Els Tres Reis faran el recorregut habitual per Roses però sense rebuda - Empordà\nEls Tres Reis faran el recorregut habitual per Roses però sense rebuda\nRecuperen la recepció del Carter Reial i la Mifta suprimint la rua i també l’opció de fer-s’hi fotografies\nRoses | 27·12·21 | 09:00\nLa rua dels Reis és màgica Gerard Blanché\nAmb la impossibilitat, l’any passat, de fer les cavalcades reials, Roses va apostar per transformar la Ciutadella en un gran escenari a l’aire lliure per rebre als Tres Reis d’Orient. Va ser una opció molt ben acollida però aquest any l’Ajuntament ha decidit recuperar la cavalcada el 5 de gener. Ha estat una decisió en la qual ha influït molt l’opinió dels voluntaris participants als quals «no els va agradar el format de l’any passat en que havien d’estar quiets en un espai delimitat». «I sense voluntaris seria impossible de fer», reconeix el regidor de Cultura i Festes, Èric Ibàñez qui afegeix que està convençut que als infants «els fa molta més il·lusió anar a esperar els Reis amb el fanalet».\nJa fa uns anys que el recorregut de la cavalcada reial és per terra encentant-se a la Ciutadella i arriba fins al port esportiu. Enguany no hi haurà rebuda als infants a la plaça Frederic Rahola. La rua inclou sis carrosses i un centenar de figurants amb un vestuari municipal. Des de fa temps que a Roses no es llancen caramels sinó que els donen en mà.\nAllò que també es recupera, però només un dia, el dimarts 4 de gener, és la recepció del Carter Reial i la Miftal, la guardiana de les claus. El regidor explica que suprimeixen la rua d’arribada dels personatges i el seu seguici i que no permetran fer les típiques fotografies dels nens asseguts a la falda per evitar cap risc innecessari. Per suplir aquest contacte, hi haurà voluntaris que recolliran les cartes. A més, al suprimir un dia i per facilitar l’accés del públic ampliran els horaris una hora fent-se de 4 de la tarda a 8 del vespre.


Timbal de fajol amb verdura saltejada – MartiNaTural\n– 2 tasses de les de cafè de fajol\n– 1 ceba gran tallada a daus petits\n– 1/4 de col verda tallada fina\n– 1 pastanaga petita tallada a daus\n– 1 ceba tendra tallada a mitges llunes i la part verda a rodanxes\n– 2 c/s de llavors de girasol i de carabassa lleugerament torrades\n– 1 c/p de cúrcuma\n– Primer torrar el fajol, sense rentar, en una paella sense oli durant 3-4 minuts.\n– En un cassó posem un raig d’oli d’oliva i quan comenci a estar calent hi tirem la ceba tallada a dauets petits i un pessic de sal. Amb una cullera de fusta ho saltegem de manera que la ceba vagi quedant toveta i es vagi coent, però que no canvï de color.\n– A continuació afegim el fajol i l’aigua a la ceba saltejada, un pessic més de sal, la cúrcuma i el pebre negre recent mòlt. Tapar, portar a ebullició i deixem coure 15 min. a foc suau o fins que s’hagi evaporat tota l’aigua.\n– Passat el temps de cocció destapem i remenem amb una forquilla una mica per assegurar-nos que no quedi líquid.\n– Mentre es cou el fajol, en una paella o en un wok fem el saltejat de ceba tendra, col i pastanaga. Per fer el saltejat cal que l’oli estigui força calent, primer hi posem la ceba, després la col i per últim la pastanaga. Fent les verdures així aconseguim que quedin cruixents i gustoses. Abans de servir podem tirar alguna herba aromàtica com per exemple la farigola, també podem amanir les verdures amb una mica de salsa tamari i un raig d’oli d’oliva cru.\n– Per montar el plat utilitzarem un motlle o un aro, on hi posarem el fajol ben apretadet, el retirarem i ens quedarà en forma de timbal. Al costat servirem les verdures i per sobre les llavors lleugerament torrades.\nMolt bon profit. Espero que us agradi, és molt fàcil i molt bona, a més a més de molt sana! 😉\nNOTES: A l’hivern és millor menjar-nos les verdures una mica més cuites que no només saltejades. Com més fetes estiguin millor les digerirem i més aprofitarem els seus nutrients, es a dir, aquest timbal de fajol ens el podríem fer també amb un estofadet de verdures d’arrel (nap, pastanaga i xirivia).\nA la botiga trobareu el gra, la farina –és ideal per fer creps– i la pasta de fajol –soba, en diuen. Si torreu lleugerament el gra us escalfarà interiorment molt més. Una de les coses més curioses del fajol és que tolera molt malament els pesticides i altres tòxics que es fan servir habitualment als conreus intensius. El més habitual és, si ha estat tractat amb químics, que es mori.\nAquesta entrada s'ha publicat en Carmanyola, Cereals, Primers, Tardor-HIvern i etiquetada amb Cúrcuma, Col, Fajol, Llavors. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n← “Crackers de llavors” amb deshidratadora\n“Tarta” de remolatxa →\n3 pensaments sobre “Timbal de fajol amb verdura saltejada”\nEster de la Fuente | 7 gener 2014 a les 17:15\nQuantes coses que no sabia sobre el fajol! No l’he provat encara, però pel que dius és un gran aliment-medicina!\nI no sabia que els “fideos soba” son de fajol! Darrerament els veig a totes les tendes d’alimentació ecològica…estarà de moda? 🙂\nGràcies per tota la informació!! Una abraçada\nmartinaferos | 7 gener 2014 a les 22:04\nQue bé que hagis descobert coses noves gràcies al meu blog! Una de les primeres receptes que tinc és la de creps de fajol amb compota de poma i xocolata sana. Un esmorzar calorífic i nutritiu pels dies d’hivern.\nA nosaltres el fajol ens agrada molt, proba¡l i ja em diràs que t’ha semblat.\nRetroenllaç: Magdalenes de poma i ametlla | MartiNaTural


L'alumnat participant procedia de 195 centres educatius de Catalunya, País Valencià, Illes Balears, Aragó i Catalunya Nord\nGuardat en Cap, Comarques, Cultura, Educació, Lectura\nTags: Amic-Ficcions, Concurs literari\nLa catorzena edició del concurs de literatura AMIC-Ficcions, ha superat els 2.000 participants que procedien de 195 centres educatius. 1.279 alumnes són de Catalunya, 546 del País Valencià, 248 de les Illes Balears, 1 d’Aragó i 6 de Catalunya Nord.\nLes inscripcions per a poder participar van obrir-se el dia 4 d’octubre i estaran obertes fins al 7 de febrer. Pot apuntar-se qualsevol alumne de 14 a 18 anys.\nAquest certamen està enfocat a alumnes que cursen des de 2n cicle d’ESO, Batxillerat, o Cicles Formatius de Grau Mitjà. L’objectiu d’aquesta iniciativa, llançada per l’Associació de Mitjans d’Informació i Comunicació (AMIC), busca impulsar la creació literària i el treball en equip dels estudiants i, a més, fomentar l’escriptura i la literatura catalana.\nEls participants han d’escriure un relat dividit en tres capítols i penjar-los a través del web del concurs, seguint el calendari d’entrega. L’alumnat podrà participar de forma individual o en grups de tres persones.\nEl jurat, que decidirà quin és el relat guanyador, està format per persones vinculades al món de la literatura i l’educació, i valoraran la qualitat literària dels textos, la coherència argumental i l’originalitat de les històries. Els resultats es publicaran en la segona quinzena del mes d’abril, i durant el mes de maig es farà entrega dels premis i diplomes en diversos actes que es faran arreu dels territoris que participen.\nPer als guanyadors els premis seran un iPhone, PlayStation, iPad, Smartphone, i auricular sense cables. També es premiaran als professors més motivadors dels diferents territoris que més alumnes presenten al concurs, i que més relats arriben a la final.\nEntre els premis al professorat per províncies eixirà el Premi al Professor més motivador de cada territori, el qual estarà guardonat amb una estada de dos dies, per a dos persones, amb sopar o esmorzar inclòs.


