Entrevista a Jaume Vallcorba | Revista Sonograma Magazine\nEntrevista a Jaume Vallcorba\nCARME MIRÓ El filòleg i editor Jaume Vallcorba, fill del lingüista Jaume Vallcorba i Rocosa, ha exercit la docència a la Universitat Autònoma de Barcelona, a la Universitat de Bordeus III (França), a la Universitat de Barcelona i a la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona. És acadèmic numerari de la Reial Acadèmia de Doctors de Catalunya. L’any 1979 fundà l’editorial Edicions dels Quaderns Crema i l’any 1999 va crear l’editorial El Acantilado, que edita en castellà; ell mateix va fer el logotip d’Acantilado, un home que es llença daltabaix. Una bona metàfora. A part, cal dir que amb un logotip vertical no es desmereix si el llom d’un llibre és prim. El 2010 rebé el Reconeixement al Mèrit Editorial, guardó atorgat per la Fira Internacional de Guadalajara (Mèxic). Havia treballat en el món de la gràfica. Als anys setanta tenia una taller, Aigua de vidre, de serigrafia i disseny gràfic. Gustau Gili li va obrir les portes al món dels llibres, li va ensenyar exemplars antics i li va permetre aprendre de prop com estaven fets; va beure de la font dels manuals dels tipògrafs més importants centreeuropeus. Vallcorba creu que un llibre imprès amb tipografia és diferent a un llibre imprès amb òfset. L’editor utilitza un paper de PH neutre amb un cert to grogós perquè no impacti la visió del lector. És un home coratjós i, per damunt de tot, un apassionat per la paraula.\nJaume Vallcorba. Fotografia ©Sandra Ollo\nCarme Miró (CM) Quin és el paper essencial d’un editor en mig de la nostra societat?Jaume Vallcorba (JV): Jo tinc la sensació que l’editor, tal com a mi m’agrada entendre la feina que fa, no ha variat de paper al llarg dels segles; és a dir, té exactament el mateix model de comportament avui que el que tenia al segle XV. Crec que un editor és algú que es mou, com ja he dit algunes vegades, en un subtilíssim equilibri entre allò que és empresarial, una editorial finalment és una empresa amb una voluntat d’intervenció cultural. Jo crec que els editors històricament han contribuït a crear un pòsit intel·lectual a Europa a base d’oferir als lectors alguns llibres que potser encara no sabien que volien. És a dir, hi ha dues maneres de fer d’editor: per una banda, aquell que ofereix els llibres que creu que el públic vol, i per l’altra, aquell, en el qual a mi m’agrada incloure’m, que ofereix aquells llibres que els lectors potser encara no saben que volen.Això sembla que avui hagi canviat una mica, però no crec que substancialment s’hagi de produir cap canvi. El que sí que s’ha produït potser és un nombre inferior de lectors degut a la tossuderia escolar o pedagògica de voler creure que allò important és la imatge, més que no pas la paraula, i de fer tanta insistència i d’incidir tan profundament en la imatge, com si a través de la imatge és pogués veritablement aprendre.\nCM: Un editor incideix en la cultura?JV: Jo crec que sí. Penso que és algú que té voluntat d’intervenció cultural.Publicar en un moment com l’actual Stuart Mill, el llibre sobre la llibertat de Stuart Mill, crec que té una certa substància, potser fins i tot una certa malícia, o publicar un llibre com el de Marc Fumaroli sobre l’art contemporani i el paper de les dones en la transmissió de la cultura occidental. Si no incideix en la cultura, com a mínim desperta, fa obrir els ulls, desvetlla pensaments… Fins i tot desperta perplexitats, si aquestes perplexitats després es poden resoldre en solucions personals. Un editor ha de ser, com a mínim, un agitador cultural.\nCM: Vostè va ser l’editor de Josep Vicenç Foix, i voldria preguntar-li que hi ha de vigent en la seva obra, i també com va ser la relació amb aquest poeta tan cabdal per Catalunya.JV: La relació que vaig tenir amb Foix va ser per una casualitat: un fotògraf amic meu, Humberto Rivas, em va demanar si podia fer una foto a Foix.Per aquella època, jo no coneixia a Foix, l’havia vist passar per Sarrià; vaig preguntar-li si podíem fer la foto, i ell, que va ser amabilíssim, va dir que sí.A partir d’aquell dia ens vam tractar una mica.Com que ell havia estat amic de Josep Maria Junoy, de qui jo estava començant a escriure la meva tesi doctoral, ens vam veure més sovint i vàrem parlar sobre la poesia, en general, i de la seva poesia, en particular.En una de les nostres trobades vaig sotmetre a consideració una sèrie de perplexitats que se’m feien visibles llegint l’edició de Nauta, que era l’edició que hi havia a casa del meu pare. A partir dels meus comentaris, Foix em va dir: “Escolteu, vos em voldríeu publicar l’obra?”. Aleshores li vaig preguntar si no estava content amb el seu editor, em va dir que no, i em va tornar a preguntar si jo estaria disposat a fer-ho. Esmenant naturalment tot el que calgués de les edicions anteriors.Va ser curiós perquè, és clar, ell no volia embolics, i va mirar de resoldre-ho de la manera següent, i em va dir: “Vos sortiu com a editor…” En aquell moment s’acabava de publicar una edició de Jorge Guillen que havia preparat Blecua, el pare, i va trobar que aquella era una solució fantàstica.Però què volia dir? Quin paper hi tenia allà?Llavors Foix em va donar una llista que Gabriel Ferrater li havia fet amb les errates que havia trobat en l’edició de Nauta, i les respostes que el mateix Ferrater havia fet.En principi semblava que tot ja ho teníem solucionat; vam fer Gertrudis, KRTU, després vam fer Onze Nadals i un Cap d’Any, simplement perquè s’apropava el Nadal. Fou llavors que en un poema, Hi vam anar pel call de la Segrera (ho recordo perfectament) que està compost per octaves, hi havia una octava que tenia set versos, i li vaig dir: «Foix això no pot ser, aquí n’hi falta un». «No pot ser», és posava nerviós, «no pot ser». Vaig replicar, «oh, i tant que pot ser».Vam anar a mirar la primera edició que havia fet ell mateix i, en efecte, hi faltava un vers. I aleshores li vaig dir:«Escolteu Foix, aquí no havíeu recollit les felicitacions de Nadal que havíeu enviat als amics, acompanyades amb una il·lustració d’un pintor contemporani. Perquè no les veiem?» I ell, «Anem a veure-les».Allà vàrem trobar el vers que faltava. A partir d’aquí vam dir «Bé, no n’hi ha prou, no les havíem trobades totes, n’hi ha moltes més». I llavors Foix em va dir: «Busqueu-me-les». I sí, sí, faltaven dos versos a Les irreals omegues, hi havia ultracorreccions, muntanyes de coses. També li vaig suggerir: «Escolteu, com pot ser que en un poema tot ple d’alexandrins hi hagi un vers heptasil·làbic; no hi va, oi?». «No ens deixa veure la llum» era el vers del cas, ho recordo, ho tinc perfectament gravat. «Ens amaga la llum». «Ara sí que és un hexasíl·lab, ara sí». Ell anava solucionant coses a mesura que avençàvem en la publicació de la seva obra. Malauradament no la va poder veure completa. Desgraciadament Foix anava perdent la visió; tenia una esclerosi en el nervi òptic i no hi veia pràcticament res, la qual cosa l’impedia escriure.No obstant això, se li acudien molts poemes; aquells van ser els últims poemes que va fer, que van ser els que després es van recollir a Cròniques de l’ultrason. Ell les dictava a una persona que li anava a llegir els diaris; els tenia pràcticament tots al cap. Ens va demanar, a en Pere Gimferrer i a mi, que anéssim a casa seva per tal de que li assenyaléssim qualsevol repetició de paraula, qualsevol incongruència. I va ser una cosa fantàstica, perquè si li deia «Foix, em sembla que aquí hi ha una repetició» immediatament canviava la paraula. I se’l veia, com movia els llavis, com recordant perfectament el poema. Van ser unes sessions veritablement extraordinàries. Inspirat en les Cròniques de l’ultrason, Antoni Tàpies va crear l’Estació, cinc aiguaforts en tonalitats en blanc i negre. Aquella experiència que aportà Tàpies l’esperonà a tornar a escriure, perquè ell ja donava per tancada l’obra. Aquest va ser veritablement l’últim llibre de Foix.\nCM: Canviem una mica de registre. Volem saber la determinació de programar llibres d’autors de països de l’Est.JV: És una mica fer de la necessitat una virtut. Durant molts anys, la gent que vivia en aquells països feia una manera de resistència a la barbàrie comunista, i per tant, a la cultura en general. A mi em parlaven que anar a un concert era com anar a una manifestació, perquè, és clar, de manifestacions era impossible fer-ne. Llegir uns determinats llibres era un acte de resistència; pensem en els llibres que a Rússia es van copiar a mà, i que van circular d’amagatotis. O, per exemple, a Polònia, els llibres es passaven en plecs posats dintre d’un altre llibre, perquè si la policia política et trobaven El meu segle d’Aleksander Wat, et podies morir en un gulag. Bé, el poble va mantenir la cultura; va prestar a la cultura una atenció especial, perquè, és clar, allà hi havia un munt d’autors d’una qualitat extraordinària que per motius molt diversos eren molt poc coneguts en el món occidental. De literatura polonesa, en aquell moment, sí, es parlava de Witold Gombrowicz, o es podia parlar de Milosz, però, hi havia molts autors dels quals no se’n sabia res. A Hongria va passar el mateix; a la Unió Soviètica igual, i a Romania.Clar, quan jo vaig començar amb Acantilado, el que pretenia fer, com ja vaig dir en el seu moment, era un espai de reflexió transversal en el temps i en els gèneres, i per tant s’havia de poder publicar tan un assaig com una novel·la, però una novel·la. Falta una altra premissa: quan jo vaig començar ja hi havia moltes editorials de qualitat que estaven publicant autors del món anglosaxó. La producció literària dels països de l’est havia estat generalment desatesa. Se’m va acudir que estaria bé treballar en un camp que no està tan explorat amb l’objectiu d’oferir als lectors una sèrie d’autors importants. Però no va ser solament el món de l’est el que vaig fer al començament, ja que també hi ha Fernando Pessoa; Portugal està molt deixat de la mà de Déu.\nCM: Abans de parlar de música, què pensa sobre els últims corrents filosòfics?JV: Miri, jo tinc la sensació que estem canviant; aquí sí que hi ha uns canvis i jo crec que per bé. Entenc que l’autèntica filosofia contemporània és la física quàntica. La matemàtica sempre ha mantingut aquest frec a frec amb la filosofia; sempre l’ha mantingut fins a èpoques molt recents. Però en canvi la filosofia s’ha desentès en gran mesura de la ciència. I ara, en els últims anys, hem vist aparèixer una quantitat enorme de perplexitats en el món científic que naturalment es donen la mà amb les perplexitats del món filosòfic, i que jo crec que la filosofia contemporània real és aquesta filosofia que està lligada a la ciència. És per tot això, que cal repensar l’educació reglada.Per una banda, als joves els faria llegir clàssics, que els ha de servir primer per l’aprenentatge de la llengua, que això vol dir tenir a disposició una bona quantitat de termes, per tant morfologia, i també que siguin capaços d’usar estructures sintàctiques complexes. Si aquest estudiant ha de fer una redacció, és probable que després sàpiga apreciar les coses.I per l’altra, ni que sigui per una qüestió estrictament personal, de supervivència personal, és importantíssim treballar la paraula. Perquè, em deia una amiga metge que es troba amb problemes amb la gent més jove perquè no saben explicar el dolor que tenen, quina mena de dolor és. Per tant, a l’hora de fer la diagnosi la cosa es complica. No tenir paraules per explicar coses és una autèntica catàstrofe.\nCM: Sí, absolutament d’acord. Precisament un professor d’universitat em va comentar que un alumne l’hi havia dit: “jo ja no llegeixo novel·les; prefereixo més veure’n les adaptacions cinematogràfiques que no pas llegir-les”.JV: Això és la imatge una altra vegada. Com si la novel·la, com si l’argument d’una novel·la, com si l’argument fos veritablement allò que importa d’una novel·la. Com si allò que importés de Guerra i pau només fos l’argument. Això indica el menyspreu per la paraula. I el cinema que té més èxit cada vegada més, té menys paraula; salten més pels aires, hi ha més violència, però no hi ha paraula. Em ve a la memòria la pel·lícula Bringing up Baby, amb el Cary Grant i la Katharine Hepburn, que tot és paraula. Es clar, allò era una altra cosa. CM: Caldria que la gent entengués que la lectura és un do…JV: La lectura ens fa lliures. S’hi ha fixat? No se’n parla enlloc de llibertat, es parla de democràcia constantment. L’única llibertat possible, la interior, només s’obté a base d’una construcció personal. I en aquesta construcció hi contribueix extraordinàriament la lectura.\nCM: Sí, però és que la llibertat fa por. I la construcció personal fa mandra.JV: Home, perquè la llibertat té un problema: et pots equivocar. I això fa molta por.Però sense lectura no hi ha construcció d’un ésser, i la imatge mai no ho farà això.Recordo quan em van donar el premi de Guadalajara, Mèxic, a la fira del llibre de Guadalajara. En el discurs vaig voler clavar una puntada de peu en aquesta idea de que la imatge circula com una moneda de curs legal, i que diu que una imatge val per mil paraules, i jo vaig dir en aquell discurs a Mèxic: jo no soc ni zoòleg ni soc neuròleg, ara bé, estic absolutament convençut que el que veu un ruc i el que veig jo és el mateix, i l’única diferència entre el ruc i jo, és que jo tinc paraules que donen sentit a les imatges que veig. Una imatge en ella mateixa no té cap sentit, si no n’hi ha una paraula a darrera que li doni sentit.\nCM: La música és construcció?JV: Construcció, estructura. Sí, però estructura creativa, estructura líquida; en cap cas és una estructura pètria. És un cristall líquid. És un cristall perfecte, un cristall líquid. No és una roca pètria que costi moure, que calgui empènyer, no. La idea del cristall líquid m’agrada bastant. I jo crec que Bach és un cristall líquid. Té una estructura implacable, meravellosa; però al seu torn és com si li vingués no imposada, és a dir, com si cap altre forma li fos possible. No troba? Com si tot sortís amb una naturalitat, i amb una falta de, com li diria, amb una lleugeresa i una falta de pesantor total, és a dir, no pesa gens. És tot lleugeresa en el sentit mitjà de lleugeresa. Tot vola. CM: Sí, però les idees que Bach dóna són molt profundes.JV: Oh, i no solament idees. Produeix efectes més enllà dels intel·lectuals. El que vull dir és allunyar-me de la raó. És a dir, allunyats de la raó. No vull dir que la raó no hi jugui un paper important, però hi ha també el sentiment que modera la raó, i la raó i el sentiment lligats fan la intel·ligència, ho podem dir així. I en Bach hi ha aquesta enorme intel·ligència en què la raó i el sentiment estan perfectament lligats.Jo abans li parlava d’Aleksander Wat. Aleksander Wat va ser un polonès, vaig publicar les seves memòries, que les va recollir Czelaw Milosz (el seu editor), precisament dictades perquè Aleksander Wat estava molt malalt, tenia una malaltia terrible que li produïa uns dolors insofribles, i no podia escriure, no podia sostenir un llapis, l’ajudava el seu amic Milosz, el poeta i escriptor lituà, premi Nobel (1980).Milosz explicava que quan Wat estava presoner, va sentir la “Erbarme dich, mein Gott” de la passió segons san Mateu de Bach, i allò li va canviar la vida; un canvi radical.Miri el que pot fer la música. A mi em va impressionar molt llegir que Aleksander Wat havia canviat totalment la seva vida en el moment en el que va sentir la “Erbarme dich, mein Gott”, d’aquell lament de… se’n recorda de Sant Pere?\nCM: I aquesta tendència que vostè té d’editar llibres de música? JV: Sempre m’ha agradat llegir les cròniques de música; sempre havia llegit les cròniques d’Alex Ross al New Yorker. Sempre he escoltat música, sempre m’ha interessat, perquè m’ha semblat que la música és… (silenci)A mi em va ajudar molt. Quan era petit, em van ensenyar solfeig a l’escola, em van ensenyar a llegir una partitura, i a tocar una mica el piano. I tot això ha contribuït, en moments de gran duresa espiritual, a sobreposar-me, a sortir de les dificultats.S’ha de tenir temps per escoltar música, s’ha de poder divagar; de les divagacions i de les pèrdues de temps, i d’un cert avorriment han derivat grans idees, en canvi de la distracció mai no se n’ha derivat res.\n23 abril, 2013\tper Sonograma Magazine\ta Entrevistes, núm. 018, abril del 2013 Compartir aquest article\nSegüent: Rovelló Anterior: Editorial núm. 018 Articles relacionats\nDe músculos y quimeras RAMÓN ANDRÉS Cambiar tu vida. No, no es lo que estaban pensando algunos de los ... Entrevista a Bernarda Fink CARME MIRÓ Nacida en Buenos Aires, Bernarda Fink es una de las cantantes más carismáticas ... Entrevista amb Romà de la Calle CARME MIRÓ L’assagista, traductor i crític d’art Romà de la Calle, que ha rebut recentment ... Cercador de la revista


