Ajuntament i Confederació Hidrogràfica del Xúquer, junts per a millorar el barranc del Vallet - El Meridiano de L'Horta\nEl passat dia 23 de març va tindre lloc una reunió en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la qual assistiren: per part de la Confederació, el comissari d’Aigües, Francisco Javier Ferrer; la cap del Servei d’Obres, Alicia Manzanaro, i el cap de Serveis d’Hidrologia, Onofre Gabaldó; per part de l’Ajuntament de Puçol, l’alcalde, Enric Esteve; la regidora d’Urbanisme, Ana Gómez; la regidora de Benestar Social, Mar Mazo, i la cap d’Urbanisme, Esperanza Abril.\nEn la reunió es tractaren dos assumptes importants. Per una banda, la connexió de l’avinguda de Mercè Rodoreda amb l’antiga N-340, mitjançant un pont o rotonda. Este projecte està en fase de presentació de l’estudi per a la posterior aprovació per part de la Confederació i licitació. “Tot fa pensar que no hi haurà cap inconvenient per licitar-lo d’ací a uns mesos perquè prompte siga una realitat que ens ajudarà a descongestionar molt el trànsit per dins del nostre poble”, apunta la regidora Ana Gómez.\nEl segon assumpte va ser l’aprofitament i utilització del barranc del Vallet per part de totes i de tots, ja que es troba deteriorat i presenta una imatge deprimida del nostre poble. L’Ajuntament va transmetre la necessitat de canviar-ne la imatge amb un bon enjardinament, neteja dels murs i l’adequació per a la pràctica esportiva.\nLa regidora de Benestar Social entregà al comissari d’Aigües, Francisco Javier Ferrer, un dossier de les activitats i intervencions integradores que es volen dur a terme per a l’actuació en el barri del Vallet. “Ja estem treballant en un projecte global en el barri i el barranc n’és una part fonamental, per això cal que treballen conjuntament les escoles d’oficis que hem posat en marxa amb els projectes urbanístics, per canviar l’estètica del barri cal canviar també la del barranc”, apunta Mar Mazo.\nEls representants de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mostraren en tot moment una actitud de màxima col·laboració —sempre que es respecte la legalitat— i ens instaren a presentar, per part del Departament d’Urbanisme, un projecte valorat que concrete les intervencions que l’Ajuntament estima necessàries amb la finalitat de poder donar, com més prompte millor, la corresponent aprovació a les esmentades intervencions. Quan s’elabore el projecte, l’enviarem a la Confederació perquè l’estudie i l’aprove.\nL’alcalde, Enric Esteve, finalitza: “Feia molt de temps que esperàvem esta reunió i hem detectat que els responsables de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer també estan d’acord que és necessària una intervenció urgent per a canviar i millorar la imatge del barranc del Vallet al seu pas per Puçol i perquè el disfrutem tots els puçolencs i puçolenques”.\nTags: el barranc del Vallet


Restaurant Can Tarranc. Cuina Catalana - Entre Blanes i Tordera\nRestaurant Can Tarranc\nRestaurant Can Tarranc entre Blanes y Tordera\nVeniu a compartir\na Can Tarranc\nReserves Veure Menú Pica Pica Veure Menú de Nadal\nReserves Veure Menú\nSalons, jardins i terrasses\nEls agradables salons, units a les seves magnífiques terrasses i els seus relaxants jardins, són el context ideal per acollir diferents celebracions com ara casaments, comunions, batejos, aniversaris o bé esdeveniments d’empresa.\nA més, el seu caràcter familiar dóna la benvinguda també als nens, que podran gaudir a l’estiu de les piscines.\nDinar dissabtes i diumenges\nMenú per Nens\nSopars amb encant\nDivendres i dissabtes vespre\nPreus, cartes i menús per a tots els gustos\nEn una nit d'estiu ..\nCompartir alegries. Aquest és l’objectiu que perseguim en les celebracions al Restaurant Can Tarranc. I estem en disposició de garantir que, al voltant d’una taula i al costat dels éssers estimats, prendre part d’una commemoració d’aquesta mena al nostre espai serà sinònim d’èxit.\nAquí podreu gaudir de les celebracions més felices de la vostra vida en un marc incomparable en què s’uneixen naturalesa, sabors tradicionals amb un aire d’avantguarda i instal·lacions exclusives amb terrasses i jardins de somni.\nVeure el teu fill o filla fent la Primera Comunió és el millor regal per a uns pares, és símptoma que el nen o nena s’està fent gran. Per això, és un bon moment per fer una gran celebració que pari per uns instants l’esdevenir impetuós del temps.\nA Can Tarranc tenim l’entorn ideal per garantir una festa de comunió inoblidable, ja que, els nostres quatre salons que poden arribar a acollir fins a 300 comensals, es combinen a la perfecció amb les nostres terrasses i jardins on poder realitzar activitats per als nens. A més, a l’estiu es pot completar la celebració amb una refrescant capbussada a la nostra piscina.\nA Can Tarranc estem especialitzats en organitzar celebracions de tot tipus. Els aniversaris són magnífiques ocasions per reunir família i amics al voltant d’una taula i compartir amb ells els anys passats.\nCan Tarranc és l’enclavament ideal per acollir les teves celebracions d’aniversari ja que la seva experiència en la realització d’events, s’uneix als meravellosos espais interiors (ambient rústic, quatre salons amb capacitat màxima de 300 comensals) i exteriors (meravelloses terrasses, jardins i piscina).\nUn bateig és una meravellosa celebració de benvinguda al món d’un fill o filla. Sens dubte, una excusa excel·lent per reunir-se amb éssers estimats i compartir bons desitjos per a aquest nen o nena que acaba d’arribar. Completar tot el cerimonial amb un bon àpat en un bon restaurant que et permeti gaudir d’un ambient exterior de somni, és el que ens proposem a Can Tarranc.\nSom un restaurant tradicional, situat en plena natura, amb terrasses, jardins i piscina, que ens esforcem en oferir menjar i servei de qualitat per fer única la teva celebració.\nEn tota empresa\nHi ha sempre un motiu per celebrar\nEn tota empresa sempre hi ha algun motiu de celebració, ja siguin aniversaris, festes corporatives, sopars de Nadal, d’estiu, llançaments, èxits… Can Tarranc està especialitzat en l’organització d’esdeveniments per a empreses i posa al servei dels seus clients tot el seu coneixement culinari i el seu magnífic entorn per garantir vetllades d’empresa inoblidables.\nL’entorn de Can Tarranc\nContactar - CAT\nAssumpte * Assumpte\tVull venir a dinar / sopar\tCasaments\tBateigs\tSopars o dinars d'empresa\tAltres\t Assumpte\nFEM VACANCES DEL 15 DE GENER AL 15 DE MARÇ\nCONTACTE PER RESERVAR:\n937 64 20 37\nCamí Sant Pere del Bosc\nDimarts – Diumenge\nDivendres – Dissabte\nDimarts – Divendres\n15 Juny – 15 Setembre\nCAN TARRANC S.L. - B-66993726 - Veïnat de Sant Daniel, 136 - 08490 Tordera, Barcelona


Beques - Fundació de Música Ferrer-Salat\nCada curs, la Fundació Ferrer-Salat ofereix el mecenatge per a 12 noves beques d’estudis musicals superiors\nSabem que l’educació musical pot ser un element clau tant per la formació dels joves com pel progrés social. També sabem, però, que la música no és una carrera fàcil i requereix d’uns recursos que no estan a l’abast de tothom. És precisament per això que, des de fa més d’una dècada, en col·laboració amb el Conservatori de Liceu, treballem per facilitar l’accés als estudis musicals de desenes de joves promeses gràcies a les beques Ferrer-Salat.\nL’objectiu de les beques és proporcionar el suport econòmic necessari perquè l’alumne pugui dedicar-se plenament al seu desenvolupament artístic. La beca cobreix el cost dels quatre anys d’estudis al prestigiós Conservatori Superior del Liceu, l’accés a les seves instal·lacions i als cicles de masterclasses i concerts que s’hi organitzen cada any. A més, gràcies a les beques es genera un espai de trobada entre els seleccionats, on es fomenta el seu creixement a través de grups de cambra, de masterclasses i de l’acompanyament constant d’un grup de professors i repertoristes de molt prestigi.\n> Disposar de la nacionalitat espanyola.\n> Haver nascut després del 31 de desembre de 1994 per a totes les modalitats d’Interpretació de Jazz, Música Moderna, Guitarra Flamenca i Música Clàssica i Contemporània (tret de Cant).\n> Haver nascut després del 31 de desembre de 1992 per a la modalitat de Cant dins d’Interpretació de Música Clàssica i Contemporània.\n> Haver nascut després del 31 de desembre de 1992 per a l’especialitat de Composició.\nEl formulari d’inscripció i la carta de motivació es poden trobar a la web del Conservatori del Liceu: www.conservatoriliceu.es. Cal omplir el formulari d’inscripció en línia presentant la següent informació escanejada:\n> Carta de motivació seguint el formulari en línia\nDe l’1 de febrer al 5 d’abril de 2021.\nInscripcions i presentació de la documentació i els vídeos. Presentació de les obres dels candidats de Composició.\nPublicació dels candidats seleccionats per a la segona fase.\n6 de maig de 2021 (al Concert de becats de la convocatòria anterior)\nPublicació dels resultats finals.


El Poble Sec se situa últim en la classificació | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nEl Poble Sec se situa últim en la classificació\nEl Mediterrani cau per 6 a 1 contra el C.N.Martianez\nTot i que la Unió Esportiva de Sants va guanyar no ha estat una setmana del tot rodona per als equips de Sants Montjuïc. Pel Sants ha estat una altra victòria que aixeca els ànims, aquest 0 a 1 a casa del Vila-seca. El Poble Sec se situa últim en la classificació després de perdre a casa davant del Masnou per 0 a 2. També van tenir mala sort els del Polvoritense que no van poder marcar al Tortosa, que es va endur la victòria per la mínima. El partit que havia d’enfrontar la Gimnàstica Iberiana amb el Cirera es va suspendre. Un dels partits esperats de la setmana era el derbi Mercat Nou- Bordeta, un match complicat i mogut fins al final i que va acabar amb un 3 a 1 pels del Mercat Nou. Per acabar el futbol, dues derrotes contundents les que van patir l’Sporting Buenaventura per 1 a 5 davant del Canaris, que van saber aprofitar les oportunitats que van tenir, i també del Dinàmic Batlló que es va estavellar per 0 a 6 amb l’Esquerra de l’Eixample i ara si que es demostra que ja no hi ha remei i caldrà escalfar motors per a la propera temporada. En els veterans, l’Atlètic La Palma va guanyar en camp de l’Hospitalet Atlètic i segueix imparable.\nEn futbol sala, cal destacar la victòria del Mediterrani davant el Nit Esport per 11 a 0, una golejada que puja els ànims de l’equip. El Sansur Territorial va empatar a 3 amb el Gelida, un punt molt valuós que els allunya del descens. Però el Sansur 1a Divisió va estar poc encertat i va perdre estrepitosament per 1 a 7 contra el Catalònia.\nSi en futbol sala el Mediterrani va golejar, en waterpolo va patir una derrota contundent per 6 a 1 a la piscina del Club Natació Martianez. També el femení va perdre per 7 a 3 davant del Sabadell amb el que els deixa en una situació complicada per les posicions de play-off. Els equips de waterpolo del Club Natació Montjuïc van tenir sort diversa. El masculí no va tenir les condicions al seu favor i va caure per 7 a 4 contra el Metropol. Pel que fa al femení, el seu bon joc les va dur al 16 a 8 final contra el Martorell.\nEn bàsquet, el JAC Sants cada cop ho té més magre ja que va pedre contra l’Albert Disseny per 79 a 65. El BAM va obtenir una gran victòria contra un rival directe per 76 a 75 i el Proa Sant Medir va sortir del pou després de guanyar al CP Font Castellana per 82 a 94.\nEn Rugby cal destacar les victòries dels tres equips masculins: Hospitalet 19- Gotics Juvenils 26, Gotics A 24- Barça 20 i Barça 16- Gotics B 22. Malauradament les noies no van poder fer un ple als quatre i van perdre conta L’Hospitalet per 8 a 22.