Wiki LliureX | Mesclador de PDFs\n1. - Què és?\nEl mesclador de fitxers PDF és una eina integrada en el programari Lliurex amb el qual podem ajuntar pàgines de diferents fitxers pdf en un de sol. Aquesta funció és molt útil si volem utilitzar les pàgines de diferents PDF o crear un document amb trossos d’altres. Per a accedir, només hem de punxar en el menú principal i buscar l’apartat oficina:\n2. - Aspectes bàsics\nEn obrir l’aplicació, s’obri un menú molt senzill on ens hem de fixar en dos espais fonamentals; realment són el mateix , un d’ells té entorn gràfic i l’altre és desplegable.\nSi premem damunt del signe més, podem afegir-hi un fitxer qualsevol que tinguem descarregat al nostre ordinador; com veieu a la part inferior de la imatge, el programa identifica només PDF, ja que és el format en què treballa:\nUna vegada obert, triem aquell que vulguem modificar, i es mostraran totes les pàgines del fitxer:


L’Institut Joan Brudieu participa al programa EUROMANIA | Institut Joan Brudieu\nL’Institut Joan Brudieu participa al programa EUROMANIA\nL’Institut Joan Brudieu participa al programa Euromania, projecte europeu que té l’objectiu de desvetllar interessos plurilingües i avançar cap a una competència lectora plurilingüe en set llengües romàniques: català, castellà, francès, occità, romanès, italià i portuguès.\nEl material per treballar el projecte Euromania és el resultat de tres anys de treball d’un grup d’experts. Consta de 20 dossiers per a l’aprenentatge multilingüe de les àrees de matemàtiques, història, ciències i tecnologia i va adreçat a l’alumnat amb edats compreses entre els 8 i els 12 anys.\nL’originalitat del mètode Euromania resideix en la seva dualitat. Es treballen les matèries amb l’ajut de suports redactats en les llengües romàniques. Al mateix temps, es construeixen les competències d’intercomprensió a través del suport de les àrees. No es tracta d’aprendre llengües, sinó de construir competències d’intercomprensió. Les llengües són alhora semblants i diferents. L’estudi de les similituds i les discrepàncies permet passar amb més o menys facilitat d’una llengua a l’altra.\nPàgina web del programa Euromania del Departament d’Ensenyament


Rubalcaba defensa Navarro: "Treballa perquè Catalunya no marxi d'Espanya"\nEl secretari general del PSOE -que dilluns no va voler fer declaracions sobre la cimera pel dret a decidir- ha donat suport a l'actuació del primer secretari del PSC, que hi va participar, perquè hi va rebutjar la possibilitat d'una Catalunya independent i va reclamar una altra cimera centrada en l'ocupació.\nRedacció 07/05/2013 - 10.28 Actualitzat 07/05/2013 - 13.11\nEl secretari general del PSOE, Alfredo Pérez Rubalcaba. (Foto: EFE)\nAlfredo Pérez Rubalcaba ha donat suport a Pere Navarro i l'actuació que va tenir en la cimera sobre el dret de decidir. El secretari general del PSOE ha defensat el líder del PSC perquè durant la trobada va rebutjar la possibilitat d'una Catalunya independent i va reclamar una altra cimera, però centrada a parlar de com crear ocupació.\nRubalcaba, que dilluns no va voler referir-se a la cimera al palau de la Generalitat ni a la participació del PSC, ha declarat en una entrevista a la Cadena Ser que va parlar amb Navarro a la nit i que el líder del PSC li va explicar que durant la reunió la posició dels socialistes catalans va ser que "aquesta no és la cimera que Catalunya necessita". A més, ha afegit que Navarro va exposar-hi que Catalunya "té un problema de crisi econòmica i d'atur" i que era d'això del que haurien de parlar els partits polítics.\nSegons el líder del PSOE, Navarro va dir al president de la Generalitat, Artur Mas, que si "pensa anar posant pistes en la línia de l'independentisme, el PSC no hi serà ni un metre més".\nJust abans de la cimera, l'exministra i cap de llista del PSC per Barcelona, Carme Chacón, s'havia dirigit a Navarro a través d'una carta oberta publicada en diversos mitjans de comunicació, en què demanava al líder del PSC que no acudís a la cita i se situés no al costat, sinó "davant" de Mas per enfrontar-s'hi.\nPreguntat per la postura de Chacón, Rubalcaba ha respost que tant Navarro com ell són de la mateixa opinió, i que era justament el que va dir el líder del PSC en la cimera sobre el dret a decidir.\nEl secretari general del PSOE ha reconegut que el PSC sí que dóna suport a la convocatòria d'una consulta sobre la independència a Catalunya, a la qual ells s'oposen, però ha indicat que tots dos estan "en desacord que Catalunya marxi d'Espanya". I ha conclòs amb una lloança a Navarro perquè "està treballant per evitar-ho".


Video - Leo Urban escala el gratacels de l'hotel Melià Barcelona Sky de 116 metres – l'actualitat.cat\nImatge capturada del video penjat a Twitter per@RafelRuiz\nLa Guàrdia Urbana de Barcelona ha sancionat aquest dimarts l’escalador francès Leo Urban després que hagi pujat la façana de l’hotel Melià Barcelona Sky, al número 272 del carrer de Pere IV, al districte de Sant Martí. Segons fonts de l’Ajuntament, l’acció de l’esportista ha començat cap a dos quarts de nou del vespre i ha acabat abans d’una hora. Un cop ha acabat l’ascensió, l’home ha baixat per l»interior de l’hotel acompanyat per la Guàrdia Urbana, pels Mossos i per personal de l’hotel. Després de ser sancionat per la Guàrdia Urbana, també per fer volar un dron que gravava l’acció, l’home ha passat a disposició dels Mossos d’Esquadra. El consistori afegeix que no hi ha hagut afectació a l’hotel perquè està tancat, sense activitat.


