son i adolescents: 12-18 anys\nPer què els adolescents necessiten dormir\nEl vostre fill adolescent necessita dormir per:\nmantenir un cos sa\nmantenir el seu sistema immune funcionant bé\nmantenir una bona salut mental\naugmentar els seus nivells d'energia, aprenentatge i concentració\nemmagatzema coses a la seva memòria a llarg termini.\nLa falta de son pot dificultar el comportament del seu fill, regular les emocions, prestar atenció i fer-ho bé a l’escola i portar-se bé amb els altres. Estar cansat tot el temps pot fins i tot contribuir a problemes de salut mental com l’ansietat i la depressió.\nQuant a les necessitats i pautes de son d'adolescents\nLa majoria dels adolescents necessiten 8-10 hores de son cada nit. Alguns necessiten un mínim de 7 hores o 11 hores.\nÉs molt comú que els nens dels primers anys adolescents comencin a voler anar al llit més tard a la nit i aixecar-se més tard al matí. Això es deu al fet que comencen a segregar melatonina més tard a la nit del que ho feien a la primera infància, cosa que afecta els seus ritmes circadians. A més, a mesura que els cervells maduren durant la pubertat, els nens podran mantenir-se desperts durant més temps.\nAjudar els adolescents a dormir que necessiten\nBons hàbits diürns pot ajudar el vostre fill adolescent a dormir el que necessita, sobretot a mesura que s’aconsegueix cap als anys posteriors. Aquests hàbits també poden ajudar el vostre fill a evitar o resoldre els problemes de son que es plantegen.\nRutines de despertar, dormir i dormir\nAnimeu al vostre fill a:\nmantenir l’hora de despertar els dies escolars i els caps de setmana fins a dues hores l’un de l’altre, això ajuda a mantenir el rellotge del cos del fill normal\naixecar-se del llit quan es desperta al matí, en lloc de quedar-se al llit\npassar una hora abans de les llums fent activitats relaxants com llegir un llibre, escoltar música o prendre una dutxa o banyera calenta\nno calgui cap més de 20 minuts durant el dia i assegureu-vos que la migdiada és a primera hora de la tarda.\nAnimeu al vostre fill a evitar l’ús d’aparells electrònics en una hora abans de dormir.\nDemaneu al vostre fill que posi els seus dispositius electrònics a les habitacions familiars durant la nit.\nComproveu l’espai de son del vostre fill. Un espai tranquil i poc il·luminat és important per dormir.\nBona salut i nutrició\nAssegureu-vos que el vostre fill tingui un àpat satisfactori a la nit a un temps raonable. Tenir gana o massa ple pot fer més difícil dormir.\nAnimeu al vostre fill a obtenir la màxima llum natural possible durant el dia, sobretot al matí. Això ajudarà al seu cos a produir melatonina en els moments idonis en el seu cicle de son.\nAssegureu-vos que el vostre fill tingui un esmorzar saludable per iniciar el rellotge del cos. Això ajuda al cos a sentir-se preparat per dormir a la nit.\nAnimeu al vostre fill a evitar cafeïna (en begudes energètiques, cafè, te, xocolata i cola), sobretot a la tarda i al vespre.\nAnimeu al vostre fill a fer alguna activitat física durant el dia, però no massa tard a la nit.\nLes preocupacions, les pors i l’ansietat\nSi el vostre fill té preocupacions que la mantenen desperta a la nit, intenteu parlar-ne junts durant el dia.\nAnimeu al vostre fill a anotar cada dia pensaments ansiosos molt abans d’anar a dormir. Per a cada pensament, el vostre fill també podria afegir una possible solució.\nSuggereixi al vostre fill que intenti fer exercicis de consciència per calmar la seva ment inquieta o activa abans de dormir.\nPodeu ser un model de son saludable per al vostre fill, per exemple, en acabar amb el llit abans de dormir, reduir el temps de pantalla abans de dormir, relaxar-vos i controlar l’estrès i reduir l’ús d’estimulants com la cafeïna abans d’anar a dormir.\nSignes de problemes en el son adolescent\nUn canvi en el comportament del son del seu fill (com anar a dormir més tard del que voldríeu) no és necessàriament un problema de son.\nEls signes que el seu fill adolescent té problemes de son pot incloure dificultats amb:\nsortir del llit al matí.\nSi el fill té problemes de son, també es pot sentir cansat durant el dia, o pot tenir problemes per recordar les coses o concentrar-se.\nPot ser que el vostre fill pugui resoldre alguns problemes de son en incorporar-se als bons hàbits de son descrits anteriorment. Però si els problemes persistents amb el son afecten el benestar, el treball escolar, les relacions o la salut mental del seu fill, potser seria hora que vegi un metge de capçalera, un conseller escolar o un psicòleg.\nTreballar amb el fill amb problemes de son\nSi el vostre fill té problemes de son, ha d’estar implicada en la resolució dels seus propis problemes de son.\nPodeu obtenir les aportacions del vostre fill / a preguntant sobre què li fa més difícil dormir o què el manté despert. Aleshores pot ser capaç de triar un hàbit diürn o nocturn que creu que ajudarà. Per exemple, si no se sent cansat, pot concentrar-se a fer més activitat física cada tarda.\nÉs una bona idea lloar el vostre fill o filla quan observeu que està intentant modificar els patrons de son o provant estratègies que heu comentat.\nMoltes activitats extraescolars com l’esport, la música o el treball a temps parcial poden reduir el temps de son del vostre fill o dificultar la relaxació abans de dormir. Si aquest és el cas del vostre fill, potser haureu de parlar-ne. Per exemple, pot ser capaç de reprogramar algunes activitats perquè no interfereixin amb el son.\nel bebè cap\nEls joves haurien d’evitar completament l’alcohol i el consum il·legal de drogues. Aquestes substàncies tenen un mal impacte en el son, la salut mental i el benestar. També poden perjudicar els cervells en desenvolupament dels joves.


Aula d'Estudi | PES La Mina\nDes de l’any 1996 l’Aula d’Estudi ofereix un espai on poder estudiar i fer els deures als nois i noies de 8 a 16 anys que participen amb normalitat en el ritme escolar, però necessiten un suport educatiu complementari.\nEs pretén ajudar a prevenir i superar situacions de fracàs escolar, potenciar les qualitats d’aquests nois i noies i oferir un espai de relació positiva entre ells.\nUn objectiu de fons de l’Aula d’Estudi és habilitar aquests nois i noies perquè un dia puguin ser ells mateixos dinamitzadors de la vida de la nostra Plataforma i del barri.\nCada curs l’oferta s’adapta a les necessitats i característiques del grup, tant pel que fa a les activitats de suport escolar com a les de lleure i associacionisme.\nPer fer eficaç aquesta oferta es compta amb l’acompanyament dels educadors i educadores, es treballa de forma coordinada amb les escoles i les famílies dels participants i s’aprofiten les dinàmiques educatives generals de la PES La Mina.\nL’activitat es porta a terme a les tardes, de dilluns a divendres. Hi ha un espai ampli de deures i estudi, i una estona de jocs, tallers i altres dinàmiques educatives i lúdiques. Per adaptar-se millor a les peculiaritats de cada franja d’edat, els nois estan dividits en dues seccions: els que fan Primària i els que estudien l’ESO.


Nom: MOLÍ DE LLOR\nAdreça: Molí de Llor\nEs tracta d’un edifici de planta rectangular, que consta de planta baixa i dos pisos superiors, cobert amb una teulada d’una sola aigua de vessant a lateral.\nLa planta baixa destaca el gran portal d’accés rectangular amb muntants de pedra ben escairats. Sobre el portal trobem una gran placa de marbre incrustada en el parament mural, en la qual es pot llegir una interessant inscripció que diu així:\n“MOLINO DEL LLOR”\nEl primer i segon pis han estat resolts en base al mateix plantejament formal, que consisteix en la disposició d’un sèrie d’obertures rectangulars - en el el primer pis dos i en el segon tres-. Ara bé, unes finestres bastant irrellevants ja que no han rebut cap tractament singular.\nUbicat a l’est, trobem adossada al molí primigeni una construcció de principis de segle, de planta rectangular i coberta amb una teulada d’una sola aigua de vessant a lateral. Disposa d’uns grans finestrals d’arc carpanell rebaixat, emmarcats amb rajol i arrebossat, i a l’interior alberga una gran turbina que té com a finalitat generar energia elèctrica.\nDarrera el molí i disposada sobre un terraple, trobem la bassa que en origen seria el motor que feia moure i funcionar el molí. Es tracta d’un edifici de planta rectangular, que consta de planta baixa i dos pisos superiors, cobert amb una teulada d’una sola aigua de vessant a lateral.\nEl primer i segon pis han estat resolts en base al mateix plantejament formal, que consisteix en la disposició d’un sèri...\nEl primer esment del molí del Llor data entre 1229-1235 i documentat especificament en el 1426. Entre 1229 i 1235 és infeudat a Guillem de Sant Julià del Llor per l’abat d’Amer.\nEl molí del Llor, que compta amb molts segles d’història, era mogut per la força hidràulica que li proporcionava l’aigua del rec de l’Anglasell de Sant Julià. A fins del segle XIX, a causa del progrés que experimenta la Colònia, D. Manuel Bonmatí transforma el rec en un important saltant d’aigua, un salt que servirà per donar força i fer moure les noves indústries que s’estan creant. Recordant l’activitat dels últims noranta anys, s’observa ràpidament que era un molí que funcionava amb tres jocs de moles: una servia per moldre grans panificables, una altra per moldre la farina i una tercera per moldre pedra.\nFins a l’any 1912, continuant el costum de la família Bonmatí, el fundador explota el molí i s’adona de la infidelitat del moliner, el qual és responsable de la trituració del gra. I és que el moliner li substreu d’amagat a D. Manuel Bonmatí cinc sacs de blat i un de farina. Tot i això D. Manuel Bonmatí s’acaba enterant i denuncia al moliner el qual és detingut. Aquesta actitud és motiu perquè D. Manuel Bonmatí prengui la determinació d’arrendar el molí a un professional que, mitjançant un pagament anual, l’usi i se’n beneficiï. Al seu dia el molí és traspassat a Isidre Pigem, posseïdor del molí de Nerós de Sant Martí de Llemena. Aquesta fou una encertada solució per al propietari, mentre que al pobre moliner il calia triturar molts sacs de gra per treure un rendiment que li permetés de sostenir la família, després d’haver pagat un duro diari d’arrendament.\nDesprés d’efectuar el canvi de professional en l’explotació, el nou moliner, amb treball i seriositat, de mica en mica, va tornar al molí el prestigi que feia temps que havia perdut. Acudien al molí del Llor pagesos de tots els indrets: de Sant Julià i de Constantins, de Sant Martí de Llémena i de les Serres, i sense pont els de l’altra costat del Ter.\nVa durar molts anys la prosperitat del molí del Llor, fins que unes lleis riguroses, provocades per una guerra, els inflexibles controls exigits en una postguerra i, més tard, el progrés ocasionat per modernes i productives farineres, van sumar forces provocant el tancament definitiu del molí del Llor El primer esment del molí del Llor data entre 1229-1235 i documentat especificament en el 1426. Entre 1229 i 1235 és infeudat a Guillem de Sant Julià del Llor per l’abat d’Amer.\nEl molí del Llor, que compta amb molts segles d’història, era mogut per la força hidràulica que li proporcionava l’aigua del rec de l’Anglasell de Sant Julià. A fins del segle XIX, a causa del progrés que experimenta la Colònia, D. Manuel Bonmatí transforma el rec en un important saltant d’aigua, un salt que servirà per donar força i fer moure les noves indústries que s’estan creant. Recordant l’activitat dels últi...\nPigem, J. 1985 Molí del Llor. Naixement de la indústria de la Colònia Bonmatí. Dins "L'Amic" revista de Sant Julià del Llor i Bonmatí num. 12\nValentí, B Agost 2005 Molins i moliners. dins la revista "L'Amic" num 28