1.4.1Segles XIX i XX\n2El futur del treball\n3La política, l'economia i el treball\nCommuta la subsecció La política, l'economia i el treball\n3.1El Liberalisme i el Capitalisme\n3.2Seguretat i previsió social\n4Divisió del treball\n6Invents i innovació\n7Organismes i legislació\nAmb la Revolució Industrial els treballadors i treballadores es varen concentrar en fàbriques o colònies cosa que va facilitar la lluita per millorar les condicions laborals, en molts casos amb gran duresa; vagues i aldarulls amb enfrontaments sagnants amb policies i exèrcit que reprimien els vaguistes i defensaven l'ordre establert dels propietaris dels béns de producció. Cal destacar la vaga dels obrers dels Estats Units d'Amèrica, l'any 1886 a la ciutat de Chicago i altres ciutats, reclamant la jornada laboral de vuit hores. Aquesta vaga es va fer el dia 1r de maig i es commemora a molts estats com Dia del Treball integrant-ho en la política social corresponent. A Catalunya cal destacar la primera vaga general obrera el juliol de 1855 que es va estendre per Espanya i que va durar una setmana reivindicant el dret d'associació. També les vagues promogudes per treballadores del tèxtil al Maresme, Barcelonès i altres comarques els anys 1881 a 1883, reclamant també la jornada laboral de 8 hores i altres millores. També va ser important la vaga de La Canadenca, les vagues dels tramvies de Barcelona, 1951 i 1957, les de l'empresa d'automòbils SEAT al Baix Llobregat, la de la central tèrmica de Sant Adrià del Besòs.\nSala de treball amb ocupació intel·lectual.\nImatge d'un treballador en un taller amb maquinària i eines.\nRetorn de la pesca de vieires.\nEl futur del treball[modifica]\nLa política, l'economia i el treball[modifica]\nA causa de la millora de les tècniques i l'acumulació de productes resultants, els intercanvis i el comerç obligà a la creació de monedes al segle VIII dC i imposà una reglamentació dins el codi civil romà que, sobre el treball, tan sols declara els drets a l'esclavatge en determinades circumstàncies. Aquests instruments es mantingueren, modificaren i adaptaren durant l'època carolíngia. En l'etapa posterior del feudalisme, les regles, normes, lleis i judicatura en matèries laborals eren formulades i aplicades per la mateixa noblesa propietària i eren obligades pels treballadors, petits propietaris, pagesos i artesans. El progressiu distanciament dels comtes respecte de la població treballadora va posar en mans dels nobles els instruments normatius i judicials.\nEl Liberalisme i el Capitalisme[modifica]\nSeguretat i previsió social[modifica]\nInvents i innovació[modifica]\nLa desmotadora de cotó, inventada als EUA l'any 1793, va permetre minimitzar el treball manual necessari per proveir les fàbriques de filatures de cotó. Moltes persones que feien aquestes tasques manualment varen haver de deixar el seu lloc de treball i anar a la recol·lecció d'extenses plantacions de cotó als EUA. Amb la gran producció de cotó i amb aquest invent les filatures varen augmentar la producció exponencialment i es van abaratir els teixits de cotó, tant als EUA com seguidament a la Gran Bretanya i a Catalunya. L'impacte d'aquest invent (any 1820) en el tèxtil va facilitar el canvi de l'era de la manufactura a l'era de la fabricació. Entre els efectes d'aquest canvi destaca la difusió a Catalunya de les màquines tèxtils automàtiques, anomenades selfactines (de l'anglès, self acting) amb acomiadaments massius de teixidores i teixidors de les fàbriques i les consegüents protestes i revoltes com el conegut com a conflicte de les selfactines a la ciutat de Barcelona l'any 1854. Aquest conflicte es va estendre al tèxtil de tot Catalunya. A la Gran Bretanya varen sorgir els luddites, que destruïen maquinària dins les fàbriques tèxtils, que també es va fer a Catalunya.\nOrganismes i legislació[modifica]\n↑ Risques, Manel. Direcció i redacció: Borja de Riquer. Història Mundial de Catalunya. 2a. Barcelona: Edicions 62, 2018, p. 530 a 537. ISBN 978-84-297-7728-4.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Treball_(economia)&oldid=30227807»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 maig 2022 a les 21:36.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Ruperting Entrada:\nHotel-Pension Schwarzenhof...Habitacions per nit per només588 EUR Villa Max...Habitacions per nit per només619 EUR Appartement am Hauser Kaibling...Habitacions per nit per només722 EUR Schmiedgut...Habitacions per nit per només Chalet " Hoamatll"...Habitacions per nit per només Més zones a Haus\nEssent una localització molt desitjada, Ruperting és el lloc on anar quan es va a Haus. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Ruperting té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Ruperting i molts més àrees a Haus. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Vegi les ofertes d'hotels més ben qualificades a Ruperting insertant les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Ruperting, Haus\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Haus, Hotel-Pension Schwarzenhof és...\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Max és una elecció d'allotjament...\nDissenyat tant per oci com per negoci, Familienappartement Pfusterer està situat idealment a...\nTots els hotels de Haus\nHotels a Ruperting: Chalet " Hoamatll"Familienappartement Pfusterer


A l'Espanyol li falta instint de gol i no passa de l'empat a zero contra el Beira Mar\nL'Espanyol ha tancat la gira per Portugal amb un empat. L'equip de Javier Clemente ha posat en evidència la falta d'olfacte golejador i no ha passat de l'empat a zero contra el Beira Mar. Jordi Cruyff ha jugat el primer partit com a titular amb l'equip banc-i-blau. Wome, Tamudo i Simón han tingut les millors ocasions de l'Espanyol. Lemmens ha mantingut la porta a zero amb bones intervencions.\nJordi Cruyff ha jugat el primer partit com a titular amb la samarreta de l'Espanyol, que ha empatat a zero contra el Beira Mar. Els portuguesos s'han mostrat molt perillosos en els primers minuts, però el porter blanc-i-blau, Lemmens, ha estat molt encertat en les intervencions. L'ocasió més destacada dels espanyolistes en el primer període ha estat un xut de falta del camerunès Wome, que ha sortit fora per poc. L'equip de Javier Clemente ha tingut unes quantes ocasions per marcar a la segona part, però ha fallat en els metres finals, com en una rematada de cap de Raúl Tamudo. I poc després, el jugador del planter Héctor Simón ha creuat massa la pilota davant de la sortida del porter portuguès. El Beira Mar també hauria pogut trencar l'empat amb un xut de Carlinhos en què la pilota s'ha passejat per davant de la porteria de Lemmens. Acabada la minigira per Portugal, l'Espanyol tornarà avui mateix cap a Barcelona.\nL'Espanyol juga avui contra el Beira Mar l'últim amistós a Portugal\nTamudo confirma que ha arribat a un acord amb l'Espanyol per a la millora del seu contracte\nEl debut de Jordi Cruyff no porta sort a l'Espanyol\nL'Espanyol juga aquesta nit el primer partit seriós de la pretemporada


El festival DocsBarcelona brinda 50 exemples de la inquieta mirada documental\n27 de d’abril del 2021. 18:31\nFormat híbrid. Ja ens hi anem acostumant. O no. Però és la tònica imperant en aquests moments, per necessitat abans que convicció. El DocsBarcelona, el festival de cine documental que arriba aquest any a la seva edició número 24, s’acull a la formula mixta. Obre les portes, presencials (Aribau i CCCB) i virtuals (Filmin), el 18 de maig, i les tancarà el 30 del mateix mes. Gairebé dues setmanes amb diverses trobades i prop de 50 títols entre llargs i curts.\nEl certamen s’ha dissenyat a partir d’una sèrie d’eixos temàtics, com l’activisme verd o la forma de vida de les dones als països de l’Orient Mitjà. També el món de l’art, una de les variants més habituals en el gènere documental. El film que clausura el certamen és ‘Dani Karavan’, retrat de l’escultor i artista plàstic israelià que va dissenyar el memorial dedicat al filòsof i assagista Walter Benjamin a Portbou. El festival obrirà amb ‘Balandrau, infern glaçat’, pel·lícula de Guillem Cascante sobre la tragèdia alpina que va acabar amb la vida de nou excursionistes a causa d’un temporal.\nNo és l’única producció catalana exhibida a la mostra, ja que el director del DocsBarcelona, Joan González, ha recalcat en la roda de premsa de presentació la voluntat explícita de donar recolzament total a la cinematografia local. Altres films que es podran veure aquest any són ‘El retorn: la vida després de l’ISIS’, d’Alba Sotorra, retrat de diverses dones que volen recuperar la seva vida després d’haver participat en les activitats d’Estat Islàmic, i ‘Altsasu’, d’Ametz Arzallus i Marc Parramon, un projecte forjat en la secció d’Indústria de la passada edició del festival.\nUn dels títols internacionals més remarcables d’aquest any és ‘Gunda’, produït per Joaquin Phoenix i dirigit per Viktor Kossakovsky, un senyal d’alarma sobre la vida i explotació dels animals a les granges. Menció especial per a ‘Truman & Tennessee’, recreació de la relació entre dos de grans de la literatura nord-americana, Capote i Williams.\nDocumentals Cine DocsBarcelona