bones pràctiques | Servei d'Educació\nArticles de 'bones pràctiques'\nL’Aliança Educació 360 premia el projecte “Mar trencat” de la UEC Can Cuní i UEC Banyoles\ndivendres, 30 / d’agost / 2019 08:10\nL’Aliança Educació 360 es va posar en marxa el gener del 2018 amb l’objectiu de promoure oportunitats educatives dins i fora del temps lectiu. En aquest marc, sorgeix la Crida Centres Educatius 360, un procés de capacitació i formació en el qual han participat 30 projectes d’escoles i instituts catalans, tots ells amb l’objectiu de connectar escola i entorn.\nAl llarg de la jornada final de la Crida es van guardonar 6 d’aquests projectes, entre els quals hi ha el projecte Mar Trencat, de la UEC Can Cuní i UEC Banyoles (amb gestió de l’Associació Educativa Vall del Terri), que es va endur una menció especial per la generació d’experiències positives i d’èxit personal a partir d’una activitat artística global.\nMés informació al web Educació 360.\nInauguració de l'exposició "Mar Trencat" al Centre Cultural Coma Cros de Salt.\nL'Associació Educativa Vall del Terri presenta "Mar Trencat", un projecte de lectura crítica de la realitat.\nAhir dijous va finalitzar una nova edició del projecte d’emprenedoria Banyoles et tu!\ndivendres, 07 / de juny / 2019 08:48\nDijous es va fer la cloenda del projecte Banyoles ets tu! Un curs més, els nens i nenes de cinquè i sisè de primària van presentar a l’Auditori de l’Ateneu les seves propostes per a la ciutat.\nEl projecte Banyoles ets tu! està organitzat per La Col Activa i finançat pel Servei d’Educació.\nBiomarató: un projecte de promoció de la ciència a l’institut Brugulat que convida a la ciutadania a participar-hi\ndivendres, 22 / de març / 2019 08:00\nL’institut Josep Brugulat s’ha involucrat en el projecte City Nature Challenge (Biomarató), una activitat organitzada pel Museu d’Història Natural de Los Angeles i l’Acadèmia de Ciències de Califòrnia que consisteix en una jornada d’observació de la natura que es realitza simultàniament en més de 100 ciutats de tot el món, entre les quals hi participen Barcelona, Madrid, Pamplona i Banyoles. L’objectiu és doble: d’una banda crear un mapa dels organismes vius de la comarca i de l’altra, promocionar la ciència, en aquest cas l’observació de la natura, entre la ciutadania.\nEn el marc d’aquest projecte el cap de setmana del 26 al 29 d’abril es proposa a tothom qui vulgui pugui participar fent fotografies dels organismes vius del Pla de l'Estany (plantes, animals…) i comparteixi les seves observacions en una aplicació de mòbil anomenada Natusfera. Amb les observacions georeferenciades de tots els participants obtindrem aquest mapa de la natura de la ciutat i de la comarca.\nLa participació és lliure i pot ser a nivell individual, familiar, participant en algunes de les activitats que s’organitzaran aquell cap de setmana des de Limnos i el Museu Darder, o bé organitzant alguna sortida el divendres o dilluns des de l’escola o l’institut.\nEn aquest enllaç https://sites.google.com/insbrugulat.cat/biomarato2019/inici hi trobareu més informació.\nConcert de l'Escola Municipal de Música a l'Institut Pere Alsius\ndivendres, 22 / de febrer / 2019 10:18\nPer quart any consecutiu, l’Escola Municipal de Música de Banyoles ofereix un concert a un dels instituts de secundària de la ciutat. Enguany aquesta activitat es fa a l’Institut Pere Alsius, en el marc del seu 50è aniversari. L’objectiu d’aquesta activitat és sortir a tocar en un espai diferent del que és l’habitual. I, al mateix temps, arribar a un públic nou i molt vinculat als nostres alumnes, els companys d’institut i els nois i noies de la seva edat.\nAl concert hi actuen el Cor Gran, la Banyoles Big Band i la secció Batenvic de la Jove Orquestra de Banyoles. Més enllà de la part musical, els directors de les diferents formacions explicaran el repertori i presentaran els diferents estils.\nI, avui mateix a la tarda hi ha programat un segon concert, aquest adreçat a la gent gran usuària de les residències de Banyoles. El concert serà a l'Auditori a les 17h.\nPresentació del llibre Tinta vermella, escrit per alumnes de l’Institut Pere Alsius de Banyoles\ndivendres, 14 / de desembre / 2018 08:10\nUn "mort" a l’Institut Pere Alsius de Banyoles, així comença la novel·la que han escrit onze alumnes de l’institut Pere Alsius i Torrent de Banyoles i que presentarà l’escriptor banyolí Miquel Aguirre aquest divendres 14 de desembre a la Sala de Plens de l’Ajuntament a dos quarts de vuit del vespre. La novel·la Tinta vermella ha estat escrita durant els dos darrers cursos i forma part dels actes amb els quals es commemora el 50è aniversari de la inauguració del centre.\nEls onze alumnes i el professor que els ha coordinat, en Xavier Xargay, hi varen començar a treballar a finals del curs 15-16, quan feien tercer d’ESO, i la van acabar a finals del curs passat, ja a Primer de Batxillerat. Explica la història de quatre alumnes de l’institut que es veuen involucrats en l’assassinat d’una noia i en la seva resolució. Com tota novel·la negra, serveix per descriure aspectes reals de la vida del centre i de la ciutat. L’obra ve il·lustrada pels dibuixos de tres alumnes del centre, mentre que dues alumnes més n’han dissenyat la portada.\nL’Escola Camins i l'Intitut Pla de l'Estany admesos al programa d'innovació educativa STEAMcat\ndivendres, 30 / de novembre / 2018 10:59\nEl passat mes de juliol el Departament d’Ensenyament va crear el programa STEAMcat amb l’objectiu de fomentar l’interès vers les ciències, la tecnologia i les matemàtiques i fomentar la creativitat mitjançant l’art i el disseny per incrementar la presència de dones i d’alumnat socialment desfavorit en els estudis i professions cientificotecnològiques entre l’alumnat de primària i secundària.\nA la convocatòria s’hi van presentar 111 centres de Catalunya, els quals havien de presentar un avantprojecte explicant com es treballen aquests conceptes al centre i els objectius que es plantegen. D’entre aquests centre se n’han seleccionat 50, entre ells l’Escola Camins i l’Institut Pla de l’Estany.\nEls centres seleccionats portaran a terme un projecte de centre STEAM durant tres cursos. El Departament d’Ensenyament proporcionarà formació, assessorament i recursos pel desenvolupament i aplicació del projecte i també fomentarà el treball en xarxa entre els centres que hi participen, universitats i empreses properes als centres.\nA través d’aquest programa Ensenyament pretén promoure l’equitat i la qualitat del sistema educatiu reflectida en la millora de les capacitats i competències de l’alumnat que hi participi.\nPàgina 2 de 12 Primera Anterior 1  3 4 5 6 7 8 9 10 Següent Última


Nova normativa Europea - CEM Colom\nClub Lleuresport com a responsable del tractament de les dades personals que has facilitat a CEM Colom i en nom de l’Ajuntament de Barcelona com a propietari d’aquestes dades personals, t’informa que a partir del 25 de maig s’aplicarà una nova normativa europea de protecció de dades, t’informem que hem adaptat la nostra política de privacitat a aquesta normativa.\n¿Per què et demanem el teu consentiment?\nPer continuar prestant-te els nostres serveis de la manera més eficient.\nPerquè puguem informar-te sobre els serveis i novetats.\nPer poder elaborar un perfil comercial, amb base a la informació facilitada. No es prendran decisions automatitzades amb base a aquest perfil.\nResponsable del tractament: Club Lleuresport\nLegitimació: La legitimació es realitza a través del consentiment de l’interessat.\nPropietari: Ajuntament de Barcelona\nTerminis de Conservació: les dades es conservaran mentre hi hagi un interès mutu per mantenir la finalitat del tractament i quan ja no sigui necessari per a tal fi, es suprimiran amb mesures de seguretat adequades per garantir la seudonimització de les dades o la seva destrucció total.\nDrets: Podràs exercir els teus drets d’accés, rectificació, oposició, limitació, portabilitat, supresssió i oblit les dades a lopd@lleuresport.cat així com el dret a presentar una reclamació davant d’una autoritat de control (agpd.es).


130 treballadors de l'Ajuntament de Tarragona s'enfronten al PSC perquè no se'ls utilitzi contra el referèndum\n130 treballadors de l’Ajuntament de Tarragona s’enfronten al PSC perquè no se’ls utilitzi contra el referèndum\nEls treballadors han presentat un manifest on reclamen que s'elimini la moció sencera o el punt on es parla del col·lectiu\nTreballadors de l’Ajuntament de Tarragona han demanat aquest dijous al grup municipal del PSC que no se’ls utilitzi amb finalitats ‘instrumentalistes i partidistes’ en la moció contra el referèndum que els socialistes presentaran en el pròxim ple, el 21 de juliol. El text vol que el ple rebutgi el calendari del procés d’independència i cercar un acord per una reforma constitucional.\nEn el punt quatre, es demana acordar la protecció del funcionariat de l’Ajuntament ‘perquè no hagin de col·laborar, en l’exercici de funcions públiques, en cap iniciativa que no tingui cobertura legal’. Com a mostra de rebuig, un grup de treballadors ha impulsat un manifest on reclamen que s’elimini la moció sencera o, almenys, el punt quatre. Al manifest, que es va començar a difondre divendres, ja s’hi han adherit 130 treballadors\nEls funcionaris han explicat que no es posicionen a favor o en contra de l’1-O i que només reclamen que no se’ls utilitzi de forma partidista per rebutjar el calendari del procés independentista. Un dels impulsors de la iniciativa, Francesc Xavier Tolosana, ha considerat que el PSC, amb el punt quart, pretén ‘fer-se escut i tirar endavant la moció’. Tolosana ha dit que els treballadors estan ‘patint contínuament, sobretot des de l’Estat, les amenaces contínues als funcionaris’.\nEn el manifest, s’apunta que la convocatòria del referèndum ‘encara no s’ha dut a terme’ i que, per tant, no se sap ‘ni en quina normativa jurídica s’empara ni si caldrà col·laboració dels treballadors de l’Ajuntament’. D’altra banda, es recorda que els regidors socialistes han estat escollits com a càrrecs electes dels tarragonins però no com a representants dels treballadors com perquè els puguin fer de portaveus.