La ciutat de Roses — Ajuntament de Roses\nLa ciutat de Roses\nLa ciutat de Roses http://www.roses.cat/noticies/historic/la-ciutat-de-roses http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\n11/04/2008 00:00 -\nRoses està a punt de traspassar la frontera dels 20.000 habitants. Això vol dir que, formalment, passem de ser vila a ser ciutat. En els immediats abans i després no canvia substanciosament res, almenys de manera aparent. La realitat, però, no és ben bé aquesta, ja que en temes de tanta importància com és l’Àrea de Benestar Social ja no dependrem directament del Consell Comarcal, sinó que haurem d’engegar una gestió pròpia amb el suport, per descomptat, de les administracions.\nEns fem grans i això ens agrada, alhora que ens submergeix en una esperançada preocupació que d’alguna manera ens porta, si no a canviar, sí a modificar alguns dels xips que tenim establerts.\nPassem de ser vila gran a ser ciutat petita, però ciutat. Podem sentir-nos orgullosos del camí recorregut entre tots, en el qual hi han tingut un protagonisme especial els diversos consistoris. També hem d’estar atents, igual que fins ara, als reptes presents i futurs i procurar superar-los amb bona nota.\nL’equip de govern que tinc l’honor d’encapçalar és molt conscient de la responsabilitat que ens han transferit els rosincs i les rosinques. Sabem que hem d’anar vestint una administració municipal que avanci en eficàcia i agilitat; que hem d’anar millorant, dia a dia, els serveis; que hem de tenir cura de les infraestructures locals perquè facilitin la vida i l’activitat als nostres conciutadans; que tenim uns bons serveis que, com tot, són millorables i que n’haurem de crear de nous. Que, en definitiva, hem de conjurar-nos amb tothom per fer la ciutat cada dia més habitable, més còmoda i més atractiva, ja que, de la seva capacitat d’atracció –que en té molta, però que no ha superat, de bon tros, les seves potencialitats–, en depèn bona part del seu futur.\nL’activitat del conjunt de polítics i de treballadors municipals és alta. Personalment, dedico una part del meu temps a promocionar Roses i, d’una manera molt especial, a promocionar-la als responsables dels diferents estaments governamentals: Consell Comarcal, Diputació Provincial, Govern de Catalunya i Govern Central, en funció del marc competencial que té cadascú; també a persones significades dels diferents àmbits de la nostra societat. Crec que ho he de fer, i ho faig, perquè cal que sàpiguen de Roses tot el que han de saber i que s’impliquin en el nostre projecte ajudant-nos el màxim possible.\nTambé sóc de l’opinió que ens hem d’esforçar a comunicar d’una manera clara el nostre projecte a la gent perquè, d’aquesta manera, s’hi impliqui al màxim, ja que es tracta de cercar les màximes complicitats.\nTots sabem que vivim uns moments complicats per la mancança general d’aigua en el nostre país. Aquest tema el tractaré monogràficament en un altre article, però no vull deixar de dir que ens l’hem d’agafar seriosament i també amb la màxima voluntat que sigui un tema que no ens divideixi; que no ens porti a una mena de batalla tribal on primi el localisme per damunt de l’interès general. I amb això no vull dir que no s’hagin de respectar els localismes, però s’han de buscar solucions raonades, raonables, compensades i consensuades. És davant de situacions d’aquesta envergadura quan hem de demostrar la nostra capacitat de presentar solucions eficaces i solidàries.\nA Roses, com arreu del país, estem treballant per suavitzar el problema; estem prenent decisions que pensem que van en la bona direcció, però no seran suficients sense la col·laboració ciutadana, que és del tot necessària. Estic segura que, si fem les coses bé, el sacrifici serà menor i els resultats, satisfactoris.\nConfio amb l’equip de govern del nostre Ajuntament, amb els grups de l’oposició i amb els ciutadans i les ciutadanes per continuar avançant tot superant els reptes que tenim al davant, ja siguin de caràcter estructural ja siguin de caràcter puntual. Així espero i desitjo que passi, com ara en el cas de la sequera que ens flagel·la en l’actualitat.


Cursos Gratuïts sobre Agricultura i ramaderia - grupoaspasia.com\nA continuació tens el llistat de cursos gratuïts que pertanyen al sector d’agricultura i ramaderia. Si estàs treballant en una empresa d’aquest sector, fes una ullada a la nostra formació subvencionada. Les empreses que s’inclouen a l’àrea d’agricultura i ramaderia són:\nSilvicultura i altres activitats forestals.\nExplotació de ramat: porquí, oví, equí, etc.\nConreu de fruits, plantes, cítrics, etc.\nGranges avícoles i altres animals.\nEmpreses de producció i exportació de cítrics, fruites, hortalisses, flors i plantes vives.\nPrevenció i extinció d’incendis.


Comunitats de propietaris / Parkings\nManteniment de neteja\nDistribució de consumibles\nA Neteges Creu Alta, S. L. tenim tres pilars fonamentals a l'hora de treballar:\n1. La proximitat.\n2. La professionalitat.\n3. La qualitat.\nLa nostre relació client-empresa es basa en una relació personalitzada, adaptada a les necessitats de la part contractant i amb poder d'avaluació i readaptació. Duem a terme un seguiment del servei des de el primer moment, tan sigui per un servei puntual com per un manteniment. Gràcies aquest procés podem avaluar el servei donat, detectar noves necessitats del client que no existien en un primer moment i reajustar el servei per tal de què aquest sigui totalment satisfactori.\nTot això és possible gràcies a l'equip humà que forma Neteges Creu Alta, S.L: des de el departament de contractes, d'administració, d'atenció al client fins arribar als netejadors i netejadores. Tot l'equip de Neteges Creu Alta, S.L està assegurat al règim de la Seguretat Social i segueix el conveni autonòmic de Catalunya per tal de garantir un servei totalment professional al nostre client i podent gaudir d'una relació responsable i justa amb els nostres treballadors.\nEl nostre àmbit d'actuació està centrat a la província de Barcelona arribant, de forma puntual, a la resta del territori català.\nNeteges Creu Alta - C.I.F. B60994738 - Contacte - Avís legal - Política de cookies - Mapa web - Produced by Anunzia\nNeteja de vidres, neteja de cases, neteja d'escales, neteja de comunitats de veïns, neteja d'oficines, neteja d'empreses, neteja de locals, neteja de naus, neteja de grans superfícies, neteja d'aparcaments, neteja d'obra


Hotel Sieghard Hippach Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 115 allotjaments a Hippach.\nJohann-Sponring Strasse 83, Hippach, Hippach, Àustria, 6283 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hotel Sieghard?\nMés informació sobre Hotel Sieghard\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Hippach, no busqui més enllà de Hotel Sieghard. El centre de la ciutat és només a 0.20 Miles i l'aeroport és només a minuts. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Strasserhausl Museum.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Sieghard asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Hotel Sieghard es reflexa en cada habitació. habitacions per a no fumadors, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent sauna. Hotel Sieghard és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Hippach.\nDistància des del centre de la ciutat: 0.20 Miles


Inundació - EduWiki\nUna inundació és una gran acumulació d'aigua que cobreix tot un terreny.\n• Inundacions per precipitacions.\n• Inundacions pel desbordament dels rius, rieres, llacs, o per l’acció de marees . vents...\n•Inundacions per trencament de preses, trencament de canonades o per l’acció incorrecta dels humans.\nHi ha una altra classificació de tres tipus d’inundacions:\n•Inundació ordinària: el cabal del riu augmenta i ocupa per exemple passos per a travessar el riu. No produeix danys materials més importants.\n•Inundació extraordinària: el riu es desborda i produeix alguns danys. No arriba a destruir edificis.\n•Inundació catastròfica: Es perden materials importants,com la destrucció de ponts,molins o altres, animals, collites,etc.\nA més a més hi ha la següent classificació:\n•Les costeres:Quan els vents violents fan néixer onades enormes.\n•Les crescudes dels rius:Tenen lloc quan els cursos de l’aigua es desborden.\n•Les revingudes: Comencen amb pluges torrencials o una sortida de presa. Són molt ràpides i sovint mortals.\nPot haver-hi inundacions en qualsevol època de any :\nA l' hivern hi ha inundacions produïdes per pluges d’intensitat dèbil i molt curtes.\nA la tardor hi ha inundacions produïdes per pluges fortes de menys de 72 hores. Quan aquestes pluges afecten a rius molt inclinats i amb molt de transport sòlid,les inundacions poden ser catastròfiques.\nA l’estiu hi ha inundacions produïdes per pluges molt fortes i curtes de menys d’1 hora.\nCauses de les inundacions\nHi han diferents causes :\n● Naturals : per pluges o per invasió de mar .\n● No naturals (antròpiques) : desbordament de preses, ...\n● Causes mixtes : en algunes ocasions pot produir-se una inundació pel trencament d'una obra hidràulica per causes meteorològiques .\nLes inundacions poden ser provocades a causa de les pluges torrencials i poden desbordar rius o bé fer créixer rieres fins que passin al màxim d’aigua.\nEls monsons tropicals són els principals causants d’inundacions, fet que els converteix en un dels fenòmens naturals més importants que pot originar la mort de les persones.\nInundacions i canvi climàtic\nPer culpa de l'escalfament global les inundacions es produeixen a més llocs i amb mes freqüència.\nAquest escalfament del planeta fa témer als entesos que sigui el començament d’un ràpid canvi climàtic, i els seus efectes ja s’han vist en algunes comunitats d’Espanya, on hi ha hagut inundacions, pluges desmesurades, sequeres,...\nEn general les pluges augmenten en gran part del món . Sobretot en temps de tempestes que cauen amb força i poc temps, que són intenses i ràpides. Seguidament es produeixen inundacions.\nEn l’ any 2.000 és quan hi van haver més desastres naturals , i un 23% van ser inundacions.\nEl nivell del mar augmenta cada any de 1 a 2 mm. En els propers 100 anys podria arribar a créixer molt més, suficient per que desapareguin països per culpa de l’aigua.\nA causa del canvi climàtic, en els pròxims anys a Amsterdam es poden produïr inundacions pel gel desfet dels pols que fa que el nivell del mar pugi de 9 a 88 cm.\nEfectes de les inundacions\nLes inundacions són responsables del 40% de les morts de persones en desastres naturals.\nSolen durar un període curt de temps .\nEls principals danys que provoquen són :\nDestrosses del paisatge natural o bé urbà com per exemple: carreteres, cotxes arrossegats per la corrent , talls d’electricitat i a vegades centenars de morts. També poden destrossar habitatges, trencar arbres i diverses coses més .\nNormalment després d’una inundació en que són inundats pàrquings, cases i comerços la gent treu aigua amb cubells i si hi ha molts mobles de fusta, es poden fer malbé i les persones han de llençar part de les seves coses.\nInundacions més importants de la història\nUna de les inundacions més fortes que hi ha hagut mai es va produir a Bangla Desh (Índia) al novembre del 1970 on van morir aprox. 300.000 persones.\nL’ huracà Katrina va inundar la ciutat de Nova Orleans, on van morir més de 150.000 persones aprox.\nLa gran inundació del riu Missisipí el 1993, va ser l’ inundació de major duració i més catastròfica. La inundació va cobrir 41.000km quadrats entre 9 estats. Van morir més de 52.000 persones.\nAl riu Groc de la Xina s’han registrat 1500 inundacions en els últims 3500 anys i entre 1887 i 1888 poden haver causat 2.500.000 víctimes.\nEn una inundació a la Xina al 1931, van haver-hi entre 2 milions i mig i 4 milions de víctimes.\nAls Estats Units, es va trencar una presa de South Fork (Pennsilvània), el Maig del 1.889, que va provocar més de 2.200 víctimes.\nL’Octubre del 2.000, al nord-est d’Itàlia, les pluges van provocar torrents que van entrar dins les cases.\nHi ha molts llocs de Catalunya que són inundables. Sobretot a la costa i als llocs on hi ha rius i valls.\nNormalment hi ha més inundacions a l’estiu i a la tardor.\nLes inundacions més catàstrofiques a Catalunya han estat les següents:\nLa inundació del Vallès al 1962 ha estat la inundació més gran i catastròfica.\nEl dia 10/10/2010 van caure 200 litres per metre quadrat, que van obligar a desallotjar els subterranis de l'hospital de Martorell.\nEl dia 15/03/2011 a Viladrau va ploure fins a 105 litres i a Barcelona 80 litres.\nTambé hi ha hagut grans inundacions al juny i a l’octubre de l’any 2.000.\nLa majoria de inundacions a Catalunya han estat pel desbordament de rieres i pluges torrencials. També pot ser pel trencament de canonades.\nActuacions davant de les inundacions\nEn cas d’una inundació s’ ha de buscar refugi en un edifici segur,ens hem d’allunyar de les rieres, dels torrents i de les zones inundables.\nEns hem de posar en els llocs més alts d’on estiguem.\nSi estem en un edifici durant una inundació no hem de baixar més de la primera planta.\nS’han de tancar les finestres i les portes.\nCal escoltar la radio per informar-te del temps i l’estat de la carretera. Si diuen que hi haurà pluges fortes revisa la teulada,les instal•lacions i els desguassos de la casa.\nAvui en dia les defenses contra les inundacions estan molt reforçades en els països inundables. Els sistemes que prevenen les inundacions es basen en dics (muralles a dintre del mar ),tambe barreres metàl•liques,...\nUna de les cases més ben preparades entre altres són els “palafits”; són construïdes sobre pilars de fusta per evitar inundacions.\nLa defensa contra les inundacions provocades per les marees està molt preparada en els Països Baixos amb dics que regulen les aigües tan de dintre com de fora.\nCom evitar les inundacions\nPer evitar les inundacions es poden fer moltes coses per exemple: no construir cases en llocs molt inundables i també edificar cases elevades del terra perquè l’aigua no les inundi.\nL’ home tracta de limitar els riscos d’inundacions construint canalitzacions,preses i dics als rius i al mar.\nFa molt de temps a Egipte i Mesopotàmia es van començar a construir canals així l’aigua no passava pels carrers. Al cap d’un temps també es van construir preses per evitar les inundacions.\n- National Geographic “El clima”.\n- Canvi climàtic; Ed. Susaeta\n- www.rinamed.net<span style="font-family: Arial;" />\n- Observar el tiempo\n- Planeta Terra Ed.Mac Millan\n- ¿Qué es el calentamiento global? Ed. Oniro\nFonts de les fotografies:\nObtingut de «http://eduwiki.cat/index.php?title=Inundació&oldid=7861»\nDarrera modificació de la pàgina: 4 nov 2011 a les 18:04.\nAquesta pàgina ha estat visitada 13.785 vegades.