El PSIB assegura que els Acords pel Canvi continuen "en plena vigència"\nEl portaveu socialista, Andreu Alcover, no nega que la crisi encetada al Govern no sigui important, però s'aferra a la compareixença del vicepresident, Biel Barceló, al Parlament per aclarir dubtes\nEl portaveu del grup parlamentari socialista, Andreu Alcover PSIB\nPalmaEl portaveu del grup parlamentari socialista, Andreu Alcover, assegura que els Acords pel Canvi continuen "en plena vigència", tot i que MÉS per Menorca anunciàs que abandona el Pacte. "MÉS per Menorca es va presentar amb un programa per fer unes polítiques, que es van plasmar en els Acords pel Canvi", ha recordat Alcover. De fet, el PSIB creu que si els ecosobiranistes menorquins deixassin de banda les polítiques marcades en els Acords significaria "trair" els seus votants.\nAlcover no ha negat que la crisi que s'ha encetat al Govern no sigui important. Això sí, els socialistes s'aferren a les properes actuacions que s'han de dur a terme per acabar d'aclarir els fets. "La legalitat encara s'ha de veure", ha afirmat Alcover, mentre que pensa que "l'ètica i l'estètica s'haurien pogut millorar".\nMÉS per Menorca assegura que "no deixarà en minoria el Govern"Després de la dimissió de la consellera de Participació, Transparència i Cultura, Ruth Mateu, per la crisi dels contractes de MÉS, Alcover ha recordat que encara s'ha de reunir la Comissió d'Ètica, hi ha d'haver una auditoria per part d'Intervenció i el vicepresident del Govern, Biel Barceló, ha demanat comparèixer al Parlament. "No és hora de discutir sobre qui ha d'ocupar quina cadira", ha expressat Alcover, sinó que per ell la urgència és intensificar les polítiques de fiscalització de contractació pública.\nEn aquesta direcció, ha apuntat que els procediments negociats sense publicitat ja no es poden fer i ha reclamat que s'ha de publicar "amb més rapidesa" tota la contractació de l'Administració (a partir de certa quantitat), "fins i tot la menor".\nSobre les acusacions del Partit Popular, que titlla de "trama" aquesta crisi, Alcover ha sonat contundent: "Ells són especialistes en trama, m'imagín que deuen xerrar per coneixement de causa. Dir trama a contractes menors i un procediment sense publicitat em sembla arriscat". A més, ha explicat que el PSIB estarà "ben alerta" d'acusar de trama els ecosobiranistes i, en concret, Barceló. Ha tornat a negar que els socialistes vulguin demanar-ne la dimissió abans que doni les explicacions pertinents al Parlament. "Tot això s'ha d'aclarir, i ho aclarirà el vicepresident a la compareixença", ha conclòs.\nPSIB Andreu Alcover pacte Acords pel Canvi


Festa Major a Centelles i Santa Eugènia de Berga - Canal Taronja Osona i Moianès\nIniciNotíciesCulturaFesta Major a Centelles i Santa Eugènia de Berga\nJordi Terns Vall-llovera, informàtic nascut a Centelles instal·lat a Yokohama, al Japó, va ser qui va donar el tret de sortida a la Festa Major de Centelles amb el pregó al Casal Francesc Macià. Així doncs, s’ha seguit la tendència de convidar a joves del poble que actualment no hi visquin perquè siguin els pregoners. Terns va viure i treballar a la Universitat Complutense de Madrid on va conèixer a la seva companya japonesa. Des de fa uns anys viu a Japó treballant a la Henley Bussiness School.\nTerns va fer un repàs de la seva vida a Centelles centrant-se, sobretot, en les activitats que feia al poble quan era petit.\nI un altre poble que està de Festa Major. Santa Eugènia de Berga ha arrencat la seva festa d’estiu amb el disfressa carrers a càrrec de CarnaSEB i també de l’Ajuntament. Diversos carrers del poble s’han guarnit de diferents temàtiques perquè el jurat se’ls miri amb bons ulls i ser els guanyadors d’aquest any 2017. S’ha pogut veure una recreació d’Egipte amb un vaixell pel riu Nil, mòmies, sarcòfags i també piràmides. D’altres s’han traslladat fins al Nepal, Suïssa i fins el tot el Pol Nord.


L'obsessió pel menjar sa\nEl culte al cos ha anat transformant els hàbits alimentosos de milers de persones. Aquesta preocupació, portada a l’extrem, ha estat la causa de malalties tan greus com l’anorèxia i la bulímia. En tots dos casos, l’important era menjar poc per a tenir un cos 10. Amb els anys, aquestes patologies han derivat en una preocupació irracional sobre la qualitat dels aliments. Hi ha consumidors que només estan disposats a ingerir productes catalogats com biològicament purs, sense additius, sense conservants ni colorants. Fins i tot van més enllà, perquè deixarien de menjar si no estiguessin segurs que els aliments que ingeriran compleixen aquestes condicions. El pacient ortoréxico converteix el menjar en el centre de la seva vida. I aquesta actitud pot resultar perillosa per a la seva salut i per al seu equilibri emocional.\nLa paraula ortorexia prové del grec orthos (just, recte) i exía (apetència), amb el que podria definir-se com a apetit just o correcte. De moment aquest concepte no està recollit en cap diccionari ni els símptomes que engloba són reconeguts com una malaltia per part de l’Organització Mundial de la Salut (OMS).\nEl creador del vocable és Steven Bratman, un metge estatunidenc -professional de les medicines alternatives- que durant anys va defensar la teoria d’una dieta per a aconseguir un estat de salut ple. Estar conscienciat per menjar sa és perfectament comprensible i fins i tot convenient per al bon funcionament del nostre organisme, perquè prevé algunes malalties. El problema sorgeix quan aquesta fi es converteix en una autèntica obsessió. Bratman va experimentar en les seves pròpies carns les conseqüències que pot sofrir una persona que centra la seva vida en una alimentació excessivament estricta o severa.\nEn els anys 70 Bratman, graduat a l’Escola de Medicina de la Universitat de Califòrnia, va ser cuiner i agricultor d’una gran comunitat a Nova York, els membres de la qual defensaven teories alimentàries contradictòries. Es va veure embolicat en una espècie de secta gastronòmica i va decidir crear el seu propi règim. « Em vaig imposar una dieta de vegetals recentment recollits de l’horta i que mastegava no menys de 50 vegades abans d’empassar-los», afirma Bratman, qui es considerava un «menjador d’extrems». Va acabar fart de la seva pròpia dieta i va curar la seva obsessió pel menjar natural amb l’ajuda d’un monjo benedictí, que el va ajudar a veure el costat positiu del menjar xinès i els gelats.\nDesprés de pertànyer durant 25 anys al Moviment d’Aliments Naturals dels Estats Units, Bratman va iniciar una campanya contra les dietes estrictes. «La majoria dels estatunidencs faria bé de millorar la seva dieta, no hi ha dubte sobre això. Tanmateix, en el camp dels aliments sans, moltes persones es beneficiaria si es passessin al bàndol contrari i no anessin tan estrictes», sentenciava.\nBratman va començar una estricta dieta alimentària i va acabar patint un nou trastorn: l’ortorexia nerviosa o la nociva obsessió per menjar saludablement. Va encunyar el terme en 1996 i va publicar el seu propi llibre sobre el tema, Health Food Junkies (Els ionquis del menjar sa), en el qual relata la seva experiència. Per si això fos poc, ha registrat la seva troballa en Internet, www.orthorexia.com\nVes a la pàgina següent: De la dieta, al trastorn »\nespecials malalties menjar sa nutrición-ca ortorexia-ca


Un català es presenta candidat per viure a Mart\nÀngel Jané forma part dels 100 finalistes per viatjar a Mart\nper Redacció dimecres, 8 de febrer 2017 - 12:46h\nUn investigador holandès ha llançat una iniciativa privada anomenada Mars One que pretén establir una colònia privada al planeta veí, Mart. Entre els 100 finalistes per emprendre aquest viatge es troba el català Àngel Jané, de 41 anys. A la web del projecte Jané es descriu com escriptor i conferenciant, i explica que durant anys ha treballat com a tècnic de software de monitorització d'energia solar i com a programador d'una empresa d'aquest sector.\nEl català està disposat a viure al planeta vermell amb una vintena de persones més. | MarsOne\nLa candidatura de Jané, que ja ha passat dues rondes superant a més de 4.200 perfils presentats. En la seva fitxa Jané explica: «Sóc una persona amb preocupacions morals i filosòfiques, sempre he estat fascinat per l'astronomia, somiant a volar i fer viatges espacials». El candidat està segur de la seva decisió, encara que participar en aquesta expedició suposi exposar-se a riscos com la radiació o una possible avaria durant el viatge.\nA més, Jané afegeix a la seva descripció que és una persona amable que podria «portar la humanitat més enllà de les nostres fronteres» i no dubta en mostrar la seva il·lusió pel possible viatge: «Tinc el desig de crear un vincle que uneixi totes les races i religions». Entre les habilitats de què disposa destaca la seva passió per l'esport i explica que practica btt, ioga, fitness, paracaigudisme i atletisme.\nLa iniciativa Mars One pretén crear una colònia d'humans a Mart i, tot i que en un principi, esperaven que el viatje tingués lloc ael 2022, l'han aplaçat deu anys. El procés de selecció encara està en tràmit i, a finls d'aquest any es reduiràn els candidats finals fins a 40. Finalment seran 24 les persones que podran viatjar al planeta vermell.\nLa rajada d'un jugador del Barça sobre Catalunya


Tres persones moren a Sant Andreu i el nombre d'ingressats puja a 72 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nTres persones moren a Sant Andreu i el nombre d'ingressats puja a 72\nEls centres assistencials de Manresa sumen 268 defuncions des del començament de la pandèmia · A la Regió sanitària de la Catalunya Central baixa el risc de rebrot · Puigcerdà continua sent el municipi català amb la dada més alta: 1.620\nredacció | acn 15.11.2020 | 22:02\nProfessionals sanitaris de l'Hospital de Sant Joan de Déu de Manresa | MIREIA ARSO\nProfessionals sanitaris de l'Hospital de Sant Joan de Déu de Manresa\nTres persones van morir ahir a l'Hospital de Sant Andreu a causa del coronavirus, i d'aquesta manera puja fins a 268 el total de defuncions registrades als centres assistencials de Manresa des de l'inici de la pandèmia. L'altra xifra negativa de la jornada d'ahir va ser l'augment de pacients ingressats a les unitats d'aïllament (o en habitacions que han estat aïllades), que ja és de 72 enfront dels 67 de dissabte.\nD'altra banda, ahir va ingressar 1 persona procedent d'Althaia, i 7 persones ingressades van donar positiu i, per aquest motiu, van ser traslladades a les unitats d'aïllament. Les dades acumulades en aquestes unitats de Sant Andreu des del 15 d'octubre són: 95 persones ingressades, 10 persones donades d'alta (2 a residència i 8 a casa) i 13 defuncions.\nLa regió sanitària de la Catalunya Central, que inclou les comarques del Bages, Berguedà, Solsonès, Moianès, Anoia i Osona, té un total de 20.497 casos confirmats per PCR o testos d'antígens, 168 més en les últimes hores, segons les darreres dades facilitades pel Departament de Salut. La xifra s'eleva a 22.973 si es tenen en compte les altres proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 1.772 persones en aquesta regió, dues més que en l'últim balanç. S'han notificat 44 defuncions entre el 5 i l'11 de novembre, xifra idèntica a les 44 de la setmana anterior.\nLa bona notícia és que el risc de rebrot baixa 58 punts i se situa en 588. La setmana anterior era de 858. La taxa de reproducció del virus baixa tres centèsimes més i se situa en 0,87 (la setmana del 29 d'octubre al 4 de novembre era d'1,01). La taxa de confirmats per PCR/TA per 100.000 habitants és de 278,39. La incidència a 14 dies és de 695,99, pels 890,26 de la setmana del 29 d'octubre al 4 de novembre. En els diferents centres de la regió hi ha 166 persones ingressades (+9). En la setmana del 5 a l'11 de novembre hi va haver 182 ingressats. En l'interval anterior, van ser 172 els hospitalitzats.\nPel que fa al conjunt de Catalunya, el risc de rebrot segueix en descens i va retrocedir 41 punts en les últimes 24 hores, i se situa en els 476. Era de 727 entre el 29 d'octubre i el 4 de novembre. La velocitat de propagació, l'Rt, també es redueix tres centèsimes (0,80). La setmana anterior era de 0,95. Mentrestant, la incidència a 14 dies cau a 622,79 (ahir era de 656,52) entre el 5 i l'11 de novembre i ja se situa clarament per sota del 804,00 de l'interval anterior (29 d'octubre-4 de novembre).\nS'han declarat 1.871 nous casos confirmats per PCR o test d'antígens (TA), i 287.270 des de l'inici de la pandèmia. El 9,23% de les proves de la darrera setmana han donat positiu. També s'ha informat de 67 noves morts, amb un total de 15.080. Pel que fa als hospitals, hi ha 2.524 ingressats per covid-19 (+58) i 580 a l'UCI (-3), inclosos els centres privats. La taxa de confirmats per PCR/TA és de 254,43 per 100.000 habitants, per sota del període anterior (368,37).\nPuigcerdà, en situació crítica\nPuigcerdà continua sent el municipi català amb més risc de rebrot, amb 1.620, davant de Vic (1.074) i Manlleu (980). Les tres localitats amb major velocitat de contagi són Puigcerdà (1,76), les Franqueses del Vallès (1,21) i Gavà (1,12).\nEls casos de covid es doblen al Moianès mentre cauen al Bages i al Berguedà.\nCinc morts per covid a l'hospital de Berga tot i el descens d'ingressats.\nUn brot de covid afecta 14 pacients del Centre Hospitalari de Manresa.