Fundació Rafael Campalans. Mor Marta Mata, la mestra dels mestres\nDimarts, 27 de juny, va morir la pedagoga Marta Mata, fundadora de l’Escola de Mestres Rosa Sensat i una de les promotores de la renovació pedagògica de l’escola de Catalunya. Mata també va desplegar una llarga trajectòria política des que el 1977 es va convertir en parlamentària al Congrés dels Diputats pel PSC. Va ser membre fundadora de la nostra fundació i també la va presidir. Actualment era presidenta del Consell Escolar de l’Estat.\nDes de la Fundació volem recordar la figura de Mata amb una reflexió feta per ella mateixa a partir del “Política vol dir pedagogia” de Rafael Campalans.\nAutora: Marta Mata\nEn situació difícil com l´actual, la gent gran retornem a les velles idees. Comprendreu perquè em decanto per la de: “Política vol dir Pedagogia”.\nDe quina pedagogia parlava Campalans? Doncs segurament, i en front de la Pedagogia tradicional, la de la letra con sangre entra, la Pedagogia com a art d´explicar-se, desvetllant interès, com es veu en la gravació de 1923, recentment descoberta, on Campalans, un científic, explica, tot i escrivint a la pissarra, segurament història i ordenació de la ciència, a quinze “noies de casa bona” que volien ser bibliotecàries, i feien uns estudis d´humanitats. Tenien visions amples, els mestres i polítics noucentistes, com Campalans. I així, els anys 30, Política podia ser l´art del possible i d´explicar-lo clarament. Recordo una explicació modèlica del President Macià, l´any 1932, explicant com de petit, però possible, retornava de les Corts, l´Estatut. Havia progressat molt en política i pedagogia el coronel que sis anys abans, havia fet el gest, iniciat la bogeria d´alliberar Catalunya per les armes des de Prats de Molló ..., mentre Espanya repetia per enèsima vegada, i massa a Catalunya i estaven d´acord, la bogeria de ser manada per un general.\nSetanta anys després d´aquells trenta, continua essent Pedagogia sinònim de Política? Penso que continuen el seu paral.lelisme, i voldria apuntar aquí com ha canviat la Pedagogia per si ens pot aclarir quelcom de per on potser hauria d´anar la política.\nTots, més grans o més joves, i des de l´escola a la Universitat, han treballat per canviar la pedagogia de la resignació en la de la comunicació i l´activitat interessant, de desenvolupament personal i col.lectiu, crític i creatiu de ciència i humanitat alhora. (Una mica noucentistes; alguns somnien que Pedagogia volia dir Política).\nI ara, molts han de constatar que els nostres nois i noies els sobrepassen, que comuniquen millor que els mestres, que sovint porten la capacitat d´interès gairebé saturada, i les aules en queden gairebé buides. Què ha passat? Han sofert una mutació genètica, infants i joves? I també els pares respectius, ja no respectats ni respectables com abans? I a més, la raça dels bons mestres s´està extingint? Com afrontar la catàstrofe?\nUna pedagogia de subsistència vol tapar els forats culpables del naufragi amb noves nomenclatures i tecnologies, especialistes de tot tipus, psicòlegs, metges, i si cal, guardes de seguretat, jutges i policies. No invento res. Aquest curs passat ...\nUna altra pedagogia, que formulàvem aquest any a l´Escola d´Estiu que n´ha fet quaranta, busca tots els processos educatius, allà on són, no només a l´escola, i proposa que tota la societat es faci responsable i participi a fer que l´enorme xarxa mediàtica i publicitària que envolta la vida social passi de ser deterministament educativa a ser significativament i participativament educadora. Una pedagogia que integra dins de l´escola, del dret i del revés, creativament i críticament tots els mitjans d´educació, els de sempre, fer, parlar, pensar, escoltar, llegir, escriure, amb els nous i el que vindran, i constel.la aprenentatges i vivències fins farà educació en la ciutadania. Dins d´una societat que vulgui ser educadora, tota l´escola, de la bressol a la universitat, com dèiem ja fa trenta anys, i des del CENU, sabrà renovar constantment la pedagogia, i la societat, alhora. I és que la pedagogia necessita de la política i viceversa.\nI es pregunten els mestres ¿alguna idea de la pedagogia, de les pedagogies dels anys trenta i de les d´ara, pot servir d´alguna cosa a la política i a la renovació de la política actuals? Confesso que se m´ha acabat la mica de seguretat que tenia. I amb tota inseguretat, però amb més ganes diria que, més que mai, en l´actual comesa de renovar l´Estatut, la política és l´art del possible i d´explicar-ho clarament, objectivament, amb ejemplos, si cal, com havien descobert ja els pedagogs tradicionals, i cercant l´interès, i relligant els més nobles interessos, com feia Campalans, i ara, utilitzant a fons la xarxa personal, l´associativa i la mediàtica, la història i la ciència i l´art, en les proporcions convenients a cada cas. Siguem conscients de la gran diversitat d´interès, desinterès i interessos, al voltant de la renovació de l´Estatut, per uns pot ser graó del país, per altres personal, altres en van sentir parlar per primera vegada al Palau Sant Jordi per part de ZP a la campanya de les autonòmiques, i per segona o tercera vegada al mateix lloc i pel mateix ZP, a les generals. I és un misteri com ho entenen molts dels joves, els adults, els grans, que el votaran. No tant misteri, però més contradictori, com ho entenen uns i altres partits.\nAmb aquest panorama no sols cal recordar que Política és l´art de fer el possible, si no també de fer que sigui possible, cada cosa a la seva manera. Cal escoltar la gent i explicar l´Estatut de manera que la gent l´entengui a partir d´allò que els interessa.\nPer acabar, voldria esmentar una instància de la pedagogia de la qual no sempre ens recordem. Parlem de Pedagogia pensant en l´aula, però la pedagogia és cuina a la sal de professors. Els nostres mestres renovadors van definir-la com un treball d´equip, (tot i constatant que l´equip tenia líders, renovables), i van obrir l´equip a la participació de famílies i medi social. Són un país petit, d´escola petita, que ha cercat sempre la dignitat.\nEn l´actual moment polític, d´exàmens de setembre, és encara més important que l´equip funcioni com a tal i que tothom ho vegi, directament i en els mitjans, amb dignitat.


ArtHotel mare Scharbeutz Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMowenberg 1A, Scharbeutz, Scharbeutz, Alemanya - Veure al mapa\nMés informació sobre ArtHotel mare\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Scharbeutz, ArtHotel mare és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA ArtHotel mare, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que ArtHotel mare sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de ArtHotel mare es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa, insonorització són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent camp de golf (a 3 km), buceig, pistes de tennis, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Sigui quina sigui la seva raó per visitar Scharbeutz, el ArtHotel mare és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Paratge de la Garriga - Rosespedia\nParatge de la Garriga\nRevisió de 16:23, 11 set 2009; Xe (Discussió | contribucions)\nRestes de murs en el turó de la Garriga\nEn el paratge de la Garriga hi ha les restes de diverses ocupacions, les més antigues es remunten a època romana. No se sap ben bé de quin tipus d’hàbitat es tractaria aquesta primera habitació del puig però la gran quantitat de materials ceràmics d’aquesta època que es recullen pels voltants del paratge fa pensar en l’existència d’una estació romana. El material però no permet datar-la ni endevinar-ne la seva funcionalitat.\nAl cim del turó que domina el paratge s’hi troben les restes d’un castell medieval, la seva posterior reforma en època moderna i una masia feta en època més tardana, al vessant sud del turó, avui també en runa.\nA la part més baixa del turó, a tocar del camí, hi ha tres búnquers fets després de la Guerra Civil. Aquests estan disposats al voltant d’un espai més pla enportlanat, avui sense cap tipus de visibilitat ja que el mur de tanca del parc aquàtic és a pocs metres.\n2 El castell de la Garriga\nEl 1383 el rei Pere III el Cerimoniós ordena la construcció d’un castell al puig. Aquesta notícia es troba en un document en el qual s’ordena proporcionar fusta per l’obra. Els estudiosos Miquel Oliva i Joan Badia però li donen una cronologia molt anterior situant-ne la construcció entre els segles X-XI. El document segons aquestes fonts seria una reconstrucció. La construcció o reconstrucció de l’edifici va ser feta per Francesca Vilamarí, mare de Sibil•la de Fortià, quarta esposa de Pere III, i gràcies a la protecció d’ella. Un cop mort el rei el comte Joan I d’Empúries es va apropiar del castell en represàlia de la família de Sibil•la.\nDurant el segle XV les disputes pel castell van obligar la intervenció del rei Martí l’Humà fins a tres cop. Finalment aquest va imposar la restitució del castell als hereus de la família Fortià.\nEl castell de la Garriga[modifica]\nLes poques restes que queden d’aquest castell medieval estan molt camuflades per les de la construcció feta en època moderna, al mateix temps que la Ciutadella. Aquestes també es troben en mol mal estat ja que el van ser enderrocades per les tropes franceses en la seva retirada de Roses.\nEl fossat sembla estar conservat a la banda nord del turó. L’abundant vegetació impedeix veure’n més detalls. Actualment del castell en queda poca cosa. A la banda de ponent es poden resseguir uns murs d’una habitació rectangular que correspondrien a la construcció medieval i a la banda contrària del turó hi ha fragments dels murs de la construcció moderna. Entre uns i altres s’hi amunteguen grans blocs de pedra lligats amb morter, segurament el resultat d’una explosió produïda per les tropes franceses.\nUTM: X=512760 Y=4681100\nA. Protecció Integral\nObjectes de Protecció :\nRestes estructurals conservades, independentment de la cronologia (masia, búnquer), tant les que formen una unitat com les que queden deslligades d’aquest.\nSubsòl de tota l’àrea ocupada (àrea arqueològica B)\nAtenció al sector de ponent (risc elevat de destrucció que es per on passa un camí i per on hi desenvolupa activitat un parc aquàtic.\nLes actuacions destinades a garantir la protecció de l’element, tal com ve determinat per la Llei 9/93 del Patrimoni Cultural Català, hauran de ser contemplades en un Instrument del planejament urbanístic específic elaborat per l’ajuntament.\nBADIA I HOMS, J.; 1981, L’arquitectura medieval de l’Empordà. Vol. II-B, Girona, p. 238-239.\nNOLLA, J.M.; CASAS, J.; 1984, Carta Arqueològica de les Comarques de Girona. El poblament d’època romana al N.E. de Catalunya, Centre d’Investigacions Arqueològiques de Girona, p.92.\nOLIVA PRAT, Miguel, 1967. “Inventario de los Castillos, Fortalezas, Recintos amurallados, Torres de defensa y Casas fuertes de la provincia de Gerona. II. Gerona – Susqueda.” a Revista de Gerona, núm. 41, any XIII, pàg. 57.\nObtingut de «http://rosespedia.cat/index.php?title=Paratge_de_la_Garriga&oldid=1613»\nDarrera modificació de la pàgina: 11 set 2009 a les 16:23. S'ha visitat aquesta pàgina 9.304 vegades.