El bloc de la mami: truita de pastanaga al curri\nMarc Vicens 13 de desembre de 2012, a les 7:38\nL'he fet i l'èxit ha sorprès a la propia empresa! M'he decidit a fer varies truites per sopar i l'he acompanyat d'una truita de poma amb roquefort. També té l'aconsello.\nLa Mami 13 de desembre de 2012, a les 17:26\nMMM què bona !!! S'ha de provar això, Merci! Petons


Reinvac | Nàutica\nHome > Àrees de Serveis > Nàutica\nOfereix un servei complet als armadors d’embarcacions, drassanes, varadors, clubs nàutics, brokers nàutics, asseguradores, advocats especialistes en dret marítim, entitats financeres, naus tallers i reparadors navals.\nEntre els serveis destaquen l’elaboració d’informes tècnic-pericials, la determinació d’avaries, l’obtenció del valor real de l’embarcació, l’elaboració d’informes d’estat per a futurs compradors o venedors, entre molts altres.\nEl nostre objectiu és oferir un servei personalitzat en cadascun dels casos.\nSeguiment dels treballs de salvament i recuperació d’embarcacions d’esbarjo\nInvestigació de les causes que poden haver provocar un enfonsament.\nAnàlisi i estudi de pressupostos de reparació.\nValoració de danys en embarcacions de tot tipus.\nSeguiment i verificació de les reparacions.\nControls i seguiments de reparació en tallers nàutics.\nInformes pericials sota contractació de les clàusules espanyoles\nInformes pericials sota contractació de les IYC (InstituteYachtClauses)\nInformes de pre-assegurança.\nInformes de pre-compra.\nInformes d’estat i condició.\nInspecció i anàlisi d’osmosi.\nCàlculs per determinar el valor “venal”, valor real i valor de mercat d’una embarcació d’esbarjo.


Concentració el dijous 13 de novembre en solidaritat amb la PAH Rubí – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > Concentració el dijous 13 de novembre en solidaritat amb la PAH Rubí\nLa nul·la eficàcia de les multes per acabar amb la protesta ha fet que les estratègies de repressió pujaren de nivell el passat 10 de novembre, on un fort dispositiu d’antiavalots va desallotjar una nova ocupació d’una sucursal de Catalunya Caixa (entitat rescatada amb diners públics) amb l’ús de la força i la violència contra persones estafades pel negoci de la banca, havent de lamentar 5 persones ferides entre companyes de la PAH i diversos col·lectius que es van solidaritzar amb elles.\nAquesta agressió va ser emparada pel govern municipal de Sant Cugat i la Generalitat, que ens recorden quina es la seva vertadera cara amb un nou atac a la dignitat i a la justícia social, i executat pels seus cossos policials que tornen a posar-se al servei dels interessos econòmics d’una minoria d’especuladors, que per cert són el principals culpables de l’actual situació.\nDes de CGT Rubí volem manifestar:\n1- Que condemnem aquest operatiu per tractar-se d’un atac d’estat a les classes socials mes desfavorides.\n2- Que ens solidaritzem amb les companyes de la PAH (i la resta de col·lectius) ferides i ferits.\n3- Que exigim la retirada de les sancions imposades a la PAH de Rubí i reiterem el nostre suport a la PAH per afronta-les.\n4- Exigim que es solucionin les problemàtiques i reclamacions de la PAH.\n5- Que davant aquest augment de l’exercici de la repressió només hi ha una resposta: incrementar també el nivell de mobilització per tal de donar resposta, condemnar i rebutjar la violència que el poders exerceixen sobre el poble.\nEs per això que ens mobilitzarem i cridem a la societat a fer-ho dijous 13 de Novembre a les 17:00 de la tarda a l’estació de FGC de Rubí per anar totes juntes cap a Sant Cugat i oferir tot el nostre recolçament.\nProu repressió, solidaritat amb la PAH i la seva lluita!\nSP FL CGT Rubí\nagenda, agenda_destacat, Antirepressió, Habitatge/Especulació/Okupació, Solidaritat, Vallès Occidental


Sebastià Rodríguez, la fidelitat d’un home honest | CEC Digital\nEl traspàs del pastor Sebastià Rodríguez, a l’edat de 85 anys (1929-2014), ens obre la porta per recordar una vida i una lluita, una època i un passat.\nLa seva vida va ser una vida compromesa amb l’Evangeli de Jesús.\nEntre els molts records vull remarcar el del seu entusiasme i el de la seva dedicació. Era un apassionat de les causes en les que creia. Tenia la capacitat de ser emprenedor. I el seu entusiasme era una renovada invitació a participar en els seus projectes que no eren mai projectes personals, sinó sempre projectes d’Església. Ell era la primera resposta a les necessitats detectades i des de dintre ens convidava als altres a formar-ne part.\nEstimava les seves causes i ens ajudava als altres a estimar-les.\nHome sense fronteres feia de la carretera la seva aliada per arribar on calgués.\nLes seves preocupacions van ser: l’evangelització, la infància i la joventut. I a totes elles va dedicar el bo i millor de la seva vida. Sense oblidar la consagració a la tasca pastoral en les diferents Comunitats Locals on va ser cridat a servir.\nDe conviccions teològiques profundes, la seva vocació pastoral i l’honestedat de la seva crida el van anar transformant fins arribar a ser un home ponderat de cor generós.\nEl seu prestigi dins el camp evangèlic va traspassar les fronteres de la seva família denominacional sent així reconegut en els homenatges del lliurament de la Medalla del Consell Evangèlic de Catalunya i en el reconeixement del darrer Congrés Evangèlic, el VII, celebrat a la ciutat de Barcelona.\nVa ser una manera de reconèixer la vàlua d’un pastor que va aconseguir la nostra estima i un merescut respecte.\nA L'AMIC JOSEP LLUÍS\n- Guillem Correa - L’amic Josep Lluis Suárez acaba de rebre un premi per la seva trajectòria ...


Apartaments Terraza - Santa Maria , 23 habitacions\nEls apartments i estudis Santa Maria, situats a menys de 500 metres de la platja de Roses, a la Costa Brava, ofereixen apartaments amb internet Wi-Fi gratuïta, aparcament gratuït i piscina compartida.\nEls apartaments Santa Maria, que són moderns, disposen de TV de pantalla de plasma per satèl·lit i terrassa o balcó privat. La cuina està equipada amb microones, frigorífic congelador i rentavaixella.\nTots els Apartaments Santa Maria tenen calefacció i gairebé tots disposen d'aire condicionat. A més, l'establiment proporciona llençols i tovalloles, que es canvien 1 cop per setmana.\nA menys de 10 minuts a peu hi ha diversos restaurants i botigues. El parc naturals dels Aiguamolls de l'Empordà i el parc natural del Cap de Creus són a menys de 5 km de l'hotel.\nApartaments Terraza - Santa Maria es troba a Roses


2017/2017_02_17_Reivindicacio_bus_36.jpg divendres, 17 de febrer de 2017\n“Que li posin la lletra que vulguin, el que no poden modificar és el recorregut i ha d’arribar fins l’Hospital del Mar, és l’única que demanem.”\nSegons expliquen les associacions de veïns a l’entorn de la rambla de Prim, amb la implantació de la següent fase de la xarxa ortogonal, l’autobús 36 desapareixerà i la nova línia, el V 31, no arribarà fins l’Hospital del Mar com sí fa l’actual. Asseguren que els usuaris del servei hauran de fer un transbord força llarg i que, després, la parada més propera al centre hospitalari de referència de la zona els deixarà més lluny.\n“Al seu dia ja es va demanar que parés l’autobús 36, el final, a l’Hospital i ara el que no farem és admetre que arribi fins al carrer Llull i d’allà fer un transbord.”\nFa dos anys van aconseguir que la línia 36 tingués l’última parada pràcticament davant de l’Hospital del Mar. Es tracta del bus que recorre els barris de la Verneda i la Pau i el Besòs i el Maresme per la rambla de Prim.\n“Per us n’adoneu que en compte de treure problemes a la gent els i esteu posant? Es una necessitat de mantenir-se la línia 36 i lluitarem.”\nÉs el missatge que han fet arribar a l’Ajuntament i a Transports Metropolitans de Barcelona en les reunions que han mantingut fins ara. De moment no han obtingut cap resposta però esperen haver resolt la situació abans que entri en funcionament el nou sistema d’autobusos previst per la tardor.