Nom: TORRE DEL VENT\nAltres noms: Molí del Vent\nAdreça: Situat a prop de la carretera comarcal GIV-612.\nNúm. Registre / Catàleg: 1185-MH\nSegles: XVII - XVIII Inici\nSituat al puig homònim dins la zona del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà, en un trencant que s'agafa des de la carretera GIV-612 abans d'arribar al veïnat de les Torroelles.\nConstrucció de planta circular i estructura troncocònica, bastida amb pedra sense treballar i maons, que originàriament constava de planta baixa i pis. La planta baixa està coberta amb una volta d'arc rebaixat bastida amb pedra, amb una obertura que la comunica amb el pis superior. A les parets hi ha dues fornícules d'arc rebaixat també bastides amb pedra. La torre, que es va concebre com a molí per moldre gra i també com habitatge, ha perdut tot el seu coronament. Hi ha una porta d'accés d'arc rebaixat de maons que dóna pas al seu interior i, a la primera planta, les restes d'una finestra d'obertura rectangular. Situat al puig homònim dins la zona del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà, en un trencant que s'agafa des de la carretera GIV-612 abans d'arribar al veïnat de les Torroelles.\nConstrucció de planta circular i estructura troncocònica, bastida amb pedra sense treballar i maons, que originàriament constava de planta baixa i pis. La planta baixa està coberta amb una volta d'arc rebaixat bastida amb pedra, amb una obertura que la comunica amb el pis superior. A les parets hi ha dues fornícules d'arc rebaixat també bastides amb pedra. La torre, que es va concebre com a molí per moldre gra ...\nMolí bastit entre els segles XVII i XVIII. La primera fons escrita que en fa referència és de l'any 1771 "(...) con la sierra de la Torre del Viento (...)".\nPosteriorment cap a l'any 1818 el propietari fou Abdó Oriol, al que pertanyia també el molí del Mas Oriol. Al menys un d'aquest (encara que segurament tots dos) era moliner Josep Llibori, tal como ho constata un protocol de 1827 "(...) moliner habitant en lo lloch de Palauçavardera i natural de Cabanas".\nSegons el Llibre d'Apeo Durant aquesta època el conreu de cereals era el majoritari, doblant el d'olivar i sent també una tercera part del conjunt de la vinya, fins que a mitjans de segle la vinya es va imposar en detriment del blat i l'ordi cosa que suposar que el molí caigués en desús tal com ho registra el cens de 1873 on figura com un "molí enrunat". Molí bastit entre els segles XVII i XVIII. La primera fons escrita que en fa referència és de l'any 1771 "(...) con la sierra de la Torre del Viento (...)".\nSegons el Llibre d'Apeo Durant aquesta època el conreu de cereals era el majoritari, doblant el d'olivar i sent també una tercera p...


Els xiprers amics\nActualitzada 17/11/2020 a les 11:24\nVaig estar al cementiri d’Aransís, el meu poble, i em vaig sorprendre per l’estat de desatenció que pateixen els cinc xiprers que es van plantar als inicis d’ACAPA. Llavors es va creure que aquests arbres eren els més apropiats per a aquest espai perquè crèiem que la simbologia d’aquest arbre mil·lenari enaltia el recinte. Sempre verd, s’alça majestuós apuntant al cel, mentre les seves arrels s’enterren en la profunditat de la terra. A les masies catalanes, el nombre de xiprers plantats té un significat especial, segons el nombre d’arbres, però, en el cas del nostre cementiri, el nombre el va marcar l’espai reduït de què disposàvem.\nMalgrat haver-ho demanat en múltiples ocasions i al llarg del temps, la poda d’aquests cinc xiprers encara resta pendent de realitzar-se. Per què no hi ha interès en el manteniment d’aquests arbres tan emblemàtics que representen la cultura de casa nostra? No puc entendre la manca d’empatia vers uns arbres bondadosos que, al llarg dels segles, han contribuït a la convivència dels pobles.\nDe ben segur que el nostre alcalde ha vist, passant per la Pobla de Segur, els xiprers del cementiri que, des de fa molts anys, romanen ben esporgats i impecables. Fa molt de goig contemplar-los. Transmeten ordre i harmonia.


La ILP Educació entra al Parlament per la porta gran - El triangle\nLa ILP Educació entra al Parlament per la porta gran\nEls promotors recullen 95.000 signatures, el doble de les necessàries\nHi ha algun pare o mare que pensi que l’alimentació dels fills que tenen a l’escola bressol, d’entre 0 i 3 anys, no sigui “crucial” per al seu desenvolupament? Doncs a Barcelona hi ha 95 llars d’infants públiques de les quals 92 han privatitzat la seva gestió: el seu servei de menjador i de neteja. Són xifres que apuntaven el novembre passat, quan es va presentar, algunes de les representants de la Iniciativa Legislativa Popular per canviar el model educatiu de Catalunya.\nTenien fins al març per aconseguir les 50.000 signatures necessàries perquè els rebessin al Palau de la Ciutadella i s’admetés a tràmit la proposta d’Iniciativa Legislativa Popular per un nou model educatiu. Aquest dijous han presentat el recompte de signatures recollides: 95.000. “Un 90% és de les que exigeix la llei”, han apuntat.\nLa proposta pretén involucrar la comunitat educativa, els pares i mares i els mateixos alumnes en l’elaboració de les bases per a un ensenyament públic, universal i de qualitat, que aturi la privatització d’alguns serveis i la segregació que tant CiU com el PP estan introduint a les aules. Amb el suport de desenes d’entitats, de partits com la CUP o Procés Constituent i d’alguns sindicats, els promotors intenten que el debat sobre el nou model que proposen entri i es discuteixi al Parlament.\nDemanen la gratuïtat i l’accés universal a l’ensenyament, des de les escoles bressol i fins a la universitat; l’eliminació dels concerts i la plena democràcia als centres. “Si un altre país és possible, passa per una nova educació”, defensen els impulsors de la iniciativa. Una vintena de representants de les 159 associacions han portat les signatures en 11 caixes fins a l’Idescat, que ara n’haurà de certificar l’autenticitat.\nAra caldrà veure quina acollida té la ILP a la cambra legislativa catalana.\nPrevQuin ha estat el pitjor error informatiu de la campanya electoral?\nEl Júnior accepta que Andorra lliuri a Espanya les seves dades bancàries


Els logotips professionals, que agrupen sota un mateix distintiu a tots els col·legiats exercents de l'ICAB, es constitueixen també com una eina per competir professionalment amb altres operadors professionals que disposen de logotips similars. A més, t'acredita com a col·legiat/da a l'ICAB, el que comporta una garantia i seguretat també per al teu client.\nPertànyer a l'ICAB és un fet diferencial que afavoreix a tot el col·lectiu i que n'augmenta el valor com a professional.\nLes societats professionals que vulguin disposar del logotip que el Col·legi de l'Advocacia va crear per a aquestes han d'enviar una sol·licitud al Servei d’Atenció Col·legial.\nMÉS INFORMACIÓ, REGLAMENTS D'ÚS I IMPRESOS:\nLogotip professional per a persones col·legiades i societats professionals


Mollet engega el procés del segon pla estratègic de la ciutat - somMollet\nMollet engega el procés del segon pla estratègic de la ciutat\n"L'aprovació del POUM, com també les noves tecnologies i la multiculturalitat" són alguns dels aspectes que destacava el regidor que s'encarregarà d'impulsar el procés del nou pla estratègic, Antonio Felices.\nDimarts, 19 de febrer de 2008 | 13:37h\nEl II Pla estratègic Mollet 2025 estarà enllestit el 2010, segons les previsions, i substituirà el del l'any 1994. Aquest definirà el model de ciutat que es pretén assolir en els propers anys. Per complir amb el calendari, ara els consells municipals de participació han iniciat el procés per triar els seus representants al plenari, que comptarà amb un centenar de persones, i la comissió permanent (35 integrants). L’Ajuntament també obrirà un concurs per escollir una empresa consultora que s’encarregui de les enquestes a la ciutadania.\nLa primera fase del procés, que consisteix en fer una diagnosi de l’estat de la ciutat, es desenvoluparà entre l’abril i l’estiu de 2008. Seguidament, fins a final d’any, es definiran les línies estratègiques a seguir i, per últim, durant tot el 2009 s’elaboraran les accions i propostes per al futur de la ciutat. Felices assegurava que "hi podrà participar tothom, tant a través del web, com de les enquestes i les entitats”.