Més places d'aparcament disponibles a prop de l'Hospital de Mataró | Mataró Audiovisual\nMés places d'aparcament disponibles a prop de l'Hospital de Mataró\nRedacció dl., 09/07/2018 - 16:46\nEl nou espai d'aparcament de les antigues pistes de del carrer Galícia, ja es troba en funcionament. L'espai compta amb un total de 315 places d'estacionament gratuit, que ha d'ajudar a resoldre el problema d'aparcament de la zona i donar servei sobretot, als usuaris de l'Hospital de Mataró.\nEl projecte va néixer a partir d'una proposta presentada pel grup municipal del PP, que sol•licitava l'adequació de les antigues pistes de conduir en un aparcament gratuït. La intenció de la proposta era afavorir als usuaris de la zona, ja siguin dels centres esportius, com el Camp Municipal d'Hoquei o els qui visiten l'Hospital.\nEl pla va comptar amb un pressupost d'aproximadament 65.000 euros. Per a la seva execució es va haver d'enderrocar les edificacions ja existents del terreny, com la rampa, la caseta d'entrada i cobertes. També es va procedir a pavimentar l'interior i reemplaçar els trams de la calçada que estaven en mal estat. A més l'aparcament compta amb una porta d'accés per a vianants a l'altura de la parada d'autobús davant de l'Hospital.


Indonèsia i Malàisia recuperen el rumb després de capejar el tapering | CaixaBank Research\nIndonèsia i Malàisia recuperen el rumb després de capejar el tapering\n5 juny 2014 | Informe mensual - DossierÀlex Ruiz, Carlos Martínez Sarnago\nEls països emergents d'Àsia constitueixen un grup heterogeni, tant en termes de condicions estructurals de cada economia com d'estratègies de política econòmica adoptades. Dos veïns, Malàisia i Indonèsia, il·lustren bé aquesta circumstància. Aquests dos països estan adquirint un protagonisme creixent, gràcies a unes bases econòmiques favorables, tot i que clarament diferents.\nMalàisia és un país que, amb un nivell de renda per capita d'uns 16.000 euros (en paritat de poder de compra) i en plena transició cap a nivells més elevats de terciarització, està en condicions d'accedir a l'estatus d'economia avançada en menys d'una generació. Aquest és l'eix que guia un ventall molt ambiciós de programes governamentals de transformació econòmica. Les dues palanques principals són l'impuls de la inversió en tecnologia, en telecomunicacions, en energia nuclear, etc. i la modernització de l'entorn dels negocis, mitjançant la reducció de la corrupció i la millora de l'educació. La seva dimensió, relativament petita per als estàndards asiàtics (30 milions d'habitants) i el seu elevat grau d'obertura comercial (les exportacions de béns i serveis representen el 82% del PIB) fan plausible aquesta aspiració.\nEn comparació, Indonèsia és un país menys pròsper (la seva renda per capita no arriba a un terç de la malàisia, uns 4.700 euros en paritat de poder de compra) i amb un model econòmic que encara depèn molt del sector primari i de les exportacions de primeres matèries, la contribució de les quals no impedeix que es tracti d'una economia relativament tancada (el total d'exportacions equival al 24% del PIB), tenint en compte la seva formidable dimensió (té més de 251 milions d'habitants i, després de la Xina i de l'Índia, és la tercera economia de l'Àsia emergent). No obstant això, la potencialitat del país continua sent elevada. Segons un estudi recent de l'FMI, el creixement tendencial a llarg termini se situa a la zona del 6%.1 Si segueix aquest ritme, el país podria experimentar un augment important del segment de població amb un estàndard de consum propi de les classes mitjanes emergents: segons un estudi del McKinsey Global Institute, el 2030, integrarien aquest grup 135 milions de persones, enfront dels 45 milions del 2010.2\nLa materialització d'aquestes perspectives tan atractives s'haurà d'assolir, però, sense seguir dreceres, que poden ser temptadores a curt termini, però que, a la llarga, poden ser pernicioses. Els episodis recents d'estrès financer que han afectat les economies emergents són advertiments que caldria tenir en compte. Recordem la seqüència dels fets. Al maig de l'any passat, el llavors president de la Reserva Federal, Ben S. Bernanke, va anunciar, per sorpresa, la intenció d'iniciar la disminució gradual de les compres mensuals de bons (tapering) al final del 2013, sempre que l'economia continués progressant de forma favorable. La reacció dels inversors internacionals va ser brusca: alces ràpides en els tipus d'interès a llarg termini en el deute públic nord-americà i fort repunt en els nivells d'aversió global al risc, que es va fer notar amb una especial virulència als mercats financers d'un gran nombre de països de l'Àsia emergent. L'entorn financer de la regió va patir un greu deteriorament arran de les importants sortides de capitals durant la segona meitat del 2013, amb afectació sobre les divises i sobre les cotitzacions de la majoria d'actius (bons sobirans, bons corporatius i borses). Al començament del 2014, va tenir lloc un rebrot de les turbulències, desencadenades, aquest cop, per factors com la devaluació del peso argentí o la crisi d'Ucraïna.\nEl continent asiàtic ja havia patit múltiples episodis de tensions financeres en el passat, però aquests últims han presentat, com a novetat, una clara discriminació en el càstig infligit als diferents països. Així es constata en comparar les depreciacions nominals de les respectives monedes al llarg de l'últim any. En aquest sentit, Indonèsia i Malàisia són un cas paradigmàtic: la rupia indonèsia es troba, ara com ara, el 20% per sota del seu valor enfront del dòlar al maig del 2013, mentre que el ringgit malaisi amb prou feines registra una depreciació del 6%. Així mateix, l'evolució de la volatilitat implícita del tipus de canvi d'aquestes monedes enfront del dòlar (un indicador del risc percebut pels operadors al mercat de divises) proporciona una conclusió similar: sistemàticament, durant els episodis d'estrès financer de l'últim any, la volatilitat de la rupia indonèsia s'ha situat en nivells superiors a la del ringgit malaisi.\nQuè ens diu aquesta disparitat en la valoració del risc? Els episodis de turbulències financeres van ser interpretats ràpidament com el resultat d'uns desequilibris macroeconòmics excessius, tant externs (compte corrent) com interns (inflació, saldo públic). Els països amb més vulnerabilitat en aquests àmbits van ser considerats fràgils i més susceptibles de patir sortides de capitals, amb les consegüents caigudes en les cotitzacions de les divises i els actius de risc. Sota aquesta lectura, sembla que el càstig a Indonèsia s'entén ràpidament: el 2012, a l'avantsala de la crisi, el compte corrent mostrava un dèficit equivalent al 2,8% i la inflació se situava a la zona del 4%. En canvi, Malàisia, amb un superàvit corrent del 6,1% i una inflació de l'1,2%, oferia un perfil de risc menor. Així i tot, en el cas malaisi, el pitjor saldo de les finances públiques va pesar en sentit negatiu (el 2012, el dèficit públic va ser del –3,6%, més del doble del registrat per Indonèsia). Una avaluació dinàmica d'aquests mateixos indicadors de vulnerabilitat permet enriquir el diagnòstic. Però també el complica. Les dues economies havien experimentat, durant el període 2010-2012, una sortida de la recessió global del 2008-2009 amb un important tret comú: el notable dinamisme econòmic (després de la Xina i de l'Índia, Indonèsia va ser el país de l'Àsia emergent que va créixer més en el període i Malàisia, el quart) va empitjorar els desequilibris esmentats. En particular, la combinació de l'apreciació real de la divisa i el creixement de la demanda interna va laminar la posició exterior de les dues economies: Malàisia va passar de registrar un superàvit corrent del 15% del PIB el 2009 al 6,1% del 2012, i Indonèsia va passar d'un superàvit corrent del 2% del PIB a un dèficit del 2,8%. A més d'aquests elements principals, els analistes van destacar altres desajustaments particularment apressants en el cas indonesi, com el fort creixement de la borsa o l'important augment del crèdit privat. Com s'ha esmentat més amunt, eren indicis d'un creixement excessivament accelerat. A partir de l'episodi de crisi financera, Indonèsia va patir una primera etapa d'augment de la inflació. Afortunadament, en els últims mesos, ha començat a descendir. Un altre desequilibri que comença a corregir-se és el dèficit exterior. La forta depreciació nominal de la rupia i la reducció del diferencial d'inflació amb els principals socis comercials afavoreixen la reconducció del dèficit corrent. Per la seva banda, Malàisia també ha començat una incipient correcció de la inflació i, més visiblement, ha augmentat el superàvit corrent després d'anys a la baixa.\nLes sotragades financeres dels últims mesos i la inevitable necessitat de reconduir els desequilibris amenacen amb passar factura al creixement d'aquests països en els pròxims anys. L'informe de perspectives globals de l'FMI publicat el passat mes d'abril preveu, en els cinc pròxims anys, un creixement mitjà del 5,0% a Malàisia i del 5,9% a Indonèsia. A l'abril del 2013, poques setmanes abans de l'esclat de les turbulències, les xifres pronosticades per l'organisme internacional eren el 5,2% i el 6,4%, respectivament. Es tractaria, per tant, d'una factura modesta en el cas de Malàisia i més onerosa en el d'Indonèsia, situació coherent amb les febleses relatives d'aquesta economia. Però dista de ser un escenari dramàtic. És probable que, quan contemplem amb una perspectiva històrica l'episodi del 2013 i les últimes sacsejades del 2014, tendim a minimitzar-ne la importància. No s'ha tractat, en absolut, d'una crisi com la que va assolar Àsia el 1997. De fet, les lliçons d'aquell episodi continuen presents avui en dia (com ho testifiquen l'elevada acumulació de reserves i la prudent gestió del deute extern de les economies asiàtiques) i han impedit, probablement, que la crisi recent fos més greu. Així i tot, convé no oblidar que, en el camí cap a la prosperitat, és preferible evitar les dreceres.\nÀlex Ruiz i Carlos Martínez Sarnago\nDepartaments d'Economia Internacional i Mercats Financers,\nÀrea d'Estudis i Anàlisi Econòmica,\n1. Rahul, A., Cheng, K., Rehman, S. i Zhang, L. (2014), «Potential Growth in Emerging Asia», FMI WP 14/02.\n2. McKinsey Global Institute (2012), «The archipelago economy: Unleashing Indonesia's potential».\nXina, al centre de la «Fàbrica Àsia»\nInforme mensual - Dossier 5 jun 2014\nÍndia: full de ruta per a Narendra Modi\nÀsia emergent: passat, present i, clarament, futur