Emily Berrington the Inbetweeners 2 - entrevista de pel·lícules | CAT.rickylefilm.com\nEmily Berrington the Inbetweeners 2 - entrevista de pel·lícules\nThe Inbetweeners 'Emily Berrington juga Snog, Marry Evita\nEs podria imaginar que Emily Berrington, que interpreta Katie en l'última, pel·lícula Inbetweeners bretxa anys de temàtica, hauria tingut una mica de temps laddy en conjunt amb els nois. Però resulta que Jay, Simon, Will i Neil (com se'ls coneix en la pel·lícula) són menys nois a la gira, i barbacoes al costat de la piscina més i targetes d'aniversari Edna Everage (més sobre això més endavant) a la vida real.\nA mesura que la pel·lícula arribi als cinemes avui, xerrem amb Emily sobre els anys sabàtics, els tripijocs que va avall en el set, i el més important, que s'havia Inbetweener es freguen, es casen o evitar:\nQuin va ser el moment més divertit en el set de The Inbetweeners 2?\nEls nois tenen aquesta burla contínua, incessant entre ells i Iain i Damon (directors de la pel·lícula). És una cosa increïble ser testimoni - no és broma està fora de límits, sempre que que és divertit. Així les coses són empesos bastant lluny. En veure els nois acaben Iain i Damon tracta de ser directors d'escombraries (aquesta era la seva primera vegada dirigint així com l'escriptura) i pretenent trucar a directors famosos per aconseguir que es facin càrrec sempre va ser insuportable, però molt divertit.\nExplica'ns una mica sobre el seu personatge a la pel·lícula - ¿com es relacionen amb els nois?\nKatie és a terme a Austràlia en el seu any sabàtic i compleix amb els nois en el camí. Ella és el tipus de noia que no fa res a mitges - tot ha de ser la més increïble experiència més salvatge, plena d'adrenalina, borratxo ,, mental de tots els temps. Els pobres nois no sabran el que els va colpejar.\nQuè el va atreure del paper?\nVaig llegir el guió i immediatament vaig pensar 'He conegut a aquesta noia'. De fet, estic bastant segur que tothom l'ha conegut. És brillant i esgotador. Hi havia uns quants dies de rodatge en què estava molt malalt i em despertava pensant 'com vaig a trobar l'energia per jugar ella?!'\nQuina va ser l'audició com?\nL'audició per a alguna cosa que ja coneix i l'amor és esfereïdora. Vostè pot confiar en el fet que el material és probablement bo i divertit, de manera que tot es deu al fet que perquè funcioni. Era molta pressió.\nSnog Marry o evitar - Will, Jay, Neil Simon o?\nHmm.not segur que podria casar-se amb cap d'elles. Amb una pistola al cap que em casaria amb Will, Simon besar, evita els altres!\nCom va ser el rodatge a Austràlia - Com se sent una mica com un any sabàtic?\nJo mai he estat a Austràlia i el viatge va estar a l'altura de les meves expectatives. Al cap de dues hores després d'aterrar m'estava acariciant un cangur. El meu aniversari és al desembre, així que vaig haver allà fora, i vaig experimentar la meva primera barbacoa al costat de la piscina cada vegada aniversari. La novetat de tenir una festa d'aniversari a l'aire lliure era immensa. Simon em va donar una targeta amb Edna Everage en ell. Però no era realment molt bretxa d'anys-i perquè estàvem en un hotel molt bo (que no figurava en el meu any sabàtic), i hi havia un munt de nadons presents!\nHa estat en un any sabàtic a si mateix?\nJo tenia un viatge genial a Mèxic amb el meu amic Ellie durant el meu any sabàtic. Pensem que estàvem sent molt fresc i anar fora dels camins mentre que tots els nostres amics van anar a Tailàndia i Austràlia. El primer bar a la platja que va entrar en - hi havia dues nenes de la meva sisè curs en aquest país.\nTenia experiència 1 Inbetweeners digne en el meu any sabàtic, on vaig acabar responsable de la mort del gos del nostre amfitrió. Si estiguéssim amb amics i havien dit en cap cas deixar que el gos fora de la porta principal, ja que hi havia aranyes perilloses en un llac proper. Vaig sortir de la casa un dia, el gos va sortir disparat més enllà de mi abans que pogués aturar-it.two hores més tard - un gos mort. Em vaig sentir molt malament.\nTothom és enormement entusiasmats amb aquesta pel·lícula que surt - ¿hi ha una escena en particular que vostè pensa que la gent voldrà?\nNo vull revelar res, però hi ha una escena en un parc aquàtic que estic realment esperant a veure. És Inbetweeners clàssics!\nQui t'ha anat amb el millor dels emesos?\nTothom hi era amb els seus socis, esposes, fills i així successivament. Va ser una torba molt divertit ser part de. Jo tenia un amuntegament nena gran en el soci de Blake Kerry! Ella és la meva Inbetweener favorit.\nQuin va ser el millor d'estar en 24: viure un dia més? Has vist el programa abans?\nJo estava realment en 24 a la universitat, i que va donar lloc a una gran quantitat d'hores perdudes que podrien haver estat gastats a la biblioteca. Si vostè podria haver-me dit llavors estaria en ella un dia m'hagués colpejat el sostre. El millor aspecte per a mi estava disparant per tot Londres. Els llocs que utilitzem - el tub, Trafalgar Square, el Banc del Sud, etc, són llocs que mai tornarà a veure de la mateixa manera una altra vegada. De fet em miro i penso "em vaig quedar allà cobert de sang un cop !!"\nCom es prefereix per a un paper tan ple d'acció?\nEra un paper molt físic, així que vaig entrar a la meva feina a terme règim una mica, però per ser honest, no sabíem exactament el que venia. Es mantenen els guions molt secreta i escrivien ells mentre estàvem filmant, així que normalment obriria un i se'n van "Oh! Estic sent colpejat per un demà autobús!" He descobert que si vostè decideix que pot fer alguna cosa i realment anar a per això, és probable que sigui capaç de fer-ho.\nEls seus papers més alt perfil han estat molt variada - acció, drames d'època i ara una pel·lícula de comèdia - que és el seu favorit per treballar?\nPer ser honest, realment no puc triar. El que més m'agrada és la variació i tenir l'oportunitat de provar un munt de coses diferents. És increïble el que es descobreix que pot (o no pot) fer! Mai vaig pensar que anava a acabar fent comèdia, però en realitat ha estat una cosa que he realment gaudia el desafiament de i vaig acabar fent una mica de.\nFaries més drames període posterior a la Reina Blanca?\nActualment estic filmant un drama d'època Americana per al canal de la història anomenada Fills de la llibertat. Està ambientat en la dècada de 1760 a Boston. Com ja respondre a aquestes preguntes en realitat sóc al mig d'un camp en algun lloc a Romania que portava una perruca llarga i una camisa de dormir blanc gegant!\nEl Inbetweeners 2 està fora avui! Llegiu la nostra takover Twitter amb els nois, aquí.\nFamoses On setembre: Els actors representats en el treball\nLa regressió de bellesa de les vacances necessàries amb la depilació IPL Philips Lumea Prestige IPL\n10 pentinats per provar abans de morir\nPerdre amics quan tinguis una relació\nTall de cabell Shag - pentinat destil dels anys 70, January Jones, Julianne Hough\nRevisió de la pel·lícula Jackie: Natalie Portman guanyarà la millor actriu per a Jackie?


Este edifici centenari i molt turístic estava a punt de ser envaït per la mar, que no para de guanyar terreny a causa del calfament global\ndissabte, 26 d’octubre 2019 - 20:54h\nImatge de l'expectació mediàtica pel trasllat del far | Twitter\nIncreïble operació pràcticament faraònica la que s’ha produït en Dinamarca per tal de salvar un far històric dels efectes del canvi climàtic i del calfament global. Es tracta del far de Rubjerg Knude, que les autoritats han decidit traslladar-lo més terra endins amb l’objectiu de salvar-lo de l’avanç de la mar, que cada volta puja més el seu nivell i està envaïnt la terra.\nEls enginyers i les autoritats portaven un any i mig planificant esta operació que era pràcticament impossible, però finalment s’ha pogut dur a terme gràcies a la col·locació d’unes vies que han servit per a moure l’estructura com si fora un tren. El far es troba ara 70 metres més terra endins de a on se situava fins ara, salvant-lo d'esta manera els propers anys de l’avanç de l’aigua i també de la creixent duna desèrtica en la zona, que posaven en risc la seua integritat.\nEste far és molt conegut i turístic en el país, rebent vora 250.000 visites anuals, cosa que ha fet que l’expectació mediàtica haja sigut màxima. A més, una operació tan complexa mai vista fins ara també ha captat a molts curiosos.\nD'esta manera, centenars de persones han assistit a este trasllat, incloent nombrosos estudiants que han canviat les aules per esta experiència històrica. L’operació ha durat vora 7 hores per a moure les 700 tones i 23 metres d’altura de l’estructura i ha costat uns 670.000 euros.\nUn far centenari molt apreciat\nConstruït en l’any 1899, este far no funciona des dels anys 60 i s’ha convertit en un símbol nacional i en una atracció turística. Actualment, es trobava tancat pel risc que comportava l’avanç de la terra i de la mar, tot i que fa temps havia tingut edificis al voltant amb jardins i cases senyorials que van acabar sent demolits.\nEsta operació ha servit per a salvar l’ingrés del turisme que tenen les xicotetes poblacions del voltant, a més de per a allargar la vida d'este símbol. Entre les persones presents en el trasllat, estava Brigit Frederiksen, filla de l’últim vigilant del far, a on va viure entre els anys 1962 i 1968.\nEl volcà Etna torna a entrar en erupció i causa alguns problemes\n"El cap de setmana acabarà tranquil però amb alguns núvols" "Cap de setmana perfecte per a disfrutar a l’aire lliure"


Atencions per sentir-se com a casa | Marta Membrives | Barcelona | Emprenedors | L'Econòmic\nAtencions per sentir-se com a casa Atencions per sentir-se com a casa Atencions per sentir-se com a casa Atencions per sentir-se com a casa + Atencions per sentir-se com a casa E-mail\nBarcelona - 26 abril 2014 0.00 h\nAtencions per sentir-se com a casa\nEls apartaments de Home to Home són una oferta ben valorada a la capital catalana\nAlbert Guasch, a la recepció de l'edifici d'apartaments Home to Home Barcelona, a tocar de la plaça d'Espanya. Q.P.\nAtencions per sentir-se com a casa Atencions per sentir-se com a casa Atencions per sentir-se com a casa Atencions per sentir-se com a casa Atencions per sentir-se com a casa E-mail\nEls clients tenen un assistent personal que resol tots els seus dubtes i està al seu servei les 24 hores\nCanviar la fredor d'una habitació d'hotel per un espai més acollidor on el client que s'hi allotja es pugui trobar com a casa. Així és com Albert Guasch es va plantejar buscar un forat en el mercat d'allotjaments turístics a Barcelona, una ciutat molt ben dotada però on, segons ell, encara quedava un buit en el mercat que es podia explotar. Així és com va néixer Home to Home Barcelona, un edifici d'apartaments turístics enfocats als clients que viatgen per negocis però que també pot oferir una bona alternativa als hotels de luxe al turisme familiar que no vol sentir-se restringit entre les quatre parets d'una habitació.\nL'edifici està situat a pocs metres de la plaça Espanya, una ubicació molt bona per als clients que es desplacen a la ciutat per acudir a congressos i fer negocis per la proximitat amb les instal·lacions de la Fira de Barcelona. Albert Guasch, l'artífex de la idea, va partir de zero quan va trobar el solar que va creure que era l'emplaçament ideal per tirar endavant el seu projecte d'emprenedoria. Des de l'inici de les obres fins a l'acabament de l'edifici van passar tan sols vuit mesos. “Vam treballar sense descans fins a tenir-ho tot enllestit”, explica.\nHome to Home va començar a funcionar l'estiu passat i en pocs mesos ha aconseguit fer-se un forat entre l'oferta turística més ben valorada de l'Estat. Aquest bloc d'apartaments ocupa el primer lloc dels més ben valorats de Barcelona, que té una oferta de més de 1.800 establiments, al portal de reserves Booking.es entre les ofertes que tenen més de cinquanta opinions, i és també el més ben valorat al conjunt de Catalunya i a les cinc ciutats més importants de l'Estat, al davant d'hotels de luxe amb moltes més prestacions.\nClients que són amics. La clau de l'èxit, segons el seu artífex, és el servei que Home to Home dóna als hostes, que resumeix molt bé el seu eslògan Vine com a hoste, marxa com a amic. La personalització i els petits detalls són una constant d'aquest negoci, que té sis apartaments i una capacitat màxima de 27 persones. Quan arriba un client, se li assigna un assistent personal que li explica tots els detalls de l'apartament i tot allò que pot trobar a Barcelona que li pugui interessar. “És molt més complet que la informació que es dóna en el moment de registrar-se en un hotel”, assegura Guasch, que, a més, fa una visita personal a tots els hostes quan ja fa uns quants dies que hi són per assegurar-se que tot és correcte. L'assistent personal està també a la seva disposició les 24 hores del dia per tot allò que puguin necessitar i per aconseguir que se sentin com a casa. “La gent agraeix molt aquest servei i quan marxen ens ho diuen”, diu satisfet el responsable de Home to Home Barcelona. Però, per ell, la millor manera de constatar aquesta satisfacció és que els clients tornin a reservar la propera vegada que visiten Barcelona. “Tenim clients que eren usuaris d'hotels de luxe i que, des que ens han provat, repeteixen amb nosaltres”, explica.\nLa majoria dels usuaris durant la temporada de fires i congressos acostumen a ser professionals procedents de l'Estat i de llocs com ara França, Anglaterra, els països nòrdics i Rússia. En època de vacances, els clients són tots internacionals. Home to Home ofereix la possibilitat de llogar l'edifici sencer a empreses que necessiten desplaçar treballadors per congressos i reunions de treball. De fet, ja hi ha més d'una companyia que confia en els seus serveis i treballen per consolidar aquest tipus de client.\nTot i l'èxit inicial del projecte, que segons el seu responsable dóna una rendibilitat d'un 12%, de moment no està previst ampliar l'oferta. La clau del bon funcionament és també que es tracta d'un edifici petit que es gestiona amb una estructura mínima, formada per tres persones. El que sí que planteja Albert Guasch és exportar la idea a altres ciutats, una iniciativa que veu factible a través de les franquícies. “Ho veiem com una bona opció de turisme urbà”, conclou Guasch.