Cruilla – Libros y los precios de los productos Cruilla Página 10 Fnac\nLibros infantiles (276)\nLibros en Catalán (407)\nFnac (687) Librovicios (40) Agapea Libros (35) AwesomeBooks (6) Rafarsa87 (2) Sbdvendes (1) Llibres Detot (1)\n< 3 meses (15) 3 - 6 meses (14) 6 - 12 meses (42) +12 meses (665)\nCreus que amb un poema podries informar sobre el funcionament d'una rentadora? Has sentit a dir que les taules periòdiques són aquelles que serveixen per llegir el diari? Per canviar la bombeta d'un llum del sostre faries servir una escala major o... Leer más\nUn altre títol de la sèrie Digues on és Gegant, aquest cop per saber com són i on viuen els animals de tot el món: de la selva, del mar, dels pols... Els menuts hauran de triar un dels animals de la doble pàgina interior i després buscar-lo a la... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - octubre de 2012\nUn llibre amb solapes per aprendre vocabulari sobre el mar, el cel, la muntanya, el camp i la ciutat. Leer más\nEl Marty McFly ha viatjat a 1955 i ara s'ha d'empescar la manera de tornar al seu temps. Però no només ha de tornar, sinó que ha de fer, abans, que els que seran els seus pares s'enamorin perquè ell pugui existir en el futur. Ho aconseguirà? Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - septiembre de 2018\nUn any ple d'històries d'animals\nUn llibre de llegendes, contes i mites, protagonitzats per animals de tot el món. Leer más\nOttolina i el Guillot Lila Infantil 9 a 12 años - Literatura 9 a 12 años\nUna altra aventura de l'Ottolina i els seus amics estrafolaris. L'Ottolina i el seu amic pelut, el senyor Munroe, organitzen un gran sopar. L'Ottolina i el senyor Munroe organitzen un sopar, al qual van tots els seus vells amics. Però també n'hi van... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - febrero de 2017\nKarate Kid Infantil 5 a 8 años - Literatura 5 a 8 años\nEl classic del cinema convertit en un album per a tota la famiila.\nEl Daniel ha arribat a una nova ciutat i li costa adaptar-s'hi perquè a l'escola... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - octubre de 2019\nPenny Berry i la poció màgica Infantil 9 a 12 años - Literatura 9 a 12 años\nQuan coneix la seva àvia, la Penny Berry descobreix que pertany a una nissaga de mags molt especials. Així doncs, qui és ella, en realitat?\nLa Penny Berry té dotze anys, i viu a Londres amb els seus tiets des que els pares van morir en un... Leer más\nPrinceses Drac. Rumb a Nànabu (Princesas Dragón)\nPedro Mañas Romero (Autor)\nLes Princeses Drac decideixen marxar a Nánabu per escapar del fred del Regne del Nord. Pel camí es troben els pirates i se les han d'empescar Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - mayo de 2017\nEl Remo acaba de conèixer la Carol a l'aeroport. Tots dos han connectat de seguida. Però ell se'n va a Califòrnia a passar-hi una temporada llarga i ella, a Tòquio, a viure amb el seu pare, a qui gairebé no coneix. Què pot passar entre dos... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - mayo de 2016\nA en Billy, el fill d'un miner del nord d'Anglaterra, la vida se li capgira un dia que, accidentalment, es fixa en unes nenes que fan ballet al mateix gimnàs on ell va de mala gana a fer boxa, per seguir la tradició familiar. Queda fascinat per la... Leer más\nEls Futbolísisms: El misteri de la pluja de meteorits Infantil 9 a 12 años - Literatura 9 a 12 años\nEls Futbolísisms han deixat Gironeta i han anat a París. Ni més ni menys que a Eurodisney. I allà els han convidat a una nova atracció que farà furor: la pluja de meteorits. Si, han de jugar un partit amb un equip francès mentre duri la pluja. I... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - junio de 2016\nCròniques de la torre 4 - Fenris, l'elf Juvenil\nEn Fenris és un elf molt especial. Té grans poders i, les nits de lluna plena, una força inexplicable l'arrossega fins a convertir-lo en un ésser sorprenent. L'amor per la Shi-Mae i l'enfrontament amb personatges poderosos del Regne dels Elfs... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - julio de 2019\nUna altra aventura esbojarrada dels Vallbona. En aquesta ocasió, els seus viatges en els temps els porten als jocs olímpics de la Grècia antiga. Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - noviembre de 2019\nLi van posar Dana i va créixer al costat dels seus germans i germanes com una més de la família. No la van tractar mai de manera especial i, tanmateix, tots podien veure que era diferent. Silenciosa com un gat, amb prou feines parlava. La seva vida... Leer más\nEls Ambigú i el cas de l'estàtua Infantil\nL'Esther, en David i en Sebas es reuneixen al soterrani de la llibreria de vell que l'avi de la noia té al barri Gòtic. Fan un bon equip. La seva ajuda de vegades ha estat decisiva per ajudar a resoldre alguna investigació policial, encara que la... Leer más\nEt proposem una manera diferent de repassar Llengua, Matemàtiques, Coneixement del Medi i Anglès. 30 reptes i més de 70 activitats per a repassar diferents assignatures alhora i posar a prova el teu enginy. Amb àudios, lectures i activitats... Leer más\nPartits de futbol, rivalitats, amistat, primer amor... tot això i molt més es barreja quan la federació proposa a l'equip del Pla de Dalt participar en un torneig molt especial. No només jugaran contra el Barça i el Madrid, sinó que durant el... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - mayo de 2014\nPep Y Mila a la Granja Infantil 0 a 4 años - Prelectura y preescritura\nHa arribat la tardor i en Pep i la Mila van a la granja del seu amic Nil. Reguen l'hort, recullen pomes i cullen carbasses, munyen la vaca, van al gallines i veuen molts animals. Un llibre amb solapes i llengüetes per tal que descobreixin detalls de... Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - febrero de 2018\nBegoña Ibarrola (Autor), Jose Luis Navarro Garcia (Ilustración)\nDos germans esquirols viuen feliços al bosc fins que un d'ells comença a acusar l'altre de tots els problemes que tenen, cosa que deteriora molt la relació entre ells. Leer más\nNormal - Libro en catalán - Libro - Cruilla - febrero de 2013\n181 - 200 de 736 resultados


L’hospital HM Delfos atén un miler de malalts de Covid-19\nL'entrada d'urgències de l'hospital HM Delfos, en una imatge d'arxiu\nEl centre de Vallcarca rep pacients propis i d'altres de derivats per l'Hospital Vall d'Hebron\nTots els centres hospitalaris de Barcelona estan treballant a tot gas per atendre els pacients de Covid-19 des que va començar l’emergència sanitària pel coronavirus, i això inclou també els centres privats, que reben els pacients de les mútues amb què treballen i també molts d’altres de derivants per la sanitat pública. És el cas de l’hospital HM Delfos, situat al barri de Vallcarca. Renovat i rellançat fa uns mesos pel grup HM Hospitales, el Delfos ha atès ja un miler de malalts de Covid-19, molts dels quals derivats per l’Hospital Universitari Vall d’Hebron, amb el qual s’estan coordinant.\nFonts del centre calculen que aquest divendres se superarà ja la barrera dels mil pacients atesos per l’epidèmia, ja que el recompte d’aquest dijous ja arribava a 943. D’aquests, 195 pacients han sigut hospitalitzats: 176 en una planta ordinària i 19 a l’UCI. Un total de 748 pacients s’han atès a urgències. I fins ara s’han donat ja 83 altes i hi ha hagut 40 víctimes mortals.\nPer atendre aquest volum de pacients vinculats a la pandèmia, el centre explica que ha calgut reconvertir molts dels serveis mèdics i crear noves àrees d’atenció al pacient, per posar tots aquests serveis a disposició del Sistema Sanitari Integral d’Utilització Pública de Catalunya (SISCAT), concretament de Vall d’Hebron.\nSegons el president d’HM Hospitales, el doctor Juan Abarca Cidón, “des de que es van començar a diagnosticar els primers casos i abans de que es decretés l’estat d’alarma, concretament el 10 de març, es va constituir el comitè de crisi amb l’objectiu d’estar el millor preparats possible pel que havia de venir”.\nEntre d’altres gestions, el grup HM Hospitales ha hagut de contractar 207 professionals sanitaris –personal d’infermeria, auxiliars i metges– destinats a l’atenció de pacients de Covid-19, 23 dels quals a Barcelona.\nCom passa en altres centres, als centres d’HM Hospitales s’han contagiat del coronavirus molts professionals, concretament 288 dels 3.480 destinats a la lluita contra la Covid-19. Un total de 60 d’aquests professionals afectats han sigut a Barcelona. Fins ara, però, cap d’ells ha mort i es van reincorporant a la seva activitat quan tenen l’alta.\nTambé ha calgut ampliar el nombre de llits. A Barcelona, HM Hospitales ha creat 19 llits més i 9 llocs d’UCI. En total, Delfos té destinats 168 llits i 20 llocs d’UCI a la Covid-19.\nParal·lelament, segons fonts del centre, es manté l’assistència a d’altres patologies, especialment en serveis en què s’atenen pacients de càncer i amb patologies cròniques, i també els parts i els pacients que requereixen seguir amb els seus tractaments.\nBarri de Vallcarca i els Penitents Coronavirus Delfos Gràcia\nEl centre del grup HM Hospitales a Barcelona és el primer de l'estat espanyol que fa servir l'escàner vertical EOS®


La Generalitat només pensa convocar oposicions per regularitzar 24.000 interins fins a 2019\nLa consellera Meritxell Borràs limita les places del 2017 a 7.721 de les quals 2.000 seran ensenyants\nMeritxell Borràs, consellera de Governació de la Generalitat, foto Eldiario.es\nEl Govern de la Generalitat considera que haurà de convocar abans del 2019 un total de 24.000 places de funcionaris públics. Ho ha dit la consellera de Governació, Meritxell Borràs, en la ressenya del consell de govern celebrat dimarts.\nLa regularització de treballadors internis per convertir-los en funcionaris té a veure amb l’acord assolit en l’àmbit estatal entre els sindicats majoritaris i el Govern central. La xifra global per a l’Estat espanyol suposaria convertir 250.000 contractes de temporals a fixos a la funció pública.\nEls sindicats catalans, aplicant els criteris del pacte estatal consideraven que a Catalunya s’havien de convocar en els tres anys fixats, oposicions per cobrir 45.000 places, és a dir, 21.000 places més de les que preveu la Generalitat.\nSi s’escolta l’argument de la consellera, es tractaria de regularitzar el 90% dels interins que estiguessin en aquesta situació des de fa més de tres anys. Això contrasta amb l’acord estatal que fixa l’objectiu de la temporalitat en el 8%.\nLa consellera Borràs ha indicat que a Catalunya hi ha uns 37.000 interins, xifra molt menor a la que calculen els sindicats. La consellera ha indicat que el tema el tractaran amb els sindicats en la Mesa de la Funció Pública, però finalment ha admès que podrien ser al voltant de 24.000 places.\nEn el que ja sembla que hi ha poc a debatre és en la intenció del Govern de Catalunya de limitar la convocatòria de places de funcionari per aquest any a 7.721 persones. D’aquesta xifra 2.200 persones correspondran a l’àmbit de l’educació aquest any. La resta fins a la quantitat final correspon al conjunt de serveis públics, inclosos metges o Mossos d’Esquadra.\nEls sindicats de la funció pública ja van mostrar la seva decepció davant la quantitat de 7.721 places de la convocatòria d’aquest any. Això se suma al fet que des del govern català no s’hagi volgut negociar el retorn de les pagues extres dels anys 2013 i 2014 quan a la resta d’autonomies aquest deute ja s’ha saldat.


