Atenes – Guia d’Escala de Port Mediterrani Oriental – Viajeros Online\nATENES (Descarrega en pdf amb plànols) (versión castellano) (Adquireix bitllet del bus turístic)\nAtenes és la capital de Grècia. Es diu així en honor a la deessa Atenea, la seva protectora. Bressol d’una de les primeres democràcies de les quals es té notícia. Té uns 4 milions d’habitants, una tercera part de la població del país.\nSituada en la plana Àtica, envoltada per muntanyes en 3 dels seus 4 costats. Dos rius creuen la ciutat: Cefiso i Iliso. La ciutat està una mica allunyada del mar, per això els vaixells arriben al seu port natural, el Pireu, a 8 km del centre de la ciutat, encara que pràcticament ja ha estat absorbida per la part nova d’Atenes. Es tracta del port més actiu de Grècia a més d’un centre industrial, compta amb drassanes, molins de farina i fàbriques de maquinària agrícola, tèxtils, vidre i productes químics.\nEl Pireu compta amb tres ports naturals. El major està al nord-oest, utilitzat com a port comercial cap a l’est del mar Mediterrani, els 2 més petits són utilitzats per embarcacions d’esbarjo i de pesca. El port conegut com Microlimano és recomanable per menjar peix, compta amb nombrosos restaurants i tavernes al llarg de tot el port. El port té transbordadors a la majoria de les illes de l’est de Grècia i moltes del nord i aquest del mar Egeo.\nAtenes data d’abans de l’època creto-micènica, amb bastants menys habitants i poder econòmic i militar que va destacar al segle V a. de C. Al segle XIV a. de C. va ser fortificada. A mitjan el segle IX a. de C. es va annexionar els territoris més propers, inclòs el port del Pireu. Des del segle VIII a. de C. la zona es va consagrar a Atenea.\nAl principi el govern ho ostentava un monarca, però Atenes va canviar a una aristocràcia en la qual el Consell d’Ancians (Areópago) governava designant 3 magistrats (arcans), que per un any s’ocupaven de la conducció de la ciutat.\nDificultats polítiques i econòmiques van portar al poder al reformador Solón ( 594 a. de C.). Segons les seves noves normes, la ciutat va passar a tenir un Consell, una Assemblea Popular i Tribunals de Justícia. Solón a més va reactivar el comerç. En l’any 560 a. de C. va arribar al poder el tirà Pisístrato. Durant el seu govern i el dels seus fills, que va arribar fins a l’any 510, es van construir moltes obres públiques i es van organitzar els jocs panatinàics, que se celebraven cada 4 anys.\nLa democràcia es va imposar en l’any 509, amb la revolució de Clístenes, enderrocant a la tirania d’Hipías. L’Assemblea Popular, en la qual participaven tots els ciutadans, va passar a ser l’òrgan de major poder.\nEn en 490 a. de C., en la batalla de Marató, els atenesos van vèncer a les tropes perses, que van desembarcar allí, amb la poca ajuda d’uns soldats arribats de Platea.\nVan demanar auxili al us espartans, però per motius religiosos no podien fer-ho fins al cap de 6 dies. L’Acròpoli va ser destruïda per les tropes de Jerjes i reconstruïda quan va governar de Pèricles per mostrar el nivell artístic i cultural de la ciutat. Després de la seva derrota, els perses van preparar una nova expedició per no fallar. El rei Jerjes va reunir en Sardes, en la primavera del 480 a. de C., un exèrcit com mai s’hi havia vist.\nAl mateix temps va enviar ambaixadors demanant la rendició de les ciutats gregues, accedint moltes d’elles, però Esparta i Atenes no.\nDesprés de la invasió persa de l’any 480 a. de C., el polític Temístocles, va vèncer als perses en Salamina, i va construir les muralles de defensa que envoltaven a Atenes i El Pireu, unint la ciutat amb el port. Pèricles va continuar amb la seva obra i li va donar a la ciutat gran esplendor. Va construir el Partenón, el temple de Niké i l’Erecteion, entre altres monuments. La lliga de Delos, formada en l’any 477 a. de C. per prevenir una nova invasió persa, tenia a Atenes com a capital. Els fons aportats per les ciutats que componien la lliga van augmentar el poder atenès. Pèricles tenia un tracte especial amb els homes de la cultura afavorint l’arribada de filòsofs i poetes a Atenes.\nDurant el seu govern es van representar importants tragèdies i comèdies en el teatre de Dionisio, al costat de l’Acròpoli.\nAl segle IV a. de C., després de la dura batalla del Peloponeso, Atenes i la Democràcia intenten reconstruir-se. La ciutat d’Atenes es converteix en el bressol de la filosofia i la retòrica, consolidant-se com a centre cultural del món antic. En el 323 a. de C. esdevenen 2 fets tràgics per a l’hel·lenisme: la mort d’Alexandre Magne als 33 anys i la caiguda de la democràcia d’Atenes que canvien el rumb de la història grega.\nA partir d’aquí, Atenes experimenta una progressiva decadència política, encara que mantenint-se com a centre cultural del món antic fins al 529 d. de C., que un edicte de l’emperador Justinià posa fi a les escoles filosòfiques d’Atenes i obliga a tots els atenesos i grecs a convertir-se al cristianisme en 3 mesos. Des del 529 fins a 1834, Atenes va ser una petita ciutat de 9.000 habitants. Des de meitat del segle II a. de C., Atenes, com tota Grècia, va estar sota la dominació romana. Des de llavors, i durant gairebé dos mil anys, a Grècia se succeeixen les invasions estrangeres: romans, héruls, gods, croats francesos, almogàvers, florentins, venecians i turcs la van saquejar i la van conquistar fins a la fundació de la Grècia independent en 1830.\nL’1 de desembre de 1834, Atenes es converteix en capital del país. La ciutat destruïda tantes vegades reneix sota els dissenys dels millors arquitectes d’Europa del segle XIX, que atorguen un aura neoclàssica màgica a la capital. Entre els anys 50 i 60 del segle XX, l’aspecte d’Atenes canvia radicalment. La població es duplica, a causa que la gent del camp abandona les seves terres després de la Segona Guerra Mundial i es muda a la capital a la recerca de treball i una vida millor. La necessitat d’allotjament per als nouvinguts causa que bells edificis neoclàssics, es converteixin en edificis d’apartaments de línies geomètriques que canvien la seva visió. El normal entre els propietaris de petites o grans viles va ser destruir-les per aixecar blocs de pisos, ells ocupaven un o diversos apartaments. Atenes es transforma en una immensa metròpolis de més de 4 milions d’habitants. Després d’aquests errors, s’emprèn un procés de revalorització de la ciutat, restaurant i rehabilitant monuments i edificis, alguns carrers passen a ser per als vianants, creen espais verds.\nEl Pireu es constituí com a ciutat en el 450 a. de C., quan el port ja estava al servei d’Atenes. En l’any 86 a. de C. va ser destruïda pels romans, i va guanyar novament protagonisme després de la independència de Grècia al segle XIX. En 1834 va ser designada com a port de l’Atenes moderna.\nDesprés de llegir resumida la història de la ciutat es desprèn que intentar conèixer tot sobre aquesta ciutat en unes poques hores d’escala al Pireu, és impossible, així que anem a centrar en una excursió dels llocs més representatius d’Atenes per obtenir una visió global, una de les múltiples opcions per visitar aquesta ciutat.\nPer desplaçar-nos fins al centre d’Atenes el Metre és el més còmode, ràpid i econòmic, encara que no cal descartar negociar amb algun dels taxistes que trobarem en sortir de la Terminal de creuers del port del Pireo (solen oferir-se per realitzar un tour complet, no per portar-nos fins al centre, encara que es pot aconseguir per uns 30 euros).\nL’estació de metro la trobem a l’altre costat de la badia així que cal envoltar el recinte portuari. En sortir de la Terminal anem a l’esquerra i caminem uns 20-25 minuts vorejant el port, arribant a l’estació de metro.\nLa línia 1 (Pireo-Atenes) és un tren elèctric (ISAP) integrat en la xarxa de metro d’Atenes, inaugurada en l’any 2000.\nAdquirim il bitllet en màquines automàtiques a l’entrada de l’estació, el bitllet més econòmic només és vàlid per a aquesta línia (fins a Monastiraki). Per a altres línies cal utilitzar el bitllet de metre normal que val una mica més. En entrar a l’andana és obligatori validar el bitllet abans de pujar al tren.\nEls trens cap a Atenes tenen una alta freqüència i solen estacionar en els 2 andanes centrals.\nLa primera i obligada visita és l’Acròpoli, el recinte arqueològic més important de tota Grècia, la parada de metro més propera a l’entrada és Thisio, encara que també podem seguir fins a Monastiraki i passejar per la Plaka fins a arribar a l’Acròpoli.\nDes del port arribem a Thisio (és fàcil seguir les indicacions que estan en caràcters grecs i llatins).en uns pocs minuts.\nEn sortir de l’estació estem en l’Av. Apostolou Pavlou, per als vianants, amb terrasses de bars i cafeteries i des de la qual ascendirem cap a l’Acròpoli. A la nostra esquerra veiem l’Àgora, que era l’antiga plaça d’Atenes on es desenvolupava tota la vida pública de la ciutat. El temple que domina el lloc és el Teseion- Hefesteion, molt bé conservat. Construït entre els anys 449 i 425 aC. va ser consagrat al déu ferrer, Hefestos, i a la seva germana Atenea. El temple, d’estil dòric, va ser edificat en marbre amb una extensió de 31 metres per 14 metres.\nPugem una mica més i passem al costat del pujol de l’Areópago, la de Filopapou, l’església bizantina d’Agios Dimitrios Loumbardiaris, i la petita muntanya de Pnix, arribant a les taquilles del recinte de l’Acròpoli. Adquirim l’entrada (vàlida per a tots els recintes arqueològics del centre d’Atenes), l’entrada és gratuïta per a menors de 18 anys i estudiants (els majors de 65 anys paguen el 50%). El recinte obre tots els dies de 8 a 18.00 a l’hivern i de 8 a 19.30 a l’estiu.\nL’Acròpoli segueix sent considerada una de les meravelles del món que ningú hauria de deixar de visitar. És una fortalesa natural situada en un pujol que arriba als 156 m. d’altura sobre el nivell del mar i s’estén sobre unes 3 hectàrees de superfície.\nPer entrar cal deixar motxilles i similars en una consigna i durant la nostra pujada podem observar l’Odeó d’Herodes Àtic a la nostra dreta. El recinte, del segle II d. de C., una vegada restaurat, s’utilitza per a espectacles teatrals durant el Festival Hel·lènic).\nEl recorregut de l’Acròpoli comença per la Via Sacra, pugem unes escales i accedim al recinte per la Porta Beulé, amb dues torres en ambdós costats de la porta fortificada.\nDesprés de l’entrada accedim a una gran escalinata que ens condueix fins als Propileus. A la dreta tenim el Temple d’Atenea Niké, reconstruït amb els materials originals per Schaubert i Hansen. Aquest temple segueix els cànons de l’estil jònic i destaquen les escultures del fris que recorre els quatre costats del templet (alguns relleus originals estan en el Museu Britànic). A l’esquerra de l’escalinata es troba el Monument d’Agripa, del que només es conserva un pedestal immens de 13,40 metres d’altura tallat en marbre blau gris.\nA continuació s’aixequen els Propileus (construïts en cinc anys, 437- 432 aC. Per ordre de Pèricles i que constitueixen l’entrada al recinte sagrat de l’Acròpoli. Després dels Propileus s’accedeix a l’altiplà de l’Acròpoli des d’on observem una panoràmica del conjunt arquitectònic.\nEl Partenón està considerat com l’obra mestra de l’art grec. En la seva ubicació va estar anteriorment l’Hecatómpedon, santuari dedicat a Atenea Partenos. Construït en honor a la deessa verge Atenea, protectora de la ciutat. La seva estàtua de 12 m. d’altura, d’ivori i d’or, adornava l’interior del temple. (Va ser portada a Constantinoble en algun moment i mai més es va saber). Al segle VI, el Partenón es va convertir en església cristiana, es va destrossar el frontó oriental adossant un absis. Més tard els otomans van fer de l’Acròpoli un polvorí, i del Partenón, una mesquita.\nConstruït majorment en marbre, està assentat sobre una base de 3 esglaons envoltat per una columnata exterior amb 8 columnes dòriques en les façanes aquest i oest i 17 columnes al llarg. El temple mesura 69,54 m. per 30,87 m. i les columnes arriben als 10,43 m. d’alt i estan eixamplades en el centre per corregir l’efecte òptic de les línies horitzontals. Les columnes sustenten l’arquitrau i el fris que estava decorat amb 92 mètopes. Les estàtues dels frontons van ser objecte de les majors cobdícies i destrosses: les del frontó oriental es van arrencar per fer lloc a l’absis de l’església cristiana; les del timpà occidental van ser molt danyades per una explosió en 1687 (quan era un polvorí) i objecte d’espoli per part de molts, Lord Elgin entre uns altres (que en 1801, sota dominació otomana, es va portar per a la seva col·lecció particular 56 panells del fris, 15 mètopes i diversos fragments dels frontons, que després van ser venuts al govern britànic i avui estan exposats en el British Museum, malgrat les reclamacions del govern grec).\nTambé és de gran interès l’Erecteion, considerat com a model de l’estil jònic. Edificat entre 421 i 406 a. de C., transformat durant un temps en harem pels Turcs, actualment restaurat. Era el principal lloc de culte de l’Acròpoli. Allí es trobaven els santuaris d’Athena, Poseidon, Pandrosa, i del rei mític de la ciutat Erecthea, d’on ve el seu nom. Les 6 noies amb túniques que componen el Pòrtic de les Cariátides formen la seva part més espectacular. (Les originals estan en el Museu).\nEl recorregut sol continuar pel Museu de l’Acròpoli. Aquesta col·lecció permanent recull una important mostra de les restes oposades en el recinte des dels inicis del segle VI aC. fins a finals de l’IV aC. La visita comença per l’exposició dels temples anteriors a l’edificació del Partenón. A les sales més grans trobem l’estàtua d’Athena Niké, ajustant la seva sandàlia, el Moskophoros o porteador de be (l’escultura més antiga de l’Acròpoli ( 570 aC), els fragments de frisos que guarnien el Partenon i el Temple d’Athena, les Koré, aquestes dones amb somriures misteriosos, o les columnes amb forma de dona originals de l’Erecteion (Cariatides).\nEn la faldilla de la muntanya podem observar el Teatre de Dionisios, amb capacitat per 16.000 espectadors. En les graderies s’aprecien els seients de marbre dels grans personatges, i en l’escena, un pòrtic amb columnes i relleus a la base. Estava unit per un corredor porticat amb l’Odèon d’Herodes Àtic.\nQuan iniciem el descens de l’Acròpoli i abandonem el recinte arribem enfront de l’Areópago, un petit pujol de 115 m. d’altura denominada així, perquè era on es reunia el consell de ex-arconts per prendre les seves decisions.\nTambé aquí va predicar l’Evangeli l’Apòstol Pablo en l’any 51. Es conserven uns 250 metres del Carrer de l’Areópago en la qual es poden veure les restes d’una font romana del segle II, els fonaments del templet dedicat a Aminéion i els de el Tem-nos de Dionisios Lenáios, les restes d’una lesché, lloc de reunions i els de el santuari de Dionisios en Limnais.\nDescendim pel carrer per als vianants de Dionyssiou Areopagitou amb excel·lents vistes de la muntanya de l’Acròpoli. Al final tenim 2 opcions, cap a l’esquerra ens introduïm al barri de la Plaka, un recorregut més curt abans de tornar al vaixell o seguir recte per aprofitar una mica més el dia, creuant una gran avinguda i apreciant l’intens tràfic d’Atenes, i arribar a l’Arc d’Adriano.\nDesprés d’aquesta Arc trobem el Temple de Zeus Olímpic (accedim amb la mateixa entrada que per a l’Acròpoli). El temple inicial dedicat a Zeus Olímpic va ser construït al segle IV aC, en època de Pisistrates, i sobre les seves ruïnes l’emperador romà Adriano va construir un altre monument en l’any 134 dC. Avui dia només queden en peus 15 de les 104 columnes originals que ho sustentaven.\nSeguim pel mateix carrer i arribem a l’Estadi Panathinaiko. De forma el·líptica de marbre blanc va ser construït originalment per acollir les Panateneas de l’antiguitat. Reconstruït pels Jocs Olímpics de 1896, i avui dia un dels monuments més elegants d’Atenes. En els jocs de 2004 va acollir les competicions de tir amb arc i la meta final de la marató.\nAnem ara cap a la Plaça de Sintagma travessant els Jardins Nacionals o Zapion. Sortim al costat del Parlament Grec (antic Palau Real), als seus peus, a la Plaça Syntagma està la Tomba del soldat desconegut i el seu famós canvi de guàrdia dels Evzones. Aquesta cerimònia es realitza a les hores en punt, però els diumenges a les 11.00h es realitza el canvi de guàrdia solemne.\nPodríem anar cap a la Plaça Omonia pel carrer Panepistimiou o Eleftheriou Venizelou, i trobaríem quantitat d’edificis neoclàssics que constitueixen una etapa important en l’evolució arquitectònica d’Atenes, com la Biblioteca Nacional, la Universitat i l’Acadèmia de les Arts, però tenint enfronti el barri de la Plaka és una bona opció anar a menjar.\nEl Museu Arqueològic Nacional és també un esplèndid edifici neoclàssic que posseeix importantíssimes troballes arqueològiques de tota Grècia, però queda una mica lluny d’aquesta zona, així que caldrà deixar-ho per a una propera visita. I el mateix passa amb la pujada a la Muntanya Likavitos que ens ofereix una fantàstica vista d’Atenes.\nCreuem l’Av. Amalias per accedir al barri de Plaka, una petita illa en el centre de la ciutat amb molt poc tràfic rodat. Els dos carrers principals del barri són Adrianou i Kidathineon, també les més cares. Interessant dedicar un temps a passejar pels seus carrers estrets i pintoresques, les seves escales i places petites, visitar les seves tendes i menjar en alguna de les tavernes a l’aire lliure. Al final del carrer Lisikratous trobem el Monument a Lysicrata, que està completament envoltat de bars amb terrassa.\nEls carrers de l’oest de Plaka ens porten a la zona de Monastiraki. Si ens queden ganes podem fer un volt de 35 minuts per la zona històrica en un Tren Turístic que surt de la cantonada del carrer Aiolou amb Adrianou per uns 5 Euros.\nAquí també hi ha monuments interessants per visitar com L’Àgora Romana, La Torre dels Vents (edificada al segle I a C. per Andronicos, destinada a acollir els invents de l’època com el rellotge d’aigua, rellotge de sol, penell, etc), o la Plaça Mitropoleos amb la seva catedral (Gran Mitropolis) i l’Església Bizantina Agios Eleftherios.\nPer tornar al vaixell ens dirigir-nos a la Plaza Monastiraki, entrem en l’estació de metro, comprem un bitllet per a la Línia 1 i fem el recorregut invers al del matí, o busquem un taxi, que segur que estarà més disposat que per anar del centre al port que del port al centre.\nLL9pRr8Ol1 3 enero, 2012 30 octubre, 2018\nArtículo anterior Atenas – Guía de Puerto de escala Mediterráneo Oriental\nSiguiente artículo La huelga del 9 y 11 de enero en Iberia repetirá los servicios mínimos de diciembre – Plan de actuación de Iberia ante la huelga de sus Pilotos


