DemÃ²crates – lines.imonfort.com\nRere les patates dâ€™Idaho, i els debats presidencials\n(text publicat el 04/10/2012 a www.lavanguardia.com)\nCarlton, Washington .- Patates fregides, patates amb â€˜baconâ€™ i formatge, patates amb espÃ¨cies, â€˜tater totsâ€˜, amanida de patates, purÃ© de patates,Â patates pÃºrpuraÂ fregides, patates â€˜xipâ€™, i finalment â€˜hash brownsâ€˜. Per descomptat hi ha moltes mÃ©s varietats i maneres de preparar patates, quasi innombrables, perÃ² una raciÃ³ al dia mentre circulava per les terres dâ€™Idaho crec que va ser mÃ©s que suficient. I Ã©s que lâ€™estat produeix fins un terÃ§ de totes les patates consumides als Estats Units, incloent una bona part de les que es serveixen als omnipresents restaurants de la marca McDonaldâ€™s. De fet va ser una companyia local la que al 1953 va patentar les patates congelades per a fregir, possibilitant-ne lâ€™abastiment durant tot lâ€™any i fent crÃ©ixer la industria a la zona. Tot i aixÃ² no meâ€™n puc estar de dir un cop mÃ©s, â€˜perÃ² no nomÃ©sâ€™. De fet, trobar camps de patates on fer-hi quatre fotografies va ser forÃ§a mÃ©s complicat del que en un primer moment preveia.\nWikipedia Facts:Â IDAHO\n-Resultats 2008: Obama/Biden: 36,10% â€“Â McCain/Palin: 61,53%\n-El 14Ã¨ estat en superfÃcie: 216.632 Km2 (6,75 â€œCatalunyesâ€)\n-El 39Ã¨ estat en poblaciÃ³: 1.567.582 habitants a 2010 (0,21 â€œCatalunyesâ€)\n-El 44Ã¨ estat en densitat de poblaciÃ³: 6,04 h/Km2 (Catalunya: 233 h/Km2)\n-Una pelÂ·lÃcula:Â My Own Private IdahoÂ â€“Â Danteâ€™s PeakÂ (filmada a)\n-TÃ²pic: Lâ€™estat de les patates\nArribant des del â€˜Yellowstone National Parkâ€™, necessitava passar uns dies tranquils per tal de recuperar forces.Â â€˜Idaho Fallsâ€™, a lâ€™est de lâ€™estat i amb un elevat nombre de poblaciÃ³ de religiÃ³ mormona, va ser el lloc escollit. A partir dâ€™aquÃ la ruta va seguir cap a lâ€™oest, passant perÂ la primera poblaciÃ³ en ser abastida amb energia nuclearÂ del mÃ³n i per paisatges que recordenals crÃ ters de la lluna, fins arribar aÂ la zona de muntanya del â€˜Sun Valleyâ€™. AllÃ tot sembla girar en torn dâ€™una de les estacions dâ€™esquÃ i â€˜resortsâ€™ de muntanya mÃ©s antics dels EUA, tot i que quan hi vaig arribar la neu encara no hi havia fet acte de presÃ¨ncia. De fet, les pistes tradicionalment no obren fins el dia dâ€™AcciÃ³ de GrÃ cies, a finals de novembre, aixÃ que la tranquilÂ·litat em va continuar acompanyant un parell de dies mÃ©s. NomÃ©s mâ€™hi faltava un petit detallâ€¦ els camps de patates. En tots els dies que de moment havia passat a Idaho, lâ€™estat que presumeix dels seus tubercles fins i tot a les matricules dels cotxes, nomÃ©s em va semblar veure camions carregats de quelcom que podien ser patates en una ocasiÃ³. Calia posar-hi remei.\nLa carretera que em va dur fins aÂ Twin Falls, bÃ sicament, creuava un paisatge desÃ¨rtic, perÃ² aixÃ² no em va impedir parar en un parell dâ€™ocasions per preguntar on podia trobar camps de patates. Les indicacions que em van donar van ser correctes perÃ² no el moment, doncs en arribar nomÃ©s mâ€™hi vaig trobar un parell dâ€™hispans de braÃ§os creuats que mâ€™asseguraven que en dies anteriors havien estat molt enfeinats. No va ser doncs fins arribar a Bliss, una petita poblaciÃ³Â a tocar del riu Snake, que vaig tenir per fi lâ€™ocasiÃ³ de ferÂ les desitjades fotografies del producte mÃ©s famÃ³s de lâ€™estatÂ sota lâ€™atenta i curiosa mirada dels qui hi treballaven. I suposo que raÃ³ no els faltava. En el fons, tot i les energies que hi vaig haver de dedicar, nomÃ©s eren patates. No nomÃ©s deuen estar poc acostumats a gent somrient fent fotos als campsÂ (i mÃ©s si tenim en compte que qui les estava fotografiant provÃ© de lâ€™altra punta de mÃ³n).\nJa amb una â€œpreocupaciÃ³â€ menys al cap, la resta de dies a lâ€™estat van ser forÃ§a entretinguts comenÃ§ant per la visita aÂ la seva capital, Boise. La ciutat compta amb una important poblaciÃ³ de procedÃ¨ncia basca que van arribar a Idaho a principis del segle XX per treballar en la ramaderia i el sector de la fusta. Avui en dia,Â un parell dâ€™illes de casesÂ al centre de la ciutat en recorden lâ€™herÃ¨ncia mitjanÃ§ant restaurants, un museu i, sobretot,Â el Centre Basc (el lloc de trobada per a les diades importants i, com no pot ser dâ€™altre manera, per veureÂ els partits de lâ€™Athletic de Bilbao). PerÃ² no puc passar per alt la visita a unÂ laberint traÃ§at dins un camp de blat de moroÂ ni, sobretot, el poder assistir aÂ un autÃ¨ntic â€˜rodeoâ€™ envoltat de â€˜cowboysâ€™Â (aquest cop amb competicions mÃ©s variades que enÂ el de la visita a Oklahoma, ara fa deu mesos). Unes experiÃ¨ncies mÃ©s que recomanables que ajuden a comprendre lâ€™estil de vida senzill de les zones rurals de lâ€™oest americÃ . GairebÃ© tan senzilles com el poder gaudir de les fonts dâ€™aigÃ¼es termals que abunden a les muntanyes al nord de Boise. La majoria no surten als mapes, perÃ² sÃ³n molts a la zona els que saben com trobar aquestsÂ petits racons on prendre un relaxant banyÂ dâ€™aigua calenta enmig del bosc.\nMenys tranquils estan els membres de les campanyes dels dos candidats a les eleccions presidencials de novembre. I Ã©s que desprÃ©s dâ€™unes setmanes mÃ©s que complicades per als republicans, en que els demÃ²crates ja veien quasi assegurada la seva victÃ²ria,Â el debat celebrat ahir a la ciutat de DenverÂ sembla que pot capgirar una mica les previsions. Centrat sobretot en lâ€™economia i altres qÃ¼estions internes del paÃs com el sistema sanitari, el debat va ser clarament dominat per un Mitt Romney molt mÃ©s enÃ¨rgic i apassionat que el seu contrincant. Obama no va saber articular respostes contundents als arguments de Romney, i en alguns moments fins i tot va donar la sensaciÃ³ dâ€™estar cansat o esgotat. Tampoc es van utilitzar, per cap de les dues parts, les consignes de campanya mÃ©s efectistes (com el famÃ³s â€˜vÃdeo del 47%â€™), quelcom que fa pensar que es guarden les millors cartes per als propers dos debats que encara sâ€™han de celebrar. La victÃ²ria de Romney no Ã©s inesperada, ja que histÃ²ricament el candidat que es presenta per primera vegada a la presidÃ¨ncia tÃ© les de guanyar en el primer debat. El que sorprÃ¨n Ã©s la contundÃ¨ncia i sobretot la baixa forma mostrada pel president. CaldrÃ veure com afecta tot plegat a les properes enquestes dâ€™opiniÃ³, perÃ² estÃ clar que el debat dâ€™ahir va ser un toc dâ€™alerta que activa de nou una campanya que semblava resolta.\nPosted on 11/10/2012 13/01/2013 Categories LaVanguardia.comTags Aigues termals, Barack Obama, Basc, Blat de moro, Boise, Bosc, Camps, Cowboy, Debat, DemÃ²crates, EsquÃ, EUA2012, Euskadi, Fotos, Hot Springs, Idaho, Idaho Falls, Laberint, McDonalds, Meridian, Mitt Romney, Mormons, Muntanya, Neu, Obama, PaÃs Basc, patata, patates, Presidencial, Republicans, Riu, Rodeo, Romney, Snake, Sun Valley, VallLeave a comment on Rere les patates dâ€™Idaho, i els debats presidencials\nA la recerca de fÃ²ssils i muntanyes al pas per Montana\n(text publicat el 25/09/2012 a www.lavanguardia.com)\nHailey, Idaho .- Montana, Ã©s a dir, â€˜MontaÃ±aâ€™ escrit a lâ€™americana. PerÃ² com ja ha passat en altres ocasions en el viatge, doncs no tant. El cert Ã©s que venint dâ€™estats com les Dakotes, amb paisatges bÃ sicament plans, ja em venia una mica de gust passar per alguna zona muntanyosa tot i que va costar mÃ©s del que em pensava. No va ser fins el quart dia de ruta que vaig comenÃ§ar a veure â€˜bultosâ€™ a la lÃnia de lâ€™horitzÃ³, concretament al acostar-me a les â€˜Rocky Mountainsâ€™ (que creuen lâ€™estat de nord a sud). A la part est de les muntanyes, grans extensions dedicades a la ramaderia. A lâ€™altra banda, el paisatge ofereix boscos, llacs i forÃ§a mÃ©s vida en general. Sigui com sigui, un estat on perdreâ€™s en la seva immensitat (tal i com ells mateixos promocionen) i deixar-se inspirar per les llegendes de les nombroses tribus de natius americans que encara viuen a la zona.\nWikipedia Facts:Â MONTANA\n-Resultats 2008: Obama/Biden: 47,27% â€“ McCain/Palin: 49,53%\n-El 4rt estat en superfÃcie: 381.156 Km2 (11,87 â€œCatalunyesâ€)\n-El 44Ã¨ estat en poblaciÃ³: 984.415 habitants a 2010 (0,13 â€œCatalunyesâ€)\n-El 48Ã¨ estat en densitat de poblaciÃ³: 2,51 h/Km2 (Catalunya: 233 h/Km2)\n-Una pelÂ·lÃcula:Â Star Trek: First ContactÂ â€“Â Jurassic ParkÂ â€“Â The Patriot\n-TÃ²pic: Lâ€™estat tresor â€“ Lâ€™estat del gran cel\nRamats, mÃ©s ramats i un coiot despistatÂ van ser les Ãºniques distraccions que em vaig trobar a la carretera, en els 600 quilÃ²metres que vaig haver de fer fins arribar a la primera poblaciÃ³ una mica mÃ©s gran de quatre cases agrupades en un encreuament de carreteres. Aquest cop ni els trens de mercaderies em van treure de la monotonia, mentre comenÃ§ava a pensar que el nom de lâ€™estat no era mÃ©s que una gran broma irÃ²nica. La casualitat va voler que em toquÃ©s passar la nit del deu al onze de setembre dins la gran base militar de lâ€™exÃ¨rcit de lâ€™aire de Great Falls, des dâ€™on es coordinen alguns dels centres mÃ©s importants de control i llanÃ§ament dâ€™armament nuclear dels EUA. Tot i aixÃ², segurament per la novetat i el baix risc de nous atacs com els de fa onze anys, els atacs terroristes van quedar en un segon terme a favor de les converses sobre la diada catalana. Coses que passen, sobretot quan portes de postresÂ un petit pastÃs amb les quatre barres.\nAl dia segÃ¼ent, va arribar el torn de la classe de paleontologia. Les particularitats geolÃ²giques de lâ€™estat de Montana, junt amb un clima semblant al de South Carolina fa uns quants milions dâ€™anys, el fan un lloc ideal per a trobar-hi fÃ²ssils de dinosaures en les millors condicions. El â€˜Two Medicine Centerâ€™, una de les tretze entitats que formen el â€˜Dinosaur Trailâ€™ de Montana, em va permetre -a canvi dâ€™un donatiu econÃ²mic- incorporar-me a la visita que una escola de la zona tenia programada per lâ€™onze de setembre. No tots els centres programen sortides al jaciments en que estan treballant, i els que ho fan no acostumen a fer-ho a finals dâ€™estiu. Suposo que es pot dir que vaig estar de sort.Â Una mica de teoria per aprendre a diferenciar un fÃ²ssil dâ€™una rocaÂ i quatre lliÃ§ons sobre com excavar les restes fÃ²ssils, van ser suficients perposar-nos a treballar sota la supervisiÃ³ dels membres del centre. De nou la sort em va acompanyar, ja que vaig trobar nous fÃ²ssils on no nâ€™esperaven trobar mÃ©s. Al matÃ ens van permetre conservar alguna de les peces que vam trobar durant les classes teÃ²riques per la falta de valor cientÃfic. Al vespre, un cop trobats els nous ossos, ni tan sols em van permetre continuar excavant per tal dâ€™assegurar-seâ€™n el perfecte estat.\nEl pas dâ€™una banda a lâ€™altra de les muntanyes rocalloses el vaig fer seguint la carretera que creuaÂ el â€˜Glacier Nacional Parkâ€™. DesprÃ©s de tanta plana i camps de pastura,Â impressionen el grans massissosÂ que formen el parc i els nombrososÂ llacs i cascades que sâ€™hi poden trobar. El parc, habitat en el passat per natius americans, tambÃ© allotja una gran varietat de fauna entre les que es compta el famÃ³s Ã³s â€˜grizzlyâ€™ i per tot arreu sâ€™alerta de la seva perillositat. Per sort o per desgrÃ cia, no meâ€™n va aparÃ¨ixer cap durant les diferents excursions que hi vaig fer. Un cop creuades les rocalloses ja nomÃ©s quedava enfilar el camÃ en direcciÃ³ sud, passant per les poblacions deÂ MissoulaÂ i Bozeman. A la primera es pot fer una mÃ©s que interessant visita aÂ un dels parcs de bombers paracaigudistes dels EUA, preparats per saltar directament a les zones dels incendis sense haver de dependre dels accessos per carretera. La segona allotja el principal museu paleontolÃ²gic de lâ€™estat, elÂ â€˜Museum of the Rockiesâ€™, del qual Ã©s membre el paleontÃ²leg que va acabar inspirant el personatge dâ€™Alan Grant a la taquillera â€˜Jurassic Parkâ€™.\nI mentre jo he estat passant uns dies desconnectat del mÃ³n gaudint de valent amb la visita dels â€˜geysersâ€™ del â€˜Yellowstone National Parkâ€™, el candidat republicÃ ha estat passantÂ una de les pitjors setmanes de la seva carrera polÃtica. Possiblement hores dâ€™ara ben pocs encara no saben deÂ lâ€™apariciÃ³ dâ€™un vÃdeo, gravat en secret durant una trobada amb donants a la campanya republicana, en que Mitt Romney parla de les seves possibilitats entre el sector de la poblaciÃ³ que no paga impostosÂ sobre la renda als EUA. Segons ell,Â un 47% de la poblaciÃ³ votarÃ a Obama de totes totesÂ per tal de que seâ€™ls mantinguin un seguit dâ€™ajudes governamentals a les que es creuen amb el dret dâ€™accedir. El menyspreu Ã©s important per molts motius, perÃ² especialment perquÃ¨ parla amb claredat que ell no sâ€™ha de preocupar dâ€™aquest suposat 47% que no el votarÃ , quan Ã©s dâ€™esperar -evidentment- que el president de la naciÃ³ es preocupi per tots els seus ciutadans (quelcom queÂ Obama no va trigar a recordar-li). Una setmana desprÃ©s del vÃdeo, en la que tambÃ© es va aprofitar per publicarÂ la declaraciÃ³ de renda de Romney de 2011, les enquestes mostren un domini general dâ€™Obama a molts dels estats clau per guanyar les eleccions. Hauran de treballar de valent els membres de la campanya de Romney, per capgirar les previsions de vot, tenint una nova oportunitat dâ€™or (i potser una de les Ãºltimes) en els debats presidencials dâ€™Octubre.\nPosted on 02/10/2012 13/01/2013 Categories LaVanguardia.comTags 47%, Bombers, Boscos, DemÃ²crates, Diada, Dinosaures, EUA, EUA2012, ExÃ¨rcit, ExcavaciÃ³, FÃ²ssils, Glacier, Grizzly, Incendis, Jurassic Park, Llacs, Montana, Muntanyes, National Park, Natius Americans, Obama, Paleontologia, Parc Nacional, Planes, Postres, Prats, Republicans, RomneyLeave a comment on A la recerca de fÃ²ssils i muntanyes al pas per Montana