Els i les alcaldesses socialistes recorden que tots els nivells de l’administració han de donar una resposta coordinada i unitària -\nEls i les alcaldesses socialistes recorden que tots els nivells de l’administració han de donar una resposta coordinada i unitària\nmarç 17, 2020 Política\nComunicat dels alcaldes i alcaldesses socialistes del Baix Llobregat\nLes alcaldesses i alcaldes socialistes del Baix Llobregat som plenament conscients del moment d’excepcionalitat que vivim amb l’emergència sanitària i ens posem a disposició del Govern d’Espanya i de la Generalitat de Catalunya per superar aquesta crisi.\nEn aquests moments, tots els nivells de l’administració hem de donar una resposta coordinada i unitària.\nNomés guanyarem aquesta batalla amb compromís social i polític i amb unitat d’acció, posant exclusivament el focus en allò que és prioritari per a la ciutadania.\nAra bé, amb el tancament de les escoles a causa de l’epidèmia de coronavirus, l’alumnat que rebia ajuts de menjador escolar es troba en una situació de gran incertesa i vulnerabilitat.\nL’anunci de distribució de targetes moneder -amb un valor equivalent a 10 dies de menjador- el valorem positivament, però demanem al Departament d’Ensenyament diligència i celeritat en fer-la efectiva.\nEn aquests moments el nostre únic objectiu és sortir, com més aviat millor, de la crisi sanitària i oferir una especial protecció als col.lectius més vulnerables.\nDemanem la màxima agilitat, doncs, per protegir els infants amb menys recursos dels nostres municipis.\nEl Consell de l’Església Evangèlica ha decidit cessar totes les activitats


E MIQUEL ENSENYAT RIUTORT « L'Altra Mirada\nE MIQUEL ENSENYAT RIUTORT\nMiquel Ensenyat (Banbury, 1969) encapçala la candidatura de MÉS per Mallorca a la presidència de les Balears. Ho fa amb el bagatge i la solvència política de 4 anys com a president del Consell de Mallorca i 10 com a batle d’Esporles.\nPrecisament, l’experiència a la política municipal i de proximitat, assegura, li permet mantenir els peus en terra i connectat a la realitat. Ensenyat ha estat capaç de liderar un govern de coalició que s’ha convertit en un exemple del nou context polític marcat per la fragmentació del vot i la necessitat d’establir acords.\nAcabau un mandat que marca un abans i un després en la història recent. Quina valoració en feis?\nLes eleccions deL 2015 varen dibuixar un nou mapa polític. La fi del bipartidisme i la fragmentació del vot amb opcions polítiques diverses han donat pas a un escenari on les majories absolutes són cosa del passat. Això obliga a desplegar una nova manera d’entendre la política i fer-ho tenint ben clar que la cultura del diàleg i l’entesa és més necessària que mai. Sota aquesta òptica, MÉS per Mallorca ha demostrat saber gestionar aquesta realitat tant als ajuntaments, al Consell i al Govern. En el meu cas, el pacte de governabilitat es manté intacte, sense cap crisi de govern, amb els mateixos consellers que vaig nomenar el 2015. Un exemple d’estabilitat i lleialtat institucional.\nI aquesta tranquil·litat institucional quina repercussió ha tengut?\nLa millor que podia esperar la ciutadania. Un govern fort i estable permet adoptar decisions valentes i decidides. De fet, les polítiques pioneres i referents que han marcat la legislatura porten el segell de MÉS per Mallorca. Així des del Consell hem rescatat el túnel de Sóller, hem acabat amb la importació de residus i ja no som el femer d’Europa o hem limitat la implantació de més grans superfícies comercials. Ben igual passa al Govern, l’estabilitat que ha proporcionat MÉS ha permès impulsar grans lleis. Sense nosaltres ara per ara no podrien parlar de la Llei de Fosses, la de Residus, la del Canvi Climàtic i la de Camins, per posar alguns exemples. Hem estat decisius i hem marcat l’agenda.\nI aquesta agenda o full de ruta s’ha complert?\nEls objectius prioritaris sí. No obstant això, no és suficient i no ens conformam. Hem aconseguit posar les bases i ara cal consolidar el projecte. Per això són tan importants les eleccions del 26 de maig. Ens hi jugam mantenir i millorar els avanços fets i acabar de construir un model que sigui garantia de prosperitat i riquesa compartida. Això no es fa en 4 anys, no tenim varetes màgiques, però si tenim les idees, les ganes i ara també l’aval d’una gestió que fa evident la nostra manera de fer les coses en benefici de tothom i no d’uns pocs. De fet, ara hi ha partits que inclouen als seus programes les nostres propostes. Si ens copien i ens posen com a exemple serà que hem gestionat de manera exemplar.\nHi haurà qui pensi que tampoc era tan difícil millorar la gestió dels anteriors governs del PP…\nÉs cert que veníem d’una etapa nefasta. Al Consell, per exemple, s’havien aturat per complet les màquines i el Govern de Bauzà havia posat en marxa un pla de retallades sense precedents. La nostra aposta era clara: posar les institucions al servei de les persones i així ho hem fet.\nEl Consell ha aprovat aquests anys els pressuposts més socials de la història, ha retornat drets als seus treballadors, s’han millorat els serveis que prestam i hem reduït el deute. Això ho hauria fet altre partit? Estic segur que no. Igual que estic convençut que sense MÉS per Mallorca no haguéssim recuperat els més de mil docents o altres mil professionals sanitaris que van ser acomiadats durant l’època de Bauzà.\nPassa el mateix amb l’ampliació del parc de Cabrera, el d’Es Trenc o la protecció de la posidònia. La ciutadania sap que sense nosaltres la realitat seria ben distinta.\nI que passarà si el 26M MÉS per Mallorca no forma part del govern que comandi les institucions?\nAquest escenari no entra als nostres plans. Tant les enquestes, amb totes les reserves que mereixen, com els resultats de les darreres eleccions estatals, ens avancen una majoria progressista a les Balears. Amb aquesta premissa, la nostra presencia resultarà vital per seguir consolidant un canvi que ja és imparable i que la societat demanda.\nSense nosaltres no hi haurà govern de progrés. De fet, no és una opció, és l’única opció per seguir sent pioner, per seguir garantint drets i llibertats. En definitiva per seguir creant un projecte col·lectiu amb futur.


usb – GNULinux||||CAT\nLes imatges ISO d'Ubuntu 11.10 seran híbrides\niso, oneiric ocelot, ubuntu, usb\nSi volem instaŀlar-nos Ubuntu en el nostre ordinador, ens hem de descarregar la seva imatge ISO des de la pàgina de descàrregues d’Ubuntu. Aquesta imatge ens la podem copiar sobre un CD per procedir a la instaŀlació. Si en comptes de partir d’un CD ens el volem instaŀlar des d’una memòria USB, hem d’utilitzar algun programa específic per a fer-ho, com el «Creador de discs d’arrancada» que ve amb el propi Ubuntu o Unetbootin. En altres distribucions (com Fedora, OpenSUSE o Meego) no cal utilitzar aquests programes específics, perquè les seves imatges ISO es poden copiar directament sobre la memòria USB (per exemple, mitjançant l’ordre «dd»). Utilitzen el que s’anomena «imatges híbrides».\nA partir de la propera versió, que està prevista que es publiqui a l’octubre d’enguany, Ubuntu també utilitzarà aquestes imatges híbrides, de manera que podrem copiar-les directament sobre una memòria USB (o sobre un CD com fins ara, clar). Això ens simplificarà les coses si volem preparar un USB amb el qual instaŀlar-nos Ubuntu. (més…)


