Provacuno acorda a què destinar els fons\nProvacuno acorda a què destinar els fons de l´extensió de norma\nL’Organització Interprofessional de la Carn de Boví (PROVACUNO) ha celebrat una nova reunió de la seva Junta Directiva amb l’objectiu d’analitzar la situació dels projectes realitzats el 2016 i planificar les actuacions de l’any que ve.\nPROVACUNO està integrada per les principals organitzacions del sector productor i del sector de la transformació i comercialització de carn de boví, i té entre els seus objectius defensar els interessos del sector, així com ser un lloc de trobada i fòrum de debat per a la millora de la situació de la cadena alimentària sectorial.\nEn aquest primer any d’activitat, que l’organització valora positivament, PROVACUNO ha posat en marxa el sistema de recaptació de l’extensió de norma al sector de la carn de boví aprovada per l’Ordre AAA / 1024/2016, de 15 de juny. En els últims mesos s’ha produït un alt nivell d’implantació de l’extensió de norma i s’ha acordat en junta directiva prendre mesures jurídiques en les pròximes setmanes contra aquelles escasses indústries que no han realitzat les declaracions obligatòries.\nDe cara al nou any, PROVACUNO ha aprovat la realització d’un estudi de mercat per al coneixement i hàbits del consumidor nacional de carn de boví, amb el qual es tractaran de definir les prioritats i motivacions d’aquells que consumeixen aquest tipus de producte i, igualment, les raons per les quals es produeix un rebuig al consum; tenint en compte també les diferents zones geogràfiques espanyoles i realitzant un seguiment en el temps de les accions de PROVACUNO. Aquest tipus d’estudis ajudaran després a definir les estratègies de comunicació de la Interprofessional i de les empreses que la conformen d’una manera molt més eficient.\nAixí mateix, el Grup de Treball d’Internacionalització de PROVACUNO ha establert aquest any les prioritats del sector a nivell comercial de la carn de boví d’Espanya a tercers països. Xina, el Japó, Corea i Indonèsia es troben entre les destinacions prioritaris per a les accions que es duran a terme.\nA nivell de promoció ia instància també d’aquest grup de treball, la Junta Directiva de PROVACUNO ha aprovat la sol·licitud a la Comissió Europea d’una campanya a nivell internacional per valor de 750.000 euros anuals a l’Aràbia Saudita, els Emirats Àrabs -Dubái-, Xina i Vietnam, que presentarà en les pròximes setmanes.\nPer millorar la transparència i comunicació de les accions realitzades als seus membres, a tot el sector i les administracions públiques implicades, PROVACUNO va llançar a l’octubre de l’any passat la seva nova web www.provacuno.es.


Noticia UPV: El canvi de la portada incorpora el tercer element de la identitat de marca de la Universitat: el graf UPV | Universitat Politècnica de València\nNova pàgina inicial del web de la UPV\nEl canvi de la portada incorpora el tercer element de la identitat de marca de la Universitat: el graf UPV\n“Més dinàmica i accessible, i adaptada als nous temps i a les noves maneres de comunicar”. Així qualifica el vicerector d'Internacionalització i Comunicació de la UPV, José F. Monserrat, la nova portada del lloc web d'aquesta Universitat.\nUn canvi que obri “una porta d'entrada a l'alumnat i a les persones de ciència” i està lligat a la incorporació de l'anomenat tercer element de la identitat de marca de la Universitat: el graf UPV, que inclou canvis “en l'estètica, en la iconografia i en els colors”, explica Monserrat, qui afig que “sempre s'ha utilitzat l'element UPV; ens faltava dotar-lo d'un format visual normalitzat”.\nEl graf UPV\nCom aclareix la dissenyadora gràfica responsable de la imatge corporativa de la UPV, Yolanda Segura, “la marca UPV no canvia. S'afig un element gràfic, el graf UPV, que dona suport a la imatge de marca, i en millora la visibilitat i el reconeixement institucional, sense reemplaçar-la”. Per a la seua aplicació, s'han seleccionat quatre colors, que poden combinar-se per a usar-los en les comunicacions i els materials corporatius de la Universitat.\nAquests colors són: el roig (d'ús exclusiu quan l'emissor és la mateixa institució al més alt nivell, o el rector o rectora), el gris, el groc, el blau i el blanc. “El roig representa lideratge i passió; el gris, prestigi i fortalesa; el groc, renovació i energia; el blau, innovació i estabilitat, i finalment, el blanc simbolitza transparència i joventut”, explica Yolanda Segura.\nDes de l'Àrea de Comunicació de la UPV, el dissenyador Iván Gallego ha realitzat el vídeo de presentació de les novetats que aporta el graf i que pots veure en aquest enllaç (vídeo). I el tècnic especialista en audiovisuals Rafael Rufete ha sigut l'encarregat de l'enregistrament i el disseny de l’anunci d’intriga (teaser)(vídeo) que ha circulat a través de l'aplicació WhatsApp protagonitzat pel tiktoker Rafa Estellés, alumne de l'ETS d’Enginyeria Informàtica.\nPer a la modernització de la web s'ha comptat amb el talent del personal de la Universitat. Amb la participació de professorat, personal de l'Àrea de Comunicació i de l'ASIC s'ha creat un equip multidisciplinari que ha donat forma a aquesta nova versió de la pàgina principal de la web.\nYolanda Segura, José Díaz, Margarita Estellés, Ignacio Carratalá, Moisés Mañas, Jorge Serrano, Toni Pérez, Marga Cabrera i el mateix vicerector José Francisco Monserrat ha sigut el personal encarregat de treballar en l'anàlisi dels continguts més demandats, identificar què ofereixen les pàgines web de les universitats millor posicionades, pensar l'arquitectura de la informació, generar un disseny accessible i desenvolupar l'estructura informàtica de la web de la UPV que ara pots veure.\nLa pàgina web de la UPV va nàixer a l'octubre de l'any 1997, fa quasi 24 anys (web).\nTres anys més tard, el 2000, va haver-hi un canvi de disseny (web).\nEs van tardar sis anys més a abordar una nova modificació, que es va estrenar al juliol de l'any 2006 (web).\nI al desembre del 2012 va arribar la quarta versió, amb un nou canvi d'imatge i d'arquitectura de la informació (web).\nCinc anys després, el 2017, es va modificar la portada i, en els menús, es va afegir la secció de vídeos i podcast. A més, es va iniciar el treball per a aconseguir que la pàgina web es vera correctament en diferents dispositius: ordinador, tauleta o telèfon mòbil (web).\nAra, quatre anys després de l'última modificació, arriba aquest canvi de la pàgina inicial de la web de la UPV. Aquesta sisena versió respon a un canvi en la filosofia de la web i el seu públic. “No es perd gens d'informació de la pàgina web que teníem”, explica el vicerector d'Internacionalització i Comunicació de la UPV, José F. Monserrat, sinó que es modifica la manera d'accedir-hi. Per davant queden dos anys de treball fins a aconseguir que tot el contingut i totes les microwebs de la Universitat, les diferents capes d'informació de la pàgina web, s'adapten a aquesta nova estètica.