La rel de l’arbre és una roda. Perejaume | Vídeos | CCCB\n«La raïl de l’arbre és una roda». Aquestes vuit paraules de Ramon Llull apareixen en el llibre Començament de medicina. La sintaxi de tota l’obra de Llull és veritablement forestal, tant per la figura repetida d’arbre amb què imatja i branca els diversos coneixements, com per la manera i la ufana amb què s’hi arboren tota mena de connexions i demostracions analògiques. Si hi ha dos elements constitutius en el sistema d’argumentació de l’Art, aquests són sens dubte: les derivacions en branca i les combinacions en roda —els emmirallaments, els cercles relacionals.\nCertament, l’Art s’arbra i roda, tota ella. Per això, la possibilitat de rodar-hi d’arrel resulta tan meravellosa com pràctica. Només així, la coreografia dels arbres, la claredat mecànica de les raons i el desconcert que tot plegat pugui suscitar, arriben a ajustar-se a una possible pretensió general de plantar tots els arbres en roda en tant que línies convergents o divergents d’una mateixa esfera.\nNo cal dir que, en un bosc d’ara, els arbres broten tal com s’ofereix qualsevol llibre de Llull a ser rellegit. Però si una imatge il·lustra bé les vuit paraules de la frase, aquesta no és altra que la del carro carregat de feixines, amb la mula davant, la roda al mig i en Joan Estrada que en subjecta el lligat de darrera estant. La foto és presa a Taradell (c. 1950).\nPerejaume, Maig 2016\nUna instal·lació audiovisual produïda pel Centre de Cultura Contemporània de Barcelona CCCB en el marc de l'exposició La màquina de pensar. Ramon Llull i l'«ars combinatoria».\nGuió i direcció: Perejaume\nRodatge i Postproducció: Wasabi Produccions s.l.\nCantadors: Jaume Ayats, Sebastià. Bardolet, Pol Blancafort i Josep Pieres\nSelecció dels textos de Ramon Llull: Perejaume\nAdaptació i arranjaments musicals: Jaume Ayats\nFragments de: Llibre de Gentil, “Sant Gil”, Començaments de medicina “Miserere d’Àger”, Arbre Exemplifical “Goigs de la Mare de Déu del Roser”, Arbre de la Ciència “Salm: In exitu Israel, segons els cantadors del Pallars Sobirà”.\nEnregistrat a la Sala Abacial del Monestir de Pedralbes i en un bosc de Sant Iscle, el 22 de març de 2016.\nSo directe: Eric Arajol\nParticipants: Jaume Ayats, Sebastià Bardolet, Pol Blancafort, Josep Pieres


L’Ajuntament adjudica el contracte per a la redacció del projecte del Palau de la Música – Les Bandes de Música\nEl projecte per reformar les sales Iturbi i Rodrigo del Palau de la Música i per l’adequació de l’auditori per fer-lo més sostenible i energèticament eficient ha donat este dilluns un pas més en la seua tramitació administrativa en procedir-se a l’adjudicació del contracte de redacció del projecte bàsic i d’execució, direcció d’obra i coordinació de seguretat i salut per a l’adequació de les instal·lacions. L’adjudicació s’ha fet per un import total de 244.295,13 euros. Ara l’empresa adjudicatària disposarà de tres mesos per abordar-ne la redacció.\nEl projecte pretendrà recuperar les bases de l’original, de García de Paredes en 1984. La intervenció preveu la reforma integral de les sales Iturbi i Rodrigo i l’adequació de les instal·lacions per a aconseguir un edifici sostenible i eficient energèticament. També es contempla la reparació de l’aplacat de pedra de la façana i l’eliminació de filtracions d’aigua. Notario ha incidit en la singularitat de l’edifici, el que suposa que calen solucions tècniques específiques sobre la solució acústica de les sales, una qüestió que haurà d’abordar l’empresa adjudicatària amb un certificat acústic específic de cada sala una vegada finalitzats els treballs.\nEl projecte també inclourà la substitució de totes de les butaques de les dos sales principals (hauran de tindre propietats ergonòmiques i fonoabsorbents i ser compatibles amb el nou sistema d’impulsió de climatització); la substitució de tots els reflectors acústics de les dos sales, amb les mateixes característiques acústiques i propietats resistents que les del projecte original, i la substitució dels climatitzadors, sistema hidràulic i sistema de distribució i impulsió de l’edifici. A més de reparar les filtracions d’aigua en la cúpula del vestíbul i la substitució de vidres trencats, es busca recuperar la imatge original de l’edifici, mitjançant l’eliminació d’elements impropis i l’homogeneïtzació del color de tota la fusteria metàl·lica exterior. En este sentit, Notario ja va avançar fa uns mesos que es realitzarà un estudi sobre la viabilitat d’aplicar una imprimació al vidre de la cúpula del vestíbul “com a mesura d’estalvi energètic, amb la finalitat de reduir la temperatura resultant per la incidència dels raigs de sol”. Així mateix, s’estudiarà la reparació o substitució de l’aplacat de pedra calcària de la façana, que actualment presenta zones amb un alt grau de deteriorament.\nL’actuació es completa amb l’actualització de la instal·lació del sistema de detecció i protecció contra incendis, adequat a normativa vigent; la integració de totes les instal·lacions en un únic sistema de gestió de l’edifici (millorant la domòtica i integrant sistemes de seguretat, protecció d’incendis, d’accessos…); i la reparació de les filtracions d’aigua a la sala d’exposicions amb accés directament des de l’antic llit del riu (que actualment està tancada, a causa de les humitats que impossibiliten el seu ús).


Pis alt i lluminós amb inquilí en venda en una finca cantonera antiga al Born, a prop del cobejat Eixample Dret.\nAquest excel·lent pis, que es presenta amb una reforma d'alta qualitat, se situa a la tercera planta d'una finca cantonera antiga en una zona semipeatonal del Born. Es ven amb inquilí.\nEs tracta d'un pis de 66 m² molt lluminós. En entrar trobem un espai obert estil loft amb el saló-menjador i la cuina oberta totalment equipada i amb illa. La zona de saló gaudeix de balcons i finestrals al carrer, que permeten que l'estada rebi molta llum.\nA la cantonada del pis, i de la mateixa finca, trobem un dormitori semiobert separat per un moble armari fet totalment a mida. Aquesta estada també té balcons i finestres a dues orientacions, en estar a la cantonada. Un bany completa la distribució.\nEl pis es ven totalment moblat i equipat, i amb un llogater amb contracte de 3 anys. Ideal per inversors que desitgin obtenir una rendibilitat interessant.\nEspai obert amb sala-menjador i cuina\nAquest pis se situa en una de les millors zones de Born, al costat del passeig de Sant Joan i el cobejat Eixample Dret. Està envoltat de restaurants moderns i botigues, i molt a prop de la Ciutadella.