La Casa in Collina Alba Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Alba, vosté es sentirà com a casa a La Casa in Collina, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLa Casa in Collina ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, habitacions interconnectades disponibles, plat de dutxa, assecador de cabell, sala d'estar per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a La Casa in Collina.\nDescompte a La Casa in Collina


Betis y Sevilla empatan a valors |\nMés de 1.500 persones donen suport a la gran festa del futbol inclusiu a Sevilla.\nMés de 200 nois i noies han practicat la metodologia ‘Inclusive Football’ davant la atenta mirada del sempre implicat Vicente del Bosque.\nAquest matí s’ha celebrat el ‘Festival\nNaturhouse Inclusive Football’ a l’Estadi Olímpic de la Cartuja (Sevilla).\nA l’esdeveniment, de gran sensibilitat social, han participat el Reial Betis, el Sevilla CF, el Granada CF, el Cadis CF, la UD Almeria, el Màlaga CF, el Còrdova CF i com a equip convidat, l’UD Logroñés. S’ha pogut veure el primer derbi inclusiu de la història entre el Reial Betis i el Sevilla FC. L’acte ha comptat amb la presència de Francisco Javier Fernández, conseller de Turisme i Esport de la Junta de Andalusia; Antonio Fernández, secretari general per a l’Esport de la Junta d’Andalusia; Gonzalo Rivas, director general de Persones amb Discapacitat de la Junta d’Andalusia; Vicente del Bosque, exseleccionador nacional i Juan Miguel Pérez, en representació de Naturhouse, empresa col·laboradora i clau en aquesta\niniciativa celebrada avui.\nMés de 1.500 persones han presenciat els partits i han comprovat, in situ,\ncom aquesta metodologia ajuda, tant a la integració de persones amb\ndiscapacitat com a sensibilitzar sobre la importància d’aquesta pràctica.\nSobre el terreny de joc han participat més de 200 nois i noies. Cada equip ha\nestat format per 4 alevins i 4 jugadors/es amb discapacitat, com així\nmarca la metodologia creada per la Fundació Itinerarium.\nAquesta metodologia compta amb el suport de l’àrbitre internacional Xavier Estrada Fernández i l’exseleccionador espanyol Vicente del Bosque. Precisament, Del Bosque ha apadrinat la segona edició del ‘Festival Naturhouse Inclusive Football’ veient el derbi inclusiu i la resta de partits de\nLa Reial Federació de Futbol d’Andalusia i La Junta d’Andalusia han estat molt implicades en el projecte. “Aquest tipus d’iniciatives són un exemple clar de que l’esport és una de les millors eines que tenim a la societat perquè ens facin més igualitaris, i on es demostra que l’esport no entén de barreres ni gèneres “, va assenyalar el secretari general per a l’Esport de la Junta d’Andalusia, Antonio Fernández. Per la seva banda, Vicente del Bosque ha destacat: “Ja vam celebrar la primera edició a Madrid, ara ha estat a Sevilla i l’objectiu és que entre tots donem suport al futbol inclusiu i li donem visibilitat a una pràctica esportiva que farà que cada dia tinguem una societat millor”. En finalitzar la jornada, tots els nois i noies que han participat al ‘Festival Naturhouse Inclusive Football ‘s’han emportat una medalla i una samarreta Puma. A les 13:00h s’ha celebrat un partit ‘All Star’ Inclusiu de famosos, amb la presència de cares conegudes com la presentadora Ares Teixidó, que ja va assistir al partit All Star celebrat a Madrid i repeteix a Sevilla on ha aconseguit no trencar la tradició i marcar gol; Santy Vilches, més coneguda com Aguasantas, participant sevillana del programa de televisió Gran Hermano, que va aconseguir un magnífic hat-trick podent-se emportar la pilota a casa, Ernesto Neyra, i membres de la Fundació FAISEM (Fundació Pública Andalusa per a la Integració Social de Persones amb Malaltia Mental). Més enllà de la jornada viscuda avui, s’han sortejat diverses pilotes, botes, samarretes i mitjetes Puma, patrocinador esportiu de l’esdeveniment, per a tots els esportistes que han jugat. La metodologia ‘Inclusive Football’ de la Fundació Itinerarium compta amb el suport de Naturhouse per expandir-se per tot Espanya i està dissenyada conjuntament per l’ex seleccionador nacional Vicente del Bosque i l’àrbitre FIFA Xavier Estrada Fernández. Aquesta metodologia és única i en ella es pretén apropar als nois i noies amb discapacitat als clubs, on el 90% d’ells no tenen categoria inclusiva. S’entrena un cop a la setmana, un cop al mes es barregen amb els més petits del planter per transmetre’ls valors positius, i diverses vegades a l’any es realitzen festivals perquè els clubs inclusius puguin participar-hi. En aquests tornejos no es comptes els gols. Es tracta de passar-ho bé. I hi ha una bonica norma: quan tots els 8 components d’un equip han tocat la pilota l’àrbitre xiula penal a favor per potenciar el treball en equip sumant capacitats.\nLuis Enrique i Vicente del Bosque, un 'tàndem' de seleccionadors pel futbol inclusiu


Consulta pública del MINECO per a una possible línia d’ajuts per millorar les infraestructures de telecomunicació en els edificis amb càrrec al NGEU | Fons Europeus Cecot\nEl Ministeri d’Afers Econòmics i Transformació Digital (MINECO) convoca una consulta pública per obrir una possible línia d’ajuts per millorar les infraestructures de telecomunicació.\nFruit del Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència d’Espanya -Component 15 Connectivitat Digital, impuls de la ciberseguretat i desplegament del 5G, Inversió 4 Renovació i sostenibilitat d’infraestructures. Millora de l’equipament que permeti establir infraestructures de telecomunicacions situades en edificis per a optimitzar el desplegament de xarxes i aconseguir un menor consum d’energia-, finançat amb els fons europeus Next Generation EU, el Ministeri pretén estimar el cost que suposarien les actuacions objectes d’un programa d’ajuts per a millorar les infraestructures de telecomunicació en els edificis.\nL’objectiu d’aquesta possible línia d’ajuts és impulsar des de les llars la connectivitat que permeti nous serveis generalitzats per la pandèmia, com ara el teletreball, l’educació a distància o la teleassistència. Aquests ajuts podrien canalitzar-se en forma de subvencions, destinades a compensar els costos derivats de la millora de les instal·lacions de telecomunicacions en els edificis.\nEls ajuts s’adreçarien a les comunitats de propietaris d’edificis o conjunt d’edificis i les accions subvencionables serien les següents:\nInfraestructura de telecomunicacions adaptada exclusivament per a radiodifusió sonora i televisió digital;\nInfraestructura de telecomunicacions adaptada per a radiodifusió sonora, televisió digital i banda ampla ultraràpida (instal·lació completa);\nInfraestructura de telecomunicacions adaptada per a radiodifusió sonora, televisió digital i banda ampla ultraràpida (instal·lació parcial).\nEl Ministeri a través d’aquesta consulta pública vol conèixer l’opinió dels interessats respecte 4 qüestions:\nSi els costos estimats per a dur a terme les actuacions esmentades, determinats per la Secretaria d’Estat de la següent manera, són adients:\nInfraestructura de telecomunicacions adaptada exclusivament per a radiodifusió sonora i televisió digital:\nCost estimat per habitatge: 470€\nImport màxim de l’ajut: 8.225€;\nInfraestructura de telecomunicacions adaptada per a radiodifusió sonora, televisió digital i banda ampla ultraràpida (instal·lació completa):\nCost estimat per habitatge: 680€\nImport màxim de l’ajut: 11.900€;\nInfraestructura de telecomunicacions adaptada per a radiodifusió sonora, televisió digital i banda ampla ultraràpida (instal·lació parcial):\nCost estimat per habitatge: 600€\nImport màxim de l’ajut: 10.500€;\nInfraestructura de telecomunicacions adaptada exclusivament a banda ampla ultraràpida:\nCost estimat per habitatge: 485€\nImport màxim de l’ajut: 8.487,50€.\nSi el límit màxim subvencionable de 35 habitatges per edifici és adient;\nSi el cofinançament del 50% és adient;\nSi les quatre actuacions subvencionables descrites són adients.\nCal enviar les respostes a la bústia redesyoperadores@economia.gob.es, indicant com a assumpte “Ayudas Edificios”.\nData límit: 20 de juliol de 2021


El Consorci gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars llança una campanya de conscienciació del corriol menut | Castelló Extra\nEl Consorci gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars llança una campanya de conscienciació del corriol menut\nEs tracta d’una au de plomatge cridaner i cosina germana del corriol camanegre, una de les limícoles més representatives del paratge de les Goles\nEl Consorci gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars format pels ajuntaments d’Almassora, Borriana, Vila-real, la Diputació de Castelló i la Generalitat Valenciana s’ha marcat com a un objectiu important d’aquest final de primavera i inici de l’estiu de 2021, preservar els nius i l’èxit reproductor del corriol menut (Charadrius dubius) o corriolet al paratge fluvial mentre dure l’època de cria. Aquesta xicoteta au limícola, de bec curtet, moviments fugissers i plomatge ben cridaner, cria a les dunes d’arena i pedra de la platja de les Goles del Millars. El corriol menut inicia el període de reproducció al mes d’abril i l’allarga fins al setembre encara que la majoria de parelles trien el mes de juny per pondre els ous, covar-los i criar els pollets. Aquesta espècie de xicotet limícola tria zones obertes de platja que barregen pedres amb grava i arena per a fabricar el niu. També sol utilitzar vores arenoses de marges de rius i de llacs.\nEls corriols menuts fabriquen una xicoteta concavitat envoltada per matèria vegetal i pedretes. La femella sol pondre 4 ous que passen bastant desapercebuts i camuflats amb l’entorn. La incubació dels ous sol durar uns vint-i-cinc dies. El fet que inicien la reproducció al mes de juny entra en conflicte amb l’ús que fan centenars de banyistes de la platja. Segons la Societat Espanyola d’Ornitologia, SEO-Birdlife, l’amenaça més important que pateix aquesta limícola és l’alteració i eliminació de l’hàbitat. També cal afegir com a causa destacada les molèsties provocades pels usuaris de les platges que accedeixen a qualsevol lloc de la platja.\nLa depredació provocada per rates, gossos, raboses i porcs senglars també altera la població de corriols menuts. En l’actualitat aquesta au és considerada com d’interés especial al Catàleg Nacional d’Espècies Amenaçades. El Consorci gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars ha preparat un vídeo curt per a conscienciar els usuaris de la platja de la importància de conservar aquesta au i també algunes recomanacions per tal d’evitar molèsties a l’espècie. Els corriols utilitzen un lloc molt concret de la platja que en cap moment entra en conflicte amb l’espai que utilitzen els banyistes. Per tant és molt important deixar l’espai interior de la platja per als corriols i sobretot no dur el gos solt a la platja, ja que podrien depredar els nius o menjar-se els polls.\nCartells informatius per a avisar de la presència del corriol menut\nEl Servei de Manteniment del Consorci riu Millars i la Guarderia rural va renovar fa uns mesos la instal·lació dels cartells informatius ubicats al llarg dels 1,2 quilòmetres de costa per avisar els usuaris de la platja de la presència dels corriols menuts. Els cartells se situen a una distància aproximada d’uns 50 metres cadascun. El primer cartell ubicat al nord està posat a l’accés de la platja sud d’Almassora perquè els banyistes i altres usuaris poden veure’l de seguida. El cartell instal·lat més al sud, en el terme de Borriana, es troba ubicat en l’accés de la platja de la Pola. La guarderia rural del Consorci riu Millars després dels censos que realitza anualment de l’espècie indica els llocs exactes on han d’anar clavats les pancartes informatives que solen coincidir amb els llocs aproximats on anys enrere han criat els corriols menuts. Concretament són espais que barregen pedres, grava i arena de la platja.\nL'Ajuntament de Vila-real es persona en els recursos davant el Tribunal Suprem dels tres condemnats pel cas Piaf\nBorriana sol·licitarà l'acord plenari d'adhesió a l'Agència Valenciana de Protecció del Territori\nNules s'adhereix a la iniciativa mediambiental #Unárbolporeuropa i planta dos arbres per a donar suport a la sostenibilitat