Terrassa s'adhereix un any més al Dia Internacional dels Museus amb un munt d'activitats - Canal Terrassa\nDes del 1977 el 18 de maig de celebra arreu del món el Dia Internacional dels Museus i Terrassa, com cada any, ha preparat diverses activitats per adherir-s’hi. En aquest edició, el tema proposat és ‘Museus i històries punyents: Dir allò que no es pot explicar als museus’. La Casa Alegre de Sagrera, el Castell Cartoixa de Vallparadís, la Seu d’Ègara i el Museu de la Ciència fan jornades de portes obertes des d’avui i fins diumenge.\nA les Esglésies de Sant Pere hi haurà exposada, fins el 18 de juny, la joia del Museu: els plànols del projecte de remodelació del recinte de les Esglésies de Sant Pere de 1920, de Josep Puig i Cadafalch. Els documents formen part del primer projecte urbanístic del conjunt monumental.\nI al mNACTEC, a banda de la jornada de portes obertes, entre les propostes destacades d’enguany hi ha la cursa solidària el proper dissabte al matí.\nD’altra banda, dissabte tindrà lloc una de les activitats més esperades: la Nit dels Museus. Hi participen més de 3.000 equipaments de 40 països.\nA Terrassa hi han previstes visites nocturnes a la Seu d’Ègara i també al Museu Tèxtil. L’activitat permetrà conèixer l’exposició ‘La Vall del Nil’ i també les esglésies de Sant Pere, dedicant una especial atenció a les pintures murals dels segles V al VIII amb la projecció d’un audiovisual. Al Museu de la Ciència es farà l’espectacle Monòlegs científics i visites guiades a les voltes de la teulada i a l’exposició “Leonardo da Vinci: El geni i els invents”.\nTags: Casa Alegre de SagreraCastell Cartoixa de VallparadísDia Internacional dels MuseusMuseu Nacional de la Ciència i la Tècnica de CatalunyaNit dels MuseusSeu d'Ègaraterrassa


FINTECH. L'estalvi tradicional avui ja no és eficaç. - Dirección financiera de la PyME\nYou are here: Home › Català › FINTECH. L’estalvi tradicional avui ja no és eficaç.\n← Análisis de balances: caso práctico.\nFINTECH. El ahorro tradicional hoy ya no es eficaz. →\nLes plataformes FINTECH que estan apareixent ens permeten obtenir un rendiment millor dels nostres estalvis. La part negativa és que ens obliga a ser inversors, és a dir, a assumir el risc de pèrdua. L’estalvi tradicional avui ja no és eficaç per cobrir necessitats futures.\nFintech “estalvi” eficaç\nDiu el Diccionari de la llengua catalana que eficaç és “Que té la virtut de produir l’efecte volgut.”\nEn l’article “Estalviar no és invertir” (Agost de 2012) ja vaig comentar que estalviar és guardar per demà a canvi d’un rendiment reduït, però sense risc de pèrdua del capital estalviat.\nHabitualment l’estalvi es remunera a tipus reduïts.\nActualment això vol dir tipus de mitjana propers al 0% anual.\nDe fet el mercat està ja oferint tipus negatius. Tinguem també en compte que l’índex harmonitzat de preus al consum (IHPC) va ser el 2015 del 0’2%.\nFem una aproximació ràpida.\nSi estalviem avui 100.- €, d’aquí un any continuarem tenint 100.- €.\nEl que avui podem comprar per 100.- € ens costarà 100’2.- €.\nEn un any la nostra riquesa s’haurà reduït.\nTot i estalviar serem més pobres!\nNo sembla que sigui com per tirar cohets!\nAixí, suposo que estarem d’acord en que la retribució obtinguda per aquest estalvi no és suficient per compensar l’esforç de guardar aquests diners com a previsió per a necessitats futures.\nA més, des d’una perspectiva merament econòmica, no és suficient tampoc per cobrir aquestes necessitats futures.\nHauríem de buscar alternatives més eficients.\nPer què llavors seguim estalviant?\nBàsicament perquè volem seguretat en el rescat del capital inicial.\nL’estalvi està garantit. Si és un compte d’estalvi bancari (o similar) està garantit pel Fons de Garantia de Dipòsits d’Entitats de Crèdit (FGD).\nI aquesta seguretat en el rescat ens fa perdre de vista la finalitat per la qual hem decidit “guardar” aquests diners per al futur.\nRecordem-ho, estalviem per atendre necessitats futures.\nI l’estalvi avui no és eficient.\nFINTECH Per què no ens convertim en inversors?\nPrecisament per por de perdre el principal (la nostra aportació).\nSi ens convertim en inversors estarem assumint el risc de perdre el capital aportat. És per aquest motiu que per invertir exigim un rendiment superior. Si l’estalvi ofereix 0%, la inversió haurà d’oferir un rendiment superior que ens compensi del major risc que estem assumint.\nI aquesta “compensació” ha de valorar-la cadascú en funció de la seva aversió al risc i de la seva capacitat per afrontar la possible pèrdua.\nFINTECH Deixem de ser estalviadors i comencem a ser inversors\nUn dels avantatges que presenta internet és que permet posar en contacte directament a l’empresa que necessita finançament amb l’inversor (abans estalviador que transferia el risc al banc).\nCada vegada és menys necessari l’intermediari bancari. (Òbviament l’intermediari tecnològic sí que existeix, però la seva “comissió” és molt inferior)\nAprofitem les diferents plataformes FINTECH que estan apareixent.\nLes possibilitats aviat seran (gairebé) infinites.\nPer exemple, podem fer petites aportacions (micromecenatges des de 15 o 20 euros) per ajudar a cobrir un determinat finançament que estigui sol·licitant una empresa en concret i percebre uns interessos al voltant del 6 o 8%. Taxa incommensurablement més elevada que la que podem obtenir avui en dia pel nostre estalvi.\nPerò Compte! No oblidem que la inversió té més risc que no pas l’estalvi. De fet, podem arribar a perdre la totalitat de la inversió.\nHem de gestionar la nostra inversió de manera eficient per reduir aquest risc.\nSi prestem a una empresa, evidentment assumim el risc que l’empresa impagui alguna/es quota/s (o la totalitat).\nCada plataforma fintech ha realitzat una anàlisi prèvia de l’operació de finançament que proposa i li atorga una determinada qualitat creditícia que l’ajudarà a mesurar aquest risc. Si a més distribuïm la nostra inversió en una bossa suficient d’operacions estarem reduint el risc de la nostra operació d’inversió en el seu conjunt.\nSuposem que volem invertir 600.- €.\nAssumim que percebem de mitjana un 7%.\nSi repartim adequadament la nostra inversió (per exemple entre un mínim de 20 empreses), tot i acceptant una morositat definitiva del 5% obtindrem un rendiment del 1’65%.\nRendiment superior al que estem obtenint actualment en operacions d’estalvi tradicional.\nI si ho fem bé la morositat no hauria de ser tan alta… Però no esperi que sigui del 0%!\nFINTECH. algun exemple\nSi li interessa el tema, pot fer-se una idea més àmplia visitant, per exemple, els següents enllaços:\nMicromecenatge de capital: Crowdcube\nMicromecenatge de deute: Arboribus\nDescompte de factures: Novicap\nMés informació sobre el tema: Mooverang\nDarrera revisió: 29 juny 2016\nOne Response to "FINTECH. L’estalvi tradicional avui ja no és eficaç."\nCrowdlending. Rendibilitat esperada per un inversor. ha dit:\n28 octubre, 2016 a les 10:12\n[…] notícies / comentaris sobre el tema pràcticament cada dia. Jo mateix vaig publicar al juny “FINTECH. L’estalvi tradicional avui ja no és eficaç.” No voldria que aquest article fos interpretat com una recomanació per invertir en aquestes […]