Les ludoteques i l'oci educatiu tornen a obrir el dilluns\nLa disminució de la incidència acumulada i l’esperança que millore la situació amb la campanya de vacunació massiva han permés flexibilitzar mesures en la Comunitat Valenciana. A partir del dilluns, 15 de març, i fins a acabar Pasqua el 12 d’abril, hi haurà més permisos per a reactivar l’economia i l’oci, com és el cas de l’educatiu.\nAixí ho acaba d’anunciar el president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, i la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, Ana Barceló, després de la reunió de la Mesa Interdepartamental, en la qual s’ha analitzat l’evolució de la pandèmia des de l’1 de març, quan València, Castelló i Alacant van començar la seua desescalada després d’una greu tercera ona.\nEn aquest sentit, Puig ha anunciat que a partir del dilluns podran reobrir les portes les ludoteques i centres d’oci educatiu i juvenil. Això sí, hauran de fer-ho amb un 30% de l’aforament i amb grups de 10 persones com a màxim.\nAquest límit a l’aforament afecta algunes de les noves mesures. És el cas de les cerimònies, que podran tindre fins a 20 persones a l’aire lliure o 15 en espais tancats; el dels gimnasos i instal·lacions esportives, que també podran tornar a obrir; i el dels interiors dels locals de l’hostaleria, que a més podrà ampliar les seues terrasses fins al 100% de l’aforament.


Dos sopars populars marquen l'inici i la fi de les Festes de Castelló 2019, participa!!! - El Miragall\nDos sopars populars marquen l'inici i la fi de les Festes de Castelló 2019, participa!!!\n13.08.2019 14.30 h\nLes Festes de Castelló 2019 un any més comencen i acaben en dos sopars que ja són tradicionals.\nEl sopar popular d'inici de Festes de Castelló 2019 serà el proper 23 d'agost de 2019 a la Plaça de l'Ermita, organitzat per l'Associació Festera de Moros i Cristians, baix al cartell teniu tots el detalls per a participar.\nEl 30 d'agost de 2019, a la Plaça de l'Ajuntament serà el sopar popular fi de Festes de Castelló 2019, aquest està organitzat per la Junta Local Fallera, baix al cartell teniu tots el detalls per a participar.\nUs esperem a tots i a totes per a gaudir d'aquests sopars populars de les Festes de Castelló 2019!!!\n:\tFestes de Castelló 2019


Talent URV - ComCiència - URV\nLa sèrie Talent URV és una nova proposta multiformat de divulgació científica sobre temes que s’investiguen a la Universitat. L’objectiu és donar a conèixer la feina que fan els investigadors, a través de vídeos, reportatges escrits i xarxes socials. Els protagonistes són científics, de diversos àmbits, seleccionats per programes d'atracció de talent i que han triat la URV per fer la seva recerca.\n“Desenvolupem un sistema catalític per descompondre residus de polietilè en gasoil dièsel"\nHenrik Gulyás és investigador Tecniospring Plus al grup de recerca Catàlisi heterogènea. Desenvolupa un procés per a la conversió del polietilè a combustible dièsel a través de la metàtesi d'alcans.\nCiència en 1 minut: Per què no es degraden les bosses de plàstic?\nBerardo Mario Manzi\n“Investiguem les propietats antibacterianes dels nous biomaterials”\nBerardo Mario Manzi és investigador Marie Curie ITN del grup de recerca Molecular simulation I: Complex Systems. Ell estudia a la URV noves alternatives per als implants mèdics.\nCiència en 1 minut: Quines propietats té el silici negre?\n“La microbiota intestinal ens pot ajudar a afrontar els problemes de salut, o a empitjorar-los”\nJoan Miró és investigador Marie Curie ITN al laboratori d’Oscar Yanes a la URV, on estudia la relació entre la microbiota intestinal i l’epigenètica de l’hoste.\nCiència en 1 minut: Què són els interruptors genètics?\n“El nostre sistema permet als usuaris decidir quines dades volen vendre i a quin preu”\nJavi Parra és investigador Juan de la Cierva del Departament d'Enginyeria Informàtica i Matemàtiques de la URV. Amb la seva recerca, els internautes poden controlar les dades personals que faciliten mentre naveguen.\nCiència en 1 minut: Per què trobem anuncis personalitzats a Internet?\nCoen de Graaf és professor d’investigació ICREA i investiga com es pot descompondre l’aigua amb llum solar per fer servir l’hidrogen com a font d’energia.\nCiència en 1 minut: Com s'obté energia de l'hidrogen?\n“Volem trobar un mètode que permeti detectar a temps els microbis que espatllen el vi”\nLa investigadora del programa JIN Carmen Portillo investiga de quina manera la seqüenciació massiva de l’ADN pot ajudar els enòlegs a controlar el procés d’elaboració del vi.\nCiència en 1 minut: Què són les tecnologies de seqüenciació massiva?\n“Controlar les reaccions amb la llum interessa a la indústria ja que és un recurs abundant i no contaminant”\nBartosz Tylkowski, investigador TECNIOspring del Centre Tecnològic de la Química, sintetitza polímers fotosensibles i els utilitza per preparar microcàpsules amb els principis actius a l'interior, que s’alliberen de l’estructura quan les càpsules entren en contacte amb la llum.\nCiència en 1 minut: Per a què serveix la microencapsulació?\n“Dissenyem el catalitzador des de zero, l’apliquem i estudiem per a què és efectiu”\nMontserrat Dieguez, investigadora ICREA Acadèmia i catedràtica del Departament de Química Física i Inorgànica de la URV,es dedica al disseny de catalitzadors per optimitzar els processos industrials.\nCiència en 1 minut: Què fa un catalitzador?\n“Investiguem per fer que l’habitatge deixi de ser l’aneguet lleig del nostre estat social”\nSergio Nasarre, investigador ICREA Acadèmia i director de la Càtedra UNESCO d'Habitatge, investiga la legislació de l’habitatge. Considera que l’estudi, l’anàlisi i el disseny de noves tinences de l’habitatge fa que les polítiques d’habitatge no siguin tan intrusives i ineficaces i entre tots puguem ajudar a millorar l’accés a l’habitatge de la població.\nCiència en 1 minut: Què són les tinences intermèdies?\n“Desenvolupem uns sensors de gas més ràpids, econòmics i sensibles per respondre a diferents contaminants”\nToni Vilic, investigadora Beatriu de Pinós al grup de recerca MINOS,va viatjar des de Bulgària a Tarragona per investigar en nous tipus de sensors i les seves aplicacions en la detecció de gasos.\nCiència en 1 minut: Què mesuren els sensors?\n“Cal buidar d’atractiu les persones agressives i treballar de forma preventiva a l’escola”\nOriol Rios, investigador Juan de la Cierva del grup de recerca MEDIS, dissenya propostes per tal que les escoles actuïn de forma preventiva davant del prejudici que l'agressivitat és la manera de tenir èxit i atractiu amb els altres.\nCiència en 1 minut: Què és i com es pot prevenir l'assetjament escolar?\n“Estudiem el paper que pot jugar la microbiota intestinal en la hipertensió”\nLaura Rubió, investigadora Sara Borrell al grup NFOC-Salut, parla de la relació entre la microbiota intestinal -el conjunt de microorganismes vius que habiten a la part baixa de l'intestí- i la salut.\nCiència en 1 minut: Per què són beneficiosos els polifenols?\n“Quantificar les microalgues de manera ràpida i efectiva millorarà la seguretat dels productes del mar”\nGemma Giménez Papiol, investigadora TECNIOSpring al grup de recerca TecnATox, parla del present i el futur de les tècniques de detecció, identificació i quantificació de les microalgues, el seu camp de recerca.\nCiència en 1 minut: D'on vénen les marees vermelles?


Gent fent Poble va donar la conformitat a què s’aprovés el Cartipàs de Ple proposat durant aquest mes d’agost després d’aconseguir equilibrar els greuges proposats pel tripartit -ERC, PSC, JuntsxSF- en els primers esborranys del document.\nCom ja vàrem manifestar a mitjans de juliol el Cartipàs proposava un ofegament econòmic per a GfP, sota el pretext d’abaixar el cost global dels polítics per al municipi.\nA les diverses reunions vam explicar i argumentar que el camí per assolir la proposta era equilibrar en descens entre tots per igual, cosa que vàrem aconseguir fer entendre.\nEl nostre recolzament arriba sota 4 conceptes:\nAssignacions als grups municipals.\nPer obtenir una rebaixa total del 10% la proposta inicial era rebaixar un 27% a GfP, un 10% a ERC i un 0,00% al PSC i a JuntsxSF. La racionalitat proposada per GfP ha portat a què al final s’hagi fet una rebaixa lineal a tots per igual del 10%.\nAssignacions assistències regidors oposició.\nEs va treballar per deixar congelat aquest import atenent a que a l’haver-hi un regidor menys a l’oposició i al tenir només un portaveu a l’oposició, la rebaixa en aquest concepte ja és del 20%.\nDedicació i retribucions alcaldessa i regidors de govern.\nAtenent a què l’alcaldessa rebaixa la dedicació un 9’5% i els regidors de govern rebaixen la seva dedicació una mitjana del 8%, el fet d’abaixar-se els sous un 14% sobre el global és gairebé una congelació de sous, situació que està en consonància amb els altres conceptes.\nReedició del document de participació subscrit el 8 d’octubre de 2019.\nDavant la negativa inicial des de GfP vàrem aconseguir acordar una reedició del document que es tractarà en reunions a realitzar a partir del setembre.\nA, Sant Fruitós de Bages, 31 d’agost de 2020


Bandera Negra: Un gos que es mossega la cua\ndiumenge, 1 d’octubre de 2000\nUn gos que es mossega la cua\nAvui, just quan sortia de casa, he vist un gos que es pixava al portal; el gos no anava pas sol, sinó lligat d’una corretja que brandava un home mentre s’allunyava carrer enllà. L’home ni tan sols s’ha adonat que el gos s’ho feia al portal i no li ha importat gens quan li he dit què hi havia deixat el seu ca. La qüestió és que els gossos fan les feines al carrer sense que els seus amos s’hi mirin gaire i si fa uns anys això es notava poc actualment fa un cert fàstic passejar per la ciutat: no hi ha escossell, cantonada, portal, mobiliari urbà, etcètera, on els generosos senyals dels cànids no hi hagin deixat la seva empremta. A part de la visió antiestètica –i fins i tot antiturística– es planteja un problema de sanitat i encara un altre, no menys important, tocant als impostos: com més gossos més neteja i com més neteja més impostos, és un gos que es mossega la cua.\nTothom té dret a tenir un gos, però si hom viu a ciutat aquest dret es pot convertir en un problema de convivència com passa ara: genera la responsabilitat no només de tenir cura de l’animal que s’ha decidit de posseir sinó, també, el compromís que el seu gaudi no anirà en detriment del dret dels altres ciutadans a poder caminar pel carrer sense haver de veure, olorar o trepitjar les evacuacions canines.\nDe fet, si es fes pagar un impost elevat als posseïdors de gossos –semblantment a com es fa amb els posseïdors de cotxes– segurament hi hauria més civisme i menys merda al carrer, els infants podrien jugar a les places sense por d’agafar cap estranya malaltia i els amos dels quissos s’hi mirarien més abans de deixar que les seves bèsties s’ho fesssin a sobre per qualsevol lloc de la ciutat. O això o els lliguem amb llonganisses.\nPublicat a L'Independent de Gràcia (01/10/2000).