CONTROL D'OCELLS - Gold Control\nMètode segur per prevenir paràsits i plagues derivades\n· SERVEIS DE CONTROL D'OCELLS\nSovint els ocells, i especialment els coloms, troben en els nostres edificis espais perfectes per construir els seus nius. També és freqüent trobar-los en els arbres de les nostres cases.\nÉs cert que els ocells solen ser les plagues millor acceptades, fins i tot en algunes llars no els molesta la seva presència.\nNo obstant això, és molt important recordar que els seus nius poden atreure centenars de paràsits i plagues, com ara: puces, xinxes, àcars, etc, els quals són totalment perjudicials per a la nostra salut.\nPer això, no és recomanable permetre l’estada d’aquests a prop de les nostres llars. Tens un niu a prop? T’ajudem a eliminar-lo de manera segura per a tots.\n· Remeis per combatre aus i coloms als nostres edificis:\nPúes Anti Ocells\nMalles : És la solució més eficaç i permanent. Consisteix a delimitar una zona i col.locar allí la malla. D’aquesta manera, els ocells veuen impossible l’entrada a l’espai. És molt comú utilitzar-ho en patis, façanes i naus d’indústries.\nPúes : Les púes anti coloms representen un sistema molt senzill, però totalment eficaç per evitar l’estada de coloms i ocells en els nostres edificis. L’avantatge d’aquest sistema és que es pot utilitzar a gairebé qualsevol tipus de superfície, gràcies a la silicona que conté la seva base.


La Conselleria de Territori i Habitatge ha remés una carta a l’Ajuntament de Pego en la que alerta de les múltiples deficiències que conté el projecte de Pego Golf – Ràdio Pego\nLa Conselleria de Territori i Habitatge ha remés una carta a l’Ajuntament de Pego en la que alerta de les múltiples deficiències que conté el projecte de Pego Golf\nLa Conselleria de Territori i Habitatge ha remés una carta a l’Ajuntament de Pego en la que alerta de les múltiples deficiències que conté el projecte de Pego Golf , que recordem preveu la construcció de 1.400 cases i un camp de golf en una superfície de 1.800.000m2. En l’expedient de deficiències, la conselleria «prega» a l’ajuntament que les esmene «amb la major brevetat possible» a fi a continuar els tràmits per a la seua aprovació, aliena a l’anunciada moratòria urbanística per part del conseller Rafael Blasco per a plans que preveuen reclassificació se sòl.\nLa conselleria alerta en la documentació remesa a l’Ajuntament de Pego que «el sector proposat es veu travessat per diverses vies pecuàries, barrancs i llits la consideració del qual, per disposició legal, és de sòl no urbanitzable d’especial protecció… per això hauran de realitzar-se les oportunes rectificacions».\nA més, Territori «recorda» a l’administració local que «ha de sol·licitar-se, i obtindre’s, Declaració d’Impacte Ambiental emesa per l’òrgan competent de la Conselleria de Medi Ambient», segons la llei. L’estudi d’impacte mediambiental és vinculant i ha de remetre’s, de manera obligatòria, amb els documents del projecte per a poder ser aprovat. El mateix informe serà el que descartarà o, al contrari, alertarà d’un possible impacte ambiental en el paratge protegit.\nUn altre dels punts de la carta insta que en el projecte es localitze de manera prèvia els terrenys per a la construcció de vivendes socials, «conforme amb l’estudi de previsió de les necessitats de vivenda protegida en el terme municipal». Així mateix, el consistori haurà d’aportar dos estudis: un acústic i un altre de paisatge. La Conselleria de Territori adverteix també que «no consta en la documentació aportada cap justificació sobre la reserva mínima de places d’aparcament en sectors residencials».\nEn l’apartat de sol·licituds d’informes a distintes administracions, la conselleria exigeix a l’ajuntament fins a 12 dictàmens distints. Entre ells destaca el que ha d’emetre la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) «a efectes de justificar la suficiència de recursos hídrics. Així mateix s’haurà de sol·licitar el preceptiu informe la CHJ a efectes de la possible afecció de barrancs dins de l’àmbit del sector». Altres informes com els de la Conselleria de Sanitat, la de Cultura i Educació, la d’Infrastructures o el Ministeri de Ciència i Tecnologia hauran d’aportar-se per a preveure les necessitats d’una població creixent.\nPer a l’alcalde del municipi, el popular Carmelo Ortolà, esta missiva suposa la confirmació de l’inici de la tramitació per part de conselleria i la primera, que no última, revisió del projecte. Segons Ortolà la conselleria aposta per fer les coses ben fetes i a pego el projecte eixirà endavant si es fa ben fet i si no es pot fer, doncs no és farà. Per a l’alcalde la proposta de subsanació d’errors és una fase més del procediment habitual per tramitar un pai.\nRàdio pego ha volgut conèixer el punt de vista dels portaveus dels grups municipals que donaren el seu vist i plau al projecte del pego golf. Des del partit socialista, la seva portaveu Ana Aparisi restava importància a la missiva ja que bona part dels informes demandats estan previstos fins i tot fets. Per a la socialista no hi ha cap problema sempre que el projecte s’adeqüe a la llei.\nPer la seva banda, des del bloc s’incideix en que el seu grup polític ja es va advertir de les deficiències que presentava el projecte i responsabilitza el Partit Popular i en concret a l’àrea d’Urbanisme de la mala planificació del procediment. El regidor de Medi Ambient, el nacionalista Pau Floques afegia que tota la informació al respecte l’han obtés a través dels mitjans de comunicació però que pel que han pogut saber, estes deficiències tindran importants conseqüències en l’execució del projecte.\nAixí des de l’agrupació nacionalista s’adverteix que la rectificació d’errors implicarà sense dubte una demora en l’execució del PAI i també un previsible increment dels costos d’urbanització.\nPer la seva banda, l’alcalde informava a que la relació d’errors a subsanar està a disposició de tots els membres de l’equip de govern i també de totes les parts implicades en el projecte, que sols han d’acodir a l’Ajuntament i sol·licitar la informació al respecte.\n← Sanitat: “rifirafe polític”\nManifestació per l’educació a Pego →


Escrivá admet que s'ha equivocat amb les pensions dels 'baby boomers': "Ahir no vaig tenir el meu millor dia"\nEl ministre de Seguretat Social assegura que només va fer una reflexió en veu alta\nEl ministre d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, José Luis Escrivá. Eduardo Parra / Europa Press\nEl ministre de Seguretat Social, José Luis Escrivá, ha trigat 24 hores a admetre que es va equivocar en les declaracions que va fer ahir dijous sobre les pensions de la generació baby boomer. Mentre ahir assegurava que aquesta generació nascuda entre els anys 50 i mitjans dels 70 hauria de triar entre cobrar menys jubilació o treballar més anys, aquest divendres s'ha afanyat a corregir les seves pròpies paraules. "Ahir no vaig tenir el meu millor dia", ha admès durant la roda de premsa de valoració de les dades de l'atur del juny. "[Les meves paraules] Es van entendre malament, eren reflexions en veu alta", ha afegit.\n"[Les meves paraules] Es va entendre malament, eren reflexions en veu alta" ”\nTambé ha insistit que ahir, que es va signar el pacte del primer bloc de la reforma de les pensions entre l'Estat i els agents socials, era un dia per destacar aquest primer acord en pensions en una dècada, una reforma que suposa garantir el poder adquisitiu dels pensionistes actuals i futurs i que deroga el polèmic factor de sostenibilitat (el que recollia que les noves pensions s'ajustessin a la baixa si augmentava l'esperança de vida) que hauria suposat una retallada de les pensions a partir del 2023, que és l'any en què s'havia de començar a aplicar. "No vaig transmetre adequadament aquesta certesa", ha reconegut el ministre, que ha insistit que amb la nova reforma de les pensions "s'eliminen les incerteses de la reforma del 2013 i s'assegura el poder adquisitiu de forma permanent".\nEl mecanisme no s'aplicarà fins al 2027\nSegons el nou pacte firmat, el factor de sostenibilitat serà substituir per un nou mecanisme d'equitat intergeneracional que ja s'ha inclòs en el primer bloc de la reforma però que encara s'ha de definir amb els agents socials i que no s'aplicarà fins al 2027. Aquest nou mecanisme és el que Escrivá va assegurar ahir que inclouria la polèmica elecció sobre les pensions dels baby boomers: o treballar més anys o cobrar menys jubilació.\nDe fet, el govern espanyol i els agents socials tenen mesos per negociar la lletra petita del mecanisme, ja que s'han fixat el 15 de novembre com a data màxima. En aquest sentit, Escrivá ja ha avançat que pròximament es començaran a intercanviar opinions amb els agents socials per després començar la negociació.\npensions reforma pensions José Luis Escrivà baby boomers