Tots els ginecòlegs de l'hospital Arnau, objectors respecte a practicar avortaments quirúrgics voluntaris\nActualitzada 25/11/2020 a les 09:42\n© El nen ha estat traslladat a l'Arnau de Vilanova.\nUn total de 29 ginecòlegs que treballen a l’hospital Arnau de Vilanova de Lleida es declaren objectors de consciència respecte a la pràctica de l’avortament quirúrgic voluntari (sí es realitzen avortaments farmacològics –interrupció voluntària de l'embaràs (IVE)– fins a la setmana 9). Així ho va afirmar aquest dimarts la gerent de les regions sanitàries de Lleida i del Pirineu, Divina Farreny, que va afegir també que l’acord entre el departament de Salut i la clínica privada Vithas (del qual SEGRE va informar en exclusiva ahir) perquè aquesta pugui practicar avortaments quirúrgics voluntaris a dones embarassades a partir de les nou setmanes de gestació arribarà “en breu”. “El fet que tots els ginecòlegs de la pública siguin objectors ens ha obligat a buscar alternatives a la privada”, va assegurar Farreny.\nEn aquest sentit, una vegada Salut acrediti Vithas per prestar aquest servei, les lleidatanes tindran per primera vegada l’opció d’interrompre voluntàriament el seu embaràs de forma quirúrgica a Lleida en comptes d’haver de desplaçar-se com fins ara a centres hospitalaris de Barcelona o Tarragona.\nD’altra banda, la reacció la notícia que Lleida deixarà de ser ben aviat l’única província catalana sense cap centre autoritzat per practicar avortaments quirúrgics va tenir diferents acollida en la societat lleidatana. Tanmateix, algunes opinions apunten que la solució arriba tard. En aquest sentit, entitats feministes van criticar que el servei no l’ofereixi la sanitat pública i s’encarregui a la privada. “És vergonyós que no sigui la sanitat pública la que practiqui els avortaments i encara és pitjor que l’objecció de consciència dels metges estigui per sobre dels drets de les dones. Això no és un avenç, és simplement un pegat”, va afirmar Gemma Casal, integrant de Dones Lleida. Per la seua part, María Alloza, de Marea Lila, va indicar que “és un primer pas, encara que el nostre objectiu és aconseguir que les interrupcions d’embaràs les faci la sanitat pública en el termini més curt possible”.


ERC: Govern Municipal: un caos organitzatiu i de gestió-Setembre 2018 - Ajuntament de Polinyà\nArrel dels articles realitzats pels Grups Municipals de l’equip de govern (PSC-EUiA) en la revista municipal del mes de setembre, i donat que aquestes afirmacions realitzades en els escrits no reflecteixen la realitat de la situació, volem puntualitzar el següent:\nL’agenda dels Grups Municipals ve definida per l’equip de govern, ells ens convoquen a les Juntes de Portaveus, Plens, Comissions Informatives, etc. Els Grups Municipals a l’oposició, no convoquem.\nL’agenda política de l’Ajuntament de Polinyà durant l’any 2018 es resumeix en: quatre plens municipals, juntes de portaveus, comissions informatives i d’àrea. En tres dels quatre plens municipals, els partits que formem l’oposició municipal hem aprovat modificacions pressupostàries en projectes que estaven dintre del full d’inversions de l’equip de govern. En un acte de responsabilitat hem aprovat aquestes modificacions pressupostàries i necessàries per a Polinyà. Només al ple del mes de maig les inversions aprovades van ser un total de 617.000€.\nEls Grups Municipals del PSC i EUiA diuen als seus articles que al mes de juliol, l’acord era pràcticament total en els pressupostos i inversions. Des d’ERC ens preguntem: per què si l’acord era gairebé total no es va convocar la Junta de Portaveus i el Ple Extraordinari per aprovar els pressupostos? La primera trucada, millor dit missatge per a reprendre l’activitat política es va produir el dia 31 d’agost...\nDos mesos havien passat des de juliol... Si hi havia aquest acord, perquè no se’ns va convocar? Quina activitat ha dut a terme el govern?\nDes d’ERC no acceptarem cap xantatge i més tenint en compte que hi ha en joc els diners de TOTS i TOTES les veïnes de Polinyà que al final, no ens enganyem, pagarem amb els nostres impostos.\nA l’oposició ens demanen aprovar uns pressupostos que any rere any no apliquen. Hi ha diners per a projectes pressupostats des de 2016 que no s’han fet efectius. On són aquests diners?\nEl caos al govern és tant dramàtic que ni es van adonar que no s’havia licitatla tanca del pati de l’Escola Polinyà tot i que l'oposició va aprovar la partida necessària.\nPer tot plegat demanem al govern municipal que faci els deures i executi les inversions previstes. Que no faci culpable del caos organitzatiu i de gestió, que ells mateixos han provocat, a l'oposició. Des d’ERC actuem amb responsabilitat i en benefici de Polinyà però no tolerarem que les veïnes i veïns paguin allò que el govern no sap fer.\nGrup Municipal d’ERC -Polinyà\nDarrera actualització: 02.10.2018 | 10:46


Can Met seu social del bàsquet i els fitxatges de Donaire i Las Heras – CE BISBAL BÀSQUET\nPosted On 13 desembre 2011\nAquell any (1966) els va entrenar en Lluís Ginesta (que també actuava com a\ndistribuïdor esportiu) i van jugar en l’única lliga que hi havia a Girona. Aquesta lliga\nestava formada per equips com per exemple: l’Adepaf de Figueres, el Palafrugell, el\nmateix GEiEG de Girona, Ripoll, Sant Pau de Seguries… Aquell any no hi van haver\ngaire bons resultats i es recorda que només es van guanyar dos partits en tota la\ntemporada, un conta el Ripoll i un altre contra el Sant Pau de Seguries. La principal\ncausa d’aquests mals resultats va ser que els jugadors bisbalencs no tenien gaire tècnica alhora de jugar. Com jugaven contra equips que ja feia uns anys que portaven jugant a bàsquet es veia reflectit amb els resultats.\nEls calamars de Can Met\nA causa d’aquests resultats en Ricardo Lloveras (propietari de Can Met) va fer\nuna aposta amb els jugadors d’aquest equip; els hi va dir que cada partit que guanyessin els convidaria a menjar calamars a la romana, perquè els mateixos jugadors sempre li deien que els feia molt bons. Només van guanyar dos partits, però en Ricardo els va convidar més de dues vegades.\nTot i perdre la majoria de partits, els joves es divertien practicant el seu esport\npreferit i alhora visitaven les poblacions de la comarca. Cada diumenge l’equip es citava a Can Met, i els entrenadors i els familiars els jugadors es traslladaven amb vehicles propis allà on s’havia convocat el partit. Cal recordar bona voluntat d’aquests primers iniciadors, ja que també era una despesa de temps i diners per tirar endavant el grup.\nEls desplaçaments anaven amb els cotxes de la gent que formava part de la directiva ja\nque la junta va dir que pagaria la benzina dels transports. També es recorden partits en que s’havia d’anar a jugar a Olot per exemple, marxaven a les 8 del matí, jugaven el\npartit i es quedaven a dinar; es a dir el partit els hi suposava una excursió de tot el dia.\nUn aspecte a tenir en compte era que a fora del mateix bar de Can Met, hi havia\nuna pissarra on cada cap de setmana s’hi apuntaven els partits que jugava l’U.D. La\nBisbal. Tot seguit en podem veure una imatge d’aquesta pissarra.\nLa Pissarra de Can Met anunciant els partits\nEls fitxatges de Donaire i Las Heras\nTambé cal destacar que en aquest equip, hi va haver una incorporació de\nCuenca. En Pepe Donaire, era professor de Cuenca que per raons extra oficials, va anar\na exercir la seva professió a Ullastret. Com que li agradava jugar a bàsquet va decidir\njugar amb l’equip sènior de La Bisbal.\nLa segona temporada del Club, la 1966-1967, ja hi van haver dos equips\nmasculins: l’equip sènior que continuava de la temporada passada i un nou equip de\njugadors de la categoria júnior. Aquest dos equips anaven molt lligats, ja que on jugava l’equip de júniors també jugava l’equip sènior.\nPel que fa l’equip sènior d’aquesta temporada, hi van haver noves incorporacions que van fer augmentar la qualitat de l’equip. Aquell any, el club G.E. i E.G. va difondre i van venir a jugar a la Bisbal en Paco Faura, en Dionisi Carandell i en Joan Lasheras . Aquell any, es van guanyar més partits que la temporada anterior; fins i tot van esta apunt de quedar primers de la categoria territorial.\nAquí es podem veure un retall de diari on parla del fitxatge d’en Juan Lasheras.\nRetall de diari parlant del fitxatge de Joan Las Heras pare\nTags:Calamars a la romana, Can Met, Història de la Bisbal, Història del Bàsquet, Joan Las Heras, Pepe Donaire