Centre scout Casa Oraà - Zona d'acampada - Fundació Scout Sant Jordi\nCasa Oràa és una finca rústica de 100 Ha, 58 d'elles en explotació agraria (cereals i olivera), 40 de muntanya (pineda i Bosc baix) i 2 hectàrees dedicades a\nEstá situada en el sudoest de la provincia de València, en la comarca de La Costera, a 12 Km de Moixent en direcció a Fontanars dels Alforins.\n- Zona d'acampada amb 200 places\n- Edifici I: Cuina\n- Edifici II: Sala multiusos per a reunions i activitats d'interior. Per a 40-50 places\n- Edifici III: Barraca/Sala multiusos. Diáfan. Per a 150 places\n- Edifici IV: Refugi Emaus amb cuina i lliteres per a 16 places\n- Edifici V: Nou Refugi (inauguració a Decembre 2017). Per a 52 places\n- Insta·llacions comunes: servicis i dutxes, cuina, menjador cobert, piscina infantil.\n- Zona per a acampada en tendes/vivac a la muntanya\n- El campament está dissenyat per a un máxim de 200 persones\n- Poden coexistir diversos\nde diferents grups simultàniament fins a completar les places totals, havent de compartir equipament i instal·lacions. Ideal per a\nInstal·lacions a cobert\n- Edifici II:\n• Sala multiusos per a reunions i activitats d'interior. Capacitat per a 40-50 places (anexa a cuina).\n• Calefacció mitjançant estufa de llenya. Local dotat de sensors de monóxid de carboni amb la seua respectiva senyal acústica.\n- Edifici III:\n• Barraca/Sala multiusos per a 150 places.\n- Edifici IV:\n• Emaus: Refugi amb cuina i lliteres. Capacitat per a 16 persones.\n- Edifici V:\n• Nou Refugi amb lliteres (inauguració a Decembre 2017). Capacitat per a 52 persones.\nInstal·lacions comuns i Equipament\n- Servicis i dutxes.\n- Cuina amb magatzem. Equipada amb diverses bancades, cuina gran de 3 focs i altra xicoteta de 2 focs, escalfador de gas, neveres, microones i aigüeres. Aigua potable per a consum i cuinat, en depósits ubicats próxims a la cuina.\n- Menjador cobert amb aigüeres, amb 14 aixetes.\n- Piscina infantil a l'estiu.\n- Instal·lació eléctrica en totes les dependències.\n- Instal·lació de detecció d'intrusió amb grabació d'images i avís a central receptora d'alarmes.\n- Instal·lació de depuració d'abocaments (aigües fecals).\nCentre scout Casa Oraà\nCentre scout Casa Oraà - Vista general des de l'exterior\nEdifici II - Sala multiusos\nEdifici II - Sala multiusos (interior)\nCuina (des de l'exterior) - Adosada a la sala multiusos\nCuina en plena utilització\nMenjador cobert (a continuació de l'edifici de sala multiusos/cuina)\nMenjador cobert - Vista general\nMenjador cobert amb taules de fusta\nInstal·lacions comuns - Vista general\nEdifici d'instal·lacions comuns - Banys i dutxes (des de l'exterior)\nEdifici III: Barraca/Sala multiusos\nEdifici III: Barraca/Sala multiusos per a 150 persones\nEdifici III: Barraca/Sala multiusos per a 150 persones - Interior\nEdifici IV: EMAUS - Refugi - Vista general\nEdifici IV: EMAUS - Refugi\nEdifici IV: Refugi EMAUS\nEdifici IV: EMAUS - Refugi amb lliteres\nEdifici IV: EMAUS - Refugi amb cuina\nEdifici V: Nou Refugi\nEdifici V: Nou Refugi amb lliteres corregudes\nA. Zona d'acampada (Básic). Inclou zona d'acampada, menjador i lavabos.\nCap de setmana 4 € / persona i nit (mínim 100 € / nit)\nSetmana Santa i Pasqua 5 € / persona i nit (mínim 300 €)\nCuina 1€ / persona i nit (mínim 100 € / nit)\nSala multiusos 1€ / persona i nit (mínim 100 € / nit)\nEdifici Barraca 1€ / persona i nit (mínim 100 € / nit)\nB. Refugis. Inclou lavabos.\nRefugi Emaus (18 px) 150 € / nit\nNou Refugi (52 px) 8 € / persona i nit\n(Temporada Alta: del 15 de JulioL al 15 d'Agost).\nReserva per quincenes 4€ / persona i nit (mínim 3.000 €)\n(Temporada Mitja i Baixa: del 16 d'Agost al 14 de Juliol,\nexcepte Setmana Santa i Pasqua) 3,50 € / persona i nit (mínim 1.500 €)\nEls preus inclouen Básic + Instal·lacions complementàries\nCap de setmana i Refugi Emaús 100 €\nCampaments, Setmana Santa i Pasqua 300 €\nLes cantitats mostrades són orientatives. Si estás interesat en vindre a les nostres instal·lacions, crida'ns o possat en contacte amb nosaltres a través del nostre formulari i t'enviarem un pressupost personalitzat i adaptat a les característiques del teu grup.\n- En vehicle propi\n- En autobús fins a la misma finca\n- En tren des de València fins a L'Alcudia i enllaç amb autobús fins a Moixent (lo posa RENFE). Probablement, en poc de temps, els trens tornen a arribar fins a Moixent.\n- Des de Moixent, 9.5 Km caminant per carretera, pista i GR, o bé contactant amb autobús per a realitzar aquest tram.\nDescarrega un document pdf amb l'explicació detallada de com arribar a Casa Oràa des de València:\nDescarrega un document pdf amb l'explicació detallada de com arribar a Casa Oràa des de Alacant:\nDescarrega un document pdf amb l'explicació detallada de com arribar a Casa Oràa des de Madrid:\nMapa de localizació\nVore en un mapa més gran\nZona agrícola que combina pujols de pinedes amb àmplies extensions de vinya i cultius de secà en valls àmplies i ben traçats.\nEls núclis de població próxims a la finca Casa Oràa ( Moixent, Fontanars dels Alforins, La Font de la Figuera) es remonten a temps dels íbers, sent el seu máxim testimoni el poblat ibèric de La Bastida de les Alcuses, que es troba a escassos 3 Km de la finca.\nCova de Patas: no molt profunda, però espectacular per les seues estalactites. És ideal per a principiants i per a iniciar-se al món de les coves. Moltes rutes, GR's i posibilitats de fer senderisme. Existeix un recorregut BTT i en un radi de 40 Km hi ha llocs molt singulars per a visitar.\nEn la partida de La Bastida de les Alcuses es troba el major jaciment ibèric de la Comunitat Valenciana. Es tracta d'un poblat emmurallat on s'estima degueren viure més de 1000 persones. Es el paratge més emblemátic del municipi. D'interés turístic, tant per les seues vistes com per la presencia d'un llac artificial, que recull les aigües dels barrancs de la zona, gràcies a dos murs de contenció que foren construits a finals del segle XVIII. Un dels barrancs més estrets y bells del terme municipal. Destacar las pintures rupestres, covachas, cingles, rierols,etc. - Microreserva Barranc del Comediant\n- Zona humida de la Presa del Bosquet


Especialistes en Miopia - IO·ICO Barcelona\nICOftalmologia > Unitats clíniques > Unitat de Miopia\nLa miopia és un defecte refractiu en la qual la imatge es forma per davant de la retina. Això pot ser secundari a un alt poder refractiu de l'ull (miopia d'índex) o per augment del diàmetre anteroposterior de l'ull (miopia axial). La miopia presenta una creixent prevalença en la població general, i pot tenir diversos graus: des de la miopia lleu (<-3.00 D) i moderada (-3.00 a -6.00 D), fins a la miopia alta (> -6.00D). En aquest últim grup de pacients és on podem trobar el que anomenem miopia patològica o degenerativa, que consisteix en l'allargament / estirament progressiu de les estructura del segment posterior de l'ull (escleròtica-coroide-retina-vitri-nervi òptic).\nLa miopia patològica\nLa miopia patològica afecta aproximadament al 2-5% de la població. Al produir-se aquest procés degeneratiu, condiciona l'aparició de lesions i canvis que poden posar en risc la visió. El pacient pot experimentar símptomes diversos (visió borrosa, "mosques volants", visió d'ombres, distorsió d'imatges) que al seu torn poden estar originades per lesions diferents (membranes neovasculars, estafiloma miòpic, forats maculars, despreniment de retina, neuropatia òptica miòpica), que requereixen una adequada avaluació per oferir un diagnòstic i tractament adequat.\nNo podem oblidar que la miopia es pot associar a una major incidència de cataracta i de glaucoma crònic.\nLa Unitat de Miopia: tractament específic i personalitzat\nÉs important comptar amb una Unitat de Miopia en la qual realitzar el diagnòstic i seguiment de pacient; i fins i tot oferir opcions de tractament en funció de cada diagnòstic. Amb un equip especialitzat en aquest tipus de patologia dirigit pel Dr. Federico Peralta, s'ofereix un tractament molt més específic i personalitzat.\nSi estàs interessat o interessada en ser atès per la nostra Unitat de Miopia, contacta'ns sense compromís i et proporcionarem tota aquella informació que necessitis.\nCreat: 23/09/2020 / Actualitzat: 23/09/2020


Responsabilitat Global: Dues promocions immobiliàries catalanes premiades per la seva sostenibilitat\nDues promocions immobiliàries catalanes premiades per la seva sostenibilitat\nENDESA ha lliurat els guardons als projectes guanyadors en la III edició dels "Premis ENDESA a la promoció immobiliària més sostenible" en el marc de la fira immobiliària Barcelona Meeting Point, que aquests dies s'ha desenvolupat a Barcelona. Amb aquests premis ENDESA vol reconèixer i fomentar la construcció sostenible en el mercat immobiliari a l'àrea mediterrània. Es tracta de promoure la recerca de solucions globals i l'eficiència energètica, premiant a les empreses promotores que ja estan treballant en aquesta direcció.\nPremi a la "Promoció Immobiliària més Sostenible 2009 exposada a BMP'09": Seu Corporativa del Banc de Sang i Teixits, a Barcelona. 16000 m2 construïts per a aquest organisme que agrupa els bancs de sang i teixits de Catalunya. Entre els elements constructius bioclimàtics han merescut especial menció la doble caixa interior sense ponts tèrmics, l'ús d'aigua freàtica i l'alta eficiència del sistema de climatització.\nPremi a la "Promoció Immobiliària de protecció oficial més Sostenible 2009". Nova categoria implantada en aquesta edició: "Centre Direccional" a Cerdanyola del Vallès (Barcelona). Edifici promogut per l'Institut Català del Sòl (INCASOL), compost per 24 habitatges de protecció oficial, amb pàrquing. Edifici inclòs en el Projecte Policity, integra nombrosos valors bioclimàtics i sostenibles. Destaca per la seva bona orientació, el bon tractament de les façanes i la utilització de materials, així com el manual confeccionat per al bon ús de l'usuari\nEtiquetes de comentaris: bones pràctiques, catalunya, ONL, premis i reconeixements, RSA, RSO, sector construcció, sostenibilitat


La bretxa autonòmica d'Espanya\nLa Conferència de Presidents es presenta com el punt zero d'una profunda reforma autonòmica\nDissabte, 14/01/2017 - 21:46\nNingú dubta a Espanya que la democràcia i la integració a Europa els últims 40 anys han portat un augment exponencial del benestar i de la riquesa fins a situar-nos a nivells homologables a la resta del continent. L’esforç dels treballadors en un clima d’estabilitat política i de modernització empresarial ha donat els seus fruits tot i que la crisi ha tenyit l’eufòria de la primera dècada del segle XXI en un pessimisme generalitzat que ha liquat finalment en una creixent demanda de profunda reforma si no d’autèntica refundació de l’ordenament polític, administratiu, econòmic i social. En aquest clima s’ha convocat per a dimarts una nova conferència de presidents autonòmics a la qual l’actual Govern dona una importància nuclear en el desenvolupament i en l’estabilitat de la legislatura que acaba d’arrencar. S’imposa, doncs, debatre sobre el model autonòmic sorgit de la Constitució del 1978 i que va començar a funcionar de manera efectiva el 1980. Aquest debat s’ha de recolzar en les dades i en la seva anàlisi científica per impulsar un procés polític que sigui alhora rigorós i útil. EL PERIÓDICO, en col·laboració amb l’equip d’analistes universitaris que s’agrupen al voltant d’Agenda Pública, aporta avui les dades que han de permetre un balanç serè i racional de l’evolució del sistema autonòmic entre els anys 1980 i 2015.\nLa primera mirada ja permet obrir un debat amb urgència: la cohesió territorial no ha avançat. S’ha aconseguit que el creixement i el benestar arribin a totes les comunitats autònomes, i algunes fins i tot han variat la seva posició al rànquing en un o diversos indicadors, però la distància entre, per exemple, el PIB per càpita de la comunitat més rica i la més pobre s’ha incrementat. En paral·lel, algunes de les comunitats que creen més riquesa són les que gasten –o poden gastar– menys en inversió social, com les Balears. Ningú, doncs, ha quedat enrere com a conseqüència del disseny autonòmic però no s’ha aconseguit una Espanya més uniforme des del punt de vista de la protecció social o de l’economia com ja ho és des del punt de vista administratiu i polític. Segur que aquest resultat final no depèn únicament de l’element autonòmic sinó també del color polític dels que han governat o de factors naturals. Però s’ha de debatre.\nEducació: Alfabetització passada, PISA present\nSanitat: Servei públic descohesionat\nTemes: Editorials El Periódico Finançament autonòmic Autonomies Balances fiscals


Elegant pis al barri de l’Eixample - Withfor Elegant pis al barri de l'Eixample - Withfor\nElegant pis al barri de l’Eixample\nElegant pis de 180 m2 a l’Eixample Dret d’origen i amb vista a l’arc de triomf, un dels llocs més reconeguts de la ciutat i molt proper a la mar.\nDisposa d’una suite, dues habitacions i tres banys. A més, disposa d’un gran saló menjador i cuina americana totalment moblat i decorat amb les millors qualitats.\nDos balcons i una preciosa glorieta que dóna a tres cantonades, cosa que el fa encara més lluminós.\nMolt bona ubicació, a prop de zona de moda, botigues, comerços, restaurants, cinemes, teatres, entre d’altres. A més, es troba molt bé situat i connectat amb el transport metropolità de Barcelona (metres, bus, etc.)\nVenda / 181 m² 3 Habitacions / 4 Banys


Aeribalta - Aviació: L'Aerosport 2012 pels dies 26 i 27 de maig.\nL'Aerosport 2012 pels dies 26 i 27 de maig.\nLa Fira d'Igualada acaba d'anunciar que pels dies 26 i 27, dissabte i diumenge, de maig d'enguany, se celebrarà novament la fira d'aviació Aerosport. I com sempre a l'aeròdrom d'Igualada-Òdena.\nTot just la llista per a la inscripció de les firmes que estaran present acaba de ser oberta. Desitgem que l'Aerosport no deixi d'estar present cada any al nostre país.\n-- Premeu damunt de les imatges per engrandir-les. --\nPlanell de com arribar-hi.\nDisposició dels diferents locals, carpes i àrees de l'exposició.\nPels afortunats que us hi arribareu volant, aquí hi teniu les dades.\nPublicat per Aeribalta.com a 12:49


