor Julià Desi. Documentat a la darreria del segle. El 1576 contractà la decoració de la capella del Sagrament de la catedral de Tortosa. El 1599 féu el retaule de la casa del Consell de la mateixa ciutat, del qual formaren part l'oli la Mare de Déu dels Procuradors (a la casa de la ciutat), i altres peces (al Museu de Tortosa). Uns altres fragments conservats a la capella del palau episcopal semblen pertànyer al seu retaule de Sant Sebastià. El seu germà Vicenç Desi col·laborà amb ell.\n85 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesideri (Barcelona ?, s IV) Prevere de Barcelona. Juntament amb Ripari, escriví a sant Jeroni sobre l'heretgia de Vigilanci, difosa per les terres catalanes.\n86 CATALUNYA-ARAGÓ - BIOGRAFIA\nDesideri, Miquel (Nàpols ?, Itàlia, s XV - ?, s XVI) Diplomàtic (Michele Desiderio?). Fou enviat per Alfons IV de Catalunya-Aragó, com a ambaixador seu, als emperadors de Bizanci i de Trebisonda Constantí XII Paleòleg i Joan IV Comnè, i el negus Jacob d'Etiòpia (on es traslladà per la via del golf Pèrsic), per tal d'acordar una aliança antiislàmica, davant la puixança turca.\n87 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesjardins, Arnau (Catalunya, s XIII - Tortosa ?, Baix Ebre, 1306) Prelat. Fou elegit bisbe de Tortosa (1272), substituint Bernat d'Olivella. A partir de 1277, amb els juristes Ramon de Besalú i Domènec de Terol, formà la comissió que redactà el Llibre dels Costums de Tortosa'. Col·laborà a l'organització de la conquesta de Menorca (1287). A la seva mort, fou succeït per Dalmau de Montoliu, traspassat abans de prendre possessió.\n88 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDeslledó, Pere (Catalunya, s XIII – s XIV) Cavaller. Féu serveis diplomàtics per compte del rei Jaume II. El 1308, en unió d'Artau Desllor, havia de dur una ambaixada al Marroc, que en acabat fou suspesa.\n89 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Artau (Catalunya, s XIII – s XIV) Cavaller. Féu diversos serveis per a Pere II el Gran. El 1308, sota el regnat de Jaume II, fou nomenat amb Pere Deslledó ambaixador català al Marroc, per bé que finalment no hi anà cap dels dos. S'ocupà sovint d'atendre, per aquest temps, els fills del monarca. El 1314 assistí a Lleida al casament de l'infant Alfons, el futur rei Benigne, amb Teresa d'Entença, i signà a l'acta de concessió del comtat d'Urgell a favor dels contraents.\n90 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Bernat (Catalunya, s XIII) Cavaller. Pertanyia al seguici de l'infant Pere, el futur Pere II el Gran, quan aquest era procurador o lloctinent al Principat del rei Jaume I el Conqueridor. Possiblement és ell el que figura a les llistes d'afavorits pel rei Jaume amb donacions a València, a causa de la col·laboració prestada a la conquesta.\n91 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Bertran (Catalunya, s XIII) Cavaller. Probablement era component de la milícia cristiana que, a les ordres de Guillem Ramon de Montcada, servia el rei Ibn-al-Lihyani de Tunis. Destronat aquest per Abu-Bekr, Desllor continuà lluitant contra aquest darrer. Capitanejava la milícia cristiana d'Abu-Derba, fill d'Ibn-al-Lihyani, quan tractava de reprendre Tunis i havia aconseguit de restablir el domini sobre la zona de Mahdia. Desllor fou enviat per Abu-Derba prop de Jaume II, en demanda d'ajut, el 1320.\n92 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Guillem (Catalunya, s XIII) Cavaller. Col·laborà a les campanyes valencianes de Jaume I. Aquest el recompensà amb donacions a Morvedre.\n93 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Guillem (Catalunya, s XIII – s XIV) Cavaller. Sota el regnat de Jaume II tingué un paper destacat entre els personatges als quals eren encomanats els fills del monarca. El 1315, impacient Jaume II per no tenir noves recents del viatge de Maria de Lusignan, amb la qual havia de casar-se, féu embarcar en una galera Guillem i el seu germà Simó, per tal que sortissin a l'encontre dels vaixells en què venia Maria.