Categoria: Torrent de Sant Jordi\nL'equip de govern ens fa cas: nou estudi per la contaminació del torrent.\nAquest mes podem estar contents i satisfets per la tasca feta i per la seva acceptació. Només 4 dies després de presentar una moció per ser aprovada al plenari, sobre la necessitat de fer un nou estudi per veure la contaminació de metalls pessants al...\nA la tertúlia de polítics que podeu escoltar a Ràdio Urxella veig que va haver un canvi important i és que el moderador va suggerir una sèrie de temes al principi de la tertúlia, això em sembla molt bé, sempre sense tancar que un...\nMerda al torrent.\nDes d' Alternativa EU-EV de Pollença, fent-nos ressò de les queixes dels veïns, volem denunciar els abocaments que des de fa més d'una setmana es venen produint al torrent de Sant Jordi fins a ca na Volantina. Els veïns de la zona, farts de veure...\nAvui a la premsa El Govern analitzarà les aigües de tots els pous de la zona de Pollença . Els primers resultats descarten contaminació per surgència subterrània Segons diu Laura Morral avui al Diari Balears sembla que la Conselleria de Medi...\nLa irresponsabilitat de Joan Comas (TSJ5)\nHem tardat una mica en escriure l'article per què voliem refredar el cap. Avui a l'article de Laura Morral del Diari de Balears ( també hi ha un article al Ültima Hora) L'Ajuntament verificarà els nivells de cadmi i d'arsènic dins...\nMetalls pessants al Torrent 4.\nAvui ha seguit a la premsa el tema de l’estudi sobre contaminació de metalls pessants al Torrent de S. Jordi, Avui al Diari de Balears Laura Morral dona dades molt concretes de l’estudi i assenyala que els nivells de cadmi superen els límits...\nMetalls pessants al Torrent 3.\nAvui al Última Hora i al Balears podeu trobar un article sobre l'estudi de metalls pessants al Torrent de San Jordi que ja havien comentat a aquest blog; metalls pessants al Torrent de San Jordi 1 i 2 En nostre cas precisament el dimecres havien presentat a l'Ajuntament...\nContinuam narrant nostra feina només per intentar aconseguir informació d'un estudi sobre metalls pessants al Torrent de S. Jordi. Esperavam des de finals de gener notícies de l'Ajuntament quan vam veure que el regidor feia una nota de premsa (...\nContinuem denunciant la manca de transparència de alguns regidors de l’Ajuntament de Pollença, en aquest cas no ens volem mostrar un estudi sobre contaminació de metalls pessants al Torrent de Sant Jordi . Ahir va sortir la notícia al Mundo i al Balears...


Creat el 23 Novembre 2021\nL’Arquebisbe d’Urgell i Copríncep d’Andorra, Mons. Joan-Enric Vives, va visitar durant el matí del dimarts 23 de novembre les escoles francesa i andorrana de primera ensenyança i l’andorrana de segona ensenyança, situades a la Parròquia d’Ordino, on fou rebut pel Director de Sistemes Educatius, Ensenyament Superior i Relacions Internacionals del Ministeri d’Ensenyament, Sr. Josep Areny, i per la directora de l’escola francesa, Sra. Claudine Fivarelle.\nMons. Vives anava acompanyat de Mn. Joan Fenosa i de Joaquim Cebrián. Va poder visitar algunes classes i va contestar les preguntes dels alumnes sobre el paper del Copríncep i la seva tasca, encoratjant-los a estudiar i ser solidaris amb els companys. La Directora el va informar dels seus programes educatius. Després es va trobar amb la Sra. Maite Casals, Directora de les Escoles andorranes del Ministeri d’Ensenyament en el mateix edifici, ja que és compartit pels dos sistemes, i amb ella va saludar la Directora del centre del sistema educatiu andorrà, Sra. Meritxell Blasi i la Cap d’Estudis, Rosa M. Rechi i va visitar algunes de les aules. Mons. Vives va animar el professorat i alumnat en la seva tasca educativa, assenyalant que és molt important pel futur, que el país necessita una educació amb valors i que cal reconèixer la tasca dels educadors, sobretot, en moments de pandèmia.\nEn acabar, es va desplaçar fins a l’edifici on l’escola andorrana imparteix la segona ensenyança, acompanyat per la Sra. Maite Casals, i allà va conèixer les inquietuds dels joves, que en aquell moment acabaven una estona de lleure. Els va saludar a la biblioteca, on va parlar amb ells i, seguidament, va saludar alguns mestres a la sala de professors, acompanyat de la Directora del centre Sandra Tudó i dels Caps d’Estudis Paula Barreiro i Jordi Torné. En aquesta escola hi ha 63 mestres i 443 alumnes. Va visitar també algunes aules amb els joves de tercer i quart d’ESO amb els que va parlar de la institució dels Coprínceps, del valor de la resiliència, de les decisions ètiques per a la vida i de la necessitat de treballar pels altres.\nVa cloure la Visita Pastoral d’aquell dia l’anada al Quart de Sornàs i la visita a la seva petita església. En arribar, el Segon Llevador del Quart, Hble. Sr. Joan Font, el va rebre i amb ell, van visitar l’església dedicada a Sant Roc, on van fer una pregària pels veïns del Quart i per tot Ordino, i van visitar el poble, amb el seu antic safareig i la Casa del Quart.


Casa Almeida Guest House Goa Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMain Candolim Beach Road, Opp. Green Jacket Rest Lane, Murrod Vaddo,, Candolim, Goa, Índia, 403515 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Casa Almeida Guest House?\nEstàndard amb aire condicionat i balcó (Standard Balcony Air Conditioning)\nHabitació amb 1 llit i aire condicionat (1 Bed Room Air Conditioning)\nBarri Candolim Candolim Candolim Morjim Baga Calangute\nMés informació sobre Casa Almeida Guest House\nSituat a l'encantadora àrea de Candolim, Casa Almeida Guest House gaudeix d'una posició excepcional a la l'oci familiar, els restaurants, les platges de Goa. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 14 km, i normalment només es triga 80 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Casa Almeida Guest House és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, repartiment de queviures, servei de taxi.\nCasa Almeida Guest House té 10 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, tovalloles, armari, aire condicionat, calefacció. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, spa, massatge, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Casa Almeida Guest House.\nEstàndard amb aire condicionat i balcó