Boscos Actius crea llocs de treball i manté la massa forestal\nEl bruc és molt resistent i serveix per fer tanques i para-sols. GETTY\nGavarres“¿Com podem posar d’acord els propietaris i les administracions perquè vetllin per la gestió dels recursos no fustaners? ¿Com podem rendibilitzar aquesta activitat perquè sigui una sortida laboral factible?” Són les dues preguntes que Annaïs Pascual, sòcia i gerent de la fundació Idària, està intentant respondre a través del projecte Boscos Actius, que han engegat amb una desena d’entitats, fundacions, propietaris forestals i administracions. L’objectiu és donar feina a persones en risc d’exclusió social a través de l’aprofitament dels recursos no fustaners del bosc -com el bruc, l’arboç i el llentiscle-, que actualment es recullen de manera irregular i sense cap mena de control.\n“Després de fer enquestes als ajuntaments i d’estudiar-ho, calculem que, només a les Gavarres, hi ha unes 500 persones que s’hi dediquen i la majoria ho fan de manera irregular i sense permís dels propietaris forestals”, indica Pascual. Aquest era el cas, per exemple, de Musa Dambelly i el seu pare, que durant anys es van dedicar a recollir bruc al bosc, que després venien a un amic de la família que els hi recollia amb un camió. Ara, a la colla forestal que Boscos Actius ha organitzat a les Gavarres, Dambelly fa la mateixa feina però amb un contracte, amb sistemes de protecció i amb totes les garanties laborals. “Jo m’encarrego d’anar darrere la desbrossadora, recollint el bruc i fent els farcells. I és important posar els pals rectes i lligar-ho molt fort”, assenyala el jove de 19 anys, que és una de les quatre persones en risc d’exclusió social que han inserit en el marc del projecte. Així mateix, n’han contractat una desena més per estudiar i analitzar quina és la millor manera de recollir els recursos no fustaners perquè sigui una activitat rendible econòmicament però sense posar en perill l’ecosistema forestal.\nTot el coneixement i experiència adquirits durant els deu mesos que dura la prova pilot quedaran reflectits en el Manual de bones pràctiques, un recull de recomanacions tècniques, mediambientals, laborals i econòmiques. “L’activitat forestal no ha d’afectar negativament la biodiversitat, ha de ser compatible i alhora rendible econòmicament”, destaca la gerent d’Idària. Així, per exemple, es recomana segar el bruc cada tres anys perquè adquireixi la mida idònia per fer tanques i para-sols, alhora que es garanteix la supervivència de la planta. “I un cop segat, torna a rebrotar. El bruc és més car que el plàstic, però té una resistència deu vegades superior a la intempèrie, per això és tan valorat”, assegura Marc Ojosnegros Marín, cap de producció d’Idària. En canvi, l’arboç i el llentiscle, que es venen a les floristeries, s’han de recollir a grapats per no matar la planta. “I si no se’n fa una gestió controlada, hi ha el perill de desforestar una zona de bosc”.\nEn el marc de Boscos Actius, les entitats també treballen en altres terrenys catalans. Per exemple, a l’Alt Empordà han detectat que hi ha una alta densitat de bruc però els troncs són massa gruixuts. “Caldria una inversió inicial per podar-ho tot, i d’aquí tres anys ja podries aprofitar-ho”. També a Barcelona, a la zona de Collserola, estan analitzant en quines zones hi ha bruc per intentar muntar una colla forestal. I a la serra de Llaberia estudien la situació del llentiscle.\nUna de les fites que han aconseguit durant la prova pilot que s’acaba aquest octubre és la creació d’una cooperativa de serveis, també amb el nom Boscos Actius, per comercialitzar els productes que generin.


Elorza qualifica Patxi López de «còpia una mica borrosa» de Pedro Sánchez - Diari de Girona\nElorza qualifica Patxi López de «còpia una mica borrosa» de Pedro Sánchez\nL'exsecretari general del PSOE demana als seus partidaris que treballin amb «tranquil·litat i respecte»\nEl diputat del PSOE Odón Elorza va suggerir que Patxi López és una «còpia una mica borrosa» de Pedro Sánchez, i va considerar que «és millor quedar-se amb l'original». Elorza va destacar que la candidatura de Sánchez a les primàries és la d'un «projecte col·lectiu molt treballat», com «ja es veurà», que busca «refundar una socialdemocràcia morta fa anys» i que pot provocar en la militància un debat d'«entusiasme i credibilitat» que pot portar a la victòria. «Jo no tinc gens clar que Pedro no pugui guanyar en un debat democràtic sense trampes l'aparell del partit», va assenyalar el diputat del PSOE\nPer part seva, l'exsecretari general del PSOE es va reunir ahir amb un grup de diputats que avalen la seva candidatura a les primàries, als quals va demanar que treballin amb «normalitat» i «tranquil·litat». «La consigna és no entrar en desqualificacions», va explicar un dels assistents. La reunió, que va durar una mitja hora i va tenir lloc en un bar del centre de Madrid, es va celebrar a petició d'algunes de les anomenades «diputades del no» que, encara que han tingut contacte amb Sánchez des que aquest va renunciar al seu escó el passat 29 d'octubre, no havien tornat a estar amb ell des de llavors.\nÉs el cas de la gallega Rocío de Frutos, que va assegurar haver vist l'exsecretari general «content» i «tranquil» i va explicar que aquest els havia demanat que continuïn treballant en el grup parlamentari «amb normalitat, amb tranquil·litat i amb respecte».


Fa unes setmanes, vaig acabar una de les converses que he tingut amb Armando Andrade Tudela i vaig tornar a pensar en subjuntiu. Calia fer-ho per a poder escriure aquest text. La seva exposició al CA2M de Madrid, no obstant això, passa en “infinitiu”. Entrar, mirar, percebre, reflectir, especular… aquesta manera verbal remarca l’acció, el fer o succeir per se, sense atorgar tanta rellevància a la persona que la realitza o al temps en què succeeix. És un treball sempre mantingut en obert, que es presenta abans de fer-se passat i amb múltiples possibilitats futures.\nLes operacions que es reconeixen en la mostra responen a l’anàlisi, deslligament i replantejament dels sistemes i les relacions que generen. Els gestos que l’acompanyen matisen subtilment cadascuna de les accions, les seves contingències i emanències. Una col·lecció de potencialitats sostingudes per Andrade Tudela des de la presència física i formal dels tres espais que ha articulat –un ambient de recepció i les dues sales -i les peces que els habiten– una sèrie d’obres fonamentalment de caràcter escultòric i sonor.\nEls espais principals són estructures superposades a les sales del CA2M, dues caixes-sales a les que cal entrar després d’un petit ritual (posar-se uns protectors per a les sabates) i les parets i el terra de les quals són superfícies negres reflectores. És una anul·lació del cub blanc, però també de qualsevol espai. Al mateix temps repeteix la presència de cadascun dels treballs allà disposats i la nostra pròpia imatge. Tres accions: crear, reproduir, reflectir.\nEn tot el procés existeix una certa aposta per editar des del que no és controlable des de la individualitat. L’artista ha reunit una sèrie de peces anteriors al costat d’altres de recents mostrades en l’exposició del CRAC Alsace, una sort de primer capítol de “Autoeclipse” sota el títol “On working and then not working”. Entre ambdues es planteja la reflexió sobre fer o no fer i la responsabilitat d’aquestes accions, també en infinitiu.\nPer a això Andrade ha establert una manera de treball que es desenvolupa en diferents etapes: observar (l’artista caminant pel carrer en els trajectes de la seva vida diària), seleccionar (l’artista fixant-se en trobades formals d’objectes oposats casualment en aquest mateix anar i venir quotidià), captar (els converteix en imatge), col·leccionar (amb les fotografies es forma un arxiu), compartir (les persones del seu estudi treballen amb aquest corpus), discutir (es parla entre tots de les possibilitats tant formals com de producció per a la formalització d’una peça), seleccionar (amb una responsabilitat compartida com a estudi), experimentar (amb les opcions reals de ser de cada treball, amb tots els seus components, variacions i creus), produir (en cada ocasió i per a cada context, no tancant definitivament la peça), documentar (tornar imatge cada conjuntura concreta). En tot aquest procés la reflexió gira, des del meu punt de vista, en dirimir què és realment el treball, en tant acció i en tant objecte, en qui el defineix, i en intentar imaginar altres maneres tot acceptant la casualitat i l’error.\nEl següent pas amplia aquesta reflexió: exposar. L’accent es trasllada al públic i a la institució com a regidor d’aquesta esfera. Les preguntes podrien ser les mateixes – què és el treball, i qui el defineix- però el marc ha canviat. Ara la negociació és amb un sistema, i amb les lògiques i burocràcies que estableix. La diferència estrebaria en què si a l’estudi l’acció desenvolupada es pot definir en un avalar compartit, ara l’acció és validar des de la posició d’un dels agents que regeix el sistema art. Haurà existit una discussió interna que no ens és possible albirar en l’exposició: logístiques de trasllats, assegurances, cessions, pagaments, acords, patrocinis, etc. Armando Andrade els ha tensat –ell reflexiona en veu alta sobre la figura del “murri” com aquest actor que s’entremescla i subverteix les categories d’una societat- en aquesta indefinició inherent dels treballs presentats (la recombinació de parts de diferents objectes presentats abans a França, per exemple) i en el procés de treball amb el curador –i ús aquesta paraula conscientment per la seva etimologia- el també artista Daniel Steegmann Mangrané, en el que tots dos m’han relatat com un diàleg fèrtil i continu sobre aquest cos de treball i les seves possibilitats.\nUn si es pot adonar de la tramoia de difusió que la institució desplega: breu documentació en la web, roda de premsa, escrit del comissari –i ús ara aquesta denominació també conscientment- amb les claus precises que revisen la carrera de l’artista i que es busquen en un text a l’ús, els detalls tècnics de les peces i la seva disposició a la sala, el currículum i la llista d’altres centres, altres exposicions que s’han encadenat per a arribar fins aquí… Les fan servir per a determinar i justificar els punts de vista per a la validació? Potser, però donada la gènesi de la mostra, vull pensar en com l’artista les qüestiona. Malgrat l’ús d’una abstracció familiar d’estratègies reconegudes, l’exposició no deixa d’incomodar-nos i plantejar-nos si reflecteix (compte, no hem oblidar la superfície negra que ens envolta) les claus que esperàvem: És aquest l’artista conceptual llatinoamericà que revisa les utopies desenvolupistes en clau postcolonial i en relació amb la història i l’art?\nDe tot el que vam parlar i dir a les trobades amb Andrade Tudela, em va llançar –o jo ho vaig veure així- un desafiament. Clarament compartíem referents filosòfics estructuralistes i les seves revisions, jo li comentava la meva lectura sobre l’últim text de Giorgio Agamben reflexionant sobre l’obra en l’època de la religió capitalista. Llavors, com ens deslliurem també de l’estructura gramatical? De “l’adopció de formules i llocs de construcció per a presentar un treball. Una forma de parlar, una forma de visibilitzar perquè entri en aquest sistema”? D’aquesta forma, em retornava la pilota (renoi! M’estic reflectint en la paret negra de la sala) Quina és la forma de tensar el meu treball com a analista crítica de la seva labor? És clar que va molt més allà: el llenguatge finalment com a estructurador limitat de significats i relacions en societat i en el món. Vaig reprendre a Foucault: revisió de la definició del món en el pensament occidental des del discurs (des del verb que proposa), i aquest fonamentant en una anàlisi basada en la similitud, en allò recognoscible. En el seu llibre Les paraules i les coses ens introdueix la possibilitat de pensar-nos des de fora dels codis d’aquest llenguatge il·lustrat, de situar-nos, com el Quixot dirà ell, i jo afegeixo, o com el murri, en un altre lloc “no-lloc”: “Les heterotopies inquieten, sens dubte perquè minen secretament el llenguatge, perquè impedeixen nomenar això i allò, perquè trenquen els noms comuns o els embullen, perquè arruïnen per endavant la “sintaxi” i no només la que construeix les frases —aquella menys evident que fa “mantenir-se juntes” (unes a l’altre costat o davant d’altres) a les paraules i a les coses”.\n[encara no havia inclòs cap cita, tal com se suposa!].\nFoucault, Michel, Les palabras y las cosas. Una arqueología de las ciencias humanas, Siglo XXI Editores, Buenos Aires, 1968.\n(Fotografia: Aurélien Mola. Cortesia: l’artista)