\n94 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Guillem (Catalunya, s XIV) Cavaller. El 1324 fou enviat per Jaume II com a ambaixador a Tunis, amb la intenció de recuperar-hi les influències tributàries i de reconstituir a les seves ordres, llogada al nou rei Abu-Bekr, una milícia cristiana tan influent com la que hi havia hagut a Tunis en temps del destronat Ibn-al-Lihyani. Desllor partí amb quatre galeres i, cregut que la intimidació prèvia seria el millor mitjà d'entrar en tractes amb Abu-Bekr, començà per atacar amb les seves naus el port de la capital tunisenca. Aquesta violència frustrà la missió que li havia estat encomanada, sobretot perquè el poderós Bernat de Boixadors desautoritzà iradament una acció empresa sense consultar-lo, per naus que depenien d'ell.\n95 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Ramon (Montblanc, Conca de Barberà, s XIII - Catalunya, s XIII) Cavaller. Col·laborà amb Jaume I a les campanyes de conquesta del País Valencià. Obtingué donacions de recompensa a Albaida, Rugat i Carbonera.\n96 CATALUNYA-ARAGÓ - BIOGRAFIA\nDesllor, Roger (Rosselló, s XIII – Salona, Grècia, s XIV) Cavaller. Al servei del duc francès d'Atenes, Gautier de Brienne (1301-11), contractà la Gran Companyia Catalana (1310) contra els atacs del despota de l'Epir i del senyor de Blàquia. Un cop rebutjats els enemics, el duc llicencià una part de la Companyia. Les dissensions provocades per l'actitud del duc no foren resoltes, malgrat els bons oficis de Desllor, el qual captà les simpaties dels catalans. Les hostilitats acabaren amb la victòria catalana del Cefís (1311) i el ducat d'Atenes passà al domini de la Companyia Catalana, que nomenà Desllor comandant suprem. Governà el ducat fins a l'arribada de Berenguer Estanyol (1312), vicari general en representació del nou duc Manfred.\n97 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesllor, Simó (Catalunya, s XIII – s XIV) Cavaller. Germà de Guillem. Seguí l'expedició de Pere II el Gran a Sicília. Fou un dels tres elegits per a custodiar i conduir el príncep de Salern Carles el Coix, presoner a la batalla naval de Nàpols, el 5/jul/1284. Després de portar-lo al Castell Nou de Barcelona, el dugueren al castell de Siurana, on passà quatre anys. Fou conseller del rei Jaume II. El 1314 fou un dels encarregats de pactar a València, amb els ambaixadors del rei de Xipre, l'enllaç de Jaume II amb Maria de Lusignan. L'any següent, per ordre del monarca, s'embarcà en una galera amb el seu germà Guillem, per sortir a l'encontre de la núvia. El 1317 organitzà el viatge a Montserrat de la reina Maria.\n98 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesmàs, Berenguer (Catalunya, s XIII) Jurista. Estigué al servei d'Alfons II el Franc. El 1290 el monarca el designà marmessor dels béns de Bernat Escrivà, personatge que cal identificar, probablement, amb el gran cronista Bernat Desclot.\n99 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesmàs, Jaume (Barcelona, s XIV) Arquitecte i escultor. Fou el constructor d'una part de l'antic edifici del monestir de Montserrat. Prengué part a l'assalt al call jueu de Barcelona (1391), fet que mogué contra ell la persecució de la justícia. L'any següent obtingué el perdó reial per especial intercessió de l'abat de\n100 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesmonells, Jaume (Girona, s XIV) Jurista. Fou vice-canceller de Pere III de Catalunya-Aragó i del príncep Joan, duc de Girona, des d'aquest darrer càrrec intervingué en el procès contra Bernat de Cabrera i contribuí a la seva sentència de mort.\n101 CATALUNYA NORD - BIOGRAFIA\nDesnoyer, François (Montalban, Llenguadoc, 1894 – Perpinyà, 1972) Pintor. Estudià a París (1913) i sintetitzà les recerques pictòriques del moment en una obra naturalista construïda amb colors purs i en què domina una visió optimista de la vida (Vista de Toledo, el 1932, Museo de Arte Moderno, Madrid; El port de Marsella, el 1940, Musée d'Art Moderne, París).\n102 CATALUNYA - BIOGRAFIA\nDesola i Pujol, Francesc (Barcelona, 1907 - ) Escriptor. Ha publicat els reculls poètics Davant la creu (1957) i Poemes de després. Guerra, exili, retorn (1958), i les obres teatrals Il·lusions en romiatge (1959) i Flama morent (1959).\n[ Entrada ] [ Calendari ] [ Bibliografia ] [ Enllaços ] [ Suport ] [ Consultes ] [ Efemèrides ] [ Responsable ] [ Bloc ]\n© 2006-2016 / Ramon Piera i Andreu ---- Llicència Creative Commons