COVID-19 Dia Mundial de la Seguretat i Salut en el Treball 2020 – Detinguem la pandèmia : la seguretat i salut en el treball pot salvar vides\nCOVID-19 Ministeri de Sanitat - Bones pràctiques en els centres de treball : mesures per a la prevenció de contagis\nCOVID-19: queden suspesos els terminis per a la tramitació dels procediments administratius\n1a edició del Campus Virtual 2020 - La pre-inscripció comença l'1 de febrer\nModel de pla de contingència i continuïtat de l'activitat en situació pandèmica per SARS-CoV-2\nL'INVASSAT publica Model de pla de contingència i continuïtat de l'activitat en situació pandèmica per SARS-CoV-2. Aquest document tècnic es dirigeix a les empreses per a ajudar-los en l'elaboració i aplicació del Pla de Contingència i Continuïtat de l'Activitat que permeta una segura reincorporació presencial de les treballadores i els treballadors als seus llocs de treball en el desenvolupament de l'activitat productiva de l'empresa, pel que fa a la potencial exposició d'aquests al SARS-CoV-2.\nJa es troba disponible el Butlletí de novetats en seguretat i salut laboral de l'INVASSAT d'abril de 2020, on podeu trobar els documents cientifico-tècnics que anem incorporant a la Biblioteca Digital i les novetats legals publicades durant el mes passat, així com altres recursos d'utilitat per a la seguretat i salut en el treball.\nCAMPUS VIRTUAL Oberta la pre-inscripció als cursos de la segona edició 2020 ( 5 de maig fins a 30 de juny) del Pla de Formació. ...\nPremis al Coneixement en Prevenció de Riscos Laborals 2018\nPremis al Conexeiment en Prevenció de Riscos Laborals 2018 CORRECCIÓ d'errades de la Resolució de 24 de maig de 2019, del...\nL'ajuntament qüestiona a l' Invassat i exonera a Fuset de la mort de Vivers\ndivendres, 15 de novembre de 2019 15/11/2019 Demana a l'Audiència de València l'arxivament de les diligències en considerar que no ha quedat...\nINSTITUT VALENCIÀ DE SEGURETAT I SALUT EN EL TREBALL (INVASSAT). Model de pla de contingència i continuïtat de l'activitat en situació pandèmica...\nINSTITUT VALENCIÀ DE SEGURETAT I SALUT EN EL TREBALL (INVASSAT) (2020). Modelo de plan de contingencia y continuidad de la actividad en situación pandémica por SARS-CoV-2\nINSTITUT VALENCIÀ DE SEGURETAT I SALUT EN EL TREBALL (INVASSAT). Modelo de plan de contingencia y continuidad de la actividad en situación...\n1ª edició del Campus Virtual de l'INVASSAT 2020\nOferta formativa Campus Virtual 1ª edició 2020 (febrer-maig)/strong>\nPots preinscriure't a partir de l'1 de febrer\nCurs de PRL nivell bàsic Nanomaterials 50 hores\nCurs de PRL per a treballadores i treballadors autònoms 50 hores


Barcelona obre l’àrea d’accés per a ciutadans amb gossos a la platja de Llevant – Barcelona al Día\nBarcelona 14-7-2018 / Barcelona obre l’àrea d’accés per a persones amb gossos durant la temporada de bany 2018, aprovat definitivament pel Decret d’Alcaldia publicat al BOPB el 6 de juliol de 2018.\nAtesos els resultats i la bona acceptació de les dues proves pilot realitzades els estius 2016 i 2017, aquest decret dona cobertura definitiva per consolidar de manera permanent aquest espai d’accés de ciutadans amb gossos a la platja de Llevant, permetent que s’habiliti cada any durant la temporada alta de bany. Barcelona aposta sempre per la bona convivència entre les persones i els animals de companyia, pel respecte als drets dels animals.\nL’espai d’accés de ciutadans amb gossos compta amb els següents serveis:\n– La platja de gossos com un espai separat físicament de la resta de la platja de Llevant, amb una superfície al voltant de 1.250 m2 i un aforament limitat a 100 gossos, per motius de seguretat, mantenint les tanques perimetrals a la zona del trencant amb l’aigua i a l’espigó, per evitar que puguin sortir les mascotes. L’horari és de 10:30 hores a 19:00 hores.\n– Servei d’informació, amb dos informadors ambientals de dilluns a diumenge realitzant tasques de control d’accessos ja que només podran accedir els gossos identificats amb microxip, tasques de seguiment, repartiment de bosses de recollida d’excrements i informació als usuaris, tant al mòdul d’informació com als accessos a la platja, per tal que els usuaris amb gossos segueixin el traçat establert fins a l’entrada de l’àrea, com a garantia del bon funcionament de l’espai.\n– Servei de neteja manual tant de l’espai com dels accessos, incloent buidat de papereres i neteja mecànica amb el garbellat a la nit mitjançant tractor a 8 cm aprox. igual que a la resta de les platges i garbellat a 30 cm de profunditat, quan els criteris de contingència ho determinin.\n– Servei de control de la qualitat de l’aigua i de la sorra, realitzat per l’Agencia de Salut Pública (ASPB); el control de l’aigua es fa tal i com estableix la Directiva 2007/CE i en relació al control de qualitat de l’aigua i de la sorra, s’ha establert amb l’ASPB un Protocol de Contingència que inclou un seguit d’actuacions de manteniment i neteja de la sorra en funció dels resultats analítics de control.\n– Campanya de conscienciació a la ciutadania sobre les obligacions amb les seves mascotes, sobre el comportament dins de l’àrea de gossos i de respecte cap a la resta de la ciutadania.\nEs lliurarà un fulletó informatiu que inclou la normativa d’ús de l’espai, la normativa específica per a gossos potencialment perillosos i uns consells de bones pràctiques.


La Generalitat garanteix cursos de català al... - Govern.cat\nquery_builder 24 octubre 2003 12:10\nLa Generalitat garanteix cursos de català als ciutadans del Marroc que es traslladin a viure a Catalunya\nSegons un conveni que se signarà a Casablanca, dilluns vinent, 27 d'octubre\nLa Generalitat garantirà la continuïtat dels cursos de català dels estudiants del Marroc un cop es traslladin a viure a Catalunya, segons el conveni de col·laboració que signaran dilluns vinent, 27 d’octubre, a dos quarts d’una del migdia, el director general de Política Lingüística i president del Consorci per a la Normalització Lingüística (CPNL), Jordi Roigé, i el director de l’Oficina de la Generalitat a Casablanca, Àngel Colom, a la seu de l’Oficina (197, Bd. Zerktouni).\nEls cursos de català s’inclouen dins del programa d’acolliment lingüístic que duu a terme l’Oficina de la Generalitat a Casablanca amb la finalitat d’afavorir el procés d’integració social, cultural i laboral de les persones procedents del Marroc que tenen la intenció d’emigrar a Catalunya.\nEls cursos iniciats al Marroc, de nivell inicial, segueixen la metodologia didàctica i reglada del CPNL. Els estudiants, un cop arribin a Catalunya, tindran garantit l’accés als cursos de català per a adults que organitza el CPNL a tot el territori de Catalunya.\nL’ensenyament del català al Marroc va iniciar-se el passat mes de març, fruit de la col·laboració entre l’Institut Ramon Llull (IRL) i l’Oficina de la Generalitat de Catalunya a Casablanca. S’han impartit cursos a les ciutats d’Assilah, Casablanca, Settat i Sidi Yamani. Els alumnes que han assistit a les classes a Casablanca, 75 en total, i a Settat, 50, són majoritàriament estudiants i llicenciats universitaris que han estudiat català per venir a universitats catalanes; en canvi, els alumnes dels cursos d’Assilah i Sidi Yamani, amb 35 alumnes en cada cas, organitzats amb la col·laboració del sindicat Unió de Pagesos, han estat majoritàriament noies que es preparaven per treballar temporalment a les terres de Lleida, amb motiu de la campanya de la fruita.


El Pirineu debat a la Seu d'Urgell el seu desenvolupament sostenible — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Pirineu debat a la Seu d'Urgell el seu desenvolupament sostenible\nLes noves perspectives per al desenvolupament rural sostenible dels Pirineus es posaran sobre la taula demà dijous i divendres a la Seu d’Urgell en unes jornades que comptaran amb la participació de representants d’administracions públiques, universitats i entitats privades de Catalunya, Aragó, Andorra i França. La trobada està promoguda pel Consorci Alt Urgell XXI i forma part del projecte de cooperació interterritorial “Mover Montañas”, del qual també en formen part els grups d’acció local dels programes Leader Plus al Berguedà, els Pallars i l’Alta Ribagorça, Mataporquera (Cantàbria) i Villaviciosa (Astúries).\nEls actes, que tindran lloc a la seu del Consell Comarcal de l’Alt Urgell, s’obriran dijous a les 3 de la tarda i es clouran divendres a migdia. La primera de les ponències, que porta per títol “El futur dels Pirineus” anirà a càrrec del director general d’Arquitectura i Paisatge de la Generalitat i exalcalde de la Seu d’Urgell, Joan Ganyet.\nAltres ponents que hi intervindran són Lourdes Viladomiu, del departament d’Economia Aplicada de la UAB, que parlarà sobre l’impacte de les polítiques de la UE en l’agricultura i les zones de muntanya; Michel Setuain, director del Consorci de la Comunitat de Treball dels Pirineus, que tractarà la gestió del programa de cooperació transfronterera entre Espanya i França per al període 2007-2013; i Frederic Fillat, de l’Institut Pirinenc d’Ecologia, que abordarà la gestió ramadera de muntanya. També participaran com a ponents Consol Naudi, directora del departament d’Agricultura del Govern d’Andorra, que presentarà la nova Llei d’Agricultura d’Andorra; i Joan Carles Gil, de la UPC, que plantejarà la viabilitat de les noves estratègies de desenvolupament rural.\nEl programa de les jornades inclou, a més a més, dues taules rodones, una de les quals debatrà les experiències de gestió del territori i el paisatge pirinenc, que comptarà amb la participació de Francesc Ganyet, gerent del Parc Olímpic del Segre; Rafael Mariné, de la Fundació Territori i Paisatge; Joan Pous, president del Camí dels Bons Homes; i Jaime Vicente, president de l’Associació d’Entitats Locals del Pirineu Aragonès. L’altra taula rodona servirà per posar en comú les experiències dels grups Leader de muntanya.


“El realitzador”, article publicat a l’ARA abans del Barça-Madrid. | Cafè Baviera\n← 2-2: Messi apareix per salvar 4 punts i mantenir la distància de seguretat\n4-5: Hem jugat millor que sempre i hem patit com mai →\n“El realitzador”, article publicat a l’ARA abans del Barça-Madrid.\nArticle publicat a l’ARA, el 4/10/2012\nNo exagerem. Ni el Barça guanyarà la Lliga a la jornada 7 ni el Reial Madrid resoldrà tots els problemes tornant a vèncer al Camp Nou. És un partit de Lliga molt important però, en cap cas, decisiu. A hores d’ara, doncs, no em fan perdre la son ni el resultat, ni el nom de l’àrbitre, ni la velocitat de Cristiano, ni l’absència de Carles Puyol, ni tan sols les possibles cantades de Song a l’eix defensiu. Em preocupa, sobretot, què ensenyarà el realitzador d’aquest partit, que es veurà a tot el món. No parlo, tampoc, del que passarà sobre la gespa i que forma part de l’esport, de la rivalitat i de la lluita entre murris. Veurem repetides i alentides, com així ha de ser, les trepitjades de Pepe, les piscines d’Alexis, els colzes de Xabi Alonso i les martingales d’un Busquets que, en aquests partits, sembla el més veterà de la colla. En aquest sentit, estic convençut que el realitzador farà periodisme, és a dir, ensenyarà tan bé com pugui tot el que passi a la gespa.\nEm preocupa, en canvi, què veurem de tot el que passi a la graderia en una jornada que, des de sectors independentistes, es vol aprofitar per fer sentir la voluntat sobiranista. Segons el criteri del realitzador a l’hora d’escollir la càmera que punxa donarem una imatge o una altra. Podem quedar com un poble civilitzat, com una afició arrauxada o com una colla de friquis. Es pot potenciar la reivindicació o es pot silenciar pràcticament del tot i que ningú no s’assabenti de res. El que no ensenyi no existirà. El que mostri es perpetuarà. Per a un realitzador triar no és trair. És construir la realitat. I la pregunta és: s’ensenyarà l’allau d’estelades que s’està preparant, més enllà del gran mosaic inicial? Veurem la gran pancarta del “Catalonia is not Spain” o s’optarà per amagar-la? Al minut 17.14 de cada part, quan està programat que comencin els crits d'”in-inde-independència” (per al meu gust massa poc espontàniament), ¿tindrem els micròfons d’ambient a punt per recollir el clam de la graderia? Sóc optimista. El senyal del partit el donarà Mediapro i el realitzador serà, com en tots els partits del Barça, Òscar Albert Tomàs. Per difondre la imatge de Catalunya al món, en aquest moment delicat i apassionant, estem a les seves mans.\nQuaranta dies després de la mort de Franco, la directiva del Barça -amb Joan Granados com a manefla subversiu- va muntar la primera gran senyerada al Camp Nou. Era el Dia dels Innocents i també rebíem el Madrid. Les ocasions en què les càmeres van ensenyar les banderes catalanes van ser molt escasses. Inevitablement, es veien de fons, darrere de les porteries o quan la pilota sortia fora de banda. I prou. Esclar que aleshores TVE emetia en blanc i negre, el partit només es veia a Espanya i Rexach no era un personatge del Crackòvia . El Barça va guanyar per 2 a 1 amb un gol del Charly a l’últim minut.