Els camells es preparen per carregar el material. Quan nosaltres marxem, desmuntaran les tendes grans, ho carregaran tot i per un camí més planer i recte aniran al punt en que haurem de quedar-nos la propera nit.\nAbans, esmorzem i ens preparem per seguir la ruta.\nAvui tenim una caminada llarga. Al final s’afegirà l’ascens a una gran duna: l’Erg Zahar. Per cert, he trobat que Zahar ve a significar ‘llum del matí’, però el nostre pla és anar-hi per veure la posta del sol.\nMentre veig els companys que comencen a marxar del campament, es va evidenciant el mar de dunes entre els quals hem dormit aquest nit. El color de la sorra va canviant amb l'evolució del dia. Potser també nosaltres canviem de color.\nPoc a poc, pas a pas. Jo, personalment, esquivant les dunes que, encara que només de dos o tres metres d’altura, cansen. Les trobem totes travesseres. El vent predominant del sud fa que adoptin l’orientació que tenen.\nAlguna aturada ens permet descansar.\nLa protecció pel cap és important, tal com també fan els guies.\nAquell mateix any 1544, el monarca espanyol era Carlos I (Carlos V d’Alemanya). Encara que no existia el títol de ‘Rei d’Espanya’, era el personatge que disposava dels títols de sobirania de totes les nacions o territoris a la península Ibèrica, excepte Portugal. Però quan va arribar des de Preisenhof (Gante) es va trobar amb un aixecament que a Castella es va conèixer com la dels ‘comuneros’ i a València de les ‘germanies’. Catalunya, que mantenia les seves Corts, la Generalitat i el Consell de Cent, amb la seva pròpia constitució, no s’hi van afegir.\nHe pogut observar alguns grups de petxines. Són closques de cloïsses i altres mol·luscs. Un signe d’antiga vinculació d’aquest desert amb el mar. Un estudi de la revista Nature, després del descobriment de dunes de sorra amb 7 milions d’anys d’antiguitat, apunta que el procés de desertització no és res més que la dessecació i contracció del mar de Tethys durant el Miocè. Aquell procés portaria a la creació dels mars de la Mediterrània, el Negre i el Caspi.\nLa percepció anterior sembla confirmar-se quan veig, fa estona, fileres de còdols arrodonits. Penso que els còdols arrodonits només són possibles per l’existència d’un riu cabalós o d’una platja al mar. Recordo que a la zona dunar de Maspalomas, a Gran Canària també si veien grups de còdols i que ens guia ens explicava precisament això: diverses línies de platja que deixaven aquests materials a mida que el mar s’enretirava (o l’illa s’aixecava).\nSeguim trobant tamarinds, encara que no tants com ahir. Són la única possibilitat d’estar uns minuts a l’ombra. El dia segueix brillant i amb un cel totalment net de núvols.\nFinalment arribem al nou campament, que quedava amagat darrera d’unes dunes. Aquí ara tenim sempre el primer te per descansar. Dinarem i després de dinar seguirem una estona més per pujar la duna de Zahar, a veure si veiem com el sol s’amaga a l’horitzó.\nCada cop que arribem al campament, la tradició vol que ens serveixin un te. El te verd es fa amb les fulles de ‘Camelia sinensis’ que es serveix amb fulles de menta i molt sucre després d’una llarga ebullició. És ric en antioxidants, estimulant nerviós i diürètic; conté molt fluor i un 5% de cafeïna. El te sempre acompanya les reunions, les estones en comú i la benvinguda.\nCaminant darrera d’una part dels companys, observo l’horitzó, llunyà, molt llunyà. És una sensació curiosa, que no tenim en la nostra terra, aquesta d’estar mirant l’infinit i envoltats d’un silenci ample i dens. Al sud sé que hi ha la frontera amb Argèlia i al nord les muntanyes desèrtiques del Djebel Bani.\nDesprés de descansar, ens posem en marxa. Jo vaig observant petits detalls com aquests rastres d’animalons, que un guia em diu que els més petits són d’escarabats. Em pregunto ¿què mengen aquí els escarabats?\nTambé veig unes petjades de camell, al costat de les de botes d’algun dels meus companys. Els camells que nosaltres portem en la nostra curta expedició, són de fet dromedaris (“Camelus dromedarius”), d’una sola gepa. Els camells (“Camelius bactrianus”) en tenen dues i són originaris d’Àsia. Es calcula que aquesta espècie animal va sorgir al Miocè Mitjà i el fòssil més antic que es coneix va ser trobat a Califòrnia (USA).\nM’he de fer una foto amb la nostra guia, la Roser, mentre anàvem parlant de coses que, ara, ja no recordo. Sovint les converses, entre els llargs silencis d’aquest desert circumspecte, queden entre una duna i una altra. Per cert, pensant en els escarabats, recordo l’amulet en forma d’escarabat que vaig comprar a Egipte. Pels egipcis l’escarabat piloter (“Scarabeus sacer”) representava el sol ixent i per tant estava vinculat a la resurrecció. Proporcionava protecció contra el mal i oferia força i poder. Era el símbol de la constant transformació de l’existència. El cert és que la nostra existència es transforma cada dia, encara que no ho podem percebre de forma clara. Només el mirall, la comparació de fotografies ens mostra els canvis. Però, i què passa amb els canvis emocionals?\nEn una raconada, em quedo una estona gaudint de la imatge d’aquest camell blanc, un dels que ens porten l’equipatge, que amb el seu pelatge blanc destaca de manera magnífica contra l’ombra de la duna del darrera.\nNo fa gens de vent, però el rastre dels vents anteriors, deixen aquests dibuixos sobre la sorra. Són les arrugues del desert.\nMentre estic escrivint aquesta crònica, rebo un whatsapp que diu: “la Mesa del Congreso (del Parlamento de Madrid) rebutja las 500.000 signatures contra els privilegis dels polítics espanyols. A Espanya, als jubilats els hi deixen les pensions congelades. El govern central diu que no hi ha recursos, però per internet corre la següent informació: Alemanya, població 82 milions habitants, polítics 150.000 (1 de cada 554 habitants); Espanya, població, 47 milions habitants, polítics 445.000 (1 de cada 106 habitants). No sé les dades exactes, però sorprèn pensar en l’absurd de votar els que no tenen consideració pel poble.\nCaminar per la sorra cansa la musculatura. Puges i baixes, i tornes a pujar i tornes a baixar. Cada cop, a més, la sorra s’enfonsa sota les botes i fas el triple de passos per poder ascendir. Els desnivells que marca el gps no són reals, ja que no detecta l’acumulat de pujades a baixades de poca altura (tot li sembla planer al gps).\nJa està. Comencem a pujar la duna Zahar. Erg és una paraula àrab que significa ‘mar de dunes’ i estem per tant en el Erg Chebbi.\nLa panoràmica des de la cresta és espectacular. En aquesta pau em ve de cop a la memòria una frase de Bernard Shaw: “No deixem de jugar perquè ens fem vells, ens fem vells perquè deixem de jugar” i penso que ‘jugar’, ve a ser com vibrar amb el dia a dia de la vida.\nSeiem una estona i dediquem deu minuts a un silenci pactat. El relax ha estat extraordinari, així com la sensació de pau. El món actual està ple de soroll, sembla que la gent ha perdut la capacitat de gaudir dels silencis. Aquests han estat uns minuts màgics, compartits amb uns amics fascinants.\nSi vols la ruta per a gps, pots anar a: https://es.wikiloc.com/rutas-outdoor/des-2-track-21935103