La darrera setmana d’agost serà gratuïta a l’Aquaparc per acomiadar l’estiu • ALL ANDORRA\n22.08.2019 Notícies d'Andorra, Societat, Turisme / Aquaparc, estiu\nEs podrà accedir de franc a l’espai d’oci habilitat a l’Estadi Comunal Joan Samarra Vila entre el dimarts 27 d’agost i el diumenge, 1 de setembre. L’arribada de la Vuelta 2019 alterarà parcialment el funcionament de la instal·lació durant el cap de setmana vinent. L’Aquaparc que s’ha instal·lat tot el juliol i agost a l’Estadi Comunal Joan Samarra Vila per oferir una alternativa d’oci refrescant a la ciutadania encara la recta final. Per acomiadar els darrers dies de funcionament, la instal·lació serà gratuïta per a tothom entre el proper dimarts, 27 d’agost, i el diumenge, 1 de setembre.\nComú va posar en marxa l’Aquaparc a principi d’estiu davant de la impossibilitat d’obrir la piscina exterior del Centre Esportiu dels Serradells i com a opció lúdica per als mesos de calor. L’espai ha acollit durant el juliol una mitjana diària de 300 usuaris.


La Volta a Catalunya dóna el seu tret de sortida a Calella\nLa cursa surt per tercer any consecutiu de Calella i tindrà en les arribades en altura de La Molina i Vallter 2000 les dues etapes decisives\nBarcelonaDes d'aquest dilluns 24 de març fins el diumenge dia 30 es disputa la Volta a Catalunya, prova ciclista de la primera categoria mundial, el WorldTour, que tot i les dificultats per poder seguir endavant a nivell pressupostari i organitzatiu, cada any adquireix una major trascendència, tant per recorregut com per participació.\nNovament, la organització ha apostat per prescindir de contrarellotge i fer de les arribades en altura pirinenques les protagonistes decisives de la prova. Enguany seran La Molina, a l'etapa de dimecres, i Vallter 2000, on Nairo Quintana va véncer l'any passat, que serà meta de la quarta etapa, disputada el dijous dia 27 i que es podrà veure, com tota al resta, pel canal Esport3.\nAmb tot, l'etapa final a Barcelona amb vuit passos per Montjuïc s'encarregarà d'acabar de definir la cursa si no s'ha fet a l'alta muntanya, tal com va passar a l'anterior edició, on es va veure un bonic duel per la victòria entre l'irlandès Dan Martin i Joaquim Rodríguez i es van acabar provocant canvis en el podi final.\nL'expectació creix per la coincidència en la participació de gran part dels millors ciclistes del món en curses per etapes, especialment duels com el Chris Froome i Alberto Contador (que aquesta temporada no han coincidit a cap cursa) amb les mirades posades al proper Tour de França o entre el mateix Purito i Nairo Quintana, centrant-se en el Giro d'Itàlia.\nLa primera etapa, amb sortida i arribada a Calella, ja tindrà el primer port de primera categoria de l'edició, l'alt del Montseny, i la presència de l'alt de Collsacreu (3a categoria) en els últims 20 km, promet nerviosisme i la possibilitat de les primeres diferències.


Ajudar les ONG a ser eficients i autosuficients (Andrea Rodés)\nAjudar les ONG a ser eficients i autosuficients\nUn exempresari del sector de les tecnologies funda una consultoria sense ànim de lucre per assessorar emprenedors socials i micro-ONGs\nJosé Luis Montes encara és el secretari de la patronal d'empreses de distribució de tecnologies de la informació (ADETI), un sector en el qual va treballar durant més de vint anys, però des de fa cinc anys aquest emprenedor i empresari es dedica principalment al tercer sector. Després de vendre's la seva consultoria tecnològica, Trascend, Montes va fundar a Barcelona el projecte Wikihapiness, una organització sense ànim de lucre que té com a objectiu assessorar en temes de gestió i màrqueting altres micro-ONGs, associacions i emprenedors socials que desitgen professionalitzar-se i innovar.\n"Moltes ONG segueixen un model obsolet de gestió, especialment ara, que s'han acabat les subvencions", explica Montes. Actualment, Wikihapiness té una xarxa de 400 ONG -un 40% d'actuació local i la resta al Tercer Món-, que paguen una quota anual de 60 euros per beneficiar-se dels serveis de consultoria estratègica de Montes. Això inclou des d'assessorament en el replantejament d'objectius corporatius -com millorar l'eficiència de l'organització i la gestió dels voluntaris- fins a buscar eines d'autofinançament, dissenyar la web i llançar campanyes de comunicació a les xarxes socials. "Les ONG es beneficien de la gran motivació dels seus fundadors, però moltes estan atrapades per la falta de professionalització en qüestions organitzatives", diu Montes.\nEntre les entitats que s'han beneficiat de l'ajuda de Wikihappiness hi ha la Fundació Catalana per a la Paràlisi Cerebral, creada per un grup de famílies amb parents afectats per aquest trastorn. Poc abans de la crisi van aconseguir traslladar la seu a un modern edifici del 22@, però amb el final de les subvencions els fundadors es troben ara amb unes instal·lacions que han de mantenir i un deute enorme. Amb l'assessorament de Montes han arribat a un acord amb la fundació Fradogo perquè els cedeixi 500 obres d'aquest reconegut pintor català perquè les puguin llogar a empreses. "Han generat un negoci sostenible que els permet obtenir ingressos per autofinançar-se", diu Montes. Un altre client és Adama, una entitat sense ànim de lucre que ofereix solucions alternatives i teràpies naturals a persones amb risc d'exclusió social, com els presoners o els sensesostre. Adama ja té una xarxa de 200 terapetues voluntaris: "Nosaltres, com a mentors, els ajudem a buscar patrons i fer la difusió", diu Montes.\nPer autofinançar-se, Wikihappiness ha llançat el projecte Edicions Solidàries, que consisteix a editar llibres de contingut social que es posen a la venda a les habitacions dels hotels de la cadena Husa per 10 euros. La meitat dels ingressos es destinen a una acció social concreta i la resta són per a l'associació. "Els hotels ho veuen com una bona oportunitat per fer màrqueting social i complir les polítiques de responsabilitat social corporativa", diu Montes. El negoci té potencial: a Espanya hi ha 1,5 milions de places en hotels de quatre estrelles.


Fons FEDER 2014-2020: Aules digitals-Programació\nFons FEDER 2014-2020: Aules digitals\n> Fons FEDER 2014-2020: Aules digitals\n>> El Programa Operatiu de Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de les Illes Balears per al període 2014-2020 està destinat a millorar les capacitats de recerca i innovació de les PIME locals, a afavorir la implantació de les TIC, a promoure el canvi cap a una economia amb baixes emissions de carboni i a millorar el medi ambient.\nDisposa d'uns recursos de 270 milions d'euros, dels quals 135 milions procedeixen de la UE a través del Fons Europeu de Desenvolupament Regional. A més, es participarà en la Iniciativa Pime, instrument financer destinat a facilitar crèdits a empreses per un import de 25 milions d'euros.\nEn la gestió del Programa participen diferents conselleries del Govern de les Illes Balears, l'Ajuntament de Palma i la Universitat de les Illes Balears, sota la coordinació de la Direcció General de Fons Europeus de la Conselleria d'Hisenda i Relacions Exteriors.\nLa taxa de cofinançament de les actuacions és del 50%.\n>> El Programa Operatiu FEDER 2014-2020 de les Illes Balears ha definit una estratègia d'intervenció que persegueix els següents objectius:\nObjectiu Temàtic 1: Potenciar la investigació, el desenvolupament tecnològic i la innovació.\nObjectiu Temàtic 2: Millorar l'ús i qualitat de les TIC i l'accés a les mateixes.\nObjectiu Temàtic 3: Millorar la competitivitat de les petites i mitjanes empreses.\nObjectiu Temàtic 4: Afavorir el pas a una economia baixa en carboni en tots els sectors.\nObjectiu Temàtic 6: Protegir el medi ambient i promoure la eficiència dels recursos.\nDirecció General de Primera Infància, Innovació i Comunitat Educativa: C/ del Ter, 16, Ed. Alexandre Rosselló Pastors (Polígon de Son Fuster, 2a planta) - 07009 Palma


12 abril 2021 05:09\nFerran Aguiló | 24 gener 2010\nPrest es farà famós un hotel de s'Arenal perquè la dinamita, pagada per tots, l'enderrocarà després d'una llarga i curiosa història. Aquest monument a la deixadesa empresarial, que ha fet del centre turístic de la Mediterrània un autèntic femer -amb paraules de l'exsecretari d'Estat de Turisme i actual president de les Cambres de Comerç, Gómez Navarro-, reflecteix la història política i hotelera d'aquest país.\nAl llarg de molts anys, la relíquia hotelera es va mantenir sota mínims d'inversió, obert els dies imprescindibles per no perdre la llicència i a l'espera del cop especulatiu, en forma de bescanvi de places o una altra sucosa fórmula. El primer govern d'Antich, amb el conseller Alomar en l'àrea de Turisme, s'atreví a fer complir la llei i ordenà el tancament de l'obsolet establiment per reiterat incompliment de la normativa.\nNo crec que sigui necessari recordar que després vengué un govern de Matas i oblidà lleis i normes per no molestar els còmplices de la seva victòria electoral i l'expedient retrocedí. Ara, amb l'altra ànima de l'esquerra en el Govern i una socialista amb bon predicament per Madrid al capdavant del milionari projecte de recuperació integral de la zona, aquest ha estat el primer edifici comprat, amb els doblers de tots i al preu d'establiment actiu. Un altre sobrecost herència de Matas (sobrecost i Matas deuen ser, a hores d'ara, sinònims).\nL'anècdota (maleïda la gràcia que té) és adient recordar-la després del que molts han considerat un insult de Gómez Navarro i altres, sense atrevir-se a dir-ho fort, una definició simplista però no allunyada de la realitat. L'anomenada Platja de Palma fa anys que gaudeix de problemes greus, estructurals i de pura deixadesa. Els clients es queixen dels renous, de la brutor, del Balneari 6 i del que representa, de la prostitució de carrer i de la delinqüència menor però molesta.\nEn els voltants de la zona l'única acció pública de pes ha estat la descontaminació d'una antiga pedrera convertida en perillós femer i encara queden multitud d'abocadors incontrolats i vergonyants. Els comerços, en consonància amb els hotels que els allotgen en els baixos, tenen l'estètica del temps perdut. La primera línia que havia de ser un passeig és un popurri de trànsit i prohibicions, cadires i venedors ambulants. La jardineria ha esdevengut secall.\nEls restaurants de certa anomenada que hi havia han esdevengut estables de fast food barater. Les botigues de queviures, purs competidors a la baixa de barres de bar i menjadors socials... I de tot això, i més que es podria dir, ho pagarem a preu de canari jove, talment "l'anècdota" ens recorda, per no molestar el propietaris del femer.


Cel·lebració de la missio canònica ~ Delegació d'Ensenyament i Pastoral de Centres d'Església\nCurs de formació: "Aproximació a l'Islam"\nCel·lebració de la missio canònica\n18.10.12 MISSIO, PROFESSORAT DE RELIGIÓ No comments\n[Article reproduït d'Agència Balèria]\n140 PROFESSORS IMPARTIRAN L’ASSIGNATURA DE RELIGIÓ ALS CENTRES PÚBLICS\nPalma, 17 d'octubre de 2012 09:20:00\nL’administrador diocesà, Mn. Lluc Riera, ratificà l’enviament de les persones que feien feina els cursos anteriors i atorgà la “missió canònica” als professors i professores de nova incorporació.\nComençat el curs escolar 2012-2013, l’administrador diocesà de Mallorca, Mn. Lluc Riera, es reuní amb el professorat que imparteix l’assignatura de religió catòlica en els centres públics de Mallorca per realitzar l'enviament —la missio— de cada professor en nom de l'Església. La celebració va tenir lloc el passat divendres 5 d’octubre a la capella del Seminari Nou de Palma. L’administrador diocesà ratificà l’enviament de les persones que feien feina els cursos anteriors i atorgà la “missió canònica” als professors i professores de nova incorporació. Aquest curs són 140 professors els qui impartiran l’assignatura als centres públics, 107 a les etapes d’Infantil i Primària i 33 a Secundària i Batxillerat. La presència del professorat vol ser una aportació vàlida a l’educació integral dels infants i joves de la nostra societat, en una oferta d’opció lliure. Els professorat vol afavorir una educació integral de la persona des de l’opció que els pares volen per als seus fills. La classe de religió és una opció lliure per als alumnes i d’oferta obligatòria pels centres educatius. Mitjançant la seva tasca docent i educadora el professorat col·labora en la construcció d’una societat més justa, fraterna i solidària.