PREMI BOTIFARRA DOLÁ\n11 de febrer de 2012 Què estic fent...\nUN EMBOIT EXCEPCIONAL, QUE VAL LA PENA CONÈIXER\nBotifarra dolça de Salitja/11.2.12\nAgraïment i pregó del premi “Botifarra Dolça”\nLa botifarra dolça és, sens dubte, l´embotit més original d’ Europa. Aquesta barreja de dolç i salat, que la converteix alhora en un últim plat i unes postres, la fa excepcional. En altres llocs- Sòria, Canàries, Galícia, Còrsega- trobem embotits dolços, però són botifarrons amb sang, que no tenen les característiques úniques de la botifarra dolça.\nDefensar la terra contra l´espanyolització i la globalització és també defensar els seus productes, allò que ens és pròxim,els sabors que defineixen el nostre paladar nacional.\nI entre ells en primer lloc, la combinació de dolç i salat, una característiques de del gust dels Països Catalans: botifarra dolça, pomes de relleno, sobrassada amb mel de Mallorca, ensaïmada de Carnaval amb sobrassada i albercocs confitat, pilotes dolces valencianes i arreu, coca de llardons.\nAquesta botifarra que, com deia Josep Pla, sol entusiasmar als que no l´han menjat mai i la tasten per primer cop, era també una de les postres preferides de Salvador Dalí, que les feia compartir amb els seus convidats.\nPerò aquest sabor no solament ens ve directament de l´Edat Mitjana, quan la majoria dels plats eren dolç salats o agredolços- ja que el sucre tenia el valor de status social-, és també el gust del segle XXI, tal com ho ha dit Ferran Adrià\nSalitja ha esdevingut, doncs, la capital de la Botifarra dolça, de la seva degustació, de la seva gastronomia i de la seva difusió. Suggereixo, per a properes edicions d’ aquesta Festa que també ho sigui del dolç i el salat, ampliant encara més els horitzons i la difusió.\n3 Respostes a "PREMI BOTIFARRA DOLÁ"\nEl Bulli ha dit:\nJa hi tornem amb en Ferran Adrià. Que cony passa ara Jaume, que ho fa tot bé i ha de sortir a tots els teus articles? On ha quedat la teva crítica raonada al “geni” de l’Hospitalet? Ara toca pujar dalt del burro abans de que te’n quedis fora?\n15 de febrer de 2012 a les 0:48\nT’ho mereixes Jaume, ets una font de sabiesa\nLa botifarra dolça de Can Gironès, la més bona que he provat mai


El bloc de les Pinediques: de gener 2013\nPublicat per Ceip Pinediques a dijous, de gener 31, 2013 3 comentaris\nA Educació Infantil seguim fent Ambients, ara els dimarts i dijous. Aquest segon trimestre, els nens i nenes de P3, P4 i P5 ja treballem junts. Aquí teniu les fotos de les primeres sessions d'alguns ambients. N'anirem publicant perquè ens pugueu veure experimentant i descobrint coses noves.\nPublicat per Ceip Pinediques a dilluns, de gener 28, 2013 2 comentaris\nPublicat per Ceip Pinediques a divendres, de gener 25, 2013 1 comentaris\nPublicat per Ceip Pinediques a dijous, de gener 24, 2013 0 comentaris\nUna mica tard pengem les fotos dels Pastorets que van representar els alumnes de 6è a can Costa i Font amb text d'en Josep Romeu i l'actuació musical dels alumnes de 5è.\nPublicat per Ceip Pinediques a dissabte, de gener 19, 2013 4 comentaris\nCom ja us vam anunciar en una circular del mes de desembre, us recordem que en cas de nevada aquest bloc serà un mitjà d'informació ràpid i eficaç.\nSi voleu consultar la circular podeu clicar la imatge* que hem penjat a la part dreta del bloc o aquest enllaç.\n* La imatge romandrà al bloc durant tot l'hivern. La foto que acompanya aquest apunt va fer feta pels alumnes durant la nevada del mes de febrer del 2012 (mireu més fotos a l'enllaç).\nPublicat per Ceip Pinediques a divendres, de gener 18, 2013 0 comentaris\nAvui us presentem les coreografies de 5è A, quina marxa porten, eh?\nPublicat per Ceip Pinediques a dimecres, de gener 16, 2013 6 comentaris\nEls de cinquè també van fer coreografies durant el darrer mes del primer trimestre. En aquest vídeo veiem les que es van inventar la classe de 5è B. Properament veurem la classe de 5è A.\nPublicat per Ceip Pinediques a dilluns, de gener 14, 2013 7 comentaris\nI aquí teniu la segona part que us vam prometre del vídeo de Nadal a can Costa i Font.\nVídeo de la festa de Nadal 2a part from Les Pinediques on Vimeo.\nPublicat per Ceip Pinediques a dijous, de gener 10, 2013 3 comentaris\nTemes cicle inicial, cicle mitjà, cicle superior, Educació Física, Educació musical, Festes, Vídeos\nEls alumnes de Cicle Superior, s'han dedicat els últims dies del primer trimestre, dins de l'assignatura d'Educació Física, a preparar unes petites coreografies, on ells mateixos trien la música i realitzen els moviments per tal de ralitzar una petita coreografia. En aquest video podem veure les primeres coreografies que han realitzat els alumnnes de 6è. Felicitar-los per l'esforç realitzat i les ganes que hi van posar. Tot i els poc temps que vam poder dedicar, els resultats són molt positius. Esperem que us agradi. Mestres d'Educació Física de l'escola i alumnes de cicle superior.\nPublicat per Ceip Pinediques a dilluns, de gener 07, 2013 57 comentaris\nPublicat per Ceip Pinediques a divendres, de gener 04, 2013 10 comentaris\nMireu quines postals més maques que han fet els nostres alumnes. Estan per ordre des d'educació infantil a cicle superior.\nPublicat per Ceip Pinediques a dimarts, de gener 01, 2013 7 comentaris


#INTIFALLA 2013… Per unes falles populars, combatives, en valencià i contra les retallades i la corruPPció. - La paella mecànica\n#INTIFALLA 2013… Per unes falles populars, combatives, en valencià i contra les retallades i la corruPPció.\nAra fa un any, després d’un mes de febrer que ens va portar una primavera avançada i molt especial, la #PrimaveraValenciana, un col.lectiu de ciutadans va decidir continuar les reivindicacions al carrer i iniciar una concentració diària sota el balcó municipal durant les Falles-2012, coincidint amb les mascletaes que se succeeixen diàriament des de l’1 al 19 de març.\nDurant les concentracions es protestava contra tots els desvaris que afecten la política valenciana en mans del PPCV: corrupció, malbaratament, retallades socials, obscurantisme, etc …\nLa presència diària de diverses desenes de persones denunciant a les “autoritats” polítiques presents al balcó municipal les barbaritats comeses pels governs populars de l’ajuntament i de la Generalitat, van posar molt nerviosos a Rita Barberà i als polítics del PP que diàriament acudien allà a presenciar les mascleataes.\nTant és així que fa uns dies el regidor de Seguretat Ciutadana, Miguel Domínguez, davant la convocatòria d’enguany, advertia als convocants: «Que ho pensen bé abans de fer-les, ja que tenen tot l’any per manifestar-se (…) En cas de no ser així, els serveis municipals prendran les mesures necessàries perquè la festa discorre bé »\nMalgrat les vetllades amenaces del regidor, que s’oblida que hi ha una cosa que es diu “llibertat d’expressió” que ell no pot impedir, i que els carrers de València i les Falles no són un monopoli del PP, com molts d’ells creuen, aquest passat primer de març diverses desenes de manifestants van iniciar la segona Intifalla escridassant l’alcaldessa de València, Rita Barberá, alhora que duien pancartes que denunciaven la corrupció. Altres col.lectius com els treballadors de Radiotelevisió Valenciana afectats per l’Expedient de Regulació d’Ocupació, treballadors del Consistori municipal i de serveis municipals, s’en van afegir també a la Intifalla aqueix dia.\nEnguany les convocatòries de l’Intifalla tindran diverses reivindicacions (com podeu veure en el cartell que adjunte en el post), tals com la denuncia contra la corrupció, la dona treballadora, la reivindicació d’unes falles combatives, populars i en valencià, per a acabar finalment en una reivindicació del repartiment del treball i la riquesa.\nCom l’any passat, aquestes mobilitzacions han aixecat crítiques des del món faller (molt controlat ideològicament pel blaverisme PPero), i des del consistori.\nRita es fa la sueca i intenta traure importància a les protestes convocades. A través d’una nota de premsa, l’alcaldessa de València ha insinuat que les protestes estan dirigides des d’alguna formació política i ha afegit que els qui les promouen “el que busquen és la càmera, la foto, la televisió, el que volen és manar, i fins que no guanyen les eleccions no poden manar, perquè per estar ací t’han de posar els valencians”.\nPerò la Intifalla, a través del seu compte en twitter i facebook, ho ha deixat molt clar: “No som un moviment contra les falles”, sinó que l’única cosa pretenen es denunciar els desgavells d’aquells que governen la política valenciana i els excessos del capital.\nFoc a la barraca, foc al capital… València en Intifalles!\nPatraix, València, a 3 de març de 2013


Finalitza el taller d’apoderament i millora de l’ocupabilitat\nEl taller, de 30 hores de durada, s’ha dut a terme durant els mesos de maig i juny amb l’objectiu de promoure l’accés al mercat de treball per a dones víctimes de violència de gènere i de dones amb dificultats especials\nHi han participat 11 dones, que han treballat aspectes per millorar la seva ocupabilitat com ara les noves eines digitals, la gestió del temps, les estratègies de gestió emocional, etc.\nA principis de juny va finalitzar a Lleida el “Taller d’Apoderament i millora de l’ocupabilitat”, organitzat per Creu Roja en el marc del programa Incorpora, de la Fundació La Caixa, que té com a objectiu impulsar la integració sociolaboral de persones en risc d’exclusió.\nUn total d’11 dones van participar en aquesta acció formativa que busca apoderar-les i reforçar les seves aptituds, habilitats i eines relacionades amb la recerca de feina. Així, s’intenten millorar les competències personals com l’autoestima, la confiança o la tolerància a la frustració com a via d’accés a una ocupació de qualitat. La tècnica del programa Incorpora a Lleida ho explica així: “El taller ha intentat que les dones, a través d’una metodologia vivencial, poguessin iniciar un treball d’autoconeixement amb el qual ser més conscients de les eines personals (intel·lectuals, emocionals, corporals i socials) amb què compta cadascuna d’elles i així, apoderar-se en la seva recerca de feina i accés al mercat laboral”.\nD’aquesta manera, s’ha promogut l’avançament personal i professional de les assistents perquè puguin normalitzar la seva vida i se centrin en la seva meta professional, tant si és un projecte propi com si busquen la inserció laboral per compte d’altri.\nAixí mateix, se’ls ha donat suport en matèries com la conciliació familiar, la corresponsabilitat o la creació de xarxes de contactes o de gestió del temps, aspectes que, en moltes ocasions, dificulten el seu accés al món laboral.


Capítol 24: "Coques i carxofes" - El blog d'Al vostre gust, programa de cuina, nutrició, consum i gastronomia de la Televisió de Catalunya - TV3.cat\nAmb ella recorrem els trossos de Reus i rodalies per redescobrir una varietat de cirera, la negreta, que continua sent la més buscada a l’hora de farcir aquestes coques tan especials. A la seva escola “Taller de Cuina” de Reus, la Mariona ens demostrarà quines són les receptes més populars –com les de pa, la del cóc ràpid, o la de brioix- i quina és la millor manera de preparar-les. Al recentment inaugurat espai enològic Monvínic de Barcelona, el sommelier César Cànovas i el cuiner Sergi de Meià ens oferiran una classe magistral de maridatge amb coques i postres dolços.\nEn l’altra part del programa, anirem fins el Baix Llobregat a la recerca d’un dels seus productes d’horta més conegut: la carxofa. Serà caminant amb el pagès Rafael Navarro pels seus horts de Sant Joan Despí que coneixerem les singularitats d’aquesta planta quan es cultiva seguint mètodes ecològics. I serem testimonis com la carxofa es converteix en un producte de proximitat més gràcies a la feina que fan cooperatives com la que ha muntat el Rafael Navarro amb 5 socis, dedicada a portar les hortalisses directament al consumidor. Per fer front a la sempre complicada comercialització, s’està tramitant l’obtenció d’una Indicació Geogràfica Protegida (IGP) per a la carxofa del Prat. Un segell de qualitat que avala les carxofes d’aquesta i d’altres poblacions pròximes.\nA Mercabarna en Joan Ribes, de la Cooperativa del Prat, ens ensenyarà a reconèixer quan les carxofes són fresques. I, finalment, anirem a una de les cuines més prestigioses del país, la del restaurant Àbac, on amb el cuiner Xavier Pellicer gaudirem de la cara més gastronòmica i més irresistible de les carxofes.\nalix ha escrit:\nhola a todos esta pjina es incrieble\nIIM ha escrit:\nhola, quina es la web de la cooperativa que ven productes ecològics a domicili?\nisabe ha escrit:\nHola, a mi tambè mínteresaria saber la web de la cooperativa que ven productes ecològics a domicili. gracies\nHola, també estic interesada en saber la web de la coperativa que ven productes ecològics, gracies\nHola, jo també estic interesada en saber la web d'aquesta cooperativa de productes ecològics\nRICARD DURAN i PINEDA ha escrit:\nBon dia, estic interessat per saber la web de la coperativa de productes ecològics. Moltes gràcies. ricardduran@hotmail.comW\nUs recordem que les dades d'interès del capítol estan incloses en el post "El vídeo del Capítol 24".\nCesc no aconseguixo trobar aquest informació. Tu saps quina és aquesta cooperativa? Es que jo soc de Sant Joan Despí i m'interessaria poder comprar-hi!\ns'anomena can perol i el seu web el pots trobar aqui:\nGemma Grabolosa ha escrit:\nM'agradaria que a la vostra web hi escrivíssiu les dues coques de cireres que van sortir al programa.\nMoltes gràcies, i felicitats pel programa!\nEm podries donar les receptes d'aquestes fantàstiques coques de cireres que ha fet la Mariona en el programa del 14/02/09.\nNo patiu, anirem penjant les receptes de les coques i algunes altres.\nmaria Dolors Forès ha escrit:\nEl programa el trobo magnífic. Felicitats. Us voldria demanar un favor: la meva filla i jo fa molt temps que busquem en llibres i també per internet, la recepta de la coca amb ou per sobre que la Mariona Quadrada esmenta, i que és tan típica de la comarca del Baix Camp. Fins ara no l'hem trobada enlloc, i ens faria molta il.lusió que ens la poguessiu donar.\nUs la buscaré.\nHeu mirat al clubdecuines.cat??????\nTana: Hem mirat al clubdecuines.cat, i no hem sabut trobar la recepta de la coca amb ou per sobre. Gràcies pel teu interés\nDes de Ràdio Malgrat. Amics del programa CUINATERAPIA.\nEns agradaria que el programa AL VOSTRE GUST, es torni a emetre un altre temporada. Tant bo, la direcció de TV3 ho decideixi aixi. Es un programa molt interesant.\nGràcies als amics de Ràdio Malgrat i a tots els altres que sou seguidors del programa pel vostre interès. Ens heu demostrat per diverses vies que sou molts.\nEl dissabte 10 d'octubre s'emetrà l'últim programa. Farem per tornar\npedo ha escrit:\nme oblidat el pis jejejeje