vamos, escapulados!: Gianni: "Estic molt agraït a l'Europa"\nGianni: "Estic molt agraït a l'Europa"\nGianni pertany al Girona i juga al Peralada, que ara és filial dels gironins\nNomés va jugar un any al Nou Sardenya cedit per l'Olot, però Gianni Cassaro es va guanyar el cor de l'afició escapulada per la seva professionalitat, caràcter tranquil, i per les seves aturades. La seva notable temporada a l'Europa no va passar desapercebuda a terres gironines, i el seu equip més potent ara mateix, el Girona, el va fitxar com a tercer porter. Amb l'acord de filiació signat durant l'estiu entre el club de Segona divisió i el Peralada, Gianni juga al club xampanyer de manera regular i podria debutar a Segona si el Girona ho necessita. Un pas endavant més en la carrera del porter de Lloret, que aquest diumenge s'enfrontarà per primera vegada a l'Europa, només un parell de mesos després de marxar del club gracienc. Parlem amb ell per conèixer les sensacions prèvies al partit, i cóm li està anant la nova experiència.\nGianni, entrenant a Montilivi amb el Girona\n(FOTO: twitter Gianni Cassaro)\nQuè tal aquestes primeres setmanes entre Girona i Peralada? I quina és la teva dinàmica de treball a cavall entre Segona i Tercera? Entrenes amb el Girona o amb el Peralada?\nLa veritat és que estic molt content; molts canvis i moltes coses noves, aprenent molt, i amb ganes de competir i disfrutar de l'oportunitat. La dinàmica varia una mica depenent de la setmana, però és basa en entrenar tota la setmana amb el Girona fins dijous, que pot ser matí amb un i tarda amb l'altre; i divendres i dissabte, Peralada.\nEs tracta d'una magnífica oportunitat per a tu, que et pot donar l'opció de debutar algun dia a Segona, i defensar la porteria d'un dels candidats a play-off...\nSí, està clar que és una molt bona oportunitat. Treballo per que hi hagi més possibilitats per que arribi el dia, i també per si arriba, estar preparat al 100%. Però tot això comença per defensar la porteria del Peralada, i aquest és el primer objectiu!\nGianni entrena amb el Girona i el Peralada alhora\nL'Europa va ser el trampolí que necessitaves per arribar on ets ara?\nSí, estic molt agraït a l'Europa per l'oportunitat que em va donar, i molt content d'haver passat un bonic any a la Vila de Gràcia. Ha estat només un any, però he marxat amb una gran estima cap a la afició, i especialment a algunes persones que envolten el club.\nL'any passat, recordo al camp del Peralada que al club es respirava un gran ambient, molt familiar, segurament clau en la magnífica segona volta que els va permetre la salvació. Es manté aquest esperit? O la filiació amb el Girona, la confecció d'una plantilla molt potent, i el fet que molts us posin entre els favorits ha fet canviar alguna cosa?\nTot just acabem de començar, però per sort, la part interna del club no l'han tocat, i la gent que es dedica al Peralada creen aquest ambient del que parlaves. Espero que sigui així tot l'any, passi el que passi.\nLa pressió a Peralada és diferent a la de l'Europa? La que es viu al Nou Sardenya és excessiva, exagerada...?\nSincerament, de la pressió del Nou Sardenya només n'he sentit a parlar de boca. En tots els partits que vaig viure l'any passat a l'estadi no la vaig sentir en cap moment, tot el contrari. Ni en els pitjors moments de l'any passat, i mira que va ser bastant preocupant, vaig sentir pressió. Vam sentir confiança i suport infinit per a l'equip i aquí va estar una de les claus de la remuntada de play-off. I Peralada em dóna molt bones sensacions, però de moment tampoc hi ha hagut oportunitats.\nGianni li atura un penal a Manel Sala en l'Europa-Manlleu de la passada campanya\nCóm veus aquest Europa amb tantes novetats? Et va sorprendre que marxessin tants jugadors? Per què creus que ha passat, tu que tens contacte amb ex-companys?\nJo crec que l'Europa tindrà un gran equip, ja que té molt bons jugadors i ha conservat el gran equip tècnic. S'haurà de tenir paciència com l'any passat, perquè un equip nou necessita temps. A Peralada passa el mateix. I que hagin marxat tants companys, jo crec que cadascú tindrà els seu motius, però el principal és que són molt bons i molts han tingut propostes a categories superiors. I són oportunitats que comprensiblement s'han d'aprofitar.\nEntre l'afició gracienca es respira un cert desencís i incertesa després que es desfés l'equip que l'any passat va (vau) fer play-off per quart any seguit, i la pretemporada tampoc ha estat massa bona. Hi ha motius per estar nerviós? Què li diries als aficionats de l'Europa?\nUna mica el que he dit abans, han de tenir paciència. L'any passat vam començar malament i mira. Com he dit, un equip nou necessita temps i els bons jugadors els té l'Europa. I el cos tècnic va demostrar l'any passat que estan més que preparats. Com a humil consell als aficionats, els hi diria que facin com l'any passat: que donin suport a l'equip a mort, perquè puc assegurar de primera mà que l'equip ho agraeix, i molt.\nGianni va ser escollit millor jugador de la temporada per la Torcida Escapulada\nCóm veus la porteria escapulada? Hi torna a haver-hi dos porters joves: Fer, amb el que vas compartir vestidor l'any passat, i el mallorquí Boison. L'experiència de l'any passat demostra que la joventut també pot ser garantia d'èxit en un lloc tan específic com la porteria?\nSí que és cert que la porteria és un lloc on l'experiència i l'edat ajuden, però també és veritat que un porter jove t'aporta coses diferents que a un porter veterà li poden faltar. Al final el més important és com és el porter. A Boison no el conec, però a Fer sí, i els escapulats poden estar més que tranquils. És un troç de porter amb molt de futur.\nDiumenge, Peralada - Europa. Partit diferent o especial per a tu? Quin partit preveus? Has parlat amb algun ex-company? Alguna broma o juguesca?\nÒbviament, el que he dit abans sobre l'Europa fa que el partit de diumenge sigui especial. Ja ho és per a qualsevol jugador el fet de jugar contra l'Europa, i per a mi encara més. Preveig un partit complicat; ells voldran guanyar per fer bo el punt de casa, i a sobre sabent que tenim un bon equip, i vindran mentalitzats exactament igual que nosaltres amb ells. I sí, l'altre dia vam parlar amb en Cano, i vam comentar una miqueta cóm estàvem personalment, cóm estaven els nostres equips, sobre l'inici de lliga. i també sobre el partit que ens espera a Peralada. I em va remarcar lo "fluixet"que és el porter del Peralada, i jo li vaig recordar que aniré a parar tot el que pugui.\nGianni va ser titular en el triomf per 0-3 del Peralada a Les Grases, en el debut de lliga\n(FOTO: Jaime Pérez Gallardo / Santfefc.com)\nI ara les de treure nota: aquest any amb tants candidats, i encara a la jornada 1, et mulles pels 4 equips que faran play-off?\nPregunta més que difícil, i més a la jornada 1. El que puc dir és que desitjo que hi siguem, i lluitarem per aconseguir-ho. I els altres, que estiguin els que s'ho hagin guanyat. I us desitjo molta sort per que l'Europa sigui un d'ells.\nI si et dono una cosa a escollir: debutar a Segona amb el Girona, o fer play-off amb el Peralada?\nImpossible quedar-me amb una; trio arriscar-me i donar-ho tot per aconseguir-ne les dues.\nGianni va mantenir el somriure en entrar i sortir del camp a Sant Feliu. Triomf i porteria a zero\n(FOTO: Jaime Pérez Gallardo)\nPublicat per Traper inho a 15:26\nEtiquetes de comentaris: actualitat, entrevistes, Gianni Cassaro, lliga 2016-2017, Peralada\nEls gols de la jornada 1 i 2\nEuropadístiques (Jornada 2)\nPeralada 2 - Europa 1; cop de pedra\nPrèvia Peralada - Europa; pedra de toc\nEls dorsals de l'Europa\nEuropadístiques (Jornada 1)\nEuropa 0 - La Jonquera 0; molt camí per fer\nPrèvia Europa - La Jonquera; començar amb bon peu...