"Bankia: mentides a preu d’or", Cristina Sánchez Miret - BARCELONA RADICAL\n"Bankia: mentides a preu d’or", Cristina Sánchez Miret\nBankia s'ha desplomat sobre ella mateixa. Encara que tothom que ho havia de saber tenia clar feia molt temps que era un castell de cartes, ha calgut vent de fora per destapar l'engany. Rodrigo Rato, el president de l'entitat, ha sortit amb el cap alt; malgrat el forat declarat i el no declarat.\nA les imatges, no sembla ni preocupat, ni trist, ni tampoc que pensi que ha fet un mal treball o que no ha donat la talla. Al contrari. De fet ha d'estar decebut de no haver pogut fer-ho més llarg: a aproximadament 6.400 euros al dia, val la pena posar ofici per mantenir-se en el lloc i ha de maleir –malgrat el gran pessic que suposa– que la seva indemnització no sigui de les de fa –com aquell que diu– dos dies.\nCom s'explica el reguitzell de disbarats en milions d'euros –no de pessetes– que surten a la llum en forats i en sous als bancs i a les caixes ajudats i a la mateixa administració pública? No parlo de xifres d'abans de la crisi, o dels primers temps en què aquesta es negava, d'altra banda igualment obscenes, sinó de les més recents –del 2010, 2011 i 2012– quan és evident que aquesta durarà i que és més que profunda. Com és possible que aquestes quantitats se sostinguin amb diners públics en època de retallades?\nLa crisi actual no l'ha provocat l'esclat de la bombolla immobiliària i/o els actius tòxics o qualsevol altra variable de l'explicació a l'ús en les teories econòmiques. Els elements que es contemplen són només els que han permès que s'aixequés la catifa per poder veure la brutícia, en fer-se insostenibles els tripijocs alimentats des de i/o amb les institucions polítiques democràtiques per a més glòria del sistema i per al creixement i l'acumulació de la riquesa d'uns quants –cada vegada més, però, en definitiva, ben pocs– escollits.\nLa crisi l'ha provocat la mentida institucionalitzada i l'acceptació en els cercles de poder de l'ús per a l'enriquiment personal d'institucions públiques, pseudoprivades o públic-privades. Robatoris que s'han produït i segueixen produint-se sense nocturnitat ni traïdoria, de forma legal, alegal o il·legal; però en tot cas, sota la vigilància atenta de tots els òrgans de control democràtic dissenyats precisament per evitar-los.\n13-V-12, Cristina Sánchez Miret, sociòloga, lavanguardia


Llevantada en el 70 aniversari de l'aiguat d'Olot - Garrotxa Digital\nEls Bombers han hagut de fer diverses sortides durant les últimes hores per treure aigua de baixos i controlar els llocs on l’aigua ha fet més mal. Des d’abans d’ahir, a Olot, han caigut uns 200 litres per metre quadrat, una xifra que no varia gaire a altres municipis de la comarca. Els llocs on s’han detectat més problemes ha estat a Les Preses, la Vall d’en Bas, Tortellà i Montagut i Oix. El temporal de llevant de les darreres hores és un dels més intensos dels últims anys i coincideix amb un fet històric i és que el proper 18 d’octubre es compliran 70 anys de l’aiguat d’Olot. El supermercat que hi ha a l’entrada de Les Preses inundat, la parcel·lària de la Vall d’en Bas innunada, camps de conreu colgats d’aigua, garatges amb mig metre d’aigua… són només algunes conseqüències de les fortes pluges que han caigut durant les últimes hores a la Garrotxa. El temporal de llevant ha castigat el nord-est de les comarques de Girona, especialment l’Alt i el Baix Empordà. A l’interior, com la Garrotxa i el Ripollès, l’aigua ha causat estralls.\nEls bombers rescaten diverses persones a la Garrotxa\nUn helicòpter dels Bombers ha hagut de rescatar a quatre joves que no van poder avançar davant la crescuda de dos rius a Montagut i Oix. Degut a la crescuda dels reius i el perill que suposava arribar-hi amb vehicles terrestres, els GRAE d’Olot han apostat per desplaçar-se amb helicòpter. A Sant Joan les Fonts i Sant Feliu de Pallerols s’han produit petites esllavissades que en alguns casos no han passat de l’ensurt.\nNou consultori mèdic a Mieres\nEl jutge Leandro Blanco, ha citat a declarar 64 testimonis pel cas dels assassinats al geriàtric La Caritat, a més del mateix assassí confés, Joan Vila, que tornarà a declarar per tercera vegada. El 27 d’abril i de tres a quatre dies més entre el 13 i…\nTres hotelers de Besalú acusats de fingir un robatori per valor de 350.000 euros per cobrar de l'assegurança admeten que van cometre "errors de càlcul" quan van fer l'inventari dels objectes sostrets però asseguren que no hi va haver "mala intenció". La fiscalia…


El circ treballa per arribar a pobles i ciutats de Catalunya aquest Nadal malgrat la pandèmia - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nGires aturades i estrenes d'espectacles esperen la represa cultural per no fallar en unes dates assenyalades\nacn | barcelona 18.11.2020 | 12:05\nMoment d'un dels espectacles del Circ Raluy Legacy | ACN\nMoment d'un dels espectacles del Circ Raluy Legacy\nEl món del circ treballa aquests dies portes endins i amb la mirada posada al Nadal, unes dates sempre marcades en vermell al seu calendari. A l'espera de l'inici de la represa cultural, previsiblement a partir de la setmana vinent, clàssics com el Circ d'Hivern de l'Ateneu Popular 9 Barris, la família del Circ Raluy Legacy (al Moll de la Fusta) i el Gran Circ de Nadal de Girona, entre altres, esperen que la tornada sigui sostinguda per poder aixecar carpes i telons durant el període nadalenc. La iniciativa 'Pobles de circ', la gira de la Producció Nacional de Circ 'Estat d'emergència' i el 14è Circ de l'Any al CC de Terrassa també segueixen endavant, mentre es manté la incertesa sobre el Circo Smile, un altre clàssic del circ en carpa.\nEls espectacles de circ són una tradició no oficial de les festes de Nadal. Per això, "com la resta de gremis que treballen fort aquestes dates", companyies i festivals confien que l'evolució de la pandèmia i les restriccions no els impedeixin actuar en aquesta època. "Si no fóssim optimistes ja hauríem tancat", confessa Louisa Raluy, néta del fundador de l'històric circ i artista d'una de les seves actuals escissions, el Circ Raluy Legacy.\nEls Raluy s'alternen cada any per Nadal al Moll de la Fusta, i enguany li toca al Raluy Legacy. A mitjan desembre s'instal·laran a Barcelona amb l'espectacle 'Todo LoCura', estrenat després del confinament i que ara es troba aturat a Girona per les actuals restriccions a l'activitat escènica. La pandèmia ha limitat la participació de convidats internacionals i els protagonistes són principalment els membres estables de la companyia. Per la mateixa raó, l'espectacle s'ofereix "compactat", sense l'habitual pausa per evitar el moviment i la interacció del públic. L'aforament serà "el que marquin les autoritats", assumeix l'artista tot apuntant que des que van tornar a la carretera "no han tingut cap cas de contagi entre el públic ni a la companyia; és un lloc segur".\n25è Circ d'Hivern a l'Ateneu Popular de 9 Barris\nTambé a Barcelona, l'Ateneu Popular de 9 Barris ja ultima la 25a edició del seu Circ d'Hivern, a la qual no han volgut renunciar malgrat les incerteses del moment. La producció d'aquest any és 'Fins i tot la foscor (Even the Darkness)', un espectacle de circ contemporani en mans de Philine Dahlmann i Eva Ordóñez que parla de la història cultural i religiosa d'occident des d'un llenguatge tragicòmic.\nA l'Ateneu treballen amb la previsió que els permetran omplir el 50% de l'aforament (150 persones), i no es plantegen fer més d'un passi al dia per l'exigència física que l'espectacle suposa als artistes. Per mirar de fer rendible la producció afegiran algunes dates al calendari habitual i, com a novetat, proposaran als espectadors que facin una aportació solidària més enllà dels 12 euros que costa l'entrada.\nPel que fa a la celebració dels 25 anys del Circ d'Hivern, la crisi sanitària ha trastocat els diversos actes i una programació estesa que preparaven des d'abans del confinament. De tot plegat, s'ha salvat el projecte d'arxiu audiovisual de tots els circs d'hivern, que s'estrenarà en línia al web de l'Ateneu aquest desembre, i també una sèrie de materials audiovisuals que estan preparant per mostrar històries del circ.\nD'altra banda, la Circus Arts Foundation també tirarà endavant la 7a edició del Gran Circ de Nadal al Pavelló de Fontajau de Girona. La producció d'enguany s'anomena 'Adrenalina', i arribarà del 25 al 29 de desembre a la ciutat, també amb un 50% de l'aforament però amb el doble de representacions. No hi haurà, tampoc, ni entreacte ni servei de bar.\nTot i els contratemps de la pandèmia, el seu impulsor, Genís Matabosch, destaca que enguany els ha beneficiat la suspensió de bona part dels circs de Nadal a Europa Central, en el sentit que han pogut incorporar una sèrie de grans atraccions que normalment estan compromeses i que "solen figurar de caps de cartells i han guanyat alguns dels festivals de circ més importants del món".\n'Circusland' obrirà portes a Besalú\nEl mateix Matabosch és l'impulsor del projecte Circusland, Palau Internacional del Circ a Besalú, un equipament que segons avança l'empresari s'ha d'inaugurar "en les setmanes vinents". Es tracta d'un equipament patrimonial sobre les arts del circ, "el major d'Europa" segons Matabosch. Així doncs, també per Nadal es podrà visitar "un dels majors arxius que existeixen sobre aquestes arts: desenes de vestits, cartells, escultures, cartells, gravats, que s'exposaran per primera vegada a la història en la majoria dels casos", al municipi de la Garrotxa.\nQuatre 'Pobles de circ'\nEnguany el circ arribarà també fins a places poc habituals, en aquest cas gràcies a Pobles de Circ, una de les mesures incloses al Pla d'Impuls del Circ del Departament de Cultura i l'Associació de Professionals de Circ de Catalunya (APCC). Després de l'estiu, les anul·lacions sofertes pel tancament de l'activitat escènica han fet que gran part de la programació es concentri, precisament, en el mes de desembre. Així, els municipis de Sort, Prats del Lluçanès, Ulldemolins i Bellver de Cerdanya acolliran un o més dels espectacles i tallers en cartera, a càrrec de companyies com Planeta Trampolí, l'espai de circ Ntlades, cia Sonríexnarices o La Cirquestra.\nA més, la primera Producció Nacional de Circ, 'Estat d'Emergència', estrenada al Festival Grec, reprendrà també aviat la seva gira. Si no hi ha contratemps, té programades actuacions a Olot, (el 19 de desembre), a Badalona (el dia 20), a Lleida (per Sant Esteve) i a Vilafranca del Penedès (el 10 de gener del 2021).\nI encara una altra opció –entre les moltes que es preparen- per gaudir del circ aquest Nadal és la nova edició del Circ de l'Any – Cabaret Tub Mateix!, amb funció única al Centre Cultural de Terrassa el 3 de gener. Aquesta és ja la catorzena edició d'un projecte de circ sorgit de l'associació autogestionada Tub d'Assaig. En aquesta producció hi conviuen disciplines com l'acrobàcia amb teles, els equilibris, malabars, bàscula, clown i cèrcol aeri.\nAltres clàssics circenses que a hores d'ara no han concretat si oferiran espectacle per Nadal són, entre altres, l'espai de creació i programació artística professional Carpa Revolució, de Sant Pere de Ribes. El seu darrer espectacle en cartera, 'Cabaret: Save The Circus', estava programat pel 20 de novembre i segueix a la venda, malgrat que almenys fins al dia 23 d'aquest més no és previst que s'autoritzi la represa de l'activitat cultural. Per la seva banda, el circ ambulant de llarga tradició Circo Smile encara no sap segur si actuaran aquest Nadal a Catalunya, segons l'APCC.\nEl confinament, les restriccions d'aforaments, i la nova suspensió de funcions per les restriccions ordenades des del Govern han convertit el 2020 en un any molt complicat per als professionals del circ. Per això sis dels principals circs en carpa de Catalunya (entre els quals l'Smile) van requerir a l'octubre als Ajuntaments l'exempció del pagament de taxes per ocupació de via pública a les carpes durant el període de reactivació econòmica postcovid. Des de l'APCC, a més, s'ha criticat que "molts Ajuntaments" hagin aplicat aquesta exempció per a les terrasses dels bars mentre empreses culturals com les carpes de circ han seguit pagant.\nEls hotelers del Pirineu alerten que el sector «estarà tocat de mort» si no poden obrir les estacions d'esquí.\nOposició frontal de la restauració a un tancament que per al sector serà «desastrós».