Alaska: el salari de l'última frontera, valor net. - sèries de televisió | Agost 2021\nAlaska: l'últim salari de la frontera castellera, digne net. - Agost 2021\nAlaska the Last Frontier, una sèrie de televisió nord-americana produïda a Fritz Creek documenta les activitats d’estiu i tardor dels Kilchers a mesura que es preparen per a les dures condicions d’hivern a Alaska sense instal·lacions modernes de calefacció mitjançant jardineria, pesca i caça de subministraments que els perduraran durant tot. hivern.\nLa sèrie, emesa al canal Discovery, actualment arriba a la seva vuitena temporada. Els membres del repartiment són Atz Kilcher, Atz Lee Kilcher, Jewel Kilcher, Otto Kilcher, Charlotte Kilcher, Eve Kilcher, Jane Kilcher, Bonnie Kilcher Dupree, August Kilcher i Shane Kilcher. Alguna vegada has pensat en l'Alaska en l'últim sou del repartiment de Frontier? Coneix a Alaska l’últim repartiment de Frontier Net Worth en aquest article.\nAlaska The Frontier Cast Atz Kilcher Valor net: 5 milions de dòlars.\nAtz Lee Kilcher Valor net: 2 milions de dòlars.\nJewel Kilcher Valor net: 30 milions de dòlars.\nOtto Kilcher Valor net.\nJane Kilcher Digne.\nAlaska: El salari de l’agost de Kilcher, The Last Frontier Cast, net.\nYule Kilcher Digne.\nAtz Kilcher, el patriarca de la família Kilcher, reuneix un salari de 350.000 dòlars anuals pel canal Discovery. Es presenta treballador al programa, portant a la seva família a recollir menjar per sobreviure durant el dur hivern.\nAtz Kilcher Digne\nAtz Kilcher, de 71 anys, va néixer el 2 de setembre de 1947. A més del reality show, Alaska the Last Frontier, Atz Kilcher també va aparèixer a la sèrie "Rousseau's Children" el 2012.\nMirant la seva vida amorosa, Atz es va casar per primer cop amb Lenedra Carroll, una autora, cantant i directora. Junts van tenir tres fills, Jewel Kilcher, Shane Kilcher i Atz Lee Kilcher. Malauradament, el seu matrimoni va acabar després d’una llarga estada junts. Més endavant, Atz Kilcher es va casar amb Bonnie Dupree. Per raons desconegudes, no comparteix cap fill biològic amb la seva dona, Bonnie Dupree. El valor net d'Atz Kilcher és de 5 milions de dòlars.\nAlaska: El repartiment de Last Frontier, Atz Lee Kilcher, és de 20.000 dòlars per episodi de la sèrie. Atz Lee va néixer el 26 d'agost de 1977, a Homer, Alaska, del pare Atz Kilcher i de la seva mare, Lenedra Carroll. Com a guitarrista de talent, Atz Lee Kilcher participa sovint en actuacions escèniques. Actualment, el seu patrimoni net es calcula en 2 milions de dòlars, acumulats principalment a partir d’una aparició a Alaska The Last Frontier des de la seva estrena el 29 de desembre de 2011.\nAtz Lee Kilcher Digne\nAnteriorment, Atz Lee Kilcher es va casar amb Nantia Krisintu abans de conèixer a Christina Jane, la seva actual esposa després de separar-se de formes amb la seva ex-dona. Atz Lee comparteix dos fills amb Christina Jane; Ettiene Kilcher i Piper Kilcher. Els seus fills no apareixen a la programació, perquè Atz Lee Kilcher creu profundament que hi ha massa joves per fer front a les crítiques negatives que tenen fama.\nJewel Kilcher és una cantant, compositora, poeta i actriu nascuda el 23 de maig de 1974 a Payton, Utah. Des de la infància, Jewel Kilcher es va interessar per cantar i va començar a cantar quan només tenia sis anys, motivada pels seus pares cantants, Atz Kilcher i Nedra Carroll. Després del divorci dels seus pares, Jewel va romandre un temps amb el seu pare, però després va emigrar a San Diego Califòrnia per quedar-se amb la seva mare.\nJewel Kilcher Digne\nPer la seva impressionant poètica i la seva perfecta vocal, va tocar en diversos cafès de San Diego, on va cridar l'atenció dels discos de l'Atlàntic. El 1994 va signar un acord amb discos de l'Atlàntic que l'han ajudat durant el llançament del seu primer àlbum el 1995. Des de llavors, Jewel ha produït un total d'11 àlbums d'estudi.\nAmb un gran èxit en la música, Jewel Kilcher té un enorme valor net de 30 milions de dòlars. No se sap el sou exacte que aporta Jewel. Jewel va aparèixer per primera vegada a Alaska el darrer Frontier del 2018 per tres episodis amb el seu fill de 5 anys després que va visitar la seva llar natal Alaska després de molts anys d’estar fora.\nEl germà d'Atz, Otto Kilcher, és el sisè fill de Ruth i Yule Kilcher. El salari d'Otto Kilcher de 30.000 dòlars per episodi d'Alaska The Last Frontier. Nascut el 19 d'abril de 1952, Otto Kilcher sempre estava interessat a arreglar les coses des de ben petit.\nReese witherspoon per valor del 2016\nOtto Kilcher Valor net\nPer tant, va acabar com a mecànic professional. Al costat del seu germà Atz Kilcher, Otto va aparèixer en una altra sèrie de realitat, "Els fills de Rousseau" el 2012. Mirant la seva vida personal, Otto Kilcher està casat amb Charlotte Irene Adamson Kilcher des de fa més de 20 anys. És pare de quatre fills; Torrey, August, Eivin i Levi. Al programa, Otto Kilcher és conegut com el proveïdor de vedella a tota la família des de les seves vaques. En aquest moment, Otto Kilcher té un valor net estimat de 4 milions de dòlars, obtingut per la mecànica i l’actuació.\nCharlotte Kilcher és l'esposa d'Otto Kilcher. Ella prové del nord de Califòrnia. Mentre estava en aventures de biologia de la vida salvatge a Alaska, Charlotte va conèixer el seu marit i va decidir establir-se amb ell a Alaska. Per sort, Charlotte es va adaptar ràpidament al clima dur d'Alaska, malgrat la manca de calefacció moderna de la zona.\nCharlotte Kilcher Digne\nNo hi troba a faltar la seva vida aparentment perfecta i còmoda al nord de Califòrnia. Amb la dedicació d’adaptar-se a la vida de Kilcher, Charlotte va deixar caure el seu estil de vida vegetarià i ara gaudeix de carn. Per la seva naturalesa treballadora, Charlotte és avui un contribuent significatiu a la recollida de suficients subministraments d'hivern per a la família mitjançant la cria d'aviram, l'apicultura i la munyida de les vaques. No se sap el sou exacte de Charlotte Kilcher, però es calcula que aporta 20.000 dòlars per capítol del programa.\nEve Kilcher, l'esposa d'Eivin Kilcher va venir per primera vegada a la discoteca després de presentar a Alaska The Last\nFrontera. Va néixer el 8 de juny de 1984 als Estats Units. Per a la seva formació, Eve va assistir a Homer High School i després es va llicenciar en psicologia per la Universitat d'Oregon el 2006.\nEve Kilcher Valor net\nEl 2011, Eve es va establir amb el seu marit Eivin Kilcher. Ara és mare de dos fills, Findley Farenorth Kilcher i Sparrow rose Kilcher. Per aconseguir els subministraments suficients perquè la seva família empenyi a l'hivern, Eve fa jardineria, cultiu de verdures i fruites.\nA més de ser una estrella de TV, Eve també és autora. Ha coautor un llibre de receptes amb el seu marit titulat; Contes i receptes de la nostra llar a la vostra ”que conté nombroses receptes saludables. Actualment, el valor net de Eve Kilcher és de 2 milions de dòlars i el seu sou és de 50.000 dòlars per episodi.\nChristina Jane Kilcher és una actriu i cantant reconeguda per aparèixer a la sèrie, Alaska The Last Frontier. Amb els anys Jane ha pogut acumular un valor net de 500.000 dòlars.\nJane Kilcher Digne\nJane Kilcher, de 44 anys, va néixer el 14 de setembre de 1974. Quan va pescar a Alaska l'any 2000, Jane Kilcher va conèixer el seu marit, Atz Lee Kilcher. Els dos es van sentir atrets entre ells pel seu interès mutu per la música i la pesca. El 2005 van intercanviar vots. Comparteixen dos fills, el fill Ettienne Kilcher i una filla.\nAmb un ampli coneixement de la pesca, Jane Kilcher pot proporcionar a la família un peix adequat.\nAlaska: El salari de la Last Frontier Cast Jane Kilcher és de 15.000 dòlars per episodi d'Alaska the Last Frontier.\nBonnie Kilcher Dupree i el seu marit Atz Kilcher aporten un salari total de 800.000 dòlars. Nascut el 5 de febrer de 1954 al Saranac Lake de Nova York, Bonnie Kilcher Dupree és actualment una treballadora social, música i estrella de TV.\nA causa de la seva passió en l'exploració natural, Bonnie Kilcher va sortir de Nova York quan tenia 22 anys i va aterrar a Alaska on va conèixer al seu marit, Atz Kilcher.\nneal ja instagram\nBonnie Kilcher Dupree Net Digne\nEl 2015, Bonnie va llançar el seu primer àlbum "Good old Fashioned Ways" amb el seu marit.\nEn la seva vida personal, Bonnie Kilcher Dupree és mare de sis fills, Karl i Hanna d’un matrimoni anterior amb el desaparegut Doug Schwiesow, Atz Lee Kilcher, Shane Kilcher, Nikos Kilcher i Jewel Kilcher. El valor net de Bonnie Dupree és de 2 milions de dòlars.\nAugust Kilcher és l’únic fill compartit entre Charlotte i Otto Kilcher. És estudiant d’enginyeria elèctrica a la Universitat Estatal d’Oregon. Des de petit, August sempre va tenir interès per cantar i actuar. Com que encara no ha tingut una carrera estable tenint en compte que continua sent estudiant, és difícil calcular el seu valor net i el seu salari.\nActualment, August Kilcher es troba amb Megan Kriss, tot i que tots dos no han oficialitzat la seva relació malgrat la seva proximitat visible.\nNascut el 1997, l’agost té actualment 22 anys. S'involucra en activitats socials com la lluita contra la violència domèstica de gènere.\nShane Kilcher és un fill de Lenedra Carroll i Atz Kilcher. Va néixer el 6 de maig de 1971 a Idaho. Per a la seva formació, Shane Kilcher va assistir a l'escola secundària Steller. Ha capturat el cor de molts espectadors a causa del seu divertit personatge.\nShane Kilcher Digne\nActualment, Shane Kilcher té un patrimoni net de 4 milions de dòlars. El seu sou no es revela.\nEn la seva vida familiar, Shane és un orgullós pare de quatre; Jareth Kilcher, Keenan Kilcher, Ried Kilcher i la filla Jenna amb qui comparteix amb la seva dona, Kelli Kilcher. Tots dos s’han casat des de fa 29 anys.\nYule Kilcher, l’avantpassat de tota la família Kilcher que es troba a Alaska the Last Frontier va morir el 1998 després de complicacions de pneumònia. Va néixer el març de 1913 a Laufen, Canten de Basilea, Suïssa. Pel que fa a l'educació, Yule va assistir a la Universitat de Berna ia la Universitat de Berlín.\nQuina riquesa tenia Yule Kilcher quan estava viu? Yule Kilcher tenia un valor net de més de 100.000 dòlars, un import força impressionant en aquell moment i obtingut d'una pròspera agricultura, periodisme i política.\nDel 1963 al 1967, Yule Kilcher va ser el senador de l'Estat d'Alaska.\nEn parlar de la seva vida personal, Yule es va casar amb Ruth Weber. Junts van tenir vuit fills; 2 fills i sis filles.