\nL'Europa, de Festa Major\nEuropa 2 - Cornellà 0; pragmatisme i esperança\nPrèvia Europa-Cornellà; darrera prova\nGonzalo Suárez, nou davanter escapulat\nGallego deixa l'Europa\nL'Europa cau i torna a decebre als Històrics\nPrèvia Històrics: Europa-Martinenc-Cornellà\nCalendari lliga 2016-2017\nEuropa 1 - Masnou 2; decepció estiuenca\n'vamos (1) #AlbertoTop-10 (1) #Cano150 (1) #Cano250 (1) #DerbiEuropaMonta (20) #DosPoblesUnDerbi (4) #EscapulCracks (1) #EuroMercatto (45) #EuropaMartinenc (5) #EuroPlayOff (38) #EuroRemuntada (3) #gràciesDelmàs (7) #objectiu4000 (1) #P14YOFF (28) #Pitoniso3div5 (10) #Pl4yoff (14) #Pl4yoff2B (2) #Súperderbi (4) 100 partits (2) 100.000 visites (1) 100% Europa (14) 150 partits (2) 1er aniversari blog (1) 20.000 visites (1) 25.000 visites (1) 75 anys Sardenya (6) Abadessenc (2) Abel Rita (3) abonament 2ª volta (1) actualitat (291) Adri Guillén (1) Agrupació Europeista (2) Agustí Tenllado (2) Aitor Martinez (2) Aitor Torres (5) Albert Alegre (20) Albert Benet (2) Albert Cuadras (3) Albert Poch (42) Albert Pujol (2) Albert Vivó (3) Alberto González (23) Alberto Martín (1) Alberto Padilla (21) Alberto Prieto (1) Alejandro Poves (1) Aleví C (1) Àlex Cano (87) Àlex Delmàs (31) Álex Fernández (15) Álex Gragero (1) Alex Leigh (1) Àlex Lozano (2) Alex Poves (15) Àlex Prat (1) Àlex Torres (1) altes i baixes (96) Álvaro Del Blanco (3) amistós benèfic (1) amistosos (12) Ana Belén Fuertes 'Kaky' (1) anàlisi (5) Andrea Porta (2) Andrés González (2) Andreu Sánchez (1) Ángel García Cosín (2) Àngel Garreta (3) Ángel Pérez De La Torre (1) aniversaris escapulats (8) Antoni Ramallets (2) Antonin Panenka (5) Antonio 'Ñoño' Méndez (1) Arandina CF (15) àrbitres (5) àrea social (3) Ari Saez (1) Arnau Riera (1) Arrels Europeistes (8) Arrels Europeïstes (3) Arturo Ramírez (3) ascens (2) Ascó (30) Assemblea socis (6) Athletic Club (1) aturada nadalenca (1) Autèntic Derbi (4) autobombo (1) autocar (14) Badalona (4) Balaguer (2) Balanç temporada (4) Barça B (4) bàsquet (1) batalletes escapulades (1) Boison Winney (3) Brigata Spaghetti (1) BTV (15) Cadena SER (1) calendari (2) calendari lliga 2013 - 2014 (2) calendari lliga 2014-2015 (2) calendari lliga 2015-2016 (4) calendari lliga 2016-2017 (3) Camp de l'Àliga (3) campanya 'Guanyarem' (1) campanya socis (3) campiones (1) campions (3) Campions d'hivern (1) Can Peixauet (7) Cándido Mauricio (1) capitans (2) Carla Moyano (1) Carles Balagué (2) Carles Botam (1) Carles Capella (1) Carles Montoro (9) Carles Tena (1) Carlos Bestit (2) Carlos Cano (1) Carlos De Frutos (1) Carlos García (1) Carlos Guzmán (39) Carlos Martínez (3) Carlos Navas (5) Carlos Pablos (1) Carnets Populars (1) carta de queixa (2) carta oberta (1) cartell final #CopaCat (1) Castelldefels (28) Castellers Vila de Gràcia (1) Catalunya Ràdio (1) Cebrià Queralt 'Cebri' (13) celebracions (3) Cerdanyola (37) Charity Day (1) Charly Ruiz (11) comiat Dólera (1) comiats (1) comunicats (1) concurs (11) Contracròniques (4) convocatòries seleccions (1) Copa Catalunya (59) Copa Catalunya femenina (3) Copa Catalunya juvenil (1) Copa Regions UEFA (21) Cornellà (28) Crackòvia (1) Cristian Del Moral (5) crònica partit (174) crònica play-off (2) cròniques CopaCat (10) cuatribarrados!' (1) D.E.P. (4) Dani Contreras (7) Dani Iglesias (1) Dani Márquez (1) Dani Pujol (2) Dani Romero (6) Dani Valderas (7) David Ferrús (3) David López (14) David Pirri (1) David Trueba (1) David Vilajoana (1) debuts de lliga (2) delegat (1) Denis Coch (4) derbi (2) Diada (2) Diada del Soci (1) diari L'Escapulat (2) diari play-off (1) Diego (2) Diego Fernández (13) dimissió (3) dorsals (1) duel de germans (1) DVDs escapulats (1) Édgar Domingo (5) Eduard Garreta (1) El Prat Ràdio (3) Eleccions 2017 (10) Eleccions Presidència (13) Elhadji Bandeh (1) Eloi Mir (6) Els millors de 2012 (1) entrevistes (199) equip Europa ACIDH (5) Èric Reverter (2) escapulari (1) Espanyol B (10) espectadors Nou Sardenya (6) Espluguenc (1) estadístiques (185) Euopa B (1) Europa (2) Europa 2013-2014 (34) Europa 2014-2015 (23) Europa 2015-2016 (31) Europa 2016-2017 (16) Europa 2017-2018 (7) Europa B (190) Europa cadet (3) Europa femení (220) Europa juvenil (192) Europa TV (1) Europadístiques (191) expulsions (1) FCF (2) Felipe López (1) Fernando García-Alejo (6) Fernando Núñez (3) Ferran Esteve (1) Festa Major de Gràcia (1) Fidel Bernabeu (1) Figueres (30) final #CopaCat (12) final Copa 1923 (1) fitxatges (6) fitxatges 28-D (2) fotos (1) Fran Bea (6) Frederic Porta (1) futbol adaptat (3) futbol base escapulat (8) Futbol En Joc (6) Gabriel Vidal (4) Gaizka Garay (1) Galeria d'imatges (20) Gavà (28) Gerard 'Putxi' (14) Gerard Piniés (1) Gerard Tejedor 'Gueri' (2) Gianni Cassaro (6) Gimnàstic Manresa (3) Girona (11) goal-average (1) gols de l'Europa (3) Gols Jornada (67) Gonzalo Suárez (2) Gràcia TV (1) Gramenet (8) Granollers (18) Grimaldi Lines (1) Guillaume De Bode (26) Guille Ramón (8) Guillem Josa (4) Havok (1) història escapulada (72) homenatge campions 1963 (2) homenatge campions 1997 i 1998 (1) horaris (18) Ignacio Rosillo (12) Ignasi Varona (2) Iñaki Casado (1) Indie Lovers (1) Innocentada (3) Instagram escapulat (1) International Golden Cup (1) Isaac Moreno (1) Iván Álvarez (5) Iván Bazán (2) Iván Vidal (3) Jacinto (1) Jaume Mañosa (2) Javi Iglesias (7) Javi Lara (14) Javi Navarro (4) Javi Sánchez (32) Javier Latorre (2) Javier Moncayo (1) Jean Bouin (1) Jerez CF (16) Jesús Amores (1) Jesús Mariano Angoy (1) Joan Anton Pallarès (1) Joan Esteva (17) Joan Vives (4) Joel Coch (2) Joel Marín (3) Johan Cruyff (2) Jordi Cano (3) Jordi Mestres (1) Jordi Robirosa (1) Jordi Roger (1) Jorge Rojas (2) José David Muñoz (2) Josep Boada (1) Josep Maria Romero (1) Juan Antonio Gallego 'Galle' (1) Juan León (2) Juan Pablo Amantini (1) Juanito Navarro (1) Juanjo Isern (2) Júpiter (24) L'Armentera (1) l'Europa a Rússia (1) l'Europa als mitjans (7) l'Europa i jo (1) L'Hospitalet (2) l'Independent de Gràcia (4) La Jonquera (8) La Prèvia (188) La Xarxa (30) lesions (30) Libèria (1) Línia Gràcia (1) lliga 2012-2013 (69) Lliga 2013 - 2014 (140) lliga 2014-2015 (136) lliga 2015-2016 (171) lliga 2016-2017 (152) lliga 2017-2018 (1) Lliga Mitjans futbol sala (2) Lluís Ortega (1) Luis Amaranto Perea (1) Luís Mariano Vílchez (1) Manchester City (1) Manlleu (30) Manolo Márquez (1) Manuel Camino (1) Manuel Cros (3) Manuel Sánchez (1) Marc Cisa (2) Marc Esteban (8) Marc Gallart (2) Marc Gamon (1) Marca TV (1) Marcos Moreno (2) Martinenc (11) marxandatge (1) Masnou (22) Masquefa (1) Mateu Lahoz (1) Matías Borsot (2) Mercat Hivern (3) millor gol de la jornada (1) Millor Partit 2013 (1) Miquel Carvajal (1) Miquel Colomé (1) mites escapulats (7) Moha (1) Mollet (3) mones Europa (2) Montañesa (39) Morell (8) Mutilvera (14) Natanael Cano 'Canito' (1) Nefta (1) Nils Puchades (19) Nit de l'Esport Gracienc (2) notícies 28-D (4) notícies escapulades (30) nou entrenador (5) Nou Sardenya (10) obres (11) odi etern al futbol violent (1) Oleguer Olivé (2) Olot (10) onze ideal #3div5 (2) opinió (6) Oriol Dot (14) Óscar Muñoz (13) Oscar Sielva (2) P.E.Caliu Gracienc (1) Palamós (37) Partit contra la ceguesa (2) partit íntegre (4) partit suspès (11) partits (3) Passions escapulades (5) Pedro Bilbao (6) Pedro Dólera (97) Penya Eskapulats (15) Penyes (2) Pep Guardiola (1) Pep Moratalla (1) Pep Vidal (1) Peralada (17) Pere Fructuoso (1) perfils nous fitxatges (18) Periòdic L'Escapulat (3) periodistes futbolcat (1) Pili Porta (5) Pinterest (1) Pitoniso #futbolcat (2) pitxitxis escapulats (1) plantilla (1) play-off (1) Play-off 2015 (19) play-off 2016 (9) Pobla de Mafumet (26) porters (1) Prat (22) prebenjamí B (1) precedents andalusos (1) premis (15) Presentació (9) presentació futbol base (1) presumpte frau (2) pretemporada escapulada (51) preus carnet (3) preus entrades (19) primer partit de l'any (3) Primera Catalana (1) Primera Divisió (2) Productes de La Terra (1) prou violència al futbol (1) Quatre Camins (2) Quique Cárcel (1) Ràdio Gavà (1) Ràdio Gràcia (18) Ràdio La Mina (1) Ràdio Marca (4) Rafa Leva (30) Raimon Roma (1) Ramon Gatell (2) Ramon Ortiz (1) Ramon Rovira (34) Ramon Vergés (1) Ramón Vergés (1) Rapitenca (8) Recapte Aliments (4) rècords escapulats (18) reforma estatuts (2) Reial Madrid (2) renovacions (11) reportatges (1) resum 2013 (2) resum 2014 (1) resum 2015 (1) resum 2016 (1) resum de l'any (3) retirada (2) Retro-crònica (1) revisions mèdiques (1) Revista De Cabeza (1) Revista Panenka (7) RFEF (3) rivals (24) rivals extremenys (1) rivals play-off (9) Roberto Camacho (19) rodes de premsa (2) Roman Golobart (1) Rubén Canelada (4) Rubén Cruz 'Rubi' (6) Rubén Epitié (5) Rubí (29) Sabadell (7) Sabadell B (25) sabies que...? (17) samarretes escapulades (3) San Fernando (12) sancions (11) Sandra Teixidó (7) Sant Andreu (23) Sant Cugat (3) Sant Gabriel (1) Sant Medir (3) Santboià (9) Santfeliuenc (36) Sants (4) Sascha Andreu (1) Scanner FM (1) seccions escapulades (1) selecció catalana (35) Sergi Aguilar (2) Sergi Campoy (2) Sergi Pastells (14) Sergio Durán (1) Sergio Fernández (6) Sergio Montero (1) Síndic del Soci (2) Socuéllamos (12) sorteig play-off (12) sortejos (7) Susanna Plujà (1) Takahisa Shiraishi 'Taka' (1) Taradell (2) Tercera divisió (1) Tercera.cat (2) Terrassa (30) títols de lliga escapulats (1) Toni Almendros (3) Toni Carrillo (2) Toni Ribas (5) Toni Texeira (1) Torcida Escapulada (4) Torneig dels Històrics (19) Traperinho (1) Tricampions! (6) trobada de tècnics (1) Trofeu Sense Límits (1) UE Olot (7) Umbro (1) Universitat Rey Juan Carlos Madrid (1) Uri González (4) vacances (2) vaga #futbolcat (2) vaga RFEF (1) vamos escapulados (66) Varry Brava (2) viatge a Olot (2) Vic (2) Vicenç Martínez (1) Víctor Cócera (3) Víctor Durán (8) Víctor Martínez (11) vídeos escapulats (4) vídeos lliga 14-15 (1) Vila de Gràcia (9) Viladecans (1) Vilafranca (42) Vilassar de Mar (20) Xavi Arduengo (1) Xavi Civil (11) Xavi León (21) Xavi Lucas (1) Xavier Vidal (2)


Les 'Dones inventores' prenen la Facultat de Dret de la Universitat d'Alacant - LOBLANC\nLes ‘Dones inventores’ prenen la Facultat de Dret de la Universitat d’Alacant\nLa Universitat d’Alacant ha inaugurat el passat dimecres l’exposició «Artífexs del canvi: les dones en la innovació i la creativitat» a la Facultat de Dret de la mà del Magister Lucentinus i dels autors d’aquesta, l’Oficina Espanyola de Patents.\nLa mostra, que es pot visitar en l’accés a la facultat, ha sigut inaugurada pel rector de la Universitat d’Alacant, Manuel Palomar, Pilar Montero, directora del Magister Lucentinus, màster de Propietat Intel·lectual i Innovació Digital de la UA, el degà de la Facultat de Dret, Pedro Femenía i el director de l’Oficina Espanyola de Patents, José Antonio Gil Celedonio.\nEl rector ha agraït a l’Oficina Espanyola de Patents la cessió de l’exposició i ha destacat que «posa en valor el paper de la dona en els invents i les patents al llarg de la història». Palomar també ha assenyalat la relació excel·lent que hi ha entre la Universitat d’Alacant i l’Oficina Espanyola de Patents, la qual col·labora habitualment amb el màster de Propietat Intel·lectual «com ho ha fet avui mateix el seu director, que ha oferit una classe a l’alumnat aquest mateix matí».\nJosé Antonio Gil Celedonio ha apuntat que «és un honor per a Espanya comptar amb una universitat que té un màster com el Magister Lucentinus centrat en les patents i la propietat intel·lectual que forma grans professionals» i ha explicat que l’exposició «forma part del treball de visibilització que fem a l’Oficina Espanyola de Patents i estem encantats que es puga visitar des d’avui a la Universitat d’Alacant».\nL’exposició vol donar visibilitat a les dones inventores i els invents d’aquestes, i celebrar el talent, l’enginy, la curiositat i el valor de les dones que impulsen el canvi en el nostre món i plasmen el nostre futur comú.\nL’exposició mostra la història de 23 dones inventores i les seues patents. Les imatges i els textos estan trets de la galeria temàtica de «Dones Inventores» disponible en la web històrica de l’OEPM, així com d’altres fonts. La mostra exposa la trajectòria d’inventores d’una talla internacional com Margarita Salas, qui ha faltat recentment, que l’any 2019 va rebre el premi a l’Inventor Europeu 2019 en la categoria i també la Medalla al Mèrit en la Investigació i en l’Educació Universitària, en la seua categoria d’Or, o Erna Schneider Hoover: matemàtica i informàtica nord-americana que va ser la primera persona a rebre dos premis Nobel, el de Física (1903) i el de Química (1911), per les seues investigacions sobre la radioactivitat.\nTambé la inventora espanyola Ángela Ruiz Robles (1895-1975). Mestra, pedagoga i inventora, reconeguda com la precursora del llibre electrònic. O Hedy Lamarr (1914-2000). Actriu i inventora nord-americana que va col·laborar amb l’esforç bèl·lic a través d’una patent concedida l’any 1942 per a un sistema de comunicacions secret per a llançar torpedes teledirigits per ràdio impossibles de detectar per l’enemic (US 2292387). I que era una versió pionera del salt en freqüència o sistema d’espectre expandit, la tecnologia base dels actuals «Wi», la telefonia «3G» o el «Bluetooth».\nPreviousMás de 3.300 personas asistieron durante 2019 al medio centenar de actividades programadas por la Sede Universitaria de Elda\nNextAbierta la matrícula de los Talleres Culturales de la Universidad de Alicante\nL’actuació de Morgan en el Teatre Principal d’Alacant va tancar el cicle “Moments Alhambra en l’Escenari” de Cerveses Alhambra


Palma tornarà a ser Palma de Mallorca\nEl nou govern municipal del PP assegura que l'anterior canvi de nom es va fer de forma "irregular"\nEFE 16/11/2011 19:05\nLa capital balear tornarà a dir-se Palma de Mallorca per "recomanacions dels tècnics" i per "tradició", segons ha aprovat avui la junta de govern de l'Ajuntament.\nEl portaveu de l'equip de govern municipal, Julio Martínez (PP), ha explicat en roda de premsa que la junta ha aprovat aquest matí recuperar el nom de Palma de Mallorca per a la ciutat perquè la modificació del nom a només Palma es va produir de forma irregular. A més, Martínez ha afegit en declaracions a Catalunya Ràdio que el canvi serà bo per raon "turístiques" perquè facilita "situar la ciutat al mapa".\nEl nom Palma de Mallorca, en castellà, ve associat a la instauració de la divisió provincial d'Espanya, durant el segle XIX, però des del 1998 s'havia dit oficialment Palma després que el Parlament balear així ho decidís.\nHa assenyalat que el Parlament va aprovar el canvi sense un tràmit d'audiència previ amb l'Ajuntament de Palma, per la qual cosa es va realitzar de forma irregular. "El govern de (l'exalcaldessa socialista) Aina Calvo hauria d'haver dut això al Tribunal Constitucional", ha afegit Martínez.\nPalma no és la primera ciutat balear a què el PP intenta canviar el nom. Fa unes setmanes l'Ajuntament de la ciutat menorquina de Maó va anunciar la seva intenció de castellanitzar el topònim.\nL'Ajuntament haurà ara d'aprovar en ple aquesta proposta de canvi de nom i presentar un projecte al Parlament, que haurà de donar el seu vistiplau.\nEl portaveu popular ha justificat aquest futur canvi amb uns informes tècnics que recomanen que el nom de Palma de Mallorca identifica millor la ciutat, fins i tot en l'àmbit nacional, i com una forma de mantenir la tradició.