Els primers irreductibles del cinema (Laura Serra)\nEls primers irreductibles del cinema\nL'Acadèmia del Cinema homenatja les tretze sales centenàries que encara funcionen a Catalunya\n7 min. Barcelona 01/11/2020 16:32\nLAURA SERRA Periodista\n651x366 La centenària sala Mozart de Calella / ACADÈMIA DEL CINEMA CATALÀ La centenària sala Mozart de Calella / ACADÈMIA DEL CINEMA CATALÀ\nEn una època en què els titulars de premsa auguren la fi de les sales de cinema –ferides pels canvis d’hàbits de consum, la crisi, les plataformes digitals i rematades pel covid-19–, és reconfortant descobrir que n'hi ha tretze que han superat més de 100 anys i continuen en actiu en el circuit comercial: són les sales centenàries de Catalunya que l’Acadèmia del Cinema ha distingit per la seva militància. “Em pensava que no en trobaria gaires, dues o tres, però em va sorprendre que en sobrevisquessin tretze, no m’imaginava aquesta resistència”, diu el periodista Toni Vall. Potser és perquè a la ciutat de Barcelona no és gens habitual aquesta transmissió patrimonial i cultural: només es manté actiu el Cinema Bosque de Gràcia, inaugurat el 1905, que antigament s’anomenava Teatre del Bosc perquè estava situat al bosc que hi havia a Fontana. Allà s’hi va veure, el 1907, un títol d’impacte: Las inundaciones de Cataluña.\nVall és qui s’ha ocupat de l’exhaustiva recerca de sales i n’ha recuperat la història en un catàleg que reuneix les petites fites de cada institució: el dia que va arribar el cinema sonor al Cinema Catalunya de Ribes de Freser (el 1932, amb Un hombre de suerte, una producció nord-americana dirigida pel cineasta espanyol Benito Perojo), la infructuosa lluita veïnal per salvar l’antic Saló Imperial de Sabadell o la transformació del Casal Camprodoní en una caserna i un local de la Falange durant la Guerra Civil. “Amb una història tan llarga, no ho han tingut fàcil. Han viscut remodelacions, incendis, canvis de seu, d’empresariat, períodes de tancament llargs i resurreccions. És interessant veure que tots van sobreviure a la Guerra Civil, alguns van ser tancats, d'altres col·lectivitzats, d'altres es van convertir en un refugi, en la casa del poble, alguns van mantenir la programació i d'altres van ser destruïts i després reconstruïts”, explica.\nEl primer cinema que ha sobreviscut fins avui cal anar-lo a buscar a Ribes de Freser el 1900. L’únic municipi que en té dos és Sitges, i són dues sales mítiques dins el Festival de Cinema Fantàstic i de Terror: el Casino Prado i El Retiro. La vinculació de les sales amb el municipi ha sigut clau per mantenir-les obertes i dins el circuit comercial, encara que amb cartelleres molt diverses, des del cinefòrum a la reestrena. “Fan microcirurgia programadora”, diu Vall, pel coneixement absolut que tenen del seu públic fidel. També és vital la seva oferta multidisciplinària, combinant cinema amb altres activitats culturals i el cafè, cosa que entronca amb el seu propi passat, ja que molts van néixer com a teatres de varietats o opereta i fins i tot s’hi feien espectacles de revista. Però sens dubte hi té més a veure la passió pel cinema. “A totes les uneix l’instint de supervivència, les ganes d’oferir un servei i la creença en el cinema”, resumeix el periodista.\nNomés cal veure algunes anècdotes de les etapes més dures. A l’Imperial de Sabadell, el director de fotografia Tomàs Pladevall va ser testimoni dels informes de censura que feien “ cortar los besos de Fausto y Aurelia” dels rotlles de Constantino el Grande. O les paraules desig i venjança, per exemple. Jaume Reniu, projeccionista del Centre Parroquial d’Argentona, es guardava a casa els retalls de cel·luloide eliminats i va fer un muntatge amb les escenes romàntiques prohibides, una història que recorda la de l’Alfredo de Cinema Paradiso i que va acabar amb l’home desfent-se de totes les proves.\n651x366 Mapa de cinemes centenaris de Catalunya Mapa de cinemes centenaris de Catalunya\nSalvats pels ajuntaments\nDes de les primeres sessions improvisades de cinematògraf, que van motivar un empresari a obrir la Calàndria Masnou, o bé des de les sessions de la Metro que omplien els passadissos dels cinemes amb gent dreta, ha plogut molt. Els últims anys han sigut crítics per a molts d’aquests espais, que han vist perillar la seva continuïtat. “Subsisteixen com poden als nous hàbits. No està en qüestió la continuïtat del cinema com a art, el que està en un punt crític és com es veu el cinema, si en una sala o no. Hi ha gent que creu que té sentit mantenir-lo, i treballen fent programacions, dialogant amb els veïns, fent programacions a la carta”, apunta.\nVall també deixa anar que al catàleg es pot observar com, en molts municipis, l’aposta dels ajuntaments ha sigut clau per salvar els cinemes. “És revelador de com a vegades la implicació de la institució pública en el patrimoni és factible. No són impossibles. Alguns cinemes estan participats pels ajuntaments respectius. A Barcelona, això no existeix i potser tindria sentit que es posés sobre la taula. Les arts escèniques, els concerts, els festivals de música en alguns casos són fortament subvencionats. Hi ha teatres 100% públics. Per què no podria arribar un moment que existeixi una sala de cinema pública?”, planteja Toni Vall.\nDos testimonis amb història\nPep Alsina: "Ajudava el pare al cinema quan havia de ser a catequesi"\nPep Alsina (Argentona, 1952) va trepitjar per primera vegada la cabina del Centre Parroquial amb quatre anys i va quedar impressionat. “Quan ets tan petit ho mitifiques tot. Ja no m’he mogut mai de la cabina”, diu al recordar l’anècdota. En el seu pare hi va trobar el còmplice perfecte. “De petit anava a ajudar-lo al cinema quan havia de ser a catequesi, i ell mai va dir res”. Entre els seus mestres destaca Jaume Reniu, “un maquinista dels de tota la vida i el primer del poble a treure’s el carnet”, explica Alsina. Amb els anys va anar agafant més responsabilitats i el 1979 va acabar sent el president de la Junta del Centre Parroquial, on encara continua després d’un parèntesi. És en aquesta època quan comença a decidir sobre la programació i anar a Barcelona a veure els lots que li oferien. “Des de les cases intentaven encaixar-te lots bastant dolents. Et vas endurint de mica en mica”. Entre les seves anècdotes destaca quan, passant El Zorro, es va cremar la pantalla. “Quan va arribar als títols de crèdit, amb l’escalfor de la llanterna, es va encendre”. El Centre Parroquial segueix en actiu i és l’únic cinema que queda a Argentona. “La gent ve sense saber què projectem. Confien en la programació del centre”. Fins a aquest últim tancament obligat de 15 dies, amb la pandèmia seguien venent el màxim d’entrades “seguint sempre les mesures de seguretat”. Laura Cañuelo\nManuel Vilatersana: "Anava abans al Borràs per si la pel·lícula era massa atrevida"\nAmb 97 anys, la història de Manuel Vilatersana (Mataró, 1923) amb el Foment Mataroní és llarga. Ja de petit hi solia assistir amb la seva mare. “El Foment sempre ha tingut apassionats del cinema. Quan vaig ser més gran em van explicar que el meu pare formava part del cercle d’aficionats, així que vaig heretar l’afició del pare”, comenta. Més endavant, al voltant dels anys 40, aquest mataroní va començar a treballar al Foment. Al principi s’ocupava de vigilar les sales i les entrades, però més endavant va passar a encarregar-se d’anar a Barcelona per veure els lots de pel·lícules que podia projectar. “Moltes de les pel·lícules que passàvem els dijous es projectaven abans al Borràs. Jo sempre hi anava per veure si hi havia algun problema o si era massa atrevit”. Una de les anècdotes que més recorda és quan van projectar Los tres sargentos, protagonitzada per Frank Sinatra i Dean Martin, un dia de Nadal. “Hi havia tanta gent que em vaig perdre el dinar de Nadal a casa”. Vilatersana també recorda el dia que es va cremar el Cinema Clavé de Mataró, l'any 1946. “Estaven passant una pel·lícula francesa. Al final la van acabar projectant al Foment. Això sí, els cèntims se’ls van quedar ells”. Vilatersana defensa que “va costar que es fes cine bé, tant tècnicament com amb la programació, però el Foment sempre va buscar millorar”. Laura Cañuelo\nEl Goncourt descobreix al món Hervé Le Tellier\nTina Codina assumirà la Direcció General de Cultura de l'Ajuntament de Palma\nLa imatge d'una senalla identificarà el producte local a les fires i mercats balears\nBrussel·les planteja driblar el veto d'Hongria i Polònia deixant-los fora dels fons antipandèmia\nEl Pacte aprova amb el suport d'El Pi els pressupostos del Consell de Mallorca\nPIMEM vol que les institucions públiques indemnitzin les empreses per la gestió que han fet del covid-19


Els independentistes d'ERC i EH Bildu ja han avançat que, fidels al seu costum, no acudiran a la ronda de consultes que obrirà el Rei amb vistes a la sessió d'investidura, i tampoc ho farà la CUP, que per primera vegada tenia oportunitat de fer-ho i ha declinat aquesta opció.\nLa reelegida presidenta de Congrés, Meritxell Batet, ha acudit aquest dimecres a al Palau de la Zarzuela per donar compte al Cap de l'Estat de la sessió constitutiva de la nova Cambra sorgida de les eleccions generals de el passat 10 de novembre i per lliurar-li la llista amb els 19 partits polítics que participaran en les consultes.\nEn aquesta llista, per tant, no apareixen ni ERC, ni Bildu, que vénen plantant Felip VI a la ronda d'audiències que realitza amb els representants polítics per constar si pot o no proposar un candidat a la Presidència de Govern central, però tampoc la CUP.\nEn les últimes rondes de consultes del Cap d'Estat, ERC ha justificat la seva decisió de no anar en què el seu partit no reconeix Felip VI com a interlocutor i com a protesta contra el discurs que aquest va pronunciar el 3 d'octubre de 2017, dos dies després del referèndum il·legal de l'1-O.\nDe la seva banda, la portaveu de la CUP, Mireia Vehí, ha explicat aquest dimecres en roda de premsa al Congrés que no participarà en la ronda de consultes amb Felip VI perquè el seu partit no reconeix a la Monarquia com una institució democràtica i perquè no han de donar compte política de "res" a el Cap de l'Estat.\nQui sí acudirà a la cita amb el Cap de l'Estat serà JxCat. Al juny ja va participar la seva portaveu parlamentària, Laura Borràs, que ja va participar de la ronda que Felip VI va obrir després dels comicis generals del passat 28 d'abril, encara que en aquesta ocasió ho va fer en substitució de qui era el seu cap de llista, Jordi Sánchez, ara condemnat pel Suprem pel procés independentista de 2017.


Montsià: de l'arròs del Delta als xampús del Mercadona\nLa comarca, amb una baixa densitat de població i una infraestructura turística limitada, combina activitats tradicionals amb noves indústries, com la fabricació de cosmètica i la gestió de residus\nLes Terres de l'Ebre formen una de les zones més singulars de l'economia catalana des del punt de vista econòmic. Baixa densitat de població, baixa densitat d'empreses i, tot i la bona connexió en infraestructures i els quilòmetres de costa, una oferta turística poc explotada.\nEl riu Ebre és l'eix d'aquesta demarcació formada per quatre comarques, i en marca no tan sols l'orografia i el paisatge, sinó també la riquesa natural i les activitats econòmiques tradicionals. En aquest sentit, l'arròs ha tingut històricament una importància cabdal a Amposta, la capital de la comarca del Montsià, juntament amb els mobles, dos sectors que conviuen avui amb un turisme no massificat i amb una incipient activitat industrial.\n¿Es podria entendre l'economia del Montsià sense l'arròs? Difícilment per a qualsevol que visités el territori, tot i que en realitat el cultiu de l'arròs a la zona deltaica d'Amposta no va començar fins a l'any 1860. Aquell any l'alcalde d'Amposta i els propietaris dels terrenys del Delta van acordar una zona per cultivar-hi aquest tipus de gra i durant tres anys es van construir canals i desaigües per poder-ho fer.\nArròs per a tots\nAvui el sector primari, en el qual també té una alta importància l'aviram, genera el 13,8% del valor afegit brut del Montsià, enfront de l'1,8% del conjunt de Catalunya. Entre les principals empreses del sector hi ha la Càmara Arrossera del Montsià, una cooperativa agrícola fundada l'any 1927, que avui té 3.200 socis. Les collites anuals al Delta se situen a l'entorn de 120 tones d'arròs sota la Denominació d'Origen Protegida Arròs del Delta de l'Ebre.\nL'arròs de la Càmara Arrossera del Montsià procedeix de l'espècie Oryza Sativa L, de les varietats bahia, sénia, bomba i montsianell, i des de l'any 1959 es distribueix sota la marca Montsià. Es tracta d'una de les cooperatives més grans d'Espanya i competeix amb la Cooperativa d'Arrossaires del Delta de l'Ebre, amb base a la veïna Deltebre, a la comarca del Baix Ebre.\nUna altra activitat econòmica arrelada al Montsià són els mobles. Les empreses del sector, concentrades al municipi de la Sénia, van arribar a un moment d'esplendor amb el boom immobiliari, però amb la crisi del sector de la construcció van perdre en només quatre anys dues terceres parts dels llocs de treball.\nEl sector ha comptat amb el suport de la Generalitat, que l'any 2005 va impulsar juntament amb operadores locals el Centre de Difusió Tecnològica de la Fusta i el Moble de Catalunya (Cenfim), que té com a objectiu afavorir la competitivitat de les empreses del sector, la majoria pimes.\nNo obstant, la crisi de la construcció ha castigat amb duresa aquesta activitat. Un exemple és la presentació, l'any 2012, del concurs de creditors d'una de les empreses més importants de la regió, Naturbaix, que va deixar a l'atur 86 treballadors.\nRespecte al turisme, la protecció del marc natural del delta de l'Ebre en determina la planta hotelera, tot preservant la baixa massificació de la demarcació. Només cinc càmpings i 31 establiments hotelers habiten la demarcació, en comparació, per exemple, amb els 71 hotels i divuit càmpings de la propera comarca del Baix Camp.\nMés enllà dels mobles i la fusta, la indústria s'ha desenvolupat en els últims anys al Montsià amb exemples molt notables, com el de Laboratorios Maverick.\nL'empresa, nascuda a Ulldecona l'any 1991, pertany actualment al grup valencià Ubesol, especialitzat en la fabricació de productes d'higiene personal. Maverick és interproveïdor de Mercadona, per a qui fabrica, sota la marca Deliplus, sabons de dutxa, desodorants, gels d'afaitat o productes de depilació.\nLa companyia compta amb un centre de 36.000 metres quadrats al municipi del Montsià, on ha fet una inversió de 46 milions d'euros en els últims anys. Aquest any, a més, l'empresa posarà en marxa una nova plataforma logística robotitzada, amb una inversió de 7,7 milions d'euros més.\nUn altre actor de les noves activitats del Montsià és Griñó, especialitzada en la gestió de residus, que desenvoluparà una planta de valorització energètica a la Sénia en un projecte en el qual participa precisament l'associació de fabricants del moble de la comarca.


L’Ajuntament d’Olot preveu tenir a final d’aquest 2019 el diagnòstic dels habitatges del Nucli Antic - Ràdio Olot\namb Ràdio Olot 19:32\nL’Ajuntament d’Olot preveu tenir a final d’aquest 2019 el diagnòstic dels habitatges del Nucli Antic\nL’estudi arribaria gairebé amb un any de retard i es tracta només del 50% dels edificis del barri. Ara mateix ja hi ha tècnics que estan entrant a les cases per fer-ne un informe detallat de l’estat i situació dels immobles.\nHabitatges tapiats del Nucli Antic (Pau Masó)\nEl passat mes de març es va adjudicar a l’empresa barcelonina CelObert la redacció i elaboració de l’estudi per a la rehabilitació, la captació i mobilització d’habitatge i locals del Nucli Antic d’Olot. El contracte indica que en un termini de cinc mesos el redactat hauria d’haver estat acabat. Però el termini ja s’ha complert i el consistori encara no té l’estudi sobre la taula. Des de l’equip de govern preveuen tenir-lo a finals d’any. Ho explica el primer tinent d’alcalde, Estanis Vayreda.\nL’equip de govern s’havia compromès a tenir-ho a punt a principis de 2019. Finalment, això no serà així i fins a finals d’any no es preveu tenir l’estudi acabat. Es tracta d’un document que analitza 900 habitatges del barri, equivalents a un 50% dels que hi ha en total a la zona. L’anàlisi és exhaustiva i busca entrar, fins i tot a dins les cases. Vayreda diu que això ja s’està duent a terme sense incidències.\nUn cop acabat l’estudi a finals d’any, l’equip de govern preveu contractar una segona fase per acabar d’analitzar la resta d’immobles que hi ha al Nucli Antic. Tot plegat ha d’ajudar a conèixer els habitatges del centre de la ciutat i poder dur a terme polítiques enfocades a la rehabilitació del barri.\n224 queries in 0,373 seconds.