centre catòlic mataró: Diumenge gran tarda de bàsquet al Palau Josep Mora\nDiumenge a les 19 hores el Mataró Feimat rep el Sant Cugat, un dels perseguidors dels grocs que fins ara només ha perdut un partit. Els grocs qiue porten cinc victòries en cinc partits esperen sumar la sisena i continuar encapaçalant la classificació. El que tenen assegurat els homes entrenats per Marc Guillem serà el suport de la grada del Palau Josep Mora que s'omplirà de gom a gom.\nAbans de l'inici del partit del Mataró Feimat, més o menys sobre les 17:30 hores tindrà lloc la presentació oficial dels 36 equips i l'Escola de Bàsquet de la present temporada de la Unió Esportiva Mataró. La tarda de bàsquet al Palau Josep Mora començarà a les 16 hores quan el femení del Platges de Mataró rebi la visita del Sant Fruitós, un rival directe que té les mateixes victòries que les mataronines.


Pension Schlossbergblick Simonswald Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUntertalstr. 38, Simonswald, Simonswald, Alemanya, 79263 - Veure al mapa\nMés informació sobre Pension Schlossbergblick\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Simonswald, no busqui més enllà de Pension Schlossbergblick. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Pension Schlossbergblick, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Pension Schlossbergblick és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Simonswald.


5 NOTÍCIES, 5 IMATGES DE PD’A, PALAMÓS I SCD’A – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nBy Paul Marca|2018-10-29T13:13:07+02:0029 d'octubre de 2018|Sense categoria|Comentaris tancats a 5 NOTÍCIES, 5 IMATGES DE PD’A, PALAMÓS I SCD’A\nVI RALLYE PLATJA D’ARO HISTÒRIC\nEl proper 10 i 11 de novembre se celebra el VI Rallye Platja d’Aro. La cita és a les 9h del matí al Palau d’Esports i Congressos. Aquest esdeveniment és puntuable per a la II Copa Gironina de Regularitat. Per a cotxes clàssics, esportius i motocicletes, la participació queda oberta a automòbils i motocicletes construïts abans del 10 de març de 1993. En donarà fe la data de primera matriculació que consti en la documentació. El nombre màxim de participants serà de 100 equips. El recorregut constarà d’uns 600 km per les comarques del Baix Empordà, La Selva, Osona, Ripollès, La Garrotxa i el Gironès. El quilometratge exacte es publicarà en un Complement i al Road-Book. L’esdeveniment es correrà en una sola Etapa, amb tres Seccions, incloent-hi 15 Zones de Regularitat. Totes les carreteres a emprar són asfaltades. El recorregut exacte es donarà a conèixer el mateix dia de l’esdeveniment. Les tres Seccions estan dividides en Sectors, que comencen en un Control Horari (C.H.) o a la sortida d’una Zona de Regularitat (Z.R.) i acaben en un altre Control Horari(C.H.) o a la sortida d’una altra zona de Regularitat (Z.R.). Els temps concedits per a cada Sector constaran al Carnet de Ruta.\n3er CONCURS DE FOTOGRAFIA CONTRA LA VIOLÈNCIA DE GÈNERE DE PD’A\nEmmarcat dins els actes per commemorar el 25 de novembre, dia Internacional per a l’Eliminiació de la Violència Envers les Dones Presentació d’obres:\nTambé s’acceptaran treballs enviats per correu ordinari (per Correus o empresa de missatgeria) amb registre de sortida fins al 2 de novembre. Es presentaran sota pseudònim i amb un sobre adjunt amb les dades personals (nom i cognom, DNI, edat, adreça, correu electrònic i telèfon de contacte), i en la part exterior del mateix ha de constar el pseudònim i el text 3r Concurs de Fotografia Contra la Violència de Gènere.\nPOSEN ELS LLUMS DE NADAL A PALAMÓS I PD’A\nLa instal·lació de l’enllumenat nadalenc ja ha començat en algunes poblacions del Baix Empordà, com són els casos de Platja d’Aro, on els treballs per engalanar tot l’eix comercial s’han iniciat al nord, a l’avinguda Cavall Bernat, i Palamós. En aquest segon municipi, ja han penjat les cortines de llum al nucli antic i a Sant Joan. Els treballs continuen amb la instal·lació dels 1.000 metres quadrats de l’anomenat tendal lluminós o sostre, que se situa quatre metres d’altura per damunt dels carrers comercials del centre de la vila.Com en els darrers anys també es col·locaran en les entrades dels carrers comercials de la vila els plafons de llum amb el disseny de la gamba de Palamós, que van ser adquirits per l’Associació per al Foment Empresarial i Turisme de Palamós (FECOTUR).\nPD’A APUJA DEL 17% LA TAXA DE RESIDUS DOMÈSTICS\nANUL.LADA LA MARXA SOLIDÀRIA MAS MAIENSA, QUE ES FARÀ L’11 DE NOVEMBRE\nLa III marxa solidària Mas Maiensa de Santa Cristina d’Aro, que s’havia de fer aquest diumenge, va quedar anul.lada pel mal temps. Així ho va decidir l’entitat organitzadora, el Club Atlètic Santa Cristina, que ja ha marcat una altra data per fer-la, el diumenge 11 de novembre, amb les mateixes condicions programades. Recordar que la marxa recapta fons per a l’entitat El Crep de la Vida, que impulsa un projecte pioner d’investigació en la lluita contra el càncer a Girona. La sortida de la prova de la marxa serà igualment a les 9 del matí i comptarà amb les dues curses; una de curta, de 4,1 quilòmetres, i una de llarga, d’11,5 quilòmetres, que fa el cim al puig del mas Maiensa, de 304 metres, i amb un desnivell de 410 positiu. Tots els participants rebran, amb la inscripció, una camiseta tècnica amb el logotip de la prova, la qual és la novetat d’aquesta edició.


CLUB D'ESCACS SANT ANDREU: Lliga Catalana 2019. Ronda 1\nMatx Sant Andreu-Sabadell\nEl Sabadell va presentar l’equip que esperavem amb 3 GM, 4 MI i 2 MF. És a dir, dels deu jugadors nou eren titulats internacionals.\nPer tant, el matx que es presentava era molt complicat pels nostres interessos doncs el Sabadell és un dels equips més forts de la categoria i l’actual Campió de Catalunya.\nEl matx va començar puntual només amb el retard esperat de l’Uri que venia de fer dos exàmens i acabava aquests a les 16.30h. Només una bona coordinació i conducció amb Olivier van permetre que Uri només arribés tard un quart d’hora…això sí sense dinar! Bé, ja estavem tots i així es juga molt més tranquil.\nEn les dues primeres hores el matx es veia molt equilibrat. Totes les partides molt igualades. Comas (GM) el rival de Jonathan va oferir-li taules que van ser acceptades. Molt bon resultat d’un tauler de negres i més davant un molt fort rival. Cap a les tres hores de joc, Dani li ofereix taules a Ayas (MF) al arribar a un final de torres sense opcions de victòria per ambdues parts que van ser acceptades.\nAmb 1 a 1 el matx estava molt igualat. Partides com la de Arash, Eric i Uri es veien amb lleugera avantatge. Karen i Einar complicades i potser Filemon, Antoni i Anguera en lleugera inferioritat.\nMalauradament, Einar (en una posició totalment igualada) es deixa dama en un cop tàctic de Dani Garcia (MF) i Antoni entra en un final perdut on Bofill (MI) sap imposar la seva avantatge. Amb 1 a 3 es complicava de valent el matx. Però encara s’havia de jugar….doncs teniem dos partides Eric i Arash amb qualitat de més i totalment guanyades. A més, Uri seguia apretant i el seu rival tenia seriosos problemes de rellotge.\nPer tant, si èrem capaços de guanyar aquestes tres partides tot era possible doncs tot i que Anguera estava ja inferior Karen i Filemón tenien opcions en les seves partides.\nEric derrota a Lázaro Lorenzo (MI) i Uri fa el mateix amb Perpinya (MI) al guanyar-li una peça en els aclaparaments de rellotge. Molt bones aquestes dues partides. Uri mig punt li deus a Olivier !! (jeje)\nAmb 3 a 3 l’ambient era brutal. La sala abarrotada. Quan vaig a mirar la partida d’Arash, després d’actualitzar el marcador, veig que el rival de Arash (Andrea Stella GM) treu un continu en una posició totalment perduda (qualitat de menys, rei dèbil i no recordó si algún peó menys). Una autèntica pena doncs Arash havia fet una partida a lo Capablanca, joc molt posicional i apretant al rival mica en mica. Us recomano que la mireu. Amb 3,5 a 3,5 ja no teniem opcions doncs Jaume estava perdut , Karen eren taules i Filemón era ell qui havia de lluitar per les taules i, més, després de canviar torres en un final on, segurament, les havia de mantenir per assegurar les taules. Jaume cau derrotat davant Fernández Aguilar, Karen ha de signar taules davant José González (GM) i Filemón en un final maratonià acaba inclinant el rei, prop de les 21h, davant Carles Díaz (MI).\nResumint, penso que hem estat competitius. Fins i tot, en determinats moments Pere Reginaldo no les tenia totes i , de segur, que hem notat la inactivitat doncs alguns estem una mica rovellats i ens cal rodatge.\nMolts ànims a tot l’equip.\nAgrair la lluita i felicitar els equips B i C per les grans victòries davant els amics de La Lira. Una vegada més els joves han sortit al rescat dels més veterans i això ens mostra el camí a seguir.\nNo em vull oblidar dels equips D i E que jugaven amb rivals molts superiors Edami (Illescas) i Vallromanes (Rosich). S’ha lluitat i el resultat és molt digne.\nMolta sort per la segona ronda!