Carta de CC. OO.\nDes de CC.OO. del Baix Llobregat hem informat al Ajuntament de Castelldefels del nostre punt de vista en relació a les informacions que tenim sobre la possibilitat de desenvolupar Ca n'Aymerich.\nEl que diu l'escrit que m'has fet arrivar és molt incomplet i, per tant, dona una idea molt equivacada de la nostra posició.\nConsiderem positiu que es generin llocs de treball a la nostra comarca, sobre tot de caràcter fixe. Però de cap manera renunciem a la qualitat de les seves condicions laborals. No estem valorant un projecte concret que estigui en procès d'execució (em sembla que encara no hi ha res d'això), sino les oportunitats que es podrien generar.\nDe qualsevol manera, hem advertit al consistori de la nostra procupació en relació a temes ambientals. Sent cert que Ca n'Aymerich es troba molt degradat, amb abocaments ilegals i activitats pocs recomanables, s'ha de valorar amb molta cura el següent:\nLa carretera d'accés podria quedar colapsada pel trànsit. El transport públic hauria de ser la primera opció tant pel públic com pels treballadors (atenció a l'inici dels torns, frequència, preu, etc.).\nLa contaminació lumínica podria complicar la situació, ja greu en l'actualitat, de la costa de Castelldefels. S'han de contemplar messures de estalvi energètic i de aprofitament de la llum (evitant la pèrdua cap al cel).\nCC.OO. defensa la conexió dels diferents espais naturals, tant per la seva continuitat biològica com pel seu efecte amortidor (espais lliures de contaminació i amb possibilitat de aprofitement lúdic). Aquesta zona encara conserva part d'aquesta funció, que s'ha de garantir en qualsevol actuació que es pugui desenvolupar.\nNo sé si amb això te he aclarat una mica el que nosaltres estem defensant. Considera que no temin una posició definitiva, ja que no ha han dades concretes. El que sí en volia aclarir és que, segons alguns afiliats, el que hi ha ara mateix és una lluita entre certs grups polítics i socials de Caltelldefels. Les urbanitzacions properes, d'un elevat nivell econòmic, no volen aquesta mena d'instal.lacions que els faria nosa.\nResponsable de medi ambient de CCOO del Baix Llobregat


Flatinrome Trastevere 7 a Roma | Apartaments\nComprova la disponibilitat a Flatinrome Trastevere 7\nDes de 59.67€\nAcollidor apartament amb capacitat per a 6 persones situat al bonic barri del Trastevere a Roma, molt a prop del Tíber. Situat en una primera planta d'un edifici històric (sense ascensor), compta amb una habitació principal amb Llit Extragran doble (o amb dos llits individuals a petició), un altell amb un llit doble i un sofà llit al saló. Hi ha una petita cuina, bany amb banyera, Wi-Fi, aire condicionat, TV de pantalla plana i telèfon amb trucades gratuïtes a números fixos d'Europa.\tMostra més El Flatinrome Trastevere 7 ofereix una ubicació ideal per descobrir tant el colorit del barri com la impressionant església de Santa Maria a Trastevere, a 10 minuts a peu. El centre històric de Roma, amb la Piazza Navona i el Colosseu és a uns 1,5 km. mostra menys\nUbicació i transport Flatinrome Trastevere 7\nMetro: estació Circ Massimo (línia B), a 1,3 km. Autobús: parada de diverses línies a 100 metres. Tramvia: parada a 150 metres. Tren: estació Roma Trastevere a 2 km.


Danni Williams, segon fitxatge del Cadí La Seu per a la propera temporada — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Danni Williams, segon fitxatge del Cadí La Seu per a la propera temporada\nDanni Williams, segon fitxatge del Cadí La Seu per a la propera temporada\nL'escorta nord-americana, de 23 anys, prové de la lliga islandesa i va jugar a Texas en l'etapa universitària. El primer equip del Sedis ja té definides vuit places de la nova plantilla\nDanni Williams, en un partit de la seva etapa universitària (Sedis Bàsquet)\nEl Sedis Bàsquet ha anunciat aquest divendres el fitxatge de l'escorta nord-americana Danni Williams pel Cadí La Seu. Aquesta és la segona incorporació de l'equip urgellenc per a la temporada 2020-2021.\nNascuda a Clovis (Nou Mèxic) el 16 d’octubre de 1996, Danni Williams va començar a jugar a bàsquet a l'institut de la seva ciutat (Clovis High School) i d'allà va passar a formar part de la Universitat Texas A&M. Després d'un primer any d’adaptació i un segon any d’impacte, va guanyar-se la titularitat i va despuntar amb gairebé 17 punts per partit. En el seu tercer i últim any en aquest centre formatiu va seguir amb un bon rendiment. Finalment, en el quart any a l'NCAA va canviar d'equip però no d'estat, atès que va passar a jugar com a titular de les Longhorns, de la prestigiosa Universitat de Texas. Allà va anotar més de 10 punts per partit, amb prop d'un 40% d’encert en tirs de tres punts.\nAquesta darrera temporada, Williams ja ha començat la seva carrera professional. Concretament, el desembre passat va debutar a la lliga d'Islàndia amb el Breidablik Kopavogur. En els 18 partits que hi ha jugat n'ha esdevingut la màxima anotadora (33,1 punts per partit) i quarta en rebots (12,2 per partit) tot i els seus 178 centímetres d’alçada.\nDes del Sedis han destacat que la nova jugadora del Cadí és "una esquerrana elèctrica amb bon llançament exterior i bona lectura de joc en el bloqueig i continuació, que ve a reforçar la línia exterior a les ordres de Bernat Canut". El tècnic urgellenc en valora que "és una jugadora hàbil amb la pilota a les mans i desequilibrant en l’u contra u, amb facilitat per anotar de tres i molt caràcter competitiu", i hi afegeix que "té una bona visió de joc, que la converteix en una generadora". Canut espera que Williams "es trobi a gust, s’adapti i ens aporti tot el seu talent".\nEl Cadí La Seu ja té cobertes 8 places per a la nova temporada. Aquest fitxatge se suma al de la catalana Laia Mestres i a la continuïtat de sis jugadores de la darrera temporada: Yurena Díaz, Laura Peña, Marina Lizarazu, Irati Etxarri, Ariadna Pujol i Georgina Bahí.