Martí Gironell presenta la seva nova novel·la 'Strappo' - Ràdio Olot\namb Ràdio Olot 18:42\nMartí Gironell presenta la seva nova novel·la ‘Strappo'\nEl garrotxí Martí Gironell torna al món de la novel·la per a rescatar un capítol desconegut de la història de Catalunya: l’espoli que van patir a principis del segle XX les pintures romàniques de les esglésies del Pallars i la Vall de Boí. ‘Strappo’ és el nom que ha triat l’autor per aquesta novel·la, ja que així s’anomena la tècnica que es va utilitzar per extreure els murals de Santa Maria de Mur i que avui són exhibides al Museu de Belles Arts de Boston.\nLa novel·la comença amb el detonant del rescat de les pintures de l’església de Santa Maria del Mur, al Pallars Jussà. Els murals que decoraven les seves parets es troben ara al Museu de Belles Arts de Boston. Gironell ha reconegut que li interessava reivindicar els capítols que parlen de la història catalana però que son desconeguts per la majoria. ‘Strappo’ és segons l’autor una aventura plena de misteri, intriga i enganys.\nEl rescat de la resta de pintures de les esglésies del Pirineu es podria considerar en si mateix com un nou espoli. Martí Gironell ha reconegut l’interès de la novel·la per posar sobre la taula aquest dilema d’arrencar obres d’art del seu origen per fer negoci. Així, s’ha mostrat partidari que les obres d’art es mantinguin, sempre que sigui possible, als espais en els quals han estat creats. El llibre l’ha publicat l’editorial Edicions B i el preu està al voltant dels 20 euros.\n227 queries in 0,376 seconds.