La majoria independentista bloqueja el debat parlamentari | elplural.cat\nImatge de la Mesa del Parlament.\nLa majoria independentista bloqueja el debat parlamentari\nLes diferències en el bloc sobiranista provoca que la discusió política quedi ajornada i es convoca un ple burocràtic\n# Parlament de Catalunya |\nLes diferències estratègiques del bloc independentista ha bloquejat, de nou, el debat parlamentari. La majoria a la Mesa del Parlament no ha permés que el ple de dimecres 25 d'abril es discuteixin proposicions polítiques i serà un plenari burocràtic, en el que s'aprovaran els decrets llei sobre la pròrroga pressupuestària i la paga dels funcionaris i la liquidació pressupostària dels comptes del Parlament.\nAquests decrets, que signen la vicepresidenta del Govern espanyol i ministra de la Presidència, Soraya Sáenz de Santamaría, i el ministre d'Hisenda i Funció Pública, Cristóbal Montoro, en aplicació de l'article 155 de la Constitució espanyola, van ser retirats de l’ordre del dia de l’últim ple, el 5 d’abril, per acord de la Junta de Portaveus i a petició del bloc independentista, que demanava el parer dels serveis jurídics de la Cambra sobre si els debats corresponents es podien fer sense que cap representant del Govern presentés els decrets davant el Ple.\nEls serveis jurídics consideren que sí que es pot fer, tal i com van expressar els grups de l'oposició. Així, doncs, el debat i la votació perquè la cambra validi tots dos decrets es faran un dia abans que expiri el termini legal per fer-ho.\nEls grups parlamentaris tenien previst incorporar tres propostes de resolució: dues sobre el conflicte de Gaza amb Israel (presentades per Comuns i CUP i pel PSC) i una altra del PP sobre TV3 i Catalunya Ràdio.\nA més, Ciutadans ha presentat just a temps les seves dues: una sobre la manifestació de diumenge passat i el paper dels sindicats UGT i CCOO en l'organització i una segona sobre la violència dels CDR i la petició d'una condemna a la violència.\nAixí mateix, la resta de grups també han expressat la seva voluntat de presentar més proposicions per debatre en el plenari. Davant les diferències de criteri dins del bloc sobiranista, s'ha preferit deixar pel proper dimecres un ple burocràtic i perfilar un plenari plenament polític per a la primera setmana de maig, on es discutirien nou propostes de resolució, com a mínim.\nElisenda Alamany, de Comú-Podem, ha expressat la voluntat del seu grup de fer un "ple d'investidura" que posi fi al bloqueig polític i ha instat a trobar punts en comú que abandonin tant la unilateralitat com l'immobilisme. Així, es podria formar un govern de la Generalitat efectiu.\nDes de Ciutadans, Carlos Carrizosa, ha posat damunt la taula la seva "indignació" per "l'intent de fer callar Cs" i ha afirmat que "Ciutadans era l'única formació que havia presentat propostes amb requisits per debatre al ple". Aquesta afirmació ha estat desmentida per la resta de grups parlamentaris, que han recordat que Carrizosa ha estat l'últim en entrar al registre les dues proposicions just abans de la reunió de la Mesa.\nAixí mateix, Carrizosa ha dit que la paràlisi del Parlament no permet debatre sobre sanitat, educació o la dependència. No obstant, les dues propostes de resolució de Cs eren sobre la manifestació independentista de diumenge passat i sobre la violència dels CDR.\nEva Granados, portaveu parlamentària del PSC-Units, també s'ha afegit a la crítica del bloqueig i ha considerat que "hi ha una majoria que no vol posar en marxa la legislatura". Per Granados, l'ombra de Puigdemont "plana dins de la junta de portaveus".\nTorra, president gràcies a la CUP\nLa CUP avala la investidura de Torra\nCUP, contra el candidat de Puigdemont per no ser Puigdemont