Mireu l’advocat Intenteu desesperadament convèncer el jutge que no és un gatet trist després d’un contratemps del filtre de zoom - Notícies\nMireu l’advocat Intenteu desesperadament convèncer el jutge que no és un gatet trist després d’un contratemps del filtre de zoom\nM’has de ser un gatet.\nUn jutge de Texas ofereix consells útils sobre Zoom després d’escoltar una declaració formal ... d’un gat.\nL’honorable Roy B. Ferguson va publicar dimarts un divertit clip de l’advocat Rod Ponton que intentava desesperadament assegurar als seus col·legues que no era un gatet, després d’haver iniciat la sessió virtual amb un adorable filtre de gatets trist.\nTravis Garland Aubrey o day\nEs va poder escoltar el senyor Ponton per apagar el filtre, mentre dos companys d’advocats humans miraven desconcertats.\nEl programa de mitja jornada del Weeknd va inspirar els millors memes del Super Bowl\n'Sr. Ponton, crec que tens un filtre activat a la configuració del vídeo ', li va dir pacientment el jutge. 'És possible que vulgueu fer una ullada ...'\n—Ah ... ho intentem ... em sentiu jutjar? va respondre el gat abandonat.\n'Puc escoltar-te', va assegurar el jutge Ferguson. 'Crec que és un filtre'.\n'Ho és i no sé com eliminar-lo', va respondre el gat-torney. 'Tinc la meva ajudant aquí i ella ho intenta, però ... estic preparat per seguir endavant. Sóc aquí en directe. No sóc un gat.\n'Ho puc veure', li va dir el jutge, encara que no fos del tot cert, abans d'oferir alguns consells tècnics sobre com desactivar el filtre.\nbam margera dr jenn\nEl mateix jutge Ferguson va publicar un enllaç al còmic clip a Twitter amb alguns consells savis.\nEl director es disculpa amb Lukas Gage per 'paraules ofensives' i 'comportament poc professional' després del vídeo d'audició viral\n'SUGGERIMENT IMPORTANT: si un nen utilitzava l'ordinador, abans d'unir-vos a una audiència virtual, comproveu les opcions de zoom del vídeo per assegurar-vos que els filtres estiguin apagats', ha fet una piulada. 'Aquest gatet acaba de fer un anunci formal sobre un cas al 394 (so activat). #lawtwitter #OhNo '.\nDesprés, Ponton va culpar el flop felí al seu ajudant.\ntortuga de la comitiva pèrdua de pes\n'Oh, això va ser només un error de la meva secretària', va dir Vici . “Jo feia servir el seu ordinador i per alguna raó tenia aquest filtre activat. Me la vaig treure i la vaig substituir per la cara.\n'Va ser un cas relacionat amb un home que intentava sortir dels Estats Units amb efectes de contraban i de contraban', va afegir. Tot el que va ser va ser un error. Es va retirar i vam tenir l’audiència amb normalitat ”.\nPer cert, el propi clip advertia que es prohibia qualsevol gravació de la vista i es podia sancionar amb una multa de fins a 500 dòlars i 180 dies a la presó del comtat ... però sembla que el jutge Ferguson pensava que era massa divertit no compartir-lo.\nTop 10 de vídeos virals de TikTok el 2020\nvídeo musical de khloe kardashian\nbarbara corcoran i marit\noració d'acció de gràcies a Déu\nes torna amb Jeremy\nb5 on són ara


La veritable història darrere de les lletres de 'White Christmas' - Històries\nLa veritable història darrere de les lletres de ‘White Christmas’ us trencarà el cor — 2022\n'White Christmas' és la cançó nadalenca més popular del món. Molts podrien argumentar que hi ha moltes altres cançons més assenyalades, però els fets no menteixen. La versió de 'White Christmas' de Bing Crosby és el single més venut de tots els temps, amb unes vendes estimades superiors als 50 milions de còpies a tot el món. És a dir, 17 milions d’exemplars més que el següent single més venut (que no és una melodia nadalenca).\nTot i que el 'White Christmas' ha estat un element bàsic de la indústria musical nadalenca durant dècades, és possible que no us hàgiu adonat que en realitat no és una cançó feliç. Les lletres emeten un missatge que sembla nostàlgic dels dies millors i hi ha una raó per això. Irving Berlin és el compositor i lletrista que va escriure 'White Christmas' i el va publicar a principis dels anys quaranta. Irving és conegut per escriure moltes altres cançons clàssiques, com 'Cheek to Cheek', 'God Bless America', 'Anything You Can Do (I Can Do Better)', 'No hi ha cap negoci com el showbusiness' i molt més.\nLa cançó va guanyar fama per primera vegada quan va ser cantada per Bing Crosby al seu programa de ràdio NBC El Kraft Music Hall el dia de Nadal de 1941. Després va interpretar la cançó de la pel·lícula Holiday Inn amb Marjorie Reynolds (la seva veu va ser batejada per Martha Mears) el 1942. Al principi, una de Holiday Inn Les altres cançons, 'Be Careful, It's My Heart', van superar en gran mesura la Clàssic de Nadal . No va ser fins a finals de 1942 que el 'Nadal blanc' va començar a enlairar-se.\nmoms i les papes\nDes dels anys 40, el 'Nadal blanc' es juga totes les festes i ara és considerat per tots un clàssic. Fins i tot el Guinness Book of World Records garanteix el seu estatus número 1. El crític musical Stephen Holden va continuar dient que l’èxit de la cançó tenia a veure en part amb el fet que “la cançó també evoca una nostàlgia primigènia —un pur desig infantil d’arrels, llar i infància— que va molt més enllà de les imatges de salutació. ”\nquin és el veritable nom d'elvira\nTanmateix, aquest anhel d'arrels podria ser interpretat per tots nosaltres de manera molt diferent del que pretenia Irving. O almenys, no es troba per expressar per què va escriure la cançó. Es va inspirar en la pèrdua del seu fill. Irving i la seva dona Ellin Mackay van perdre el seu primer fill , Irving Berlin Jr., la nit de Nadal del 1928, quan només tenia 3 setmanes.\nCada any després de la mort del seu fill, Irving i Ellin visitaven la seva tomba el Nadal. Jody Rosen, autor de Nadal blanc: la història d’una cançó americana , va escriure: 'El tipus de secret profund de la cançó pot ser que Berlín respongués d'alguna manera a la seva malenconia sobre la mort del seu fill'.\nAra podeu veure aquestes lletres de manera diferent:\nSomio amb un Nadal blanc\nAmb cada Nadal targeta jo escric\nQue els teus dies siguin alegres i brillants\nI que tots els vostres Nadal siguin blancs\nEstic somiant amb un Nadal blanc,\nIgual que els que solia conèixer\nemès de la dinastia dels ànecs\nFins al dia d’avui, la versió de la cançó més escoltada a la ràdio és la gravació de 1947 de “White Christmas” que va fer Bing Crosby. Després de l'èxit de la cançó, Bing sovint deia que no tenia res a veure amb ell i que 'una gralla amb un paladar escletxat l'hauria pogut cantar amb èxit'. Curiosament, la cançó nadalenca més popular de tots els temps no va ser escrita per un home que va celebrar el Nadal. Irving Berlin era jueu.\nSi us plau COMPARTIR aquest article amb els teus amics que estimen el Nadal música.\nPodeu escoltar la gravació de Bing de 'White Christmas' al vídeo següent:\nJustin Chapman Dog, el caçador de recompenses\npassar la pàgina bob segar\nvenda de ratllades i dents de nevera\npersonatges joves i inquiets\nAbby i Bretanya tlc


El Govern impulsa un pla pilot d'envelliment quilòmetre 0 a la Terra Alta (Tarragona)\nPublicat 07/03/2020 17:56CET\nLa Conselleria de Treball, Assumptes Socials i Famílies del Govern i el Consell Comarcal de la Terra Alta (Tarragona) han acordat aquest dissabte col·laborar per impulsar el pla pilot de foment de l'envelliment quilòmetre 0 de polítiques de suport als col·lectius d'edat avançada de la comarca, ha informat la Generalitat en un comunicat.\nEs prioritzarà un seguit de programes d'atenció que fomentin l'autonomia personal, l'envelliment actiu al propi domicili, l'impuls de l'entorn familiar i comunitari, l'empoderament, la lluita contra la solitud i les millores dels serveis socials.\nEl pla pilot ha de permetre analitzar, explorar i anticipar l'adaptació de les polítiques públiques per atendre l'increment de l'envelliment català.\nTerra Alta ha estat triada per a aquesta prova pilot per la seva elevada taxa d'envelliment, que se situa molt per sobre de la mitjana de Catalunya: un 29,3% de la població té més de 64 anys, mentre que la mitjana a tota la comunitat se situa en el 16,8%.\nEl conseller de Treball, Assumptes Socials i Famílies de la Generalitat, Chakir el Homrani, ha destacat la necessitat de "crear un sistema de protecció social que acompanyi en el procés d'envelliment, capaç d'atendre la diversitat de situacions que presenta".\nTambé ha subratllat la importància d'"atendre abans per no haver d'atendre després en les situacions de dependència més acusades", i que això ha de fer-se des de la proximitat, ha dit.


El FIATC Joventut serà el nostre rival a les semifinals de la Regal Lliga Nacional Catalana ACB | BC Morabanc Andorra (web oficial)\nEl MoraBanc Andorra ja coneix el seu rival a les semifinals de la propera Regal Lliga Nacional Catalana ACB, serà el FIATC Joventut. Una competició que assumeix el nom de Trofeu Tricentenari.\nL’equip, a la seva primera experiència a la competició catalana d’ACB, debutarà amb un dels rivals clàssics de la lliga, el Joventut. El MoraBanc Andorra, disputarà la competició com a casa, ja que la Lliga Catalana ACB tindrà lloc a la Seu d’Urgell, concretament al Palau Municipal d’Esports.\nEl president, Gorka Aixàs, valorava així el sorteig: “El fet que ens pogués tocar un equip ACB ja era una bona cosa, per nosaltres és fantàstic poder disputar la Lliga Catalana ACB, on hi ha Barça , Joventut i Manresa. Qualsevol equip que ens toques és perfecte”.\nDurant aquesta edició es recupera el format de final a quatre amb la presència de FC Barcelona, FIATC Joventut, La Bruixa d’Or i el nostre, MoraBanc Andorra. Dimecres 1 d’octubre es disputaran les semifinals. La primera semifinal enfrontarà al FC Barcelona i a La Bruixa d’Or, mentre que la segona semifinal tindrà el FIATC Joventut i el nostre equip, MoraBanc Andorra. Els guanyadors s’enfrontaran a la final prevista per dijous 2 d’octubre.


Mousses Apartments & Studios Illa de Creta Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDrapanias Chania, Míthimna, Illa de Creta, Grècia - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Mousses Apartments & Studios\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Kissamos, Mousses Apartments & Studios és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Kissamos. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar, lloguer de cotxes, servei de bugaderia, canvi de moneda, servei de llançadora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Mousses Apartments & Studios és una selecció idònia per a la vostra estada a Kissamos.


La col·laboració és clau per dissenyar anticossos específics i una vacuna\nPublicat per CaixaCiencia el 03/04/2020\nAhir vam començar una conversa amb la Nuria Izquierdo-Useros, una de les investigadores d’IrsiCaixa que aquestes últimes setmanes dedica tots els seus esforços a lluitar contra la Covid-19. A IrsiCaixa, un centre que va néixer amb l’impuls de la Fundació ”la Caixa” per posar fi a la pandèmia de la sida, estan treballant en tres fronts de recerca contra el coronavirus.\nA la primera part d’aquesta entrevista, la Nuria va explicar com els antivirals ens podrien donar una solució ràpida per controlar l’avenç d’aquesta infecció i reduir-ne la mortalitat. Però les estratègies per posar fi definitivament a la infecció Covid-19 no acaben aquí.\nHi ha molts...\nPublicat per CaixaCiencia el 02/04/2020\nAquest és el cas d’IrsiCaixa, un centre de recerca que va néixer com a iniciativa de la Fundació Bancària ”la Caixa” i un equip liderat per l’expert en VIH Bonaventura Clotet, per frenar la pandèmia de la sida. I tot el que s’ha après en aquests 25 anys, en els quals en països amb recursos la sida ja no és una malaltia mortal, ara pot ajudar a posar fre al coronavirus.\nAra mateix, a IrsiCaixa, diversos equips avancen en tres fronts en una lluita contrarellotge contra la Covid-19. Però...\nefarri edició gènica cosmología criomicroscòpia electrònica llum exposició barcelona institute of science and technology (bist) bioinformàtica nobel rritools comissió europea pimes agricultura personalitzada creativitat mar a fons dispositius mèdics unió europea becaris ciencia ciutadana


Dones i Barri en Xarxa organitza la Festa de Tardor de Sant Roc - Web local Badalona - Dones en Xarxa\nVivim suïcidant-nos …\nDones i Barri en Xarxa organitza la Festa de Tardor de Sant Roc\nAquest dissabte, 19 de novembre, el col·lectiu Dones i Barri en Xarxa del barri de Sant Roc organitzarà la seva Festa de Tardor. Serà durant tot el matí, amb inici a les 11 hores, a la plaça Camarón.\nHi haurà tallers i jocs pels infants, i punts d’informació sobre la campanya que duu a terme la Xarxa.\nNo és la primera vegada que aquestes dones es mouen per dinamitzar el barri, i és què aquest acte s’emmarca dins la campanya Cuidem el Barri que promou aquest grup des del 2009.\nAquestes dones van començar la seva tasca fa gairebé 10 anys. Totes elles, que abans es dedicaven sols a la llar, decidiren fer alguna cosa pel barri. Primer de tot, van començar per aprendre elles mateixes amb cursos d’autoestima i de formació, entre d’altres, i després donaren el pas per oferir la seva feina de cara a la societat i, més en concret, pel barri.\nAl grup de dones se li afegiren altres associacions i tot plegats iniciaren activitats com la Festa de Tardor que viuran dissabte. Una festa que portaran a terme gràcies a la complicitat del Consorci Badalona Sud, Esplai Chanut, Fundació Ateneu Sant Roc, Associació Al Mutakbal, tot junt amb la col·laboració de l’Ajuntament de Badalona.