Sàmper s'uneix al País Basc i demana a l'Estat poder fer decrets d'alarma "a la carta"\nActualitzat 03/05/2021 16:30 CET\nEl conseller de l'Interior de la Generalitat en funcions, Miquel Sàmper, ha afirmat aquest dilluns que Catalunya se suma a la petició del País Basc a l'Estat d'una delegació competencial per poder fer "un decret d'alarma a la carta", per actuar si l'evolució del coronavirus ho requereix després del 9 de maig, quan acabarà l'estat d'alarma.\n"Si existís un rebrot puntual en alguna localitat, regió o entrés una variant més agressiva, com l'índia, per exemple, hauríem de tenir un instrument per prendre les mesures necessàries per controlar aquest focus, aquest brot", ha afirmat el conseller en declaracions als mitjans al parc de bombers de Lleida.\nEn espera del pronunciament de l'Estat, Sàmper ha assenyalat que el Govern aprovarà dimarts un decret llei adaptat a la nova situació que permetrà, en cas que sigui necessari, prendre mesures en els punts que ara decauen.\nEl conseller ha remarcat que el decret pretén dotar la Generalitat d'un instrument per prendre mesures que requerirà l'autorització judicial, per la qual cosa ha insistit que espera que l'Estat sigui capaç de dotar les comunitats d'un instrument que "permeti prendre aquestes mesures d'una manera ràpida i àgil si la situació ho fa necessari".\nMiquel Sàmper ha afegit que els serveis jurídics de totes les comunitats treballen en un decret per prendre mesures i que el de Catalunya "està servint de model per a tots".


Crítica: 'Batman: El regreso del Caballero Oscuro', Frank Miller\nAmb 'Batman: El regreso del Caballero Oscuro', Frank Miller va revolucionar la mitologia de l’icònic personatge\nA mitjans dels anys vuitanta, DC Comics va decidir revitalitzar gran part dels seus personatges, entre ells, Superman o Wonder Woman. A l’editorial van pensar que els millors anys de Batman ja havien quedat enrere i que la seva figura es veia eclipsada per altres superherois. En aquell moment va aparèixer Frank Miller, dibuixant i historietista, que arribava amb el prestigi d’haver treballat a Daredevil. La seva visió era presentar un Batman envellit, lluny del seu millor moment. Una idea arriscada, si tenim en compte quina havia estat la imatge de l’heroi fins aquell moment.\nBatman sorgeix el 1939 de la imaginació del dibuixant Bob Kane i del guionista Bill Finger. Tots dos van decidir unir les seves forces per llançar, al número 27 de la revista Detective Comics, la primera aventura de The BAT-MAN. En crear The case of the chemical syndicate, en sis pàgines a tot color, no volien que «Batman fos un superhome; volien que pogués resultar ferit. Que només fes les coses que pot fer un atleta entrenat i que fes servir l’astúcia, la intel·ligència i l’observació», com recorda Andrew Farago, autor de Batman. La historia definitiva del Caballero Oscuro en el cómic, el cine y más allá.\nEl 1986, DC va publicar Batman: The Dark Knight returns, escrit i dibuixat per Frank Miller. El còmic va suposar, ja des de la portada –un Batman a contrallum travessat per un llamp, al cel nocturn de Gotham– una revolució en la mitologia de l’icònic personatge. Ens trobem un Bruce Wayne deu anys després d’haver-se posat el vestit de Batman per darrera vegada, motivat per la mort de Robin. Ara té cinquanta-cinc anys. Ja han desaparegut dels carrers els coloristes malvats que acovardien Gotham i un catatònic Joker passa els seus dies al psiquiàtric d’Arkham. Ara una nova generació de malfactors s’apropia dels carrers, l’organització coneguda com els Mutantes. Gotham «sembla haver-se rendit, sumint-se en la decadència i el descontrol.»\nAquesta visió de Gotham que apareix al còmic de Miller reflecteix allò que va viure el mateix dibuixant: «Em vaig inspirar directament en la meva experiència novaiorquesa amb el crim. (…) Estava extremadament furiós, immers en les pel·lícules de Harry el Brut, i vaig fer que Batman es comportés de la manera més indignada que vaig poder imaginar.» Un altre dels elements nous va ser convertir Robin en el personatge femení Carrie Kelley. Com recorda Miller, «l’uniforme de Robin li escau millor a una noia que a un noi.»\nAquesta atmosfera de foscor i violència, unida a una tècnica molt meditada: «la mida de les vinyetes, el nombre de vinyetes per pàgina, la seqüència, la relació visual entre vinyetes…», com recorda Klaus Janson, col·laborador de Miller, van convertir El regreso del Caballero Oscuro (ECC Ediciones) en una de les obres més influents mai abans publicades al món del còmic.\nAlan Moore, que aquell mateix any havia creat el seu mític Watchmen, assenyala que «la diferència més immediata i aclaparadora rau, òbviament, en la manera com mostra tant a Batman com a Bruce Wayne, l’home després de la màscara. (…) Cada subtilesa de les seves expressions, cada matís del seu llenguatge corporal, ens mostra a un Batman que per fi s’ha convertit en allò que sempre devia haver estat: una llegenda.»\nEl següent treball de Frank Miller, aquesta vegada amb David Mazzucchelli com a dibuixant, va ser Batman: Año uno, on dona forma a l’origen de Batman definitivament, i s’inicia la relació de «respecte, camaraderia i col·laboració entre Batman i James Gordon.»\nECC EdicionesEduardo Suárez Fernández-MirandaFrank Miller


Pla de Reactivació i Innovació - Gavà\nEl Pla de Reactivació i Innovació "Més que mai, Gavà" és el nou full de ruta que, a tres anys vista, impulsarà el ressorgiment econòmic i social de la ciutat amb una vintena de projectes i programes estratègics. Un document que permetrà afrontar les conseqüències socials i econòmiques derivades de la pandèmia i, alhora, materialitzar projectes cabdals per avançar en la transformació de Gavà sota criteris de justícia social i benestar, dotació d’habitatge públic, transformació urbana respectuosa amb el territori, i activitat econòmica innovadora i sostenible.\nEl Pla de Reactivació i Innovació parteix de les propostes del Pla d’Actuació Municipal, que en el moment de la irrupció de la pandèmia encarava la recta final de la seva aprovació. És un document que s’alinea amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible que han de marcar l’Agenda Urbana.\nEl Pla de Reactivació i Innovació és també la concreció de l’Acord Ciutadà per la Recuperació Econòmica, el Progrés Social i la Sostenibilitat Urbana, impulsat per l’Ajuntament per abordar la sortida de la crisi de manera compartida amb agents econòmics i socials, entitats i ciutadania. Un acord per treballar de manera integral en la definició i implantació de mesures des de la perspectiva social, econòmica i territorial, i mobilitzar recursos i articular una estratègia consensuada i compartida per encarar la recuperació. Ha estat a través d’un procés participatiu on ciutadania i agents clau han aportat 3 de cada 10 accions que, emmarcades en els 22 projectes i programes estratègics, recull el Pla.\nEl document reforça les accions específiques per combatre la crisi derivada de l’emergència sanitària. Unes accions que han abastat tots els àmbits de la gestió municipal amb una inversió de 3.125.000 euros.\nCinc eixos d’intervenció\nEls projectes i programes per impulsar la reactivació de Gavà s’estructuren en cinc grans eixos d’intervenció: Acció social, ciutat educadora i cultura; Igualtat, esports i joventut; Espai Públic, seguretat i convivència, i Territori, medi ambient i transició ecològica. Tots ells tenen en comú el seu valor econòmic, social i innovador per impulsar la reactivació de Gavà. Són els següents:\nPrograma de desenvolupament econòmic sostenible per impulsar un model de desenvolupament compromès amb la sostenibilitat, l’equilibri i el reaprofitament de recursos, i fomentar la naturalització de l’espai públic.\nPla Ciutat de Negocis Gavà per posicionar la ciutat com a pols d’atracció empresarial amb especial atenció als polígons d’activitat empresarial.\nPla de modernització del sector comercial, per modernitzar el model atenent als nous vectors de proximitat, sostenibilitat, omnicanalitat i digitalització, i promocionar el comerç local.\nPla Emprèn i Ocupació Gavà, per fomentar el treball de qualitat i les oportunitats laborals; promoure i acompanyar les iniciatives emprenedores locals, i crear opcions laborals per a joves.\nPla de Promoció de la Ciutat, per donar a conèixer Gavà a través dels seus principals esdeveniments, el posicionament dels mercats i eixos comercials, la promoció d’un model de turisme sostenible, la participació en xarxes internacionals.\nPla de Participació Ciutadana, amb especial atenció en la transparència, la millora dels canals de comunicació i els recursos interns.\nPla Smart City, per repensar estructures i procediments per millorar la relació de l’Ajuntament amb la ciutadania, i prioritzar les inversions en nous equipaments i infraestructures\nPla d’Integritat de l’Ajuntament, per fomentar l’ètica i el bon govern.\nPla de Cohesió de Gavà, per ajudar els col·lectius més vulnerables a les conseqüències de la pandèmia, millorar la qualitat de vida de la gent gran, reforçar l’atenció a les persones amb discapacitat, i defensar les que pateixen discriminacions.\nPrograma de Salut Pública, per vetllar per la salut pública de la comunitat, especialment de la gent gran, i exigint una dotació suficient i un millor funcionament de les polítiques sanitàries públiques.\nPrograma Impulsa Cultura, per donar un impuls a les entitats afectades per la pandèmia, fomentar el patrimoni i potenciar espectacles per a totes les edats amb totes les mesures de seguretat pertinents.\nPrograma d’Apoderament Feminista, per promoure una ciutat defensora de la igualtat de gènere.\nPla de Mobilitat Sostenible, per implementar, promocionar i compartir accions per a una mobilitat sostenible i segura, i la millora i ampliació del transport públic.\nPrograma Gavà Cívica, per combatre l’incivisme als barris.\nPrograma de Seguretat Ciutadana, per implicar els gavanencs i gavanenques en la pròpia seguretat, potenciar la policia de proximitat, i millorar la percepció de la seguretat ciutadana.\nGrans projectes de ciutat\nEl Pla de Reactivació Econòmica també incorpora Projectes Estratègics que, coordinats des de l’oficina específica depenent d’Alcaldia, han de marcar el futur de Gavà. Aquests projectes tindran un caràcter prioritari en l’actuació del govern municipal davant qualsevol actuació, tret de les relacionades amb serveis públics essencials. Són.\nPla Gavà Ponent\nSector Ambiental Productiu Els Joncs\nDeixalleria Municipal - Projecte Ecopèdia\nCentre de Mar\nCiutat Esportiva Can Torelló\nPrograma de Regidories de barri i l’Alcaldessa als barris\nPrograma d’inversions d’obres municipals\nEl Pla de Reactivació i Innovació també inclou projectes ja existents:\nPla Integral de Ca n’Espinós\nProjecte Educatiu de Ciutat.\nProjecte Barcelona Gavà Natura\nConsulteu el Pla de Reactivació i Innovació


El record dels The Watts reviu dissabte a la CavaUrpí - Diari de Sabadell\nEl record dels The Watts reviu dissabte a la CavaUrpí\n“The Watts es venen els seus esquelets per comprar guitarres elèctriques”. Així obria la revista ‘Fans’ el 1966. I és que el grup sabadellenc va hipotecar els seus ossos per poder pagar els instruments. Abans, però el grup format per Antonio García Romera, Joaquín Catalán, Ángel Guardia, Juan Navarro Montoya i Buenaventura Fabregó, ja s’havia donat a conèixer arreu de l’Estat. Entre versió i versió de grups internacionals van treure els seus propis temes. Però finalment el servei militar va posar fi a aquella banda de cinc músics.\nAra, però, torna el seu record de la mà de The Watts 6.0, un llegat que porten amb el vist-i-plau dels Watts originals. El pròxim concert serà el pròxim dissabte a la CavaUrpí a les 22 h, on faran un repàs dels mítics temes del grup nascut a Sabadell com Balla Balla, Lágrimas de Rock, Todo es parte de ti o Girl. El concert és un homenatge als membres originals, que van ser pioners i atrevits en una època difícil pel rock.\nUna rua per obrir boca\nCom a prèvia al concert de la CavaUrpí, que vol que sigui un gran esdeveniment, es farà una rua amb cotxes antics com 600 o Biscuters, en representació de l’època del grup original. La rua començarà al carrer Josep Comes a les 11:30 h, i acabarà a Ca l’Estruch a les 12:30 h del dissabte. La rua, compta amb la col·laboració del club 600 de Sabadell.