El Templo Mayor azteca de Tenochitlán y sus significados - Centre Investigador en Art Primitiu i Primitivisme (UPF)\nEl Templo Mayor azteca de Tenochitlán y sus significados/\nEl Museu Barbier-Mueller d'Art Precolombí de Barcelona i l'Institut Universitari de Cultura de la Universitat Pompeu Fabra organitzen per quart any consecutiu la jornada Art i Mite, que en aquesta ocasió reflexionarà sobre la cultura asteca i les darreres troballes arqueològiques a Mèxic. Correrà a càrrec d'Eduardo Matos Moctezuma, director de la Escuela Nacional de Antropología e Historia entre 1971 i 1973 i secretari de la Sociedad Mexicana de Antropología entre 1971 i 1976, on exercí a més el càrrec de president del Consejo de Arqueología. Matos Moctezuma fou director del del Museo Nacional de Antropología de 1986 a 1987, així com director i fundador del Museu del Temple Major de 1987 a 2000. Des de 1987 direigeix el Proyecto de Arqueología Urbana, que té com a objectiu investigar i realitzar excavacions en punts diversos del centre històric de la Ciutat de Mèxic, adjacent al lloc arqueològic.\n19:00 h: Inauguració a càrrec de la Dra. Estela Ocampo, directora de l'Institut Universitari de Cultura de la UPF, i de la Sra. Lola Mitjans, presidenta de l'Associació d'Amics del Museu Barbier-Mueller d'Art Precolombí.\n19:15-20:00 h: La ciutat de Tenochtitlan. S'oferirà una panoràmica general del poble mexica o asteca tot partint de la fundació de la seva capital, Tenochtitlan, la manera en què desenvolupaven la seva vida des del naixement fins la mort i dels llocs que els esperaven després de morir.\n11:00 - 11:45h: El Temple Major dels asteques. Es parlarà del simbolisme del principal temple asteca, conegut com a Temple Major, i de les excavacions que el van donar a conèixer, així com de la gran quantitat d'ofrenes que s'hi dipositaven.\n19:00-19:45: Troballes recents al Temple Major. Es comentaran les darreres troballes efectuades al Temple Major asteca i les seves característiques. També s'esmentarà el cas de l'enorme làpida mortuòria trobada davant d'aquest edifici i la seva importància mítica.


Consells per mesurar la pressió dels pneumàtics del teu turisme | Calmet Maurici Taller\nConsells per mesurar la pressió dels pneumàtics del teu turisme\nManteniment Turismes 04-04-2016\nLa pressió dels pneumàtics d'un turisme haver de ser l'adequada, ja que una pressió més elevada o, per contra, més baixa repercuteix negativament en el comportament del vehicle, a més de reduir el nivell de seguretat al volant. Per exemple, si els pneumàtics compten amb més pressió del normal, el cotxe perd adherència, les suspensions es veuen afectades i, a més, les gomes es desgasten més pel centre de la banda de rodadura. Si la pressió és inferior a la recomanada, els pneumàtics es desgastaran més ràpid i de forma irregular, es corre major risc de "*desllantar" i s'incrementa el consum de combustible, entre altres efectes negatius.\nConsells a l'hora de comprovar la pressió dels pneumàtics d'un turisme\n- Una regla bàsica és que la comprovació de la pressió ha de fer-se en fred. En el cas que no fos possible, el més recomanable és afegir 0.2 o 0.3 bars a la pressió aconsellada pel fabricant.\n- És recomanable comprovar la pressió cada quatre setmanes aproximadament.\n- Si planeges un viatge llarg, també és fonamental comprovar la pressió de les rodes del teu cotxe.\n- És important adaptar la pressió dels pneumàtics a la càrrega del vehicle, augmentant una mica la pressió, si va més carregat de l'habitual.\n- No hem d'oblidar-nos de comprovar també la pressió de la roda de recanvi, ja que davant una burxada, l'ideal és disposar d'un pneumàtic amb la pressió adequada per seguir circulant amb total seguretat.\n- Davant els canvis bruscs de temperatura, és important revisar també la pressió, ja que les altes temperatures augmenten la pressió de l'aire, mentre que el fred la disminueix.\n- Finalment, evita sempre controlar a ull la pressió dels pneumàtics. Assegura't que el manòmetre funciona correctament i basa't en els seus paràmetres.