Duran cau al 'parany' de Josep Rull - VilaWeb\nDivendres 27.09.2013 11:36\nDuran cau al 'parany' de Josep Rull\n'Si ho arribo a dir jo, em pengen!', diu Duran sobre un piulet de Rull, que després ha matisat\n'Hem de negociar la pregunta? Evidentment. Cal que tingui un ampli consens? Sí. CDC té un criteri propi per a negociar? Sí: una pregunta, tres respostes', ha dit avui el secretari d'organització de CDC, Josep Rull, per Twitter. Quan ho ha dit, el president d'Unió, Josep Antoni Duran i Lleida, era als estudis de RAC-1, i s'hi ha referit així: 'Si ho arribo a dir jo, em pengen!' Però, tot just després, Rull ha matisat, també amb dos piulets, que les respostes haurien de ser: sí, no, en blanc. I que la pregunta seria sobre l'estat propi, que ha deixat clar que vol dir estat independent.\nHeus ací la seqüència dels fets:\nEn l'entrevista a RAC-1, Duran s'ha explicat sobre la proposta de tercera via que ha fet aquesta setmana. I sobre les discrepàncies entre Unió i CDC ha dit: 'Si el senyor Rull i CDC ja tenen decidit que la pregunta només pot ser una i ha de ser sí o no, aquí hi ha una posició contrària a la nostra.' I ha afegit que si la consulta només té dues possibles respostes, haurà triomfat la tesi d'ERC, que és qui ja ha guanyat la 'batalla de les idees'.\nPoc després, a quarts de deu del matí, Josep Rull publica un piulet a Twitter que causa un cert impacte a la xarxa:\n— Josep Rull i Andreu (@joseprull) September 27, 2013\nMolt poca estona després, i arran del ressò del piulet, Jordi Basté comenta a Duran l'anunci de Rull. Escolteu-ho ací:\nPerò després de l'entrevista, Rull aclareix què vol dir quan parla de tres respostes, per a tothom qui es pogués pensar que amb la tercera opció es referia a una via federal o confederal, tal com proposen el PSC i Duran, respectivament.\nResponent a una trucada de VilaWeb, la secretària general d'ERC, Marta Rovira, parla sobre els comentaris a Twitter de Rull: 'La resposta ha de ser binària: sí o no'.\nI poc després, el dirigent de CDC acaba de deixar clar a què es referix quan parla d'estat propi:\n@carles_noguera Significa estat independent.


Crònica esportiva del Club Bàsquet Manacor – Rellevant.cat\nGRAN DEBUT EN LLIGA DEL INFANTILS OPTICALIA MANACOR I DELS INFANTILS BÀSQUET MANACOR VERMELL\nEls nostres infantils dirigits per n’Antònia Porras i n’Aida Juárez desplegaren un gran joc col.lectiu i venceren amb molta claretat als companys de Santa Maria tancant el marcador amb un 6 a 56. Per la seva banda, els infantils OPTICALIA Manacor varen realitzar un molt bon encontre a La Salle davant el CB Llucmajor aconseguint la victòria per 71 a 39 demostrant que tenen un gran potencial.\nD’altra banda, també debutaren en lliga les nostres infantils SONSÒNIA CENTRE AUDITIU. Les nostres nines tingueren una gran actitud però el rival, Pollença, fou superior. Malgrat la derrota per 20 a 52 les nines varen mostrar la seva evolució i de segur aninar creixent molt de la mà de na Carme i de na Laura.\nEn categoria infantil també, les nines de l’infantil FORN CA’N TÒFOL venceren en el seu partit amistós amb les companyes de Joan Capó de Felanitx.\nGRAN VICTÒRIA DE LES SÉNIORS BENZINERES FEBRER MARTÍ DAVANT EL MONTUÏRI I EMOCIONANTS VICTÒRIES DELS JÚNIOR RT. ES PARC I DE LES JÚNIORS RT. EL PINO\nLes nostres séniors segueixen amb una gran dinàmica de joc i de resultats. El passat divendres jugaren front un gran equip, el Montuïri, i aconseguiren vèncer per 75 a 68 en un partit molt igualalt i intens.\nPer la seva banda, els nostres sénior CÀRNIQUES SUNYER debutaren a la lliga balear a casa de l’Esporles. Fou un encontre a on l’equip local portà la iniciativa però a on els nostres jugadors mai deixaren d’estar dintre del partit. Al final la victòria fou pels d’Esporles per 83 a 74.\nEn categoria júnior masculina els nostres jugadors venceren a un molt emocionant partit al Felanitx remuntant nou punts als darrers minuts i vencent per un ajustat 88 a 91.\nPer la seva banda, les jugadores del júnior femení visqueren una situació molt similar. Partit molt igualalt i remuntada al darrer quart per aconseguir la victòria per 53 a 51 davant el Bahía San Agustín.\nQuan les noves fonts enriqueixen la història\nL’Ajuntament de Manacor aposta amb inversions econòmiques la reobertura de l’escorxador municipal\n11 d'octubre de 2021 Bàsquet Manacor Esports Deixa un comentari\nCelebrat a Felanitx un gran concert solidari: «Una banda diVina»


Jordi Garcia en homes i Anna Brito en dones són els nous campions | Atletisme Català\nInici General Jordi Garcia en homes i Anna Brito en dones són els nous...\nJordi Garcia en homes i Anna Brito en dones són els nous campions\nAquest dissabte 20 d’abril Can Caralleu ha acollit la tretzena edició del Cros de Muntanya, l’únic que s’organitza dins de la ciutat de Barcelona. La cursa ha comptat amb la participació de 454 atletes. La cursa s’ha desenvolupat amb total normalitat en un circuit de 14 quilòmetres de distància. Val dir que la jornada ha comptat amb un clima molt agradable en que el sol ha lluït tot el matí. El guanyador de la cursa d’enguany en categoria masculina és Jordi Garcia amb un temps de 1:00:49 mentre que en categoria femenina la guanyadora és Anna Brito amb una marca de 1:24:09 i repeteix la victòria que ja va aconseguir en l’edició de 2012. En categoria d’equips, els clubs guanyadors de la prova han estat l’ASIC Running en homes i el VINTRÓ en dones.| Pau Salomó i Laura Torres guanyen el Cros infantil Enguany s’estrenava el Cros Infantil per a nois i noies nascuts els anys 1999/00, 2001/02, 2003/04. En la categoria femenina s’ha imposat Laura Torres mentre que en la masculina el millor ha estat Pau Salomó. Hi han participat un total de 67 nois i noies. Èxit de la Caminada popular! Coincidint amb el Cros de Muntanya de Can Caralleu, també s’ha organitzar la Caminada Popular que transcorre per part del recorregut del Cros. La distància a recórrer és d’uns 8 quilòmetres i ha comptat amb una participació de 100 persones.


Oriol Casals: «La música activa el cervell globalment» | UIC Barcelona\nDimecres passat, la Facultat d'Educació va celebrar la III Trobada Alumni, guiada pel musicoterapeuta Oriol Casals. Davant mig centenar d'assistents -entre antics alumnes i professors-, el president de l'Associació Catalana de Musicoteràpia va parlar dels efectes sorprenents que té la música en malalts.\nOriol Casals, professor de Música i màster en Musicoteràpia, té una àmplia experiència com a terapeuta en demència senil, discapacitat intel·lectual i exclusió social. En la seva conferència va parlar dels efectes terapèutics de la musicoteràpia, una “una ciència que als Estats Units està incorporada en l’ensenyament reglat a les escoles, amb resultats sorprenents en la conducta de les persones”.\nAixí, començant per un taller pràctic de moviment, música i ritme amb els assistents, Casals va parlar de la importància que pot arribar a tenir la música en l’educació de la persona i, sobretot, quan persegueix guarir: “En la meva feina –va dir– he comprovat l’eficàcia de la música amb fins terapèutics en persones grans amb demència moderada i greu, i també en les que s’estan recuperant d’un ictus”.\nSegons va explicar el ponent, la musicoteràpia ha curat trastorns com els produïts per accidents vasculars cerebrals, situacions de dol, el Parkinson, l’educació especial, l’autisme, els trastorns d’aprenentatge i de comportament, etc. “Alguns experts –va assegurar– han aconseguit bons resultats en altres camps com les toxicomanies o els trastorns alimentaris”.\nEl final va ser una sessió dialogada amb els assistents, que van tenir l’oportunitat de posar en comú les seves experiències. D’una manera generalitzada, es va acordar la importància d’incorporar vies alternatives a la medicalització excessiva de diferents malalties. En aquest sentit, Casals va afirmar que “la música activa globalment el cervell i arriba, de manera ràpida i precisa, a les àrees que s’encarreguen del llenguatge, l’atenció i la memòria”. En els últims anys, gràcies a l’avenç de les neurociències i al desenvolupament de les tècniques de neuroimatge, sabem que la música arriba de manera ràpida i precisa a les àrees que s’encarreguen del llenguatge, el sistema motor, les funcions executives, l’atenció i la memòria.\nAquesta trobada és la tercera que organitza Alumni a la Facultat d’Educació. Aquestes trobades busquen mantenir el contacte amb tots els antics alumnes i mantenir, en paraules de Mariana Zanuy, directora d’Alumni UIC, “el segell tan propi de la nostra universitat: passió per aprendre i renovar-se. Gràcies a vosaltres, els antics alumnes –va afirmar Zanuy–, fem de la UIC una universitat cada vegada més gran”.


Sant Joan d’Alacant acudeix a Fitur per a promocionar el seu municipi – Turismo Sant Joan d'Alacant\nSant Joan d’Alacant acudeix a Fitur per a promocionar el seu municipi\nLa Regidoria de Turisme estarà present en la Fira de Turisme de FITUR per a donar visibilitat turística al municipi de Sant Joan d´Alacant en l’estand de Costablanca, amb un catàleg de promoció turística de 20 pàgines i un fullet titulat “Passeja per la nostra història” que dóna pas al Portal web de turisme\nEl catàleg posa en valor l’estupenda posició geogràfica en la qual es troba situat el municipi per la seua proximitat a la platja, a la muntanya i la capital Alacant, i indica amb el seu eslògan ’Prop de tot’ que Sant Joan d’Alacant té tot allò que un visitant pot desitjar. Presenta part del seu patrimoni, material i immaterial, les festes més rellevants, els establiments culturals, parcs i jardins, així com l’oferta hotelera i gastronòmica.\nTambé presenta una llista de carrers turístics titulat “Passeja per la nostra història”, que dóna pas al portal web. Es tracta d’un fullet atractiu que situa el nostre patrimoni material sobre un mapa. Recopila la majoria de les nostres finques i cases amb encant, les nostres places i jardins, les nostres torres de defensa, les ermites i l’església i els camins tradicionals.\nLa Regidora de Turisme pretén amb aquesta visita a Fitur, no solament donar a conèixer les excel·lències del municipi sinó que aprofitarà l’ocasió per a conèixer el mercat de serveis turístics que ofereixen altres municipis, captar idees que puguen extrapolar-se al nostre poble i prendre contacte amb altres comarques per a establir relacions turístiques que beneficien la nostra localitat.\nSant Joan d’Alacant celebra les Festes de Sant Antoni