EL MISTERI DE LES LLETRES - KARAOKES KIDS a La Pobla de Mafumet\nLa Pobla de Mafumet rep la visita de KARAOKES KIDS el pròxim 29 d’abril de 2018.\nVine a La Pobla de Mafumet a descobrir el nou espectacle de KARAOKES KIDS pensat per als més petits. Un espectacle d’animació infantil que ens farà viatjar en el temps per salvar al futur. Resulta que l’abecedari va quedar desordenat i això ha provocat el caos. L’equip de KARAOKES KIDS buscarà herois que, a través de la seva habilitat amb les lletres i la música, siguin capaços de reordenar i arreglar aquest desgavell.\nPodràs convertir-te en heroi el 29 d’abril de 2018 al matí a La Pobla de Mafumet.\nanimacio infantil, cantar, damaris, el pot petit, espectacle, heavy per xics, herois del futur, karaoke, karaokes band, karaokes kids, kids, la pobla de mafumet, musica per nens, per nens, per xics, que fer\nVenue Name: La pobla de mafumet\nMagic line 2018KARAOKES KIDS a Cornellà


Consell Comarcal del Maresme - El Maresme registra un important descens de l'atur en tots els sectors econòmics\nEl Maresme registra un important descens de l'atur en tots els sectors econòmics\n1.280 persones han sortit de les llistes de demandants de feina al Maresme. La baixada de l'atur a la comarca el mes d'abril ha estat del 5,03% respecte al mes anterior i del 4,76% en la comparativa interanual. El sector serveis, que aplega el volum més important de persones aturades, ha tingut un important paper en aquesta baixada, però el descens ha estat generalitzat en tots els sectors econòmics, inclòs el col·lectiu SOA (sense ocupació anterior).\nLa reducció de les xifres d'atur també ha estat la tònica general a la província de Barcelona i al conjunt de Catalunya, però, en aquesta ocasió, el descens ha estat més destacat al Maresme, una comarca que manté una taxa d'atur superior en més d'un punt a la provincial i a la catalana.\nSegons l'anàlisi de dades fet per l'Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal, les oficines d'ocupació maresmenques tenen registrades 24.167 persones com a demandants de feina. El 68,6% d'aquestes persones pertanyen al sector serveis. El segon sector en volum de persones aturades és la indústria (13.70%). Segueix la construcció (8,54%), el col·lectiu SOA (6,90%) i l'agricultura (1,99%).\nLes dones continuen sent les més damnificades i representen el 57,3% del total de persones sense feina a la comarca. A més, és un col·lectiu que es recupera més lentament. Així, mentre el darrer mes el descens de l'atur entre els homes va ser del 5,61% entre les dones va ser un punt inferior (4,59%). Es reprodueix el mateix patró en la comparativa interanual. El col·lectiu masculí té una baixada del 5,24% i el femení del 4,41%.\nTanmateix, el volum més important de persones sense feina a la comarca es troba a la franja d'edat dels 55 al 64 anys (7.855 persones), segueix el de 45 a 54 anys (6.191); el de 35 a 44 anys (5.178); de 25 a 34 anys (3.429) i de 16 a 24 (1.514).\nTot i que el descens de l'atur el mes d'abril ha estat molt repartit, ha tingut més incidència, tant en números absoluts com en percentatge, entre els menors de 44 anys. A nivell sectorial, l'agricultura és la que percentualment ha experimentat una reducció més destacada (10,59%), seguida dels serveis (6,37%), la indústria (2,07%), col·lectiu SOA (3,05%) i construcció (0,06%).\nL'anàlisi per municipis, indica que de les 30 poblacions del Maresme, només 6 han registrat un increment de la desocupació. Aquestes són Cabrera de Mar, Cabrils, Dosrius, Montgat, Sat Vicenç de Montalt i Tiana. Tot i això, aquests són municipis que tenen una taxa d'atur per sota de la mitjana comarcal. Alella és el municipi amb menys atur. La seva taxa és del 5,96%. En canvi, la taxa a Pineda de Mar, Santa Susanna i Tordera es troba entre el 16,25 i el 16,81%.\nPodeu ampliar aquesta informació consultant aquesta infografia interactiva:\nInformació publicada el 7 de maig de 2019


L'ATUR A LA CATALUNYA CENTRAL BAIXA EL MES DE JULIOL - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesGeneralL’ATUR A LA CATALUNYA CENTRAL BAIXA EL MES DE JULIOL\nLa Catalunya Central acaba el mes de JULIOL amb 28862 persones sense feina, BAIXANT a totes les comarques.\nAquest descens suposa 2242 persones menys a l’atur, un 7,2 per cent de baixada.\nAixí a l’Anoia hi ha hores d’ara 7758 persones a l’atur, el que representa una taxa del 15,40%, amb una BAIXADA de 675 persones.\nA la comarca del Bages la xifra és de 10311 aturats, i la taxa és del 14,19%. Respecte al mes passat ha tingut una baixada de 711 persones. Pel que fa a Manresa, hores d’ara hi ha 5279 persones sense feina.\nSi parlem del Berguedà la xifra és de 1892 aturats i la taxa és del 12,55%, amb 154 MENYS a l’atur.\nLa taxa del Moianès és del 10,20%, amb 582 persones aturades, i un BAIXADA de 33 persones.\nA Osona hi ha 7754 aturats, i el tant per cent és del 11,42%. Ha BAIXAT respecte al mes passat en 640 persones.\nI finalment al Solsonès hi ha 565 persones sense feina, i la taxa és del 9,42%, amb 29 persones MENYS a les llistes.\nA Catalunya, l’atur encadena 5 mesos a la baixa al juliol amb 37.548 desocupats menys i és un 13% per sota dels nivells de fa un any. L’ocupació creix però a menys ritme amb 30.500 afiliats més i els ERTO baixen als 62.000 afectats\nA l’Estat, l’atur ha baixat en 197.841 persones al juliol, un nou rècord de caiguda de la sèrie històrica per tercer mes consecutiu


Un blog de Rifts: Xmas Grab Bag (Sorpresa 2008)\nXmas Grab Bag (Sorpresa 2008)\nJa ha arribat el paquet del Xmas Grab Bag. De lo que vaig demanar, ha caigut gairebé tot lo que estava entre les primeres prioritats:\n- Tales of the Chi-Town Burbs: per acabar d'amarar-me de l'ambient de Chi-Town. Més que una novel·la de contes curts, me la prenc com un Sourcebook d'ambientació.\n- Heroes Unlimited 2: La revisió definitiva del joc de superherois de Palladium. Un dels personatges que vull per la campanya és un soldat de la CS que ha sofert experiments genètics a Lone Star. Aquest manual m'ha de servir per atorgar-li poders de Super-soldat. A part, pot ser la base per la versió definitiva de Rifts SDC.\n- Rifts Adventure Sourcebook. Mercenary Adventures: Noves OCC i una aventura ideal per començar una campanya mercenària (els PJ son allistats en un camp d'entrenament. Allà guanyaran habilitats militars). Respecte les noves OCC, les hauré d'incloure en la mega-taula recopilatòria d'OCC que estic fent. Però no només és un taula, sinó que està pensada com si fos una clau, per tal que els jugadors puguin triar l'OCC que més els inspiri sense que hagin de repassar-se tots els manuals (ja ho explicaré més bé quan ho tingui llest).\n- Mystic Russia: Curull de noves opcions màgiques.\n- Rifter #43: El Swimsuit special de l'any.\nAtles de Rifts: Arzno\nLa Furia dels Cucs (capítol 3)\nEl mapa mortal\nEl Salt a Rifts\nAtles de Rifts: Lone Star\nClasses duals a Rifts\nXmas Grab Bag '08 (comanda)


Les ciclistes del Triasport comanden la Challenge provincial - Diari Serpis\nLes ciclistes el Triasport Gandia Carla Bañuls, Andrea Contero i Alejandra Puente (a la imatge amb el seu company Jordi Fournies) comanden la classificació general de la Challenge provincial de ciclisme després de les primeres cinc carreres de la present temporada 2019.\nPuente és la que està portant la dura lluita m´`es acarnissada amb la carletina Lluna Hervás en la categoria infantil, tan sols les separen cinc punts, reflex de la igualtat entre totes dues. Ambdues seran sens dubte les representants valencianes en els campionats d’Espanya que enguany se celebren a Xest.\nPel que fa a Carla Bañuls, qui corre en principiants, el seu domini és pràcticament total no només en la categoria femenina sinó en la masculina, on ha guanyat una carrera i ha acabat tercera en una altra. Cada dia que passa és mes forta i per descomptat deu revalidar el títol com en les temporades anteriors. La tercera dona en discòrdia és la xicoteta Andrea Contero, qui corre en promeses i que a penes té rivals en aquesta categoria. Ha guanyat en totes les carreres que ha disputat tret de l’última, en la que ha patit una caiguda.\nLa resta de l’esquadra gandiana també conserva bones sensacions, com el segon lloc en la general d’alevins d’Aitana Calabuig, Laia Canet 6ª i Paula Esteban 7ª. Els xics en alevins van remuntant a poc a poc i Xavi Cabanilles és 5é seguit de Marc Iborra 7é i Ausias Puente 8é. En la categoria de promeses, Alex Sánchez és tercer després de les ultimes bones actuacions mentre que Andreu Sansaloni és 7é. Finalment Jairo Jaén conserva el huité lloc en la categoria infantil de la general. La resta de l’equip es troba per darrere del desé classificat i van remuntant a poc a poc.\nLa temporada es reiniciarà el pròxim 1 de maig a la Pobla Llarga després de l’aturada de les festes de Setmana Santa i Sant Vicent.


El juvenil del Barça d’handbol, campió d’Espanya\nEls nois entrenats per Llorenç Rueda revaliden el màxim títol de la categoria juvenil a Zumaia\nPer segon any consecutiu el Barça d’handbol de categoria juvenil s’emporta el títol de campió estatal. En una disputada final que es va resoldre en el temps extra, els joves blaugrana van poder aixecar de nou el trofeu que els acredita com el millor equip de la categoria.\nA la primera fase del campionat estatal, els joves entrenats per Llorenç Rueda van tenir com a rivals, a la lligueta que donava pas a la es semifinals, el San Sebastián de los Reyes, els Maristas de Málaga i l'RGC Covadonga.\nEn el primer partit el Barça d’handbol va superar el San Sebastián de los Reyes per 31 a 17. A la segona jornada es va imposar al Maristas de Málaga per 33 a 26 i a la tercera, davant els asturians de Covandoga, un 43 a 15, favorable als blaugranes, va certificar el primer lloc del grup i el pas a semifinals.\nCampions de nou\nA les semifinals els esperava un dels equips amb més tradició de treball amb els joves com és l'Ademar de Lleó. Els lleonesos van fer suar de valent els blaugranes i fruit de la feina dels de Rueda es van acabar imposant per 27 a 26. A la final esperaven els bascos de l’Aiadek Pulpo.\nSi les semifinals havien estat d’infart la final ho va ser en grau suprem. La igualtat va ser present a la fi del temps reglamentari, tot i que els blaugranes havien dominat al llarg del matx.\nPerò en el temps extra el Barça d’handbol va imposar-se i amb un triomf per 41 a 36 es van emportar el títol, per segon any consecutiu a Barcelona.


Slow Food Barcelona - El Mercat de la Terra, una referència\nEl Mercat de la Terra, una referència\nHan passat més de 5 anys amb el format setmanal en que el Mercat de la Terra s'ha consolidat i és la referència dels Mercats de Pages de Barcelona. No queda lluny el 13 de juny de 2015: després d'anys volent fer arribar aquest Mercat a Barcelona, Slow Food Barcelona va aconseguir el seu objectiu: crear el primer Mercat de la Terra de Barcelona.\nL'espai de pagesos i petits productors que ofereixen els seus aliments bons, nets, justos i locals, van ocupar el parc de les Tres Xemeneies, a la part baixa del Paral·lel, des d’on els visitants tindran l’ocasió de comprar els productes directament del productor.\nLa pàndemia ha demostrat la validesa i necessitat d'aquests tipus d'espais on es genera economia circular i regeren també socialment el barri de Poble Sec. La característica principal d’aquests mercats és que els productes que s’hi ofereixen, a més de ser locals i de bona qualitat, són de temporada, obtinguts amb processos tradicionals, respectuosos amb el medi ambient i el treball de la terra, i a un preu just, tant per a qui els compra com per a qui els produeix.