Núm. del document 015/2001\nData del document 14/11/2001\nData de publicació 29/11/2001\nObjecte i finalitat de la Llei\nArticle 3 - Article 11\nCreació del Servei Meteorològic de Catalunya\nFuncions del Servei Meteorològic de Catalunya\nRègim jurídic dels actes del Servei Meteorològic de Catalunya\nActuació com a mitjà propi\nRègim del personal del Servei Meteorològic de Catalunya\nOrganització del Servei Meteorològic de Catalunya\nEl Consell d'Administració del Servei Meteorològic de Catalunya\nEl director o directora del Servei Meteorològic de Catalunya\nPatrimoni del Servei Meteorològic de Catalunya\nRecursos econòmics del Servei Meteorològic de Catalunya\nLa informació meteorològica\nXarxa d'Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya\nBase de dades meteorològiques de Catalunya\nTransferència de serveis dependents d'organismes d'àmbit estatal\nIntegració d'instal·lacions a la Xarxa d'Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya\nAdscripció de béns, drets i obligacions del Servei de Meteorologia del Departament de Medi Ambient\nIntegració del personal del Servei de Meteorologia del Departament de Medi Ambient\nHabilitació per a desenvolupar la Llei\nVigència 31/03/2017 - 10/08/2016 - 30/03/2017 11/11/2015 - 09/08/2016 01/07/2015 - 10/11/2015 14/03/2015 - 30/06/2015 31/01/2014 - 13/03/2015 31/12/2011 - 30/01/2014 30/11/2001 - 30/12/2011\nLa sensibilitat a Catalunya envers la meteorologia és fruit d’una llarga tradició, que es va manifestar inicialment l’any 1921 amb la creació, per la Mancomunitat, del Servei Meteorològic de Catalunya, posteriorment desaparegut, que des del mateix moment de la seva creació va ésser membre de ple dret de l’Organització Meteorològica Internacional, organisme predecessor de l’actual Organització Meteorològica Mundial.\nL’article 9.15 de l’Estatut d’autonomia atribueix a la Generalitat competència exclusiva sobre el Servei Meteorològic de Catalunya, sens perjudici del que disposa l’article 149.1.20 de la Constitució.\nUn servei de meteorologia ha de dedicar-se fonamentalment a la meteorologia i a la climatologia. Ambdues disciplines tenen una aplicació pràctica d’interès públic, tant pel que fa a l’elaboració de prediccions meteorològiques com pel que fa al subministrament de dades per a la planificació territorial, el disseny d’infraestructures i l’aprofitament dels recursos naturals, agrícoles i energètics.\nS’ha demostrat científicament que una bona predicció meteorològica d’un àmbit territorial concret ha de considerar un model meteorològic d’un àmbit territorial major, superior en el cas de Catalunya al de la mateixa península Ibèrica, i que ha d’ésser interpretat per especialistes amb coneixements suficients de l’àrea geogràfica que es pretén pronosticar i del seu entorn d’influència.\nD’altra banda, les situacions meteorològiques de risc són una preocupació creixent per a la societat, i el seguiment d’aquestes situacions s’ha de portar a terme des de serveis meteorològics de qualitat que actuïn coordinadament amb el Centre d’Emergències de Catalunya (Cecat) per tal de millorar l’eficiència davant aquestes situacions.\nEn conseqüència, a Catalunya, és necessari disposar d’un servei de meteorologia que, a partir de prediccions a gran escala, complementi aquesta informació general amb tota una sèrie de productes meteorològics que satisfacin les necessitats de la nostra societat, tenint en compte que una informació meteorològica de qualitat és un servei públic al qual la ciutadania té dret.\nPer aquest motiu, cal disposar d’una xarxa d’equipaments meteorològics que complementi i millori la de caràcter estatal, que garanteixi una informació meteorològica de qualitat i que doni resposta a les necessitats d’informació meteorològica i climàtica, com a referent per als diferents organismes públics en l’exercici de llurs competències.\nAquesta Llei, amb l’objecte de donar resposta a aquest conjunt de requeriments, crea el Servei Meteorològic de Catalunya, com a organisme encarregat de gestionar i subministrar la informació meteorològica per al territori català i de garantir la disponibilitat d’una informació meteorològica de qualitat que serveixi de referència en tots aquells àmbits de competència de la Generalitat que requereixen suport, assessorament i informació en matèria de meteorologia.\nAmb aquesta finalitat, s’adscriu al Servei Meteorològic de Catalunya la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya (Xemec), integrada pel conjunt d’instal·lacions meteorològiques existents, amb una preferència especial per les que siguin de titularitat de la Generalitat. Aquesta Xarxa ha de possibilitar una informació sòlida de totes les variables meteorològiques necessàries per a poder donar un pronòstic de qualitat.\nCal posar també en relleu la creació de la Base de dades meteorològiques de Catalunya, que ha de contenir la informació relativa a les variables meteorològiques, i a les dades climàtiques que hi són associades.\nL’Administració de la Generalitat té per objectiu de millorar la prestació de serveis als ciutadans mitjançant una gestió àgil i eficaç, basada en els principis constitucionals d’eficàcia, jerarquia, descentralització, desconcentració i coordinació. Amb vista a això, aquesta Llei estableix mecanismes per a garantir la col·laboració entre les administracions amb competències en matèria de meteorologia.\nL’objecte d’aquesta Llei és establir i regular els instruments necessaris per a garantir una informació meteorològica de qualitat en l’àmbit de Catalunya, en el marc de les competències de la Generalitat en matèria de meteorologia.\nLa finalitat d’aquesta Llei és assegurar la prestació d’un servei públic de qualitat en matèria de meteorologia que satisfaci les necessitats d’informació meteorològica i climàtica de la societat, com a element bàsic de suport, assessorament i informació en aquesta matèria en l’àmbit de la Generalitat. En aquest sentit, el servei d’informació i assessorament meteorològic es considera un servei públic.\n1. Es crea el Servei Meteorològic de Catalunya com a entitat de dret públic de la Generalitat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment de les seves funcions, que es regeix per aquesta Llei, pels seus estatuts, per la Llei 4/1985, del 29 de març, de l’estatut de l’empresa pública catalana, i per la resta de disposicions que li siguin aplicables. El Servei ajusta la seva activitat al dret privat o al dret públic, segons el que aquesta Llei determina en cada cas.\n2. El Servei Meteorològic de Catalunya pot adquirir com a beneficiari, fins i tot per expropiació forçosa, posseir, reivindicar, permutar, gravar o alienar tota classe de béns, concertar crèdits, establir contractes, formalitzar convenis, executar, contractar i explotar obres i serveis, obligar-se, interposar recursos i exercir les accions determinades per les lleis.\n3. El Servei Meteorològic de Catalunya és adscrit al departament competent en matèria de medi ambient.\n4. El Servei Meteorològic de Catalunya, en el compliment de les seves funcions, té la condició de mitjà propi instrumental i de servei tècnic de l’Administració de la Generalitat de Catalunya i dels ens, els organismes i les entitats que en depenen o que hi estan vinculats i que tenen la consideració de poders adjudicadors, a l’efecte del que estableix l’article 4.1.n del text refós de la Llei de contractes del sector públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 3/2011, del 14 de novembre. En conseqüència, el Servei Meteorològic de Catalunya està obligat a dur a terme, en l’àmbit de les funcions que estableix aquesta llei, els encàrrecs que li formulin els departaments de l’Administració de la Generalitat i els ens integrats en el seu sector públic. Les relacions del Servei Meteorològic de Catalunya amb els departaments i els ens o les entitats dels quals és mitjà propi instrumental i de servei tècnic no tenen naturalesa contractual i s’articulen mitjançant encàrrecs.\nArticle 3 Apartat 3 modificat per art. 155.1 de la LLEI 2/2014, del 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic.\n1. Les funcions del Servei Meteorològic de Catalunya estan subjectes als principis de coordinació i d’eficàcia i al d’eficiència econòmica.\n2. Són funcions del Servei Meteorològic de Catalunya:\na) Assistir les administracions i les institucions que necessiten informació meteorològica i climàtica i col·laborar-hi.\nb) Establir col·laboracions, si s’escau, amb l’autoritat meteorològica de l’Estat i amb la resta d’institucions autonòmiques, estatals, europees o internacionals que compleixin funcions meteorològiques, amb vista a assolir una informació meteorològica de qualitat en l’àmbit de Catalunya, i signar amb aquestes institucions, per a l’exercici de competències concurrents, convenis de col·laboració que evitin la duplicitat de serveis.\nc) Gestionar i mantenir la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya (Xemec).\nd) Tractar, explotar i divulgar les dades procedents dels equipaments meteorològics.\ne) Explotar i gestionar la base documental provinent del Servei de Meteorologia del Departament de Medi Ambient.\nf) Mantenir la Base de dades meteorològiques de Catalunya.\ng) Participar en l’elaboració de la cartografia climàtica de Catalunya.\nh) Programar, implantar i gestionar un sistema de predicció i seguiment de fenòmens meteorològics, i fer-ne l’explotació i la difusió en l’àmbit territorial de Catalunya.\ni) Pronosticar, vigilar i fer el seguiment de les situacions meteorològiques de risc, coordinadament amb el Centre d’Emergències de Catalunya (Cecat), amb vista a millorar l’eficàcia de les actuacions pertinents i a assegurar-ne la comunicació als usuaris que en poden resultar afectats, per mitjà del sistema d’avisos que sigui determinat per via reglamentària.\nj) Prestar permanentment, quan es prevegin situacions meteorològiques de risc, assessorament meteorològic oficial a les diferents administracions i institucions competents en matèria de protecció civil a Catalunya i col·laborar en aquests casos, si s’escau, amb l’autoritat meteorològica de l’Estat.\nk) Promoure activitats d’investigació en matèria de meteorologia i climatologia i afavorir el desenvolupament de productes i serveis en aquest àmbit.\nk bis) Proveir serveis meteorològics de suport a la navegació aèria, un cop obtinguda la certificació de l'autoritat competent i després que hagi estat designat per a exercir aquesta tasca en alguna part de l'espai aeri.\nl) Organitzar activitats de formació i difusió en l’àmbit de la meteorologia.\nm) Realitzar estudis per a millorar el coneixement del clima i de la meteorologia a Catalunya.\nn) Assessorar i assistir els diferents organismes públics en els aspectes relacionats amb l’estudi del clima i del canvi climàtic, en coordinació amb els organismes competents en aquesta matèria.\no) Assessorar i assistir les administracions públiques competents, i col·laborar-hi, en matèria de vigilància i predicció de fenòmens i episodis de contaminació atmosfèrica.\np) Analitzar i vigilar les característiques de la columna d’ozó a Catalunya amb relació a l’evolució de l’ozó estratosfèric, i informar-ne la població.\nq) Estudiar i analitzar el canvi climàtic a Catalunya i participar i col·laborar en les recerques que sobre aquesta matèria porten a terme diversos grups a Catalunya.\nArticle 4 Apartat 2.k bis afegit per art. 182 de la LLEI 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni.\nArticle 4 Apartat k bis declarat inconstitucional i nul per la Sentència del Tribunal Constitucional 128/2016, de 7 de juliol de 2016. Recurs d'inconstitucionalitat núm. 3493-2015.\nArticle 4 Apartat k bis mantinguda la suspensió per la Interlocutòria del Tribunal Constitucional de 3 de novembre de 2015. Recurs d'inconstitucionalitat núm. 3493-2015.\nSuspès des de 01.07.2015. PUBLICACIÓ AL BOE.\nArticle 4 Apartat k bis suspès per la Provisió del tribunal constitucional de 25 de juny de 2015. Recurs d’inconstitucionalitat núm. 3493-2015.\nArticle 4 Apartat k bis afegit per art. 69 de la LLEI 3/2015, de l'11 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives.\n1. L’activitat del Servei Meteorològic de Catalunya se sotmet, amb caràcter general, al dret civil, al dret mercantil i al dret laboral.\n2. Queden sotmesos al dret públic els actes següents del Servei Meteorològic de Catalunya:\na) Les relacions jurídiques externes que derivin d’actes de limitació, intervenció, control i, en general, els actes que afectin la utilització dels béns de domini públic o que impliquin l’exercici de potestats administratives.\nb) Els actes derivats de les relacions del Servei amb altres òrgans i ens de la Generalitat i amb tercers que impliquin l’exercici de potestats públiques.\n3. La contractació del Servei Meteorològic de Catalunya es regeix pel que estableix la legislació vigent en matèria de contractació administrativa i ha de garantir, en tot cas, els principis de publicitat i concurrència.\n4. El règim de comptabilitat del Servei Meteorològic de Catalunya és el corresponent al sector públic. El control financer del Servei s’exerceix d’acord amb el que estableix l’article 71 del Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, pel qual s’aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.\n5. Els actes dictats pel director o directora del Servei Meteorològic de Catalunya sotmesos al dret administratiu són impugnables per via de recurs d’alçada davant el conseller o consellera de Medi Ambient; els actes dictats pel director o directora del Servei sotmesos al dret civil o al dret laboral són impugnables davant la jurisdicció corresponent, d’acord amb les normes d’aplicació respectives, amb reclamació prèvia davant el conseller o consellera de Medi Ambient.\n6. La responsabilitat patrimonial dels òrgans del Servei Meteorològic de Catalunya és exigible en els mateixos casos i pel mateix procediment que la de l’Administració de la Generalitat.\n1. El Servei Meteorològic de Catalunya, en la seva actuació com a mitjà propi instrumental i de servei tècnic, articula les relacions amb els departaments de l’Administració de la Generalitat i els ens, els organismes i les entitats que en depenen o que hi estan vinculats mitjançant encàrrecs que no tenen naturalesa contractual. Els encàrrecs han d’especificar, com a mínim, l’abast de l’encàrrec, la previsió dels costos i el sistema de finançament.\n2. El Servei Meteorològic de Catalunya no pot participar en les licitacions públiques convocades pels ens respecte als quals té la consideració de mitjà propi instrumental i de servei tècnic. Això no obstant, quan no hi concorri cap licitador, es pot encarregar al Servei Meteorològic de Catalunya l’execució de l’activitat objecte de la licitació pública.\n3. El Govern ha d’aprovar anualment les directrius per a la fixació individualitzada de les tarifes de referència que s’han d’aplicar per a les diferents activitats del Servei Meteorològic de Catalunya i les condicions bàsiques d’execució d’aquestes activitats.\nArticle 5 bis afegit per art. 155.3 de la LLEI 2/2014, del 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic.\n1. El personal del Servei Meteorològic de Catalunya es regeix pel dret laboral, llevat del que ocupa places reservades, per la naturalesa de llur contingut, a funcionaris públics. L’adscripció de funcionaris al Servei es regeix pel que determinen les normes reguladores de la funció pública de la Generalitat.\n2. La selecció del personal del Servei Meteorològic de Catalunya s’ha de fer d’acord amb els principis d’igualtat, de publicitat, de mèrit i de capacitat.\nEls òrgans del Servei Meteorològic de Catalunya són:\na) El Consell d’Administració.\nc) El Consell Assessor.\n1. El Consell d’Administració del Servei Meteorològic de Catalunya n’és l’òrgan de govern, en règim de participació, i té les més àmplies facultats en la gestió del Servei i en l’actuació d’aquest.\n2. El Consell d’Administració del Servei Meteorològic de Catalunya és integrat pels membres següents:\nc) Fins a un màxim de quatre membres determinats pel Govern en representació de la Generalitat.\nd) Dos membres en qualitat de representants dels ens locals, designats per llurs organitzacions representatives.\ne) Dos membres en qualitat de professionals de prestigi reconegut en l’àmbit de la meteorologia, designats pel conseller o consellera de Medi Ambient a proposta del Consell Assessor del Servei Meteorològic de Catalunya.\nf) Un membre en qualitat de representant de la xarxa de col·laboradors voluntaris.\n3. És president o presidenta del Consell d’Administració del Servei Meteorològic de Catalunya el conseller o consellera de Medi Ambient i n’és vicepresident o vicepresidenta el director o directora del Servei, que substitueix el president o presidenta en casos d’absència o d’impediment.\n4. El secretari o secretària del Consell d’Administració del Servei Meteorològic de Catalunya, amb veu i sense vot, és designat pel Consell d’Administració a proposta del president o presidenta.\n5. El règim d’adopció d’acords i funcionament del Consell d’Administració del Servei Meteorològic de Catalunya se subjecta a la normativa general reguladora dels òrgans col·legiats aplicable a la Generalitat.\n6. Correspon al Consell d’Administració del Servei Meteorològic de Catalunya:\na) Aprovar el projecte de pressupost i la memòria anuals.\nb) Aprovar el Pla anual d’actuació.\nc) Aprovar la proposta de preus públics i de taxes.\nd) Aprovar les propostes d’estructura orgànica, de projecte de reglament interior i de plantilla de personal.\ne) Aprovar el balanç i altres documents que resultin de l’aplicació del Pla general de comptabilitat pública.\nf) Aprovar els convenis que hagi de subscriure el Servei.\ng) Fer el seguiment i la supervisió de la gestió i del desenvolupament de l’activitat del Servei Meteorològic de Catalunya.\nh) Exercir les altres funcions que li atorguin les lleis o els seus propis estatuts.\nArticle 8 Apartats 2.c, 2.d modificats per art. 43 de la LLEI 11/2011, del 29 de desembre, de reestructuració del sector públic per a agilitar l'activitat administrativa.\n1. El director o directora del Servei Meteorològic de Catalunya és l’òrgan executiu de l’entitat i li correspon de dirigir-la i representar-la.\n2. El director o directora del Servei Meteorològic de Catalunya és nomenat pel Govern, a proposta del conseller o consellera de Medi Ambient.\n3. Correspon al director o directora del Servei Meteorològic de Catalunya:\na) Executar els acords del Consell d’Administració.\nb) Presentar anualment al Consell d’Administració les propostes de programes d’actuació, d’inversió i de finançament, els balanços i la memòria.\nc) Presentar al Consell d’Administració la proposta de preus públics i de taxes.\nd) Exercir les funcions d’òrgan de contractació del Servei.\ne) Autoritzar despeses amb càrrec als crèdits pressupostaris del Servei, dins els límits pressupostaris que determinin els seus estatuts.\nf) Dirigir, organitzar i gestionar l’activitat del Servei.\ng) Dirigir i organitzar el personal del Servei.\nh) Qualsevol altra funció que li delegui el Consell d’Administració o que no sigui atribuïda expressament a cap altre òrgan.\n1. El patrimoni del Servei Meteorològic de Catalunya és integrat pels béns que li siguin adscrits i pels béns i drets propis de qualsevol naturalesa que adquireixi per qualsevol títol. L’adscripció de béns al Servei no n’implica la transmissió del domini ni la desafectació, i els béns conserven llur qualificació jurídica originària.\n2. La gestió del patrimoni del Servei Meteorològic de Catalunya es regeix pel que disposen la Llei 11/1981, del 7 de desembre, de patrimoni de la Generalitat, i la Llei 4/1985, del 29 de març, de l’estatut de l’empresa pública catalana. El patrimoni del Servei afecte al desenvolupament de les seves funcions d’informació i assessorament té la consideració, en tant que afectat a un servei públic, de patrimoni de domini públic i gaudeix com a tal de les exempcions tributàries que corresponen als béns d’aquesta naturalesa.\nEls recursos econòmics del Servei Meteorològic de Catalunya són integrats per:\na) Els productes que obté de l’exercici de les seves activitats i de les operacions en què intervé.\nb) Els productes, els rendiments o els increments derivats del seu patrimoni.\nc) Les subvencions, les aportacions o les donacions d’administracions públiques, d’altres ens públics o de particulars.\nd) Les transferències que s’estableixin, si s’escau, en els pressupostos de la Generalitat.\ne) Els preus públics i les taxes que s’estableixin per la prestació de serveis meteorològics.\nf) Els drets i les altres prestacions patrimonials que li corresponguin.\nh) Qualssevol altres recursos que se li puguin atribuir.\n1. El Servei Meteorològic de Catalunya ha de posseir i subministrar informació suficient sobre:\na) Les variables meteorològiques, i les dades climàtiques d’aquestes variables.\nb) El pronòstic meteorològic.\nc) El seguiment de l’evolució i de l’estat de situacions meteorològiques.\n2. Els òrgans i les entitats de l’Administració de la Generalitat han de sol·licitar al Servei Meteorològic de Catalunya la informació meteorològica necessària per a l’exercici de llurs competències en matèria d’emergències i de protecció civil, sens perjudici de la que rebin, si s’escau, d’altres organismes o autoritats competents en aquesta matèria.\n3. Els òrgans de l’Administració de la Generalitat i els organismes que en depenen utilitzen, en l’exercici de llurs competències en matèria de planificació territorial, d’urbanisme, d’obres públiques, d’agricultura, d’explotació dels recursos naturals i de medi ambient, la informació meteorològica del Servei Meteorològic de Catalunya i, si s’escau, la procedent d’altres organismes oficials.\n4. El Servei Meteorològic de Catalunya subministra a altres ens i organismes públics i privats la informació meteorològica que li sol·licitin, si s’escau, per a l’exercici de llurs competències.\n1. Es crea la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya (Xemec) com a instrument per al mesurament de variables meteorològiques i per a la detecció de fenòmens meteorològics, dissenyat per al compliment de les finalitats d’aquesta Llei.\n2. La Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya és integrada per les instal·lacions meteorològiques de titularitat de la Generalitat, tant les existents com les que s’instal·lin en el futur. També s’hi han d’integrar les instal·lacions meteorològiques de l’autoritat meteorològica de l’Estat i d’altres entitats públiques o privades, un cop formalitzat un conveni de col·laboració que n’acrediti la idoneïtat.\n3. La informació meteorològica de què disposa la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya es pot complementar amb informació subministrada per observadors meteorològics.\n4. Poden formar part de la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya, com a sistema complementari, d’acord amb el programa d’instal·lació i funcionament de la Xarxa que formuli el Servei Meteorològic de Catalunya, equips o estacions de mesurament de les condicions meteorològiques altres que els determinats per l’apartat 2.\n5. La Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya és adscrita al Servei Meteorològic de Catalunya. Aquesta adscripció no comporta alteració de la titularitat demanial que correspongui en cada cas respecte als béns que integren les instal·lacions de la Xarxa.\n6. D’acord amb els principis a què es refereix l’article 4.1, la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya coordina la seva activitat, si escau, amb la xarxa d’estacions que depenen de l’autoritat meteorològica de l’Estat, amb vista a poder:\na) Acomplir estudis climatològics de detecció del possible canvi climàtic.\nb) Acomplir estudis per a preveure riscs meteorològics.\nc) Disposar d’una xarxa d’estacions que prestin suport al sistema de predicció.\nd) Oferir les dades a la comunitat internacional, d’acord amb els dictàmens de l’Organització Meteorològica Mundial.\n1. La Base de dades meteorològiques de Catalunya és l’instrument del Servei Meteorològic de Catalunya que conté la informació de les variables meteorològiques, i les dades climàtiques d’aquestes variables.\n2. La Base de dades meteorològiques de Catalunya es nodreix de la informació de què disposa la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya i, si s’escau, de les dades de què disposin els òrgans de l’Administració de la Generalitat i altres ens públics, que han de subministrar la informació necessària per a la configuració de la Base.\n3. La incorporació i el tractament de la informació a la Base de dades meteorològiques de Catalunya només es pot dur terme després d’haver-ne verificat la fiabilitat i la publicitat.\n4. La informació continguda en la Base de dades meteorològiques de Catalunya és pública, salvant els aspectes emparats pel règim de confidencialitat, d’acord amb la normativa vigent, i salvant també els aspectes determinats en els acords establerts amb els organismes proveïdors de les dades, i respectant, en qualsevol cas, els acords internacionals subscrits per l’Estat en matèria de política de bases de dades.\n5. La Base de dades meteorològiques de Catalunya s’integra i es coordina amb el banc estatal de dades meteorològiques i climàtiques.\nEn virtut del que estableix l’article 150.2 de la Constitució, el Govern ha de presentar al Parlament, en el termini de sis mesos des de la promulgació d’aquesta Llei, un projecte de proposició de llei a presentar davant la Mesa del Congrés dels Diputats per tal d’obtenir, de conformitat amb l’article 87.2 de la Constitució, la transferència de tots els serveis de meteorologia situats a Catalunya que encara depenguin de l’Estat.\n1. S’integren a la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya les instal·lacions meteorològiques i agrometeorològiques de titularitat de la Generalitat adscrites al Servei de Meteorologia del Departament de Medi Ambient, al Departament d’Interior, al Departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, a l’Institut Cartogràfic de Catalunya i a l’Agència Catalana de l’Aigua.\n2. En el termini de sis mesos de l’entrada en vigor d’aquesta Llei, s’ha de dur a terme el traspàs a la Xarxa d’Equipaments Meteorològics de la Generalitat de Catalunya dels mitjans materials, pressupostaris i personals destinats actualment a la gestió de les instal·lacions esmentades en l’apartat 1.\nEls béns que a l’entrada en vigor d’aquesta Llei siguin adscrits al Servei de Meteorologia del Departament de Medi Ambient resten adscrits al Servei Meteorològic de Catalunya, sense que se’n modifiqui la condició jurídica originària. El Servei Meteorològic de Catalunya se subroga en la posició jurídica del damunt dit Servei de Meteorologia pel que fa als béns, els drets i les obligacions de tot tipus de què aquest era titular, sens perjudici del que estableix per al personal la disposició transitòria tercera.\n1. El personal funcionari i laboral que a l’entrada en vigor d’aquesta Llei ocupi llocs de treball en el Servei de Meteorologia del Departament de Medi Ambient, inclòs el que tingui suspesa la seva relació jurídica amb aquest òrgan, s’integra en el Servei Meteorològic de Catalunya segons les necessitats de personal d’aquest i d’acord amb la relació de llocs de treball que s’aprovi, i hi resta vinculat per una relació subjecta a les normes de dret administratiu o de dret laboral que siguin aplicables. El personal que no s’integri en el Servei Meteorologic de Catalunya ha d’ésser adscrit a un lloc de treball de l’Administració de la Generalitat i queda sotmès a les normes sobre provisió de llocs de treball establertes per la normativa vigent.\n2. El personal funcionari del Servei de Meteorologia del Departament de Medi Ambient que s’aculli a l’opció d’ocupar un lloc de treball de la plantilla de personal laboral del Servei Meteorològic de Catalunya resta en situació d’excedència voluntària per incompatibilitat en el cos d’origen, en els termes que estableix la normativa reguladora de la funció pública de la Generalitat.\nS’habiliten el Govern i el conseller o consellera de Medi Ambient per a desenvolupar aquesta Llei.\nArticle 4 apartat k bis mantinguda la suspensió RECURS D'INCONSTITUCIONALITAT núm. 3493-2015, contra els arts. 69 i 95 i les disposicions addicionals 22, 23, 24, 25 i 26 de la Llei de Catalunya 3/2015, de l'11 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives.\nArticle 4 Apartat k bis suspès pel RECURS D'INCONSTITUCIONALITAT núm. 3493-2015, contra els articles 69 i 95 i les disposicions addicionals 22, 23, 24, 25 i 26 de la Llei de Catalunya 3/2015, de l'11 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives.\nSuspès des de 01.07.2015. PUBLICACIÓ AL DOGC.\nDESPLEGADA pel Decret 172/2002, d'11 de juny, d'aprovació dels Estatuts del Servei Meteorològic de Catalunya.\nDESPLEGADA pel Decret 255/2003, de 8 d'octubre, pel qual s'aprova el traspàs de les instal·lacions meteorològiques vinculades a la funció de predicció d'allaus al Servei Metereològic de Catalunya.\nDESPLEGADA pel Decret 247/2007, de 6 de novembre, de distribució de mitjans personals i materials en matèria de predicció de risc d'allaus.\nDESPLEGADA per la Resolució MAH/3829/2008, de 17 de desembre, per la qual es crea la xarxa d'observadors meteorològics del Servei Meteorològic de Catalunya.