El Club Pilotari Castelló homenatjarà Dani en els actes de la Magdalena - PilotaVeu\nDimecres, 8.3.2017 18:30h Escala i Corda\nDani ja va rebre l'homenatge de Vilamarxant\nPaco Durà / Castelló de la Plana.\nEl Club Pilotari de Castelló oferirà enguany un acte d’homenatge al jugador professional Dani, amb motiu de la seua retirada, que es produirà d’ací a unes setmanes, quan acabe la Lliga Professional d’Escala i Corda. Açò serà el proper dia 20 de març, amb motiu de les festes de la Magdalena de la capital de la Plana, data en què es disputarà la IX Edició del Trofeu Magdalena de Pilota.\nGenovés i Dani disputen el Trofeu Magdalena i abans ‘el Botifarra’ en concert\nEl Trofeu Magdalena tindrà un cartell de luxe, en el qual la parella formada per Genovés II i Dani, amb Castell de feridor, s’enfrontarà al trio de Pablo de Borriol, Jesús i Bueno, és a dir, els campions del Trofeu Joves de la Plana, i un mitger de primer nivell com Jesús, que li poden fer front a qualsevol parella de primeres figures com són Genovés II i Dani. La partida es disputarà a les 19 hores, al Trinquet Municipal de Castelló, on es farà el reconeixement a Dani en els prolegòmens de la partida per part del Club Pilotari de Castelló, moment que estarà precedit, a les 18 hores, per un concert a càrrec del cantant valencià Pep Gimeno “El Botifarra”, que tindrà lloc al mateix trinquet.\nEl secretari del Club Pilotari, Lluís Ramos, ens declarava que “enguany hem volgut retre homenatge a un gran esportista i millor figura de la pilota, Dani, que anuncia el seu comiat i serà una de les darreres partides que dispute. Dani es mereix que tots els aficionats a la pilota li oferim un comiat com cal, i el Club Pilotari Castelló vol que eixe dia el trinquet s’òmpliga, perquè la trajectòria de Dani al llarg de 25 anys es mereix un reconeixement a l’altura de la seua qualitat com a pilotaire”.\nPartides i taller d’iniciació al raspall\nLes activitats organitzades al voltant de la pilota començaran el proper dissabte, al carrer de Gràcia i al de Sarau, a partir de les 9 hores, on es disputaran partides de raspall, dins dels XXXV Jocs Esportius Escolars de la Generalitat, que organitza la Federació de Pilota Valenciana.\nI el dia 22 de març, dimecres, a partir de les 16 hores, al mateix lloc, dels carrers de Gràcia i de Sarau, hi haurà un taller d’iniciació al raspall per als xiquets i xiquetes. També es farà el III Encontre entre Centres d’Atenció a Persones amb Malaltia Mental. Tot seguit, a les 17.30h es farà una partida d’exhibició de galotxa.


Comunitats minoritzades i grups indígenes: les 'víctimes silencioses' del canvi climàtic - Nationalia\nComunitats minoritzades i grups indígenes: les 'víctimes silencioses' del canvi climàtic\nUn nou informe de Minority Rights Group alerta que els desastres naturals afecten de manera desproporcionada a les minories, i subratlla que tot i que el canvi climàtic ja és a l'agenda internacional, aquests efectes no estan prou reconeguts.\nEl poble nasa a Colòmbia, els sami a Escandinàvia, els dalit a l'Índia o els gitanos a l'Europa oriental. Tots són pobles especialment amenaçats pels desastres naturals. No només són qui pateixen les conseqüències més dures del canvi climàtic, sinó que, a més, sovint són els darrers en rebre assistència després de les situacions d'emergència. Aquesta és la conclusió a la qual arriba Minority Rights Group (MRG) en el seu informe anual: State of the World's Minorities 2008 [pdf].\nPer a fer aquest informe, que cada any analitza la situació dels grups i comunitats minoritzats d'arreu del món, MRG ha analitzat com les situacions crítiques concretes, derivades de desastres naturals, han afectat durant l'últim any a diverses minories, a diferents punts del món. Una de les causes d'això és l'estreta relació d'aquests pobles amb l'entorn, que els converteix en altament sensibles al canvi climàtic i els obliga a canviar els seus costums.\nEntre aquests efectes, MRG cita en el seu informe la sequera, les inundacions, les migracions forçades, etcètera. Una de les darreres incorporacions en aquesta llista és, paradoxalment, fruit de la lluita contra el canvi climàtic: les plantacions per a produir biocombustibles, que progressivament ocupen més i més terres, estan obligant a molts pobles, especialment a l'Amèrica Llatina, a deixar la seva terra.\nInforme íntegre: State of the World's Minorities 2008 [pdf]


Tecnologies com el big data i serveis de qualitat centrats en l'hospitalitat són les claus del nou turisme\nLa Universitat Jaume I es va acostar ahir a les comarques del nord de la província de Castelló amb una nova sessió de «La Clau de la Innovació», un format de divulgació de la innovació i les tecnologies organitzat per Espaitec on música, cinema i col·loqui són els protagonistes.\n«La innovació en el turisme ben entesa» va ser el tema central de l'acte celebrat en el Saló d'Actes de Caixa Benicarló, un esdeveniment organitzat en col·laboració amb l'associació Acciona't de Benicarló, al que van assistir unes 80 persones, la majoria empresaris del nord de Castelló vinculats al turisme, a més de responsables locals i comarcals d'associacions i ajuntaments.\nLa jornada va començar amb l'actuació musical de Nando Santos. A continuació, es van projectar tres vídeos que van tractar el turisme des de diferents àmbits i moments, veient una evolució del sector en les últimes dècades i donant pas a un col·loqui entre experts i públic assistent.\nModerat per Juan Antonio Bertolín, director de gestió de Espaitec, el col·loqui va comptar amb la participació d'experts que van compartir el seu punt de vista i opinió sobre la innovació en el turisme i el futur del sector. En el debat van participar Antonio Horche, director de Mandarina Club de Peníscola; Jordi López, co-autor del pla estratègic de turisme de Benicarló; María Rico, experta en Esdeveniments del Restaurant el Cortijo de Benicarló; Jimmy Pons, expert en innovació turística; Enric Escuder, director dels apartaments Els Romers i Luis Callarisa, professor titular de la Universitat Jaume I i membre del gabinet d'estudis turístics.\nDurant el col·loqui es va posar l'accent en la importància que les tecnologies de la informació i les comunicacions tenen i van a tenir en l'hostaleria i el turisme, sent eines clau per a millorar la qualitat del servei i l'eficàcia del sector. Tecnologies com el big data poden donar informació de gran valor per a adequar l'oferta al mil·límetre, creant noves experiències centrades en la personalització del servei.\nEn aquesta línia, el sector té el repte d'implementar innovacions tecnològiques sense perdre el caràcter d'hospitalitat com a base del servei als clients, doncs la qualitat humana és i serà l'efecte diferencial de l'èxit d'un negoci turístic. El sector també ha d'aprendre a fer un bon ús dels mitjans socials i el màrqueting digital, estant present en internet però amb continguts de qualitat per a evitar efectes contraris al sector.\nFinalment, es va destacar que la destinació, l'entorn i l'aprofitament de les seues possibilitats i particularitats sempre són tinguts en compte pel turista quan tria un viatge. És de vital importància per al sector treballar tant a nivell intern del negoci com apostar per cuidar i col·laborar amb l'entorn local i provincial.


Arxius de Alimentació - Coòpolis\nAjut per al manteniment de l’activitat econòmica de persones autònomes sòcies de cooperatives\nEl departament de Treball, Afers social i Families ha fet públic avui l’aprovació d’un nou ajut econòmic extraordinari destinat a les persones autònomes i microempreses a les que també es poden acollir aquelles cooperatives que tinguin a les seves sòcies...\nLa crisi socioeconòmica causada per la COVID-19 està posant de manifest la incapacitat del sistema capitalista per sostenir les condicions de vida en moments d’emergència social. Si ja era evident que, en condicions “normals”, aquest sistema es reproduïa en el temps a...\nCoòpolis torna a Can Batlló!\nEstem entusiasmades d’anunciar, per fi, que tornem a ubicar-nos a Can Batlló! Els mesos d’espera han valgut la pena i obrim de nou les portes de Coòpolis amb més espai i infraestructura per acollir projectes i activitats transformadores: 900 metres quadrats dedicats a...\nFinalitzem el procès de codisseny de la incubadora: compte enrere per la posada en marxa!\nEl passat 17 de juny vam fer la darrera sessió de codisseny de la comunitat d’incubació que està previst que obri les seves portes el darrer trimestre de l’any. Com sabeu, al llarg de 14 sessions s’han treballat diferents aspectes de la comunitat d’incubació amb...


Vicente Moreno: "Haurem d'estar més fins per guanyar" | betevé\nEl tècnic blanc-i-blau, Vicente Moreno, diu que hauran "d'estar més fins" que contra el Mallorca per guanyar\nCarles Molet | Diumenge, 27 de Setembre del 2020, a les 10.42\nL’Espanyol visita aquest diumenge, a les 18.15 h, el camp de l’Oviedo en la tercera jornada de Lliga. És el primer desplaçament dels blanc-i-blaus aquesta temporada, després de la victòria contra l’Albacete i l‘empat davant el Mallorca al RCDE Stadium.\nVicente Moreno farà canvis a l’11 titular\nEl tècnic de l’Espanyol, Vicente Moreno, preveu un partit difícil i complicat, com tots els que es trobarà l’equip aquest curs. Per l’entrenador, els asturians són un conjunt que els exigiran molt, ja que “el seu nivell d’intensitat, d’agressivitat i ganes de lluitar cada pilota” és molt alt. En aquest aspecte, Moreno creu que “haurem d’estar més fins que contra el Mallorca per guanyar”. El tècnic ja ha dit que farà canvis tant des del punt de vista de posicionament de futbolistes sobre el camp, com de noms de jugadors. Marc Roca sancionat, per exemple, no podrà jugar; en canvi, jugadors com Darder i Óscar Gil poden sortir a l’11 titular.\nL’Oviedo, un equip que vol recuperar sensacions\nL’Oviedo arriba al partit a la part mitjana de la classificació. Ha sumat dos punts després d’haver empatat contra el Cartagena al Carlos Tartiere i al camp del Mirandés. L’equip asturià és un històric de la Primera Divisió, però que en els últims anys no està vivint els seus millors moments. L’última temporada a Primera va ser la 2000-01, a partir d’aquí a Segona B i fins i tot a Tercera. L’ascens a Segona Divisió A va ser la temporada 2014-15 i ara lluita per tornar a la màxima categoria del futbol espanyol.