ACEMEFIDE - Associaci� Catalana d'Especialistes en Medicina de l'Educaci� F�sica i l'Esport\nInici > Presentaci� >\nL'ASSOCIACI� CATALANA D'ESPECIALISTES EN MEDICINA DE L'EDUCACI� F�SICA I L'ESPORT (ACEMEFIDE), reuneix i ajunta tant els metges diplomats en aquesta especialitat, com els que es troben en per�ode de formaci� en la medecina de l'esport.\nL'associaci� t�, entre altres funcions, les de vetllar per el prestigi, la imatge, el respecta i la consideraci� de l'especialitat. Vetllat, tamb�, per la realitzaci� d'un alt i cur�s nivell de praxis m�dica. Assumir la representaci� del Associats en front de les Institucions, Estaments oficials i Poders P�blics. Impulsar i difondre el coneixement de l'especialitat, etc�tera.\nTanmateix l'Associaci� t� l'aptesa de informar a les autoritats i organismes oficials dels assumptes cient�fics relacionats amb l'especialitat i de protecci� i defensa dels drets de la pr�pia Associaci� i els d'ells seus associats.\nSaludem i donem la benvinguda a tots els que accedeixin a aquesta p�gina amb el convenciment i la voluntat de ser-los �tils tant a nivell professional com cient�fic en el camp de la Medicina de l'Educaci� F�sica i l'Esport i amb l'esperan�a de il�lusionar-los en l'esperit de procedir en pro d'aquesta delecta peculiaritat de la Medicina de l'Esport.


Esdeveniments – Casa Mariol\ndimecres 21 agost, 2013\nEl passat dia de la Mercè, Casa Mariol tenia dues coses a celebrar. La primera és que era Festa Major a la ciutat de Barcelona i la segona que, després de 60 anys elaborant vermut, hem decidit posar-lo dintre d’una ampolla. Vam posar bonic el Club de Billars Monforte de Les Rambles, vam invitar a fer el vermut a amics i clients i també vam cridar a la Rondalla de La Ràpita per a que donés la benvinguda al arribar al invitats.\nEl Vermut de Festa Major del 2012 va ser la primera de moltes alegries que aquest nou vermut estem segurs que ens donarà.\nVisca el vermut i la Festa Major!\ndimarts 8 maig, 2012\nD.O. Terra Alta al Born\nEl proper Dissabte 12 de Maig Casa Mariol participarà a la mostra de vins que organitza la D.O. Terra Alta.\nL'esdeveniment tindrà lloc al Pla de Palau / Passeig Isabel II de Barcelona de 11 a 21 hores.\nSerà un plaer poder brindar tots junts, us hi esperem.\ndissabte 24 març, 2012\nEl ball del vermut\ndimarts 20 març, 2012\nDel 24 al 29 de març, Barcelona acollirà la primera expressió de l'Off Menu amb propostes molt diverses i el clar objectiu de convertir en una festa el menjar, els seus sabors, sabers i ceremonials.\nOff Menu neix el 2012 de la mà d'un col·lectiu independent, global, amb ànim lúdic, il·lusionat, gens light i amb molta gana.\nEl menjar ens pertany a tots i cal celebrar-ho off menu.\nCasa Mariol forma part del col·lectiu Off Menu i organitza el primer esdeveniment del Off Menu: El Ball del Vermut.\nPoques poblacions conserven encara l'homenatge al vermut amb una sessió de ball matinal. Al nostre poble, Batea, l'aperitiu es pren a ritme de pasdoble i música ranxera. Casa Mariol elabora vermut des dels nostres inicis com a bodega, i volem portar a Barcelona una nova forma de gaudir del vermut artesanal fet aquí. Orquestra, olives, ritme i vermut de la Casa són els ingredients d'aquesta proposta nostàlgica que us esprem que us agradi molt.\nLa sessió de ball anirà a càrrec de L'orquestra Gran Premier.\nAforament limitat, feu la vostra reserva a balldelvermut@offmenu.org\ndivendres 16 març, 2012\nCasa Mariol estarà present a la fira Alimentaria 2012 que es realitza a Barcelona del 26 al 29 de març. Us animem a gaudir d'una copa amb nosaltres i si encara no ens coneixeu us convidem a fer-ho. Serà un plaer poder brindar plegats.\nEns podreu trobar al pavelló Intervin, la nostra ubicació és: Fira Gran Via, Sala P3, Nivell 0, Carrer B i Estand 113.\nCASA MARIOL ARRIBA A NEW YORK CITY\nAquestes són les fotos de la festa ”Last tinto de verano” que vam fer a New York el passat 26 de setembre en Cadaqués Tapes Bar 188 St. Brooklyn.\nAmb aquesta festa vam celebrar l'arribada de Casa Mariol a NYC i el resultat va ser un reeixit homenatge al "tinto de verano", on tots junts vam poder gaudir d'un bon vi de forma original i molt divertida a l'estil espanyol.\nSi el vi és bo, amb mixer és encara millor!


Visita guiada a Londres, a la carta | YourLocalGuides.net\nQuè voleu saber de Londres? Què voleu conèixer de Londres? On us agradaria anar de Londres? Quins són els vostres interessos i aficions? Penseu en els vostres nens o nenes que us acompanyen… 😉\nPer ser més concrets, us agrada visitar els grans museus nacionals o bé preferiu els petits museus, locals o especialitzats?\nO bé, no us agraden gens els museus i us inclineu més per passar el temps als carrers, observant i coneixent l’arquitectura, les gents, l’atmòsfera o la història del lloc. Voleu barrejar-vos amb els londinencs, als barris on viuen, treballen i es diverteixen? Voleu fins i tot parlar amb ells?\nI, parlant de barris, us agraden les àrees més urbanitzades, amb gentades a les hores punta, els sorolls, les presses de la gent… com la City o el West End…? O bé preferiu els pobles de Londres ? (sí, de veritat… hi ha pobles a Londres!). On trobareu una atmòsfera de ciutat de províncies, tot més verd i més calmat.\nO bé voleu immergir-vos al Londres ètnic, aquelles barriades amb alt porcentatge de població de procedencia llunyana i una mica exòtics?\nO veniu cercant el Londres més naturalista…? els seus parcs (els reials o els no reials!) i altres espais naturals protegits (fantàstic per als nanos!), el Tàmesi, els canals, les granjes urbanes… O, fins i tot, voleu practicar algun esport?\nVeniu a fer ‘shoppping’? Voleu saber quines son les zones més elegants o de moda, on compren les «celebrities» del món i de Londres… O tot el contrari: voleu saber on són els mercats de carrer més populars i econòmics?\nO voleu experimentar el menjar londinenc? Des dels millors restaurants amb els xefs més aclamats a nivell mundial, als locals de Pie & Mash, als llocs de les classes populars, o als cafès «italians»… passant per botigues gastronòmiques i pels mercats de pagesos, on trobareu productes «made in London» (o en un lloc molt proper!).\nO voleu conèixer els pubs més històrics…\nVisiteu Londres a la carta! 😉\nPer a complementar els meus serveis, us puc ajudar en la compra de titols de transport i de bitllets d’espectacles i atraccions, en aconseguir un cotxe de lloguer, en l’obtenció de transfers als i des dels aeroports… Igualment, i esperant que sigui necessari us donaré informació i assistència si us calen serveis mèdics així com consulars.\nDuración del servicio: 1 dia (10 hores) o 1/2 dia (5 hores)\nPrecio GBP - British pound: Tot el dia: escalat des d'una persona per £60 a 10 persones per £156\nDesplaçaments i àpats.


Rosa deixa les gàbies obertes\n05 març 2021 04:53\nJoan Riera | 13 setembre 2009\nD'ençà que fou nomenada candidata a les europees, Rosa sabia que només li mancava el moment propici per poder partir. Sabia que rebria envestides de la pastorada llevantina per un costat, dels rodriguistes per l'altre i dels delgadistes per l'altre. Sabia que la confluència de forces en contra seva es podria fer insuportable a mesura que avançava la investigació sobre Matas.\nDijous passat, quan es va saber que Castro adjuntava al cas Palma Arena la investigació sobre el patrimoni personal de Jaume, Rosa decidí tirar la tovallola l'endemà, tal com ho havia pactat amb Rajoy. Se'n va a descansar a Brussel·les amb la convicció que s'ha llevat un bon mort de damunt, però també amb unes ganes boges de veure passar els cadàvers dels seus enemics per davant. Quant de temps podrà resistir Bauzá? Quan de temps passarà abans que es barallin Pastor (ala nacionalista del PP), Delgado (ala espanyolista) i Rodríguez (ala palmesana i populista). Què faran Pere Rotger, Jaume Font i els seus lleials? Dins aquesta paella hi ha massa arròs. I a sobre s'hi han d'afegir els que trauran el cap i cercaran suports per entrar en posicions de lideratge. Rosa parteix sabent que ha obert les gàbies dels lleons i que aviat començaran els brogits i les mossegades.\nPer Festa grossa, fa mes de 11 anys\nMatas, Cirer, Estaràs... Que desfilin tots!


"És bona notícia, però no un motiu per desentendre'ns de la situació" - Garrotxa Digital\n“És bona notícia, però no un motiu per desentendre’ns de la situació”\nOlot. Publicat a les 13.45\nComentaris tancats a “És bona notícia, però no un motiu per desentendre’ns de la situació”\nOlot no ha estat inclosa dins del llistat de ciutats que a partir d’aquest cap de setmana el govern de la Generalitat vol que tinguin implantat un tot de queda. Tot i que la capital garrotxina traspassa el llindar dels 5.000 habitants, les seves xifres no són alarmants i es mantenen les restriccions generals que ja es van anunciar a principis de setmana. L’alcalde ho qualifica de bona notícia, però recorda que no ha de ser una excusa per abaixar la guàrdia.\nPep Berga: “És positiu en aquest sentit, però a la vegada no ha de ser un motiu perquè abaixem la guàrdia i deixem de sentir-nos preocupats i responsabilitzats de tot el que ha passat i de tot el que està per venir.”\nUn nen de dos anys d’Olot, va morir dijous passat després d’estar ingressat durant cinc dies a l’hospital de la Vall d’Hebron de Barcelona, arran d’una caiguda accidental en una piscina d’una casa particular a les Preses. Segons ha confirmat el Servei…


Mor un home de 66 anys en patir una aturada cardio-respiratòria a la platja Llarga\nMor un home de 70 anys en patir una aturada cardio-respiratòria a la platja Llarga\nEls socorristes l'han tret l'aigua i han iniciat les tasques de reanimació.\nEls socorristes l'han tret de l'aigua i li han practicat la reanimació, pèro no han pogut fer res per salvar-li la vida\nActualitzada 12/09/2018 a les 19:11\nUn home de 66 anys, de nacionalitat francesa, ha mort aquesta tarda al patir una aturada cardio-respiratòria a la platja Llarga de Tarragona. Els socorristes s'han adonat, cap a les 16.15 hores, que hi havia una persona panxa amunt a l'aigua i que no es movia. Per aquest motiu, han activat l'embarcació, la moto i l'ambulància de la Creu Roja i una ambulància del SEM.\nQuan l'han tret de l'aigua, l'home estava inconscient i li han practicat les maniobres de reanimació. En arribar els serveis del SEM han continuat, però, finalment, no han pogut fer res per salvar-li la vida.\nEn el moment dels fets onejava la bandera verda a la platja. Amb aquesta ja són 21 les persones que han mort a les platges catalanes aquest estiu, 18 per ofegament i 3 per patologia mèdica.\nComenta el contingut : Mor un home de 66 anys en patir una aturada cardio-respiratòria a la platja Llarga