Baldoví creu que el ‘missatge de la por’ ha tret abstencionistes del PP que van votar ‘tapant-se el nas’\nActualització: 29.06.2016 - 01:45\nEl cap de llista de la coalició ‘Compromís-Podem-EUPV: A la Valenciana’, Joan Baldoví, ha assegurat este dimarts que en vista dels resultats de diumenge passat “pot ser que hi haja funcionat este missatge de la por, que venien els dolents” i haja tret “abstencionistes del PP que, tapant-se el nas, han anat a votar-lo”.\nEn una entrevista en Ràdio Nacional, Baldoví ha assegurat que li agrada ser sincer i “és evident que la summa directa Compromís-Podem i IU no ha sumat” i ha apuntat que la incorporació d’esta última formació “pot ser que hi haja desmobilitzat a una part del nostre electorat, que al millor no se sentia tan escorat a l’esquerra i ha preferit quedar-se a casa”.\nSegons la seua opinió, després dels resultats del 26J és responsabilitat de Mariano Rajoy intentar formar govern, ha indicat que “entendria” l’abstenció del PSOE davant d’esta possibilitat tot i que no li agradaria perquè suposa la renúncia a intentar conformar un govern de canvi, i ha incidit que “si tot el món es manté pot haver terceres eleccions”.\nBaldoví ha assenyalat que a partir d’ara correspon al PP, com a partit més votat, intentar formar govern i en el cas que no ho fera “es podrien veure altres alternatives” tot i que “en tot cas sempre passarien perquè el PSOE tinguera la voluntat de voler articular un govern de canvi” i “no sembla que estiguen molt per la tasca”.\n“Han abandonat ja qualsevol possibilitat d’intentar un govern del canvi, han dit que es volen quedar en l’oposició i em sembla difícil que sense el concurs del PSOE siguem capaços d’articular alguna classe de majoria alternativa al PP”.\nPreguntat sobre esta hipotètica abstenció del PSOE, ha afirmat que sí l’entendria tot i que ha assenyalat que això significaria que “abandona qualsevol possibilitat d’intentar formar un govern alternatiu”, una cosa que no li sembla bé. Des de la seua formació, ha incidit Baldoví, “de cap manera” s’abstindrà davant d’un Executiu de Mariano Rajoy i del PP.\nHa mostrat la seua “absoluta disposició” al diàleg amb la resta de partits i ha lamentat que amb el fracàs de l’Acord del Prado “vam perdre una oportunitat històrica”.\nEL PP, “A LA BARTOLA”\nDesprés de preguntar-li pels resultats aconseguits pel PP, ha assenyalat que “l’únic que ha fet estos mesos ha estat tombar-se a la bartola i això li ha servit per a guanyar 14 escons” i ha admès que en vista dels resultats pot ser que la corrupció ja estiga amortitzada electoralment.\nEn este sentit, ha indicat que pot ser que el votant valencià estiga “ja molt fart d’este tema” i la corrupció “no ha tingut el pes que havia d’haver tingut”. “Jo ho lamente, en qualsevol país democràtic el càstig a un partit amb tones i tones de corrupció haguera estat un altre”, ha conclòs.


Enoturisme al celler Abadal - Bages · ENOTURISTA\nAbadal és un dels cellers amb més història de la DO Pla de Bages. És propietat de la família Roqueta, una llarga generació dedicada al vi i al cultiu de les vinyes. El celler es troba a Santa Maria d'Horta d'Avinyó, a la històrica Masia Roqueta, construïda al S.XI, que es conserva en un magnífic estat. La visita és molt complerta. El celler Abadal us ofereix experiències úniques, envoltats de bosc i vinya, on gaudir dels seus vins elegants amb diferents propostes gastronòmiques. Des d'un modern bar de vins on tastar les referències del celler fins a una visita a la masia, on fer un viatge al passat vinícola de la comarca del Bages, recuperant tradicions, o fent un tomb per les vinyes més velles, on s'hi conserven barraques de pedra seca. L'oferta és complementa amb estades per empreses o pícnics a la vinya per fer sense guia, gaudint del paisatge.\nAbadal s'ha reinventat en els darrers mesos i totes les seves visites miren a l'exterior de forma segura. Hem fet el 'brunch entre vinyes', envoltats de natura. I la seva icònica ruta de les barraques de vinya (20€ per adults i gratuït pels nens), un recorregut a peu per descobrir el territori i també la història de la comarca, tant vinculada al vi. Són aproximadament 90 minuts en els que es caminen 2'5 quilòmetres i veureu algunes de les barraques que es conserven a la finca. Totes tenen el nom del pagès que cuidava aquella parcel·la i eren els refugis que ells mateixos es construien. El final de la ruta acaba en un clar de bosc, on hi ha una taula parada amb una focaccia de tonyina pebrot escalivat, un rotllet d'alvocat i formatge fresc, cookies de brownie, ametlles i oli de la finca, acompanyat de vins deliciosos com el Picapoll Blanc, el Matís d'Abadal o el seu emblemàtic rosat. Però hi ha molt més! Crida l'atenció l'activitat anomenada Silenci entre vinyes, que és un passeig per la finca amb un esmorzar tradicional amb vins del celler. Us donen un cistell de pagès i vosaltres escolliu el millor lloc per seure i gaudir. Les explicacions les donen amb uns vídeos que es poden descarregar amb un codi QR.\nA Abadal, mireu on mireu, tot són detalls i racons amb caliu, meravellosament decorats que mereixen un especial d'una revista d'interiorisme. Les visites (que han estat premiades per la seva qualitat) acaben amb el tast dels seus vins. Fan meravelles amb les varietats autòctones com el picapoll. Un d'aquests racons és el Wine Bar, una terrassa envoltada de natura, obert tots els dies de la setmana al mateix celler. Tots els vins del celler es poden beure a copes, amb algun aperitiu i amb assessorament o explicacions si les voleu. També ofereixen diferents paquets degustació. Van des dels 12€ per tastar dos vins experimentals a 20€ per fer el tast dels quatre premium. Deixeu-vos seduir per l'experiència gourmet: un tast de vins premium (Abadal Nuat i Vi de Finca 3.9) amb un tast d'oli Mas Oliveres amb varietat Corbella fet al celler i mel que es recull d'unes arnes que hi ha vora les vinyes. Acompanyat de formatge delicat i subtil. Mmmm.\nCal reservar amb antel·lació per totes les activitats enoturístiques per garantir la seguretat. Tot es fa en petits grups i la majoria de les activitats es poden fer de forma individualitzada. Durant els mesos d'estiu, els horaris del bar de vins són: de dimecres a diumenge, de les 11:00 a les 15:00 i els divendres i dissabtes de 19:00 a 22:00.\nVins recomanats del celler Abadal\nNegre Pla de Bages\nAbadal 3.9 Vi de Finca Negre