Subvencions per a la nova implantació de comerços, la millora dels establiments i la instal•lació de sistemes de “Click & Collect” | L'Eina\nSubvencions per a la nova implantació de comerços, la millora dels establiments i la instal•lació de sistemes de “Click & Collect”\nDes d’avui 8 de juliol i fins a exhauriment de pressupost amb el límit màxim del dia 31 de desembre de 2019, les empreses i autònoms poden presentar les sol·licituds per acollir-se a aquesta nova línia d’ajuts, que s’emmarca en el pla anual de subvencions que convoca el Consorci de Comerç, Artesania i Moda (CCAM) del Departament d’Empresa i Coneixement.\nPer aquest motiu us enviem enllaç de les bases reguladores i un petit resum.\nPrograma de suport a la nova implantació de comerços i millora comercial dels establiments i la instal·lació de sistemes de “Click & Collect”\nObjectiu: Dinamitzar el comerç mitjançant projectes de recuperació dels locals buits situats a la trama urbana consolidada del municipi, o al casc històric i els seus eixamples. Garantir el mix comercial òptim i adequat a cada zona, incrementant-ne l’atractiu i evitant el trencament del continu comercial mitjançant la reforma d’establiments amb un grau d’antiguitat o parades de mercats municipals. Reduir el número de desplaçaments dins dels pobles i ciutats mitjançant la instal.lació de sistemes de recollida als establiments.\nLa reforma de l’establiment en parades de mercats municipals sedentaris\nInstal·lació de sistemes digitalitzats de punts de recollida (compra de guixetes i/o armaris amb el software corresponent).\nRequisits: Que la inversió mínima subvencionable sigui de 2.000,00 euros.\nEls establiments s’han de destinar a l’explotació d’alguna activitat de comerç al detall.\nEn el cas de les parades de mercats municipals no sedentaris, el sol·licitant n’ha d’acreditar la titularitat en, com a mínim, 5 anys.\nEn el cas de les botigues a peu de carrer, el sol·licitant n’ha d’acreditar la titularitat en, com a mínim, 10 anys (acceptant la possibilitat d’acreditar-la a través de la suma amb la titularitat anterior si es tracta d’un familiar de fins a 2on grau).\nSeran beneficiàries les botigues a peu de carrer i les parades de mercats municipals sedentaris que disposin de l’espai suficient per incorporar punts de recollida digitalitzats.\nQuantia de la subvenció: Fins al 50 % de les despeses subvencionables amb un màxim de 5.000,00 euros.\nPer a mes informació podeu trucar a l’Eina Espai Empresarial al 900 33 88 33 o enviar un mail a adreça de correu comerc@leina.org\nPer qualsevol dubte o aclariment també podeu trucar a:\nConsorci de Comerç Artesania i Moda (CCAM) – Telf: 93 484 99 99\nServeis Territorials del Dept. d’Empresa i Coneixement a Tarragona –Telf: 977 25 17 17


El rebost de Bellissens - Institut d'Horticultura i Jardineria Reus\nEl Rebost de Bellissens és un Projecte Pedagògic de cicle. Integra tots els processos implicats en la producció d’hortalissa i planta ornamental, inclosa la comercialització.\nAquesta associació neix a finals dels anys 70 per tirar endavant activitats en el camp de l’assistència social als col·lectius més necessitats de la nostra societat. Les accions s’adrecen especialment als presos dels centres penitenciaris de Tarragona i Lleida, a persones amb problemes de drogodependència, de SIDA i als casos d’extrema pobresa que es produeixen en entorns marginals. Aquesta tasca va merèixer la concessió d’una Menció Honorífica Municipal de l’Ajuntament de Reus ara fa un parell d’anys.\nEl col·lectiu visita constantment les presons de Tarragona i Lleida per tal d’atendre reclusos amb problemàtiques especials i situacions econòmiques de gravetat. A més, ofereix ajut jurídic als presos i les seves famílies. Aquestes gestions es coordinen a través dels assistents socials dels centres penitenciaris. Aquest Centre Pastoral s’encarrega de repartir menjar i estris de primera necessitat entre les persones amb menys recursos i dóna servei en l’actualitat a 200 famílies de la ciutat. El col·lectiu compta també amb el suport de 13 persones voluntàries que col·laboren en aquest projecte solidari.\nEl “Rebost de Bellissens” ,en el marc del conveni signat entre L’Associació de l’INS Horticultura i Jardineria i l’Associació de cooperació Fallou ONGD, col·labora activament amb l’agermanament d’aquest amb l’associació de dones de Dar Salam (Senegal). Part dels beneficis que genera “El Rebost de Bellisens” van destinats al projecte agrícola del poblat de Ballacounda que pretén millorar substancialment la seva alimentació mitjançant la implementació d’un sistema de cultiu més eficient, optimitzat, rendible i ecològic. Aquest any doncs, part del beneficis han estat destinats a la compra de material de reg ,valorat en 350 euros, per a l’ampliació de la zona de cultiu que les nostres becàries, Aïda Morros i Gemma Castelló, portaran a terme durant la seva estança a la zona durant el proper mes de juliol. Des del “Rebost de Bellissens” volem donar les gràcies a tots aquells que de manera directa o indirecta heu fet possible que aquest projecte sigui avui una realitat.\nDONA UN COP D'ULL AL QUE FEM!


La plataforma en defensa de les 3 Xemeneies, en contra del desmantellament dels tubs de refrigeració - Diari de Sant Adrià\nLa plataforma en defensa de les 3 Xemeneies, en contra del desmantellament dels tubs de refrigeració\n29/06/2015 – El col·lectiu demanarà al nou consistori que declari Bé Cultural d'Interès Local els elements que resten a l'espai de la tèrmica.\nENDESA ha iniciat la fase final de desmantellament de les Tres Xemeneies de Sant Adrià. Aquest darrer tram contempla els treballs per desmuntar els tubs de captació d'aigua que van donar servei a les quatre diferents centrals que han ocupat el mateix espai en poc més de 100 anys. Entre ells hi ha l'estacada, la plataforma i els tubs originals de 1913 que aspiraven aigua per refrigerar la primera central tèrmica de carbó d'Energia Elèctrica de Catalunya.\nLa Plataforma per a la Conservació de les 3 Xemeneies confiava en que aquest element podria conservar-se pel seu valor testimonial del patrimoni industrial. El col·lectiu va demanar a l'anterior alcalde, l'actual, Barcelona Regional i el Consorci del Besòs que en el procés de desmantellament de la central es conservessin diferents elements que anessin més enllà de simplement l'estructura exterior del conjunt de 200 metres de caldera i xemeneies i el gran edifici de turbines. En col·laboració amb especialistes, van elaborar i presentar, el 2012, l'informe necessari per què el ple Municipal declarés el conjunt Bé Cultural d'Interès Local. “La proposta feta per la Plataforma no va ser tinguda en compte i ha provocat la situació actual”, destaca l’entitat adrianenca.\nLa Plataforma per la Conservació de les 3 Xemeneies ha completat l'informe i el tornarà a fer arribar al nou consistori perquè sigui aprovada la declaració de BCIL i s'evitin més pèrdues.\nUna ruta pel front litoral\nLa pròpia plataforma ha organitzat, per a aquest dijous 2 de juliol, a les 18:00 hores, una ruta pel front litoral per donar a conèixer el passat industrial centenari de l'espai, la situació present i reflexionar sobre el futur d’aquest espai, objecte en aquests moments d'un avantprojecte de planejament urbanístic.\nArticle anteriorLes entitats de la Mina reclamen a l’administració més eficiència contra l’incivisme i la inseguretat\nArticle següentLa nova Ubsa, a punt


Aplicació JW Library: Ressalta el text (Android) | Ajuda de JW.ORG\nSeguix estes instruccions per a ressaltar el text:\nToca i mantín pressionada una paraula per seleccionar-la. Pots seleccionar una o més paraules amb les manetes que t’ixen quan polses. En el menú que apareix, polsa el botó Ressalta per triar el color que vols gastar.\nDes del novembre del 2015, estes funcions estan disponibles en JW Library 1.6, compatible amb Android 4.0 o posteriors. Si no t’apareixen algunes d’estes funcions, seguix les instruccions que tens a l’article «Com pots usar JW Library amb el sistema operatiu Android» que trobaràs a la secció «Aconseguix les últimes actualitzacions».\nCompartix Compartix Ressalta el text amb el sistema operatiu Android


El president Bartomeu es reunirà amb el Senat - FC Barcelona\nHomeClubNotíciesEl president Bartomeu es reunirà amb el Senat\nEl president Bartomeu es reunirà amb el Senat\nLa trobada serà el dimecres 11 de juny a les 12 hores i el president Josep Maria Bartomeu estarà acompanyat per la Junta Directiva\nBartomeu, amb el Senat, al març. FOTO: ARXIU FCB.\nJosep Maria Bartomeu es reunirà amb els senadors, retrobant-se així amb els 1.000 socis més antics de l’Entitat. La propera reunió Ordinària del Senat del FC Barcelona, en el marc que regulen els Estatuts, serà el proper 11 de juny a les 12 hores a l’Auditori 1899. Aquesta, serà la reunió amb caràcter ordinari que s’ha de celebrar dins del segon trimestre de cada any natural, per aquest important òrgan del Club.\nEn aquest acte, el president blaugrana presentarà l’ordre del dia amb el balanç de la situació actual del Club als membres d’aquest òrgan consultiu, i que de fet, són la veu de l’experiència del FC Barcelona. El nomenament de senador del FC Barcelona queda reflectit en un diploma que acredita aquesta condició.\nDecisions per a l’Espai Barça\nEl passat dia 5 de març, el President Josep M. Bartomeu va convocar reunió Extraordinària del Senat, va ser la primera vegada que com a President del Club es reunia amb aquest col·lectiu i va voler que fossin els primers en conèixer el projecte del Nou Espai Barça i també va lliurar juntament amb el Vicepresident de l’Àrea Social, senyor Jordi Cardoner, els 27 diplomes i carnets als socis que aquest any es van incorporar al col·lectiu de senadors.\nJordi Moix explica el Nou Espai Barça a Londres\nReunió extraordinària amb el senat


Revisió del 21:31, 10 oct 2019 (mostra codi font)\nRevisió del 10:05, 11 oct 2019 (mostra codi font)\nLa trobada es desenvoluparà en un ambient distès, proper i lúdic que s'iniciarà amb una breu formació en edició de continguts amb sistema wiki i continuarà amb la publicació de diversos articles relacionats amb les dones del Prat a la WikiPrat.\n=== Inscripció a la trobada: ===\n=== Programa de la trobada===\n* 10.00 a 10.45 h: Breu formació sobre l’edició a la WikiPrat.\n* 10.45 a 11.45 h: Formem els grups de treball.\n* 11.45 a 12.15 h: Fem una pausa pel cafè i ens coneixem.\n* 12.15 a 14.00 h: Escrivim, publiquem els articles i pensem juntes futures accions.\n=== Inscripció a la trobada ===\nLes inscripcions es poden fer enviant un correu electrònic a [mailto:dones@elprat.cat dones@elprat.cat] (indicant: nom i cognoms, DNI, telèfon, correu electrònic), trucant al telèfon 93 379 00 50, extensions 5600 / 5603, o presencialment a les Cases d'en Puig. Serveis de Ciutadania.\nRevisió del 10:05, 11 oct 2019\nWikidones és un projecte de l'Ajuntament del Prat i WikiPrat.cat que vol generar un espai digital de reconeixement i visibilització de les dones del Prat de Llobregat, que hagin destacat en algun àmbit, a través de la mateixa WikiPrat i de les diverses edicions de la Viquipèdia.\n1 Trobada Wikidones\n1.1 Programa de la trobada\n1.2 Inscripció a la trobada\n2 Llista d'articles proposats\nEl proper dissabte 9 de novembre de 2019, de 10 a 14 hores, se celebrarà la 1a Trobada Wikidones al Centre Cívic Palmira Domènech (C/ de Lo Gaiter del Llobregat, 112).\nAquesta trobada està adreçada a tota la ciutadania, i especialment a les dones, que vulguin contribuir a donar més visibilitat a les pratenques a internet, publicant articles a la WikiPrat per tal d'incrementar-hi la informació que s'hi pot trobar sobre elles.\n10.00 a 10.45 h: Breu formació sobre l’edició a la WikiPrat.\n10.45 a 11.45 h: Formem els grups de treball.\n11.45 a 12.15 h: Fem una pausa pel cafè i ens coneixem.\n12.15 a 14.00 h: Escrivim, publiquem els articles i pensem juntes futures accions.\nS'està desenvolupant una tasca prèvia de recerca de documentació sobre diverses dones del Prat, per tal d'agilitzar la publicació d'articles durant la trobada. Aquestes són les dones sobre les que s'ha recollit informació:\nPalmira Domènech Ayats: una de les primeres educadores socials de Catalunya i activista sociocultural.\nMaria Josep Colomer i Luque (Pepa Colomer): primera aviadora catalana.\nDolors Vives Rodon (Lolita Vives): pilot pionera de l'aviació.\nRamona Via i Pros: escriptora i llevadora.\nRosa Ribas Parellada: primera mestra d'escola pública del Prat.\nCarmina Balagué: professional del primer Centre de Planificació Familiar del Prat.\nMaruja Pelegrin: professional del primer Centre de Planificació Familiar del Prat.\nLaura Ferrés: Directora de cinema i guionista.\nRosa Ribas Moliné: escriptora de novel·la negra.\nSílvia Comes: cantautora.\nCarlota Dobaño Lázaro: científica, investigadora contra la malària.\nAlba Sabaté i Vilagrassa: escriptora i catedràtica de llengua i literatura catalana.\nMar Regueras: actriu de cinema, teatre i televisió.\nEulàlia Serra i Rubió (Laiona): poeta autodidacta.\nSandra Martín: medallista olímpica.\nRaquel Saavedra: Nedadora als Jocs Paralímpics d'Atlanta amb 15 anys el 1996.\nAquest llistat es proposa seguint criteris de diversitat, cercant dones que han destacat en diferents camps, la ciència, la medicina, el treball social, la cultura, l'esport, entre d'altres. És només la proposta inicial de cara a la primera trobada, aquelles persones que s’hi inscriguin poden proposar i aportar nous noms per anar fent créixer la visibilitat de les dones a la xarxa.\nObtingut de «http://www.wikiprat.cat/index.php?title=WikiPrat:Wikidones&oldid=6127»