S. Medina: "Tot esmorzant vaig veure com penjaven el cartell, mai m’ho hauria imaginat" ·\nS. Medina: “Tot esmorzant vaig veure com penjaven el cartell, mai m’ho hauria imaginat”\nRedacció 19 Juliol 2019 4 min read\nHi ha moments de la vida que potser no et sents realitzat, sortir de la zona de confort pot ser difícil però la Sara Medina ho va fer. Ella treballava d’infermera però el cuquet de l’art va fer que s’animés a estudiar il·lustració. Ara compagina les dues feines en el moment més emocionant d’ençà que va començar amb la il·lustració. Una beca d’art, una important fira a Bolonya i la victòria al concurs de cartells han estat els premis que l’animen a provar nous reptes.\nRevista de Ripollet: Quan t’animes a fer il·lustració?\nSara Medina: Vaig acabar la carrera d’infermeria el 2013. No hi havia feina per aquí i vaig marxar. Quan vaig tornar, vaig trobar-ne. De totes maneres sempre havia tingut el cuquet del món de l’art, la pintura i la il·lustració i em vaig presentar a les proves d’accés de l’Escola Massana. Vaig fer un cicle superior d’il·lustració mentre treballava i el vaig acabar l’any passat. Ara estic compaginant les dues coses.\nRdR: Per què?\nS.M: Estava en un moment en el qual no m’omplia del tot allò que feia. Volia un canvi. Quan vaig fer la prova d’accés no m’esperava entrar, hi havia un nivell molt alt. Tothom venia d’un àmbit artístic i jo venia de fer infermeria. Ha sigut un hàndicap però alhora tenir experiència en altres àmbits m’ha pogut acompanyar en la meva formació. Ara ho veig i ha estat positiu. No he fet moltes coses en aquest món. He acabat fa poc i costa molt entrar però aquest any he crescut molt. Em van seleccionar a una important fira d’il·lustració en l’àmbit europeu a Bolonya, allà vaig fer entrevistes amb editorials i l’experiència va ser molt enriquidora. Aquest any em van donar una beca des de la Fundació Guinovart que m’ha obert nous horitzons. Aquestes coses t’animen a seguir endavant.\nRdR: I la cirereta ha sigut el concurs, no?\nS.M: Totalment, no m’esperava guanyar. Quan em vaig animar a fer-lo quedava molt poc temps per poder presentar-lo, però l’havia de presentar. Era complicat guanyar perquè era una votació popular però vaig pensar: ‘El que hagi de ser serà’. Van donar primer els resultats de la votació per internet i vaig ser la que tenia menys vots. En canvi quan van donar els resultats de la votació presencial em vaig quedar molt sorpresa.\nRdR: Per què has optat pel correaigües?\nS.M: Buscava una activitat per totes les edats, típica de la Festa Major i alhora que tingués un punt d’innovadora. Els primers esbossos els vaig dirigir cap a la baixada de carretons i havia ficat gent de diferents generacions fent activitats pròpies de la seva edat. Però em semblava recarregat i creia que els carretons ja havien sortit en un altre cartell. Volia fer alguna cosa que trenqués una mica. El correaigües em permetia englobar a tothom i tenia un punt d’estiu i festiu. A més crec que és una activitat que es fa en pocs llocs.\nRdR: I el pollet?\nS.M: La veritat és que m’he esforçat per no posar-lo. Tothom em deia que el fiqués però jo tenia clar que no. Pollet fora!\nRdR: Què t’han semblat els altres cartells?\nS.M: Doncs crec que totes dues opcions eren bones com a cartells de festa major, un d’ells mostrant diverses activitats que existeixen a la nostra festa així com l’altre focalitzava més l’atenció, com jo he fet, en només una de les activitats. Era interessant perquè crec que tots tres eren molt diferents pel que fa a tècnica però també teníem en comú que eren més plàstics i un tipus de disseny menys de cartell i gràfic, envers edicions anteriors.\nRdR: En el teu cartell has mostrat un estil molt propi.\nS.M: Sembla que l’estil preocupa i al final t’acaba trobant a tu. Mentre feia el cicle els professors deien això. Jo no m’ho acabava de creure i em preocupava. Hi ha gent que des del primer moment té un estil molt seu. Però amb el cartell m’ha quedat clar que jo el tinc. El meu tiet, que no sabia que m’havia presentat, em va preguntar si m’havia presentat. Quan algú et reconeix tan fàcilment és que has trobat el teu estil. He utilitzat ceres i grafit i sobretot he volgut posar colors estivals però que no siguin gaire típics.\nRdR: Què significa veure el cartell pel poble?\nS.M: Em fa molta il·lusió perquè és el meu poble. Justament un matí d’aquesta setmana estava esmorzant en un bar i estaven penjant el cartell, mai m’hauria imaginat viure això. Parlar amb la comissió de festa major, passar-li documents, mirar la tipografia… és com ajudar a organitzar la Festa Major des d’un punt més professional. És un encàrrec que gaudeixes.\nRdR: Què és per tu la Festa Major de Ripollet?\nS.M: És un moment de l’any que uneix al poble. En el meu cas com visc fora em trobo a molta gent que durant l’any no puc veure. Hi ha gent que veig de festa en festa. A més pots gaudir de moltes formes durant tot el dia. Al final és un moment de compartir i gaudir.\nRdR: Et podrem trobar pel correaigües?\nS.M: Clar que sí! Però sense el cartell que si no es mullarà!\nTags: Concurs cartells Festa Major Sara Medina\nPrevious: Actuacions, concerts i reivindicació en la Diada LGTBI, l’Orgull de Ripollet


La Intersindical-CSC ha passat de 6 a 26 delegats i delegades de personal a la sanitat pública catalana, en el conjunt de l’atenció primària com hospitals públics de Catalunya.\nEl sindicat republicà ha obtingut així els millors resultats de la seva història en l’àmbit sanitari després d’haver presentat llistes a la majoria d’hospitals i també a l’atenció primària.\nLa I-CSC és el sindicat que més ha crescut en aquestes eleccions, posant de manifest la bona feina de la representació que s’ha fet en l’anterior legislatura i també la necessitat de portar el republicanisme a la sanitat del nostre país i poder construir un model republicà de servei d’atenció a les persones en l’àmbit de la salut catalana.\nAmb aquests resultats la Intersindical-CSC s’assegura l’entrada a la Mesa General de la Funció Pública desprès dels històrics resultats que enguany s’han aconseguit, tant a les eleccions de personal tècnic i administratiu i també del personal docent no universitari dels centres públics de Catalunya.\n« Pensions mínimes, Cotitzacions al Règim General de la Seguretat Social, SMI i IPREM per 2019\nAquest 1 de maig, tornem-nos a fer sentir! »


RETROSPECTIVA DEL 2021 (2a part)\nContinuem ara amb la nostra tornada al passat per a aconseguir una brúixola que ens orienti al nou any. La primera part de la nostra retrospectiva es va dedicar a la revisió dels plans més propers a la narració i la lírica. Aquesta segona part ens servirà per recordar altres moments importants d'Edicions Aïllades/Ibiza Editions. El mes de febrer va ser el de la posada en marxa de la col·lecció de traducció AccentObert’ en un acte celebrat a la llibreria Documenta de Barcelona. Dirigida i produïda per Nora Albert, la sèrie trasllada al català obres de grans escriptores italianes com Calandrone, Anedda ... Llegeix més\nGener és el mes del futur per antonomàsia. L'any comença i, amb ell, els projectes que es tractaran de complir als següents 365 dies. Amb tot, molts d'ells no acaben de quallar. Això sol passar per no haver tingut en compte el desembre, el mes del passat i de les retrospectives. per això, des d'Edicions Aïllades/Ibiza Editions dedicarem dos articles a la nostra trajectòria de l'any passat per afrontar millor el 2022. Durant 2021 vam recuperar part del terreny perdut durant el 2020, així que vam presentar dos llibres que ja havien estat publicats, però els actes dels quals... Llegeix més\nDurant tot l'any 2022, un diumenge de cada mes a les 12 habrá una visita teatralizada a la Necrópolis des Puig des Molins, en Eivissa. La necròpolis del Puig des Molins és la més extensa i la més ben conservada de tot el món, i durant l'antiguitat fou el cementiri de la ciutat. La necròpolis es troba a 500 metros del Puig de Vila, lloc on està situada la ciutat des de la seva fundació a mans dels fenicis al segle VII a. c. El nom de la necròpolis ve dels molins que hi havia al cim a.. Llegeix més\nEl divendres 14 de gener i dissabte 15 es duran a terme les semifinals de la VIII edició del Torneig de Dramatúrgia al Teatre Mar i Terra de Palma. Una setmana més tard, El 22 de gener, se celebrarà la gran final al mateix espai cultural. El Torneig de Dramatúrgia es la actividad central del Festival de la Paraula, un programa d'activitats organitzades per Produccions de Ferro que té com a objectiu visibilitzar els autors i les autores de les Illes Balears, així com reivindicar i situar la paraula i la dramatúrgia en un lloc.... Llegeix més\nLa 78a edició del premi literari més antic d'Espanya va atorgar dijous passat la seva màxima distinció a l'escriptora madrilenya per la novel·la Les formes del voler. A causa de la pandèmia, l'organitzadora Ediciones Destino va suspendre per segona vegada el tradicional sopar de gala i va limitar les celebracions al lliurament de premis. Tot i això, els promotors es van mostrar satisfets per la xifra rècord de 937 manuscrits rebuts. “El poder terapèutic i reparador de la literatura”, En paraules de l'autora, és l'origen de l'obra, que compta amb un gran component autobiogràfic. Per això... Llegeix més\n1 2 3 … 67 següent ›


La llibreria t’oferim l’oportunitat de comprar llibres d’art i historia, catàlegs d’exposicions,\nA traves d’aquest nou post volem fer-vos saber que la nostra galeria, inicialment especialitzada en el disseny, creació i comercialització d’exclusives col·leccions amb dissenys propis de complements i de peces de joieria, ja compta amb més de 5 d’anys d’experiència. Hem aconseguit consolidar el nostre espai virtual www.angelscanut.com, tot un repte i com sempre seguim a la cerca de nous horitzons.\nUn segon pas endavant del qual ens sentim molt satisfets va ser, tal i com os vam informar en el seu moment, l’obertura de la Galeria d’Art Tècnica mixta, on pintors i dibuixants de tècniques i estils ben diferenciats segueixen exposant la seva obra. Agraïm les mostres de suport i d’interès que el nostre públic ens ha fet arribar.\nAmb pas fem, volem seguir creixent amb coherència al vostre costat i ara, per donar més força i especialització al projecte artístic inicial os volem donar a conèixer una nova ampliació de continguts, es tracta del nou espai virtual La llibreria dins www.angelscanut.com.\nA La llibreria os oferim l’oportunitat de comprar llibres d’art i historia, catàlegs d’exposicions, monografies d’interès. Algunes d’aquestes publicacions ja estan descatalogades, nosaltres os les oferim noves o de segona mà garantint el seu bon estat.\nDesitgem que aquest nous pas sigui del vostre agrat i interès.


Sant Vicenç arrenca amb els primers usuaris el «Bus a peu» cap a les escoles - Regió7\nSant Vicenç arrenca amb els primers usuaris el «Bus a peu» cap a les escoles\n17·11·20 | 21:53\nGrup d'alumnes anant cap a l'escola Puigsoler amb el «Bus a peu» ajuntament de sant vicenç/twitter\nUna desena d'alumnes ja han començat a utilitzar un dels dos itineraris que ha promogut l'Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet per anar a peu, amb acompa-nyament de monitors, fins a les dues escoles públiques de primària que hi ha al municipi. En concret, s'ha activat ja aquesta setmana amb els primers usuaris la ruta que porta fins a l'escola Puigsoler, i el consistori recorda que té a punt un segon recorregut fins a l'escola Sant Vicenç.\nEl programa, anomenat «Bus a peu», consisteix en dos itineraris organitzats per fomentar els desplaçaments a peu als centres educatius públics del municipi. L'Ajuntament ha establert dues línies que tenen el suport de monitors i que enllacen amb els dos centres esmentats perquè les puguin utilitzar tots aquells infants que van als respectius centres caminant.\nD'una banda, hi ha la línia vermella, que surt de la plaça d'Espanya a les 08.20 h i arriba a l'escola Puigsoler deu minuts abans de les 9. L'itinerari passa pels carrers Eduardo Peña, Bisbe Perelló i Sant Joan de Dalt.\nD'altra banda, la línia blava surt de la plaça de Catalunya a les 7.50 del matí i fa un recorregut fins a l'escola Sant Vicenç i hi arriba deu minuts abans de 2/4 de 9 del matí. Recorre els carrers Llibertat, plaça del Pi i plaça de l'Ajuntament.\nEl servei és diari i s'adreça a tot l'alumnat de primària de les escoles Sant Vicenç i Puigsoler, i per inscriure's només cal omplir un formulari que es podrà obtenir als mateixos centres educatius i a l'Oficina d'Atenció Ciutadana de l'Ajuntament.