Endesa a Els Prats de Rei:telèfon i contacte\nEndesa en Els Prats de Rei: punt de servei\nTelèfon de Endesa a Els Prats de Rei\nPunt de servei Endesa a Els Prats de Rei\nContractar el subministrament de llum amb Endesa a Els Prats de Rei\nEndesa a Els Prats de Rei\nAqui trobaras tota la informació que necessites sapiguer de Endesa a Els Prats de Rei. Tot pradencs que tingui problemes amb el seu subministrament de llum podrá ubicar en esta aquest lloc web tota la informació que necessiti.\nEndesa s'encarrega de distribuir la llum a gran part dels ciutadàns de Barcelona. Per això, compta amb gran percentatge recursos per atendre als clients amb qualitat. Depenent dels tràmits que el pradencs vol completar, pot preferir de anar a alguns dels punts de servei sense la necesitat de cita previa propers a Els Prats de Rei. Així mateix, sempre pot trucar amb antelació als telèfons que aperèixen posteriorment:\nTelèfons de Endesa a Els Prats de Rei\nEndesa brinda una atencio personalitzada on qualsevol client pot anar de manera presencial i ser escoltat immediatament. Els punts de servei de Endesa que un pradencs té mes properes es mostran a continuacio:\nDirecció Rambla De Nostra Senyora 15 Av. Barcelona 197\nCP 08720 08222\nEls Prats de Rei es un municipi que fa part de la comunitat autònoma de Cataluña que compta amb un total de 2798142 punts de sumbministrament amb un consum anual de 11034512317 MWh. Endesa es la companyia encarregada de subministrar la llum en la zona.\nEndesa es la companyia responsable de distribuir el gas natural al municipi de Els Prats de Rei. Per això, si el ciutadà pradencs vol anar a la oficine que sigui de Endesa sense necessitar cita prèvia, té a disposició punts de servei properes a la seva casa.\nOficines de Endesa a Els Prats de Rei\nAdreça Rambla De Nostra Senyora 15 Av. Barcelona 197


Litigi per l'aigua dels Pirineus - directa.cat\nA les cotes més altes dels Pirineus s’hi amaga un tresor. Quan t’endinses a la vall Fosca des de Senterada (Pallars Jussà), a mesura que avances, observes els majestuosos espadats muntanyosos que s’alcen a dreta i esquerra del riu Flamisell, especialment abruptes a partir de la Plana de Mont-ros. Des d’allà i fins a l’últim nucli habitat de la comarca, el poble de Capdella, les muntanyes projecten una ombra sobre la vall –més allargada durant els mesos d’hivern– que manté la presència de neu a les obagues i genera una foscor que dona nom a l’indret geogràfic. Per sobre de Capdella hi trobem un indret paisatgístic de valor mediambiental incalculable. En cotes superiors als 2.000 metres, entre cim i cim, s’entrellacen una quinzena d’estanys d’origen glacial –Gento, Tort, Fosser, de Colomina, Vidal, de Mar, Frescau, de Saburó, entre d’altres– que alberguen en el seu conjunt uns 50 hectòmetres cúbics d’aigua de gran puresa (una tercera part de l’aigua del pantà de Sau). Més enllà del seu valor natural d’emmagatzematge i de font permanent d’aportació al cabal ecològic del riu Flamisell –afluent de la Noguera Pallaresa–, ha esdevingut des de la segona dècada del segle XX un baluard de negoci per a les empreses hidroelèctriques.\nL’entramat de rescloses, canals i grans canonades que interconnecten els llacs i que fan baixar l’aigua per monumentals tubs d’acer –amb una caiguda lliure de fins a 840 metres de desnivell– fins a les turbines de generació elèctrica suposa un ingrés anual de sis milions d’euros per grans empreses com Endesa o comercialitzadores mitjanes com Benjac, Hidrodata o G3T, esdevenint el seu particular tresor. El negoci és tan rodó que l’amortització es va completar abans de la Guerra Civil i, com a conseqüència dels baixos costos laborals i de manteniment, el marge de benefici en l’actualitat és superior al 90% de la facturació. La fotografia descrita a la vall Fosca es reprodueix a totes les comarques pirinenques, no només a la demarcació de Lleida, sinó també a Girona, Osca o Navarra. Són centenars les concessions d’aigua atorgades per a la generació hidroelèctrica al llarg de la serralada i centenars els tubs d’acer que, amb pendents superiors al 30%, desvien el curs natural de l’aigua per fer-la passar per turbines i generar milions de quilowatts que s’introdueixen al mercat elèctric liberalitzat.\nDes de fa menys d’una dècada, però, diversos actors institucionals, polítics i socials dels municipis que acullen les hidroelèctriques han començat a alçar la veu. “Al poble, dècades enrere, la central hidroelèctrica es percebia com a generadora de riquesa, perquè hi treballaven moltes famílies, però de mica en mica això va anar canviant. El benefici creixia i la plantilla disminuïa. El gruix dels beneficis marxaven de la vall deixant molt poc calaix a les arques municipals”, explica el secretari de l’Ajuntament de Tella-Sin, Joaquin Irigoyen, qui de manera persistent ha litigat i quasi aconseguit la reversió a mans públiques de la central Lafortunada-Cinqueta, ubicada en aquest municipi proper a Bielsa (Osca). A la conca dels rius Cinca i Cinqueta les centrals hidroelèctriques sumen una facturació de 60 milions d’euros cada any.\nRetorn a les arques públiques\nDes de la vall Fosca (Pallars Jussà) miren amb interès les passes seguides a Tella-Sin i ja han començat la batalla per convèncer els ajuntaments de la comarca –i de les comarques veïnes– de la necessitat de gestionar les hidroelèctriques des de les administracions públiques. “Estem exigint que l’Ajuntament de la Torre de Capdella insti l’expedient de reversió de les concessions a la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE). És la seva obligació com a administració pública que ha de vetllar pel bé comú”, explica Josep Plasencia, regidor de la CUP al municipi. La base legal per donar per acabat el negoci en mans privades és la mateixa que va resultar fructífera en el cas d’Osca: el termini de les concessions ha caducat i la Llei d’Aigües de 1985 i el seu reglament no preveuen cap possibilitat de pròrroga.\nEn el cas de Lafortunada-Cinqueta, la concessió es va atorgar l’any 1927, i l’acta de reconeixement d’obra es va fer el 12 de juliol de 1932, data a partir de la qual va començar a comptar el termini màxim de 75 anys establert a la normativa. Tot i així, com a conseqüència de la inacció de l’administració estatal, Endesa va seguir gestionant la central i va ser després que diversos ajuntaments i els serveis jurídics de la Diputació d’Osca que el Consell d’Estat va emetre un informe l’any 2015 en el qual determinava que la data de finalització de la concessió era “inqüestionable”. A més, instava l’administració, en aquest cas la CHE –sota control del Ministeri per a la Transició Ecològica del govern espanyol–, a promoure les accions necessàries per recuperar “el benefici obtingut pel titular a conseqüència de l’explotació en excés de l’aprofitament hidràulic”. En aquell mateix informe es deixa en mans de la CHE –que malgrat recuperar-ne la gestió, en tant que administració no té l’obligació de pagar impostos als consistoris– la responsabilitat d’establir un mecanisme de redistribució dels beneficis recaptats a partir d’ara als ens locals i comarcals, un volum de diners molt superior al que Endesa abonava a l’Ajuntament de Tella-Sin pels impostos d’activitats econòmiques (IAE) i béns immobles (IBI).\nJoan Gaspà, extreballador d’Endesa jubilat i resident a la colònia industrial de la central de Capdella que coneix els entrellats de la companyia elèctrica a la vall Fosca, s’alinea amb les tesis del regidor cupaire. “El canvi de llei que fixa un límit a les concessions és correcte, perquè en 75 anys, encara que hagis fet una gran inversió, has amortitzat la despesa i t’has forrat. Sembla clar que van fer trampa. S’haurà de veure qui ha fet trampa i, si és així, encara hauran de tornar els diners guanyats fora de termini”, conclou Gaspà des del jardí de casa seva, a només cinquanta metres de les turbines des d’on es genera l’electricitat. Es mostra segur que Endesa no ha jugat net en veure perillar la concessió atorgada a començaments del segle XX i narra el següent episodi: “Els arxius d’Endesa que hi havia a Capdella els va cremar el cap de producció de la companyia a Lleida, a mitjans dels anys 90. Va pujar ell amb quatre matxaques i van cremar molts documents originals”. Repassant el Registre d’Aigües de la CHE en relació amb les centrals ubicades a la vall Fosca, les paraules de Gaspà semblen agafar forma.