Èxit de participació a les XXI Jornades ACEBA celebrades a la Seu d’Urgell\nJa podeu consultar les presentacions de les ponències de les Jornades ‘Autogestió, professionalisme i economia social: present i futur de les EBAs” organitzades per Pediatria dels Pirineus\nFins a 140 professionals de la salut es van aplegar a la sala Sant Domènec de la Seu d’Urgell a les Jornades ACEBA celebrades el passat 26 d’octubre. La XXIa edició de les Jornades organitzades per la cooperativa Pediatria dels Pirineus va centrar les ponències sobre tres grans eixos de debat: l’autogestió, el professionalisme i l’economia social.\nVan inaugura les Jornades el Sr. Albert Batalla, alcalde de la Seu d’Urgell, la Sra. Rosa Amorós, delegada territorial del Govern de la Generalitat a l’Alt Pirineu i Aran, la Sra. Divina Farreny, gerent de la Regió Sanitària Lleida i Alt Pirineu i Aran, el Dr. Iñigo Lorente, representant del Col·legi Oficial de Metges de Lleida, el Dr. Ramon Vilatimó, president d’ACEBA i el Dr. Jordi Fàbrega, President del Comitè Organitzador de les XXI Jornades ACEBA.\nEl Dr. Jaume Padrós, president del Col·legi de Metges de Barcelona va pronunciar la conferència inaugural “Defectes i virtuts de la sanitat actual”.\nConeixem les claus de l’ENAPISC de la mà de la Dra. Maria Josep López Dolcet, Directora Operativa de l’Estratègia Nacional d’Atenció Primària i Salut Comunitària del CatSalut.\nEn aquest escenari es va presentar oficialment el nou portal de la revista de les EBAs www.fersalut.cat\nLa gestió pediàtrica va centrar el debat de les taules de la tarda, amb professionals amb gran bagatge i experiència de la Societat Catalana de Pediatria i de l’Hospital Sant Joan de Déu.\nTambé a la tarda va ser el torn de l’economia social, amb les ponències del Sr. Josep Vidal, director gerent d’Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l’Autoempresa, i el professor José Luís Monzón, president de la Comissió Científca del CIRIEC-Espanya.\nExperiències innovadores de les EBA\nLes entitats associades d’ACEBA van presentar experiències pròpies de gestió, clíniques i comunitàries, implementades al centre, que generen valor afegit a la tasca diària dels professionals de la salut.\nAules Paral·leles - Grups de treball d'ACEBA\nEn el transcurs de la Jornada, els grups de treball d'administratius, infermeria, el grup d'Indicadors ACEBA i el grup RSE ACEBA van compartir un espai de treball per posar en comú coneixement, metodologies de treball, temes de debat i fer propostes de millora conjunta.\nConsulteu aquí les presentacions de les ponències de les XXI Jornades ACEBA.


Dormir una hora més, o no - La Veu de l'Anoia\nAquest cap de setmana se’ns torna a imposar el canvi d’hora, una mesura impopular per a la majoria dels ciutadans. Diuen alguns experts que canviar l’hora dues vegades l’any té alguns avantatges, i no ho negaré, però estic segur que els inconvenients generats els superen amb escreix. Aplicar el canvi d’horari en una granja de vaques, per exemple, resulta més complicat del que pot semblar, ja que són animals molt sensibles als canvis. Així, els ramaders han de modificar els horaris amb lentitud, uns minuts cada dia fins a completar la totalitat dels seixanta distribuïts entre diverses jornades, per tal d’evitar que les vaques s’estressin i disminueixin la producció de llet. Un altre exemple ben diferent es dóna en els hospitals, on les medicacions estan pautades perquè els malalts se les prenguin cada ics hores, i en aquests casos els canvis també s’han d’aplicar sense brusquedats.\nPerò les coses són com són i no com ens agradaria que fossin. Així, el diumenge tindrà 25 hores, una durada que queda compensada per les 23 hores d’un diumenge de primavera. La majoria dels mitjans de comunicació ho resumeixen dient que diumenge dormirem una hora més -ho podreu comprovar mirant els diaris de demà passat-, i no són capaços d’anar una mica més enllà. Que una jornada de 25 hores, una situació que només es dóna un cop l’any, s’associï a dormir una hora més ens dóna pistes sobre la mentalitat més aviat mandrosa imperant en el nostre país. Ep, amb totes les excepcions que calguin, que algunes n’hi deu haver. Jo mateix, sense anar més lluny, estic segur que la nit de dissabte a diumenge no dormiré més que qualsevol altra nit.\nDestinar aquesta hora de més de diumenge a dor mir és, al meu entendre, una bona manera de desaprofitar l’oportunitat que se’ns presenta de gestionar amb intel·ligència un dia més llarg que els altres. Al meu entendre, donaríem més bona imatge de país si associéssim aquesta hora extra de diumenge a aprofitar més el temps, a poder fer altres coses més útils com, per exemple, llegir una hora més, passejar una hora més, fer una sobretaula més llarga, etc. Però, ben pensat, tampoc és exactament així. Una part d’aquest temps extra de diumenge l’haurem d’utilitzar a canviar l’hora dels dispositius que no ens la canvien automàticament com passa amb els telèfons i els ordinadors: els rellotges de sobretaula i de polsera, el rellotge del cotxe, televisors, aparells de dvd i vídeo, i tots aquells dispositius que encara no porten incorporat l’internet de les coses.\nPrevious articleEntrevista a Lloll Bertran, l’actriu igualadina actua demà al Teatre de l’Ateneu\nNext articleL’Institut Badia Margarit protagonitza un original projecte amb la gent gran


Educar per a la felicitat - Boira Editorial Catalunya\nCONFERÈNCIES » Educar per a la felicitat\nEducar per a la felicitat\nEducar els nostres fills i filles per a què siguin feliços i resilients davant les dificultats\nAmpes, famílies, població en general.\nAquesta xerrada ofereix eines i recursos concrets i útils per educar els nostres fills i filles perquè siguin feliços i resilients davants les dificultats de la vida. La formació trenca molts tòpics que ens impedeixen posar límits amorosos als infants però que, alhora, serveixen per potenciar les seves capacitats i fer-los créixer amb fortalesa i felicitat. Reflexionem sobre el significat de la paternitat i la maternitat, sobre l'amor i què vol dir estimar i com podem aprendre a estimar bé els nostres fills i filles.\nEn acabar la xerrada hem de tenir recursos concrets i pràctics, així com una comprensió més profunda per tal de saber generar conscientment vincles positius amb els nostres filles i fills i ajudar-los a viure més feliços i més segurs.\nUna sala acollidora on poder reflexionar en veu alta i dialogar amb les persones assistents.\nLa sessió és fonamentalment pràctica i es parteix de les necessitats i les preguntes que, només començar, plantegen les persones assistents. D’aquesta manera, la xerrada-formació s’adapta totalment al grup de persones que hi participen.\nLa duració òptima oscil·la entre hora i mitja i dues hores.\nDaniel Gabarró és mestre en cinc especialitats diferents reconegudes. Psicopedagog i llicenciat en Humanitat, és expert en Programació Neuro Lingüística (una branca de la psicologia aplicada) i Diplomat en Gestió i Organització d’Empreses.\nEn quant a publicacions, compta amb nombrosos llibres i materials de temàtica diversa: tècniques d’estudi, llenguatge, tècniques d’investigació, didàctica de l’ortografia, evolució moral o fracàs escolar, entre d’altres. Molts d’ells es poden trobar a boiraeditorial.cat i es poden descarregar de forma gratuïta en PDF o comprar-los en format paper.


Llibertat amb càrrecs per als 9 detinguts en l'operació 'Volhov' després que tots s'hagin negat a declarar - Regió7\n30·10·20 | 09:22\nLes dues furgonetes de la Guàrdia Civil entrant a la Ciutat de la Justícia | ACN\nEl jutge ha acordat llibertat amb càrrecs per als 9 detinguts en l'operació 'Volhov'. Tots s'han negat a declarar i la fiscalia no ha demanat mesures cautelars contra ells. Es tracta de l'exdirigent d'ERC Xavier Vendrell, l'empresari Oriol Soler, l'exdirigent de CiU David Madí, l'excònsul honorari de Letònia a Barcelona i president de la Plataforma ProSeleccions Esportives Catalanes, Xavier Vinyals, els directius de l'empresa igualadina Events Roc Aguilera i Toni Fusté, l'exregidora d'ERC Marta Molina, el regidor de Cabrera Enric Mir i l'interventor de Presidència en temps de Carles Puigdemont, Jordi Serra.\nDues furgonetes i un cotxe de la Guàrdia Civil han arribat cap a un quart de deu del matí i han entrat directament al pàrquing. Una vintena de familiars i amics, molts d'ERC, s'han concentrat a l'entrada per donar-los suport, entre ells l'exdiputat al Congrés Joan Tardà o els pares de Vendrell. El cas el porta el magistrat del jutjat d'instrucció número 1 de Barcelona, Joaquín Aguirre.\nAl llarg d'aquest divendres, els nou detinguts compareixeran davant del titular de jutjat d'instrucció número 1 de Barcelona, Joaquín Aguirre, que instrueix la causa.\nA més de l'estat major' del procés -Madí, Vendrell i Soler-, han comparegut també aquest divendres davant del jutge el president de la plataforma pro seleccions esportives catalanes, Xavier Vinyals, i els dos màxims responsables de l'empresa igualadina Iniciatives Events, Antoni Fusté i Roc Aguilera, entre d'altres.\nLa causa contra la suposada trama acusada de desviar subvencions públiques per finançar les despeses de Puigdemont a Brussel·les -oberta pels delictes de malversació, suborn, prevaricació, tràfic d'influències, blanqueig de capitals i desordres públics- és fruit de converses telefòniques intervingudes durant l'any i mig en què el cas ha estat sota secret de sumari.\nEl jutge situa l'exconseller d'ERC Xavier Vendrell a la direcció de Tsunami Democràtic, plataforma des de la qual suposadament "va promoure" desordres públics després de la condemna a la cúpula del procés a l'octubre del 2019 i que, segons ressalta el magistrat, no ha mostrat "cap interès" a reactivar-se després de la inhabilitació de l'expresident Quim Torra.\nA més, el jutge sospita que Vendrell va usar la seva influència política per contactar amb membres de la Generalitat per tal de beneficiar els seus diferents negocis, vinculats al tractament de residus municipals, els laboratoris de biomecànica i fins i tot la fabricació de test de Covid-19.\nEn el cas de David Madí, el jutge sospita que l'empresari i exalt càrrec de CDC s'ha beneficiat d'un "important tràfic d'influències" amb el conseller Damià Calvet (JxCat) i ha contractat l'exconseller republicà Joan Puigcercós per "obrir-se ajuntaments" d'ERC.\nSobre l'empresari Oriol Soler, subratlla el jutge que hi ha indicis de la seva participació en l'"estructura organitzativa" de Tsunami Democràtic i recela dels gairebé 3 milions d'euros en subvencions de l'administració catalana que va rebre entre el 2016 i el 2020, en contractes menors d'adjudicació directa.


Investigadors catalans exhibeixen al Born un pont inflable que resisteix 20 tones – Lo Campus diari\nInvestigadors catalans exhibeixen al Born un pont inflable que resisteix 20 tones\nData publicació 29 abril 2014 4 maig 2014 per redacció\nInvestigadors del Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (Cimne), consorci entre la Generalitat i la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), han exhibit aquest dilluns als exteriors del Born Centre Cultural (BCC) de Barcelona un pont inflable que resisteix fins a 20 tones i que es desplega durant vuit hores, cinc vegades més ràpid que infraestructures similars.\nSegons ha informat el Cimne, es tracta d’un dels ponts inflables “més lleugers i resistents del món”, fabricat amb un teixit d’alt rendiment desenvolupat per científics del centre i que comercialitza la spin-off catalana Buildair.\nLa tecnologia que ha fet possible el pont “és única al món, així com les seves prestacions de muntatge i de transport”, ha destacat la gerent del centre, Anna Font.\nEn concret, el pont té dues bigues de 14 metres de longitud i pesa cinc tones, set vegades menys que alternatives similars, i per desplegar-lo només fa falta un equip de vuit persones, sense necessitat de maquinària pesant.\nEl pont, presentat amb motiu de la I Conferència Cerca sobre activitat científica, és un exemple de la tecnologia avançada en estructures inflables desenvolupada pel Cimne, que és també un “referent internacional” en l’estudi de riscos naturals.\nEl centre ha destacat que aquest tipus de tecnologia pot funcionar amb “rapidesa, seguretat i fiabilitat” com hangar portàtil, i servir per habilitar estructures temporals en cas d’emergència per catàstrofes naturals.\nEl Cimne, creat el 1987 i integrat al Cerca, impulsa el desenvolupament i l’aplicació de mètodes numèrics i tècniques de càlcul per ordinador per resoldre problemes d’enginyeria a escala internacional, i promou la investigació, formació, transferència de tecnologies i creació de ‘spin-off’ per solucionar problemes d’enginyeria.♦