Propietats de la col Kale - Bonpreu\nPropietats de la col Kale\nÉs verd i és un superaliment, és la Kale\nÉs la kale una altra verdura de moda? Té realment tantes propietats la col kale?\nSens dubte la kale és un superaliment ja que és un concentrat excepcional de nutrients amb l'avantatge afegit que té molt poques calories.\nQuè ens aporta la Kale?\nSobretot moltes vitamines, minerals, proteïnes vegetals i fibra, però també altres substàncies molt beneficioses per al nostre organisme, sobretot els antioxidants. La kale està plena de nutrients i, per tant, de salut.\nAixí, 100 grams de kale cru aporten uns 84 grams d'aigua, només 49 kcal, 4.3 grams de proteïna, 8.7 grams d'hidrats de carboni o carbohidrats, dels quals 2.25 grams són sucres, 3.6 grams de fibra i tan sols 0.9 grams de greix. Les seves proteïnes són vegetals i l’aportació d’una ració de kale és similar a la d’un iogurt, però en aquest cas serien proteïnes animals. Pel que fa als pocs greixos que té la kale, com totes les verdures en general, és interessant comentar que la major part d'elles són de tipus saludable, sobretot poliinsaturats omega-3 i omega-6. Com és un producte vegetal, no té colesterol ni greixos trans i, per tant, la kale, a més de molt lleugera és també cardiosaludable.\nQuines vitamines i minerals té la col kale?\nLa kale, a més, té una gran riquesa de vitamines. De fet una ració en cru d’uns 70 grams pot cobrir una part important de les nostres necessitats diàries. La taula següent ens ho explica:\nValor/ració (70 grams)\nVitamina C (mil·ligrams)\nVitamina B1 (mil·ligrams)\nVitamina B2 (mil·ligrams)\nVitamina B3 (mil·ligrams)\nVitamina B6 (mil·ligrams)\nVitamina B12 (micrograms)\nVitamina E (mil·ligrams)\nVitamina D (micrograms)\nVitamina K (micrograms)\nVitamines en la kale respecte a la ingesta diària recomanada\nCom veieu en una ració de kale, és a dir, amb els 70 grams de kale que podem posar en una amanida, ja tenim més del 100% de la quantitat diària recomanada de vitamina C i pràcticament la meitat de la vitamina A que necessitem. I també tindrem el 10% de la fibra diària!\nPerò aquest virtuós aliment també té molts minerals. És interessant destacar que una senzilla ració de kale cru ens aporta al voltant del 15% del calci que necessitem a diari. En general, totes les verdures de fulla verda tenen una quantitat considerable d’aquest mineral i d’altres com el magnesi o el potassi. Tots ben importants per mantenir la vitalitat i la salut.\nPer donar-li significat més clar i pràctic a les dades anteriors podem fer algunes comparacions ràpides.\nUna ració de kale pot tenir:\nmés calci que la llet\nmés ferro que la carn (tot i que és un altre tipus de ferro)\nde 3 a 4 vegades més àcid fòlic que els ous\nde 4 a 10 vegades més vitamina C que els espinacs i gairebé 3 vegades més que les taronges\nLa kale, a més, és un dels aliments amb més contingut en vitamina A, al costat de, per exemple, les pastanagues, i també en vitamina K, gairebé 7 vegades més que l'enciam de fulla verda. Aquest elevadíssim contingut en vitamina K no és cap problema, en general, però si fa que algunes persones que estan amb tractaments amb anticoagulants hagin de limitar el seu consum.\nHi ha alguna cosa que no tingui la kale?\nDoncs tot i la riquesa d’aquesta verdura, hi ha un parell de vitamines que la kale no aporta són:\n• Vitamina B12: només es troba en els aliments d'origen animal\n• Vitamina D: la font principal d'aquesta vitamina no l'obtenim dels aliments, sinó mitjançant la seva producció a la pell quan ens exposem a la llum del dia.\nTot plegat ens dóna una idea de que si posem aquest superaliment a les nostres amanides i el mengem un o dos cops per setmana, estarem enriquint la nostra alimentació. Això ens aportarà molts beneficis que seran màxims si ho combinem amb una dieta saludable rica amb altres aliments d’origen vegetal.\nViu la vida... en color!\nDona color als teus plats amb hortalisses fresques


felix orbe: LA CIUTAT SUBMERGIDA\nPublicat per jordi valls pozo a 13:01\nBiel Barnils Carrera 8 de febrer de 2011, a les 15:17\nMàrius Sampere m'agrada molt. Tinc molts dels seus poemes marcats. Calen molt fons molts dels seus versos. Tot i que és un poeta difícil, més val saber-ho i dir-ho.\nDestaco de la seva poesia l'estranyesa que em produeixen molts dels seus poemes. Una estranyesa que agrada, i em seria difícil saber per què m'agrada, però és així. És únic, no s'assembla a gairebé cap poeta dels que he llegit i això encara produeix més estranyesa.\nI destacar aquesta col·lecció del Salobre tan refotudament bonica que m'enamora: Màrius Sampere, Andreu Vidal i Robert Graves. De costat, com tres trofeus.\nlauralopez.g 9 de febrer de 2011, a les 2:29\nTambé el llibre és a la meva tauleta de nit, i ja fa mesos que hi és, perquè és un llibre inacabable com Sampere és un poeta inacabable, i alhora absolut. Gràcies Jordi per apropar-nos la seva estranyesa amb les teves afinades impressions.\nEvix 10 de febrer de 2011, a les 14:39\nGràcies Jordi per presentar-me'l amb aquesta intensitat de sensacions i conceptes. El gaudiré aprofitant la meva passió actual per la poesia.


NASTIC 4 CADET A 1 – CFBadalona\nEl Cadet A va perdre de forma clara en la seva visita a Tarragona en un partit fluix en tots els aspectes, especialment en el defensiu on es van cometre moltes errades, no donant sensació de seguretat. A nivell ofensiu, tampoc va ser el millor dia degut a la manca de claredat d'idees.\nEl primer gol local va arribar quan tan sols s'hvien disputat 40 segons de partit, en una errad defensiva. El nostre primer equip v equilibrar el domini del partit tenint alguna aproximació de perill. Quan el matx es trobava en la seva fase mes igualada, al minut 40 va arribar el segon gol local a la contra en una nova badada defensiva.\nL segona meitta va ser de clar domini del Nàstic, arribant ràpidaament el tercer gol des del punt de penal. El Badalona va retallar diferències en llançament d'una falta des del lateral rematada per Carlos Belmonte. Al tram final del partit, va arribar el quart gol local en una clara demostrció de que no va ser el millor dia pel nostre equip.\n← NÀSTIC 2 – JUVENIL A 1\tASSEMBLEA EXTRAORDINARIA EL 2 DE FEBRER →


/L’ICP s’incorpora al Portal de la Recerca de Catalunya\n16 Jul 2018\tPere Figuerola\nEl Portal de la Recerca de Catalunya (PRC) té com a objectiu la transferència de coneixement amb la publicació d’informació dels investigadors i de les activitats de recerca de les universitats i els centres de recerca del país. Aquest portal web difon, des d’un lloc únic, l’activitat investigadora a Catalunya i permet la consulta d’informació sobre investigadors, publicacions, tesis, grups i projectes de recerca.\nL’ICP s’incorpora al PRC amb l’objectiu de facilitar l’accés obert i la transferència de coneixement a la societat, a la vegada que dóna una major visibilitat i impacte a la producció científica, tècnica i divulgativa de la institució. L’ICP és el cinquè centre de recerca català que s’incorpora al Portal, en el que fins fa poc només hi eren les universitats catalanes. A partir del setembre hi apareixeran les dades referents al centre.\nActualment el portal recull les dades provinents de més de 32.000 projectes de recerca de més de 10.000 investigadors i més de 500.000 publicacions científiques.\nImatge principal: D’esquerra a dreta: David Alba (Director de l’ICP) i Miquel Puig i Raposo (Director General del CSUC) a la signatura del conveni.\nLast modified on Dilluns, 16 Juliol 2018 17:24\nMore in this category: « Salvador Moyà rep el premi de la Societat Catalana de Biologia a la trajectòria professional\tSabadell celebra el Dia Internacional dels Museus i la Nit dels Museus »