\nLes pròrrogues de les concessions de les centrals de Molinos i la Plana es van fer mitjançant irregularitats\nEn aplicació del Reial decret, de 15 de juny de 1921, la concessió de la central de Molinos hauria d’haver caducat l’any 1997 i la de la Plana l’any 2005, totes dues ubicades uns quilòmetres avall de Capdella. Tot i així, al Registre d’Aigües de la CHE hi consten les dates de caducitat i reversió a 1 de gener de 2061 en el primer cas i a 25 de setembre de 2028 en el segon. Totes dues van ser atorgades amb posterioritat al reial decret i per tant no podien ser beneficiades amb una concessió a perpetuïtat, un supòsit derogat. En el cas de Molinos es va fer l’acta de reconeixement el 6 de setembre de 1921 i a la Plana l’any 1930, dates a partir de les quals començava el compte enrere de 75 anys. A l’expedient de la Plana, a més, s’hi ha incorporat un document de pròrroga –una praxi no prevista per la Llei d’Aigües de 1985–, signat pel comissari d’aigües José Vicente Lacasa Azlor, que diu textualment: “Compensant-li econòmicament [a l’empresa Benjac SA] la producció disminuïda amb la qual es pot obtenir prorrogant per 15 anys el termini de vigència de la concessió”. És a dir, la CHE va decidir incrementar el termini de la concessió per compensar la reducció del cabal d’explotació hidràulica de 7.500 a 7.350 litres per segon durant la tardor, hivern i primavera, i de 7.500 a 7.100 durant l’estiu. La disminució del cabal, però, és conseqüència d’una directriu del Pla Hidrològic Nacional espanyol que busca el manteniment d’un mínim cabal ecològic del riu Flamisell i que no preveu ni pròrrogues, ni indemnitzacions ni compensacions. Tres fonts jurídiques consultades per la Directa coincideixen amb el diagnòstic: estem davant d’un document de pròrroga nul de ple dret. Si tot plegat no fos prou irregular, en el controvertit document de pròrroga de la Plana cometen un error en la suma i fixen la reversió en l’any 2028 i no el 2020, tot i que la data de reversió de partida era l’any 2005 i la pròrroga atorgada era de 15 anys. Errors en cadena.\nExtracte del Reial decret, de 15 de juny de 1921, on es limitava a 65 anys les concessions d’aigua per a la producció hidroelèctrica. L’any 1922 es va fer una modificació que ampliava el termini màxim a 75 anys, un límit que es manté en l’actualitat. |Arxiu\nLes altres dues centrals en litigi a la vall Fosca són la de Capdella i l’auxiliar de Capdella. En el primer cas, a partir de les dades del Registre d’Aigües, no es pot saber si l’acta de reconeixement d’obra es va fer abans o després del 15 de juny de 1921, ja que no consta. En el segon cas, tot i haver-se construït com a infraestructura provisional per alimentar elèctricament les obres de la central principal i que havia de ser liquidada, la manca de control per part de l’administració va fer que seguís funcionant. Va ser anul·lada pel Tribunal Suprem i posteriorment la CHE en va regularitzar la situació per “prescripció administrativa”. Actualment és en mans de la poderosa família Tous Godia, accionista majoritària de Naturgy (antiga Gas Natural). Totes dues centrals tenen fixada la data de reversió l’1 de gener de 2061.\nUn laberint jurídic interpretable i “lax”\nJoaquin Irigoyen, secretari de l’Ajuntament de Tella-Sin (Osca), explica que, durant una reunió celebrada a la seu de la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre a Saragossa, un tècnic de la institució va etzibar: “Això de les concessions és una mica lax”. Aquesta laxitud o interpretació normativa és, precisament, un dels factors que està beneficiant els interessos de les grans multinacionals hidroelèctriques. Malgrat que a la Llei d’Aigües de 1879 es va legislar la possibilitat de fer concessions a perpetuïtat, unes dècades més tard i arran de l’esclat del negoci hidroelèctric, el ministre Juan de la Cierva –durant el regnat d’Alfons XIII– va promoure dos reials decrets que suspenien aquella norma i fixaven un termini de concessió màxim de 75 anys com a criteri general i de 99 anys en el cas de grans embassaments.\nEs constata que la data del reconeixement final de la central de Molinos (vall Fosca) va ser el 6 de setembre de 1921, posterior a l’aprovació del reial decret i, per tant, amb caducitat màxima a 1 de gener de 1997. |Arxiu\nA l’exposició de motius del Reial decret, de 15 de juny de 1921, es refermava quin era el sentit de la modificació legislativa impulsada pel govern: “La reforma que es proposa consisteix, en primer terme, a limitar el temps de la concessió, i s’ha considerat, estudiades les legislacions d’altres països, molt suficient el de 65 anys per poder amortitzar el capital invertit en la construcció i l’explotació i obtenir-ne rendiments importants”. Tot seguit es puntualitzava: “Es respecten els drets adquirits en les concessions atorgades fins avui, però s’inicia un règim nou per a les concessions en curs i les que se sol·licitin amb posterioritat”. En el redactat definitiu, el rei Alfons XIII ordenava: “A partir de la publicació d’aquest reial decret a la Gaceta de Madrid, se suspendrà l’aplicació de la Llei d’Aigües de 13 de juny de 1879 respecte a concessions a perpetuïtat sobre aprofitaments per a força motriu i usos industrials, i només s’atorgaran les concessions que es facin aplicant les disposicions del present reial decret”. L’11 de novembre de 1922, Manuel de Argüelles, ministre que va prendre el relleu a Juan de la Cierva, modificava amb un nou reial decret l’article 3 de la normativa i ampliava el termini màxim a 75 anys, un llindar que es manté en l’actualitat.\nEn altres casos, una interpretació “laxa” de la llei i favorable a les hidroelèctriques permet allargar el negoci fins al 2061\nDe la lectura d’ambdós reials decrets es pot concloure que tota concessió en curs o sol·licitada després del 15 de juny de 1921 no pot superar els 75 anys. La data exacta per iniciar el compte enrere en el termini de les concessions és el dia que el personal tècnic de l’administració fa la visita d’obra i aixeca l’acta de reconeixement. Tot plegat ens situa en una incongruent paradoxa: només per un dia de diferència en la data de l’acta de reconeixement d’obra (abans o després del 15 de juny de 1921) hi ha centrals que han aconseguit ampliar la seva concessió des de l’any 1997 fins a l’any 2061. En el primer supòsit hi trobem totes aquelles centrals a les quals s’ha sumat 75 anys de concessió a partir de l’entrada en vigor del Reial decret de 1921; en el segon supòsit, totes aquelles que han sumat els 75 anys a partir de l’entrada en vigor de la Llei d’Aigües de 1985. Una monumental ampliació de 64 anys d’explotació hidroelèctrica amb els consegüents beneficis extraordinaris.\nEl document de pròrroga de la central de la Plana (vall Fosca). Es concedeix una ampliació de quinze anys extraordinaris com a compensació per la reducció de cabal en aplicació del Pla Hidrològic Nacional, una praxi prohibida per la Llei d’Aigües de 1985. A més, cometen un error en la suma i en comptes de fixar data de reversió l’any 2020 ho fan el 2028. |Arxiu\nUna font oficial de la CHE ha explicat a la Directa que “una llei causa indefensió quan s’aplica de manera retroactiva” i per això el Reial decret de 1921 i la modificació de 1922 no són retroactius. Aquestes mateixes fonts expliquen que per aquesta raó la concessió de Lafortunada-Cinca (Osca), que és de 1920 –prèvia als reials decrets–, es va mantenir a perpetuïtat fins a la Llei d’Aigües de 1985, i a la de Lafortunada-Cinqueta, que és de 1927, se li va fixar un termini de 75 anys. Cal recordar, però, que la concessió a Lafortunada-Cinqueta no va ser efectiva fins a l’any 1932, quan es va aixecar l’acta de reconeixement d’obres, tal com conclou l’informe del Consell d’Estat de 2015. L’acta de reconeixement d’obres de Lafortunada-Cinca no consta al Registre d’Aigües i, per tant, no sabem si la data efectiva d’inici de la concessió és anterior o posterior als reials decrets de 1921 i 1922.\nHi ha empreses hidroelèctriques que han aconseguit allargar la concessió fins al 2061 i sumar 150 anys de negoci\nTot i així, i seguint el criteri de no retroactivitat, el més favorable a les tesis de la CHE, les centrals de Lafortunada-Cisqueta (Osca), Molinos i la Plana (Pallars Jussà) haurien superat els 75 anys de concessió, mantenint l’explotació del negoci fora de termini. En el primer cas, després d’un informe consultiu del Consell d’Estat, el procés de reversió està quasi finalitzat. A la vall Fosca tot just ara s’iniciaran les primeres reclamacions per via administrativa i judicial. “Des de la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre i l’Agència Catalana de l’Aigua es permet, a través d’errònies inscripcions i pròrrogues il·legals, que empreses com Endesa i