els raves per les fulles: Els ciclistes ja no són els més febles\nMassa sovint es produïa accidents on els ciclistes són els tristos protagonistes. Inconscientment donem la culpa els automobilistes d'aquests Fets, el cap i al final qui en bicicleta es la part més feble en aquesta història. Però amb la permissivitat que hi ha amb els ciclistes, ja que els permet circular per calçada i voreres indistintament s'ha creat una figura més feble que el ciclista i ara s'ho vianants que circula per la vorera.\nEn sortir al carrer des de la porteria de casa meva m'he Dut ja diversos ensurts, ja que el carrer Té pendent i una vorera d'un metre però si més no, per on Solen circular ciclistes a gran velocitat per una vorera de menys d'un metre de Amplària, de vegades Fent carreres entre ells en direcció a la platja. El Fet de circular per la vorera A la mateixa zona on coincideix amb nens o gent gran amb dificultat per esquivar-s'ha creat un nou perill les persones que abans no existia.\nL'altre dia un d'aquests inconscients que baixava a gran velocitat no Va poder frenar la bici i em tropel causant-afortunadament només Alguns rapes. Entónces penso en la mort de Muriel Casals I altres vianants que han mort atropellats per ciclistes. La bicicleta también puede ser una màquina de matar.\nSi un es fixa una mica pel carrer puede contemplar-se com ciclistes imprudents com passen els semàfors en vermell, circulen contra direcció, i pels voreres i per la calçada indistintament, sortejant els cotxes, Mentre disposen d'un carril bici habitualment buit. També se'ls puc veure jugar-se la vida, els fines de setmana por carreteres secundàries, ocupant tota la calçada.\nAra el col·lectiu ciclista, cada vegada més nombroses, camina escandalitzat per la Proposta que ha Fet Reial Automòbil Club d'Espanya (RACE) reclamant que els que amb dues rodes hagin de posar una matrícula al vehicle que estén assegurats i més que el sistema de punts establert per conductores de vehicles motoritzats también s'apliqui als ciclistes. Potser li ha faltat afegir que els que van en bicicleta Siguin igual que la resta de mortals i que también se les sancioni pels infraccions de trànsit que puguin fer, cosa que la policia de trànsit no fa habitualment.\nAquestes Propostes, que a molts ens puc semblava de sentit comú, no han trigat a ser replicades pels responsables de la Coordinadora en Defensa de la Bici (ConBici) etiquetant d ' "absolutament lamentables". Sembla que estan reclamant patent de cors, oblidant que ells davant la proliferació de ciclistes per tot arreu, han deixat de ser els més febles.\nEtiquetas: carril bici, ciclistas, Coordinadora en Defensa de la Bici. DGT, Muriel Casals, Real Automovil Club de España, Tráfico


La botiga de la Casa Navàs, Bé Cultural d'Interès Nacional\nLa botiga de la Casa Navàs, declarada Bé Cultural d'Interès Nacional\nLa Generalitat va emetre una resolució on s'especificava que es volia incloure la part de la botiga de la Casa Navàs a la declaració de Bé Cultural d'Interès Nacional\ndimarts, 9 de juliol 2019 - 12:45h\nLa botiga de la Casa Navàs s'ha declarat Bé Cultural d'Interès Nacional | Facebook Casa Navàs\nUna de les obres més importants i més emblemàtiques de l'arquitecte Lluís Domènech i Montaner, la Casa Navàs de Reus, ja va ser declarada Bé Cultural d'Interès Nacional per la Generalitat de Catalunya l'any 1991. En aquell moment, quan es va fer inventari de la Casa Navàs, la planta baixa de l'edifici va quedar arxivada i no es va incloure en aquesta declaració. Ara, anys més tard, s'ha reobert aquest expedient i el Govern català ha decidit declarar com a Bé Cultural d'Interès Nacional el mobiliari i altres elements de l'antiga botiga de l'immoble, principalment, taules i estanteries amb un gran valor històric.\nAixí doncs, el passat mes de maig es va publicar una resolució en la qual s'advertia sobre una modificació en aquest expedient i s'informava sobre la voluntat d'incorporar la botiga de la Casa Navàs a la declaració de Bé Cultural d'Interès Nacional de l'edifici. La resolució CLT/1404/2019, del passat 14 de maig de 2019, explica que «el 26 d'abril de 2019, la Direcció General del Patrimoni Cultural va emetre un informe favorable a la incoació de l'expedient de modificació de la declaració de Bé Cultural d'Interès Nacional, en la categoria de Monument Històric la Casa Navàs, a Reus, el qual té per objecte ampliar la relació dels béns mobles que es consideren vinculats a l'immoble».\nLa botiga va abaixar la persiana al gener de l'any 2018\nLa botiga Sucesores de Joaquim Navàs, està situada a la planta baixa de la Casa Navàs i era gestionada per la família Blasco Font de Rubinat. L'activitat de la botiga es va iniciar l'any 1905 i, a finals de l'any 2017, l'empresari Xavier Martínez va passar a ser-ne el propietari. Al gener de l'any passat, la botiga va tancar definitivament i va abandonar tota la seva activitat comercial. Fins al moment, encara no s'ha tornat a reobrir, tot i això, la directora de la Casa Navàs, Sílvia Sagalà, explica que, de moment, la botiga segueix vinculada a la Casa Navàs i estan mirant de reobrir-la, «tenim diversos projectes oberts però cap de concret, sabem que volem reobrir la botiga i tirar endavant algun projecte que la inclogui, però encara no tenim res concret». A la botiga es venia, principalment, roba i teixits de la llar.\nD'altra banda, pel que fa a les visites dins de l'edifici, Sagalà, afirma que les xifres han sigut molt bones i afegeix que «ens ha anat molt bé, de fet, hem tingut més visitats durant aquest primer semestre que en tot l'any 2018».


About: Confraria de Pescadors\nLa Confraria de Pescadors és un edifici de planta rectangular, d'una sola planta i coberta plana, amb la façana principal que dóna a l'avinguda de Sant Joan de Déu i la posterior a la platja al terme de Calafell (Baix Penedès). A l'edifici originari es van adossar posteriorment diversos cossos. Un al costat nord-oest, amb coberta de teula aràbiga de tres aiguavessos, i dos a la banda de la platja; un amb coberta plana i l'altre amb coberta d'un aiguavés de fibrociment. Al del costat sud-est, que es va construir l'any 1969, hi ha la llar del pescador jubilat. Exteriorment, l'edifici té una composició molt senzilla. Els únics elements formals són un sòcol, un llistell i una cornisa. Els paraments de façana són arrebossats i pintats de color blanc i blau. A la façana principal hi ha un plafó\nAv. Sant Joan de Déu. la Platja de Calafell\nLa Confraria de Pescadors és un edifici de planta rectangular, d'una sola planta i coberta plana, amb la façana principal que dóna a l'avinguda de Sant Joan de Déu i la posterior a la platja al terme de Calafell (Baix Penedès). A l'edifici originari es van adossar posteriorment diversos cossos. Un al costat nord-oest, amb coberta de teula aràbiga de tres aiguavessos, i dos a la banda de la platja; un amb coberta plana i l'altre amb coberta d'un aiguavés de fibrociment. Al del costat sud-est, que es va construir l'any 1969, hi ha la llar del pescador jubilat. Exteriorment, l'edifici té una composició molt senzilla. Els únics elements formals són un sòcol, un llistell i una cornisa. Els paraments de façana són arrebossats i pintats de color blanc i blau. A la façana principal hi ha un plafó de rajoles, col·locat recentment, amb la representació de Sant Pere. Al cos de la banda nord-oest hi ha la màquina per arrossegar les barques. El sistema constructiu emprat és de tipus tradicional amb murs de càrrega i sostres unidireccionals. Els murs són de maó massís i totxana perforada units amb morter. (ca)\nLa Confraria de Pescadors és un edifici de planta rectangular, d'una sola planta i coberta plana, amb la façana principal que dóna a l'avinguda de Sant Joan de Déu i la posterior a la platja al terme de Calafell (Baix Penedès). A l'edifici originari es van adossar posteriorment diversos cossos. Un al costat nord-oest, amb coberta de teula aràbiga de tres aiguavessos, i dos a la banda de la platja; un amb coberta plana i l'altre amb coberta d'un aiguavés de fibrociment. Al del costat sud-est, que es va construir l'any 1969, hi ha la llar del pescador jubilat. Exteriorment, l'edifici té una composició molt senzilla. Els únics elements formals són un sòcol, un llistell i una cornisa. Els paraments de façana són arrebossats i pintats de color blanc i blau. A la façana principal hi ha un plafó (ca)\nConfraria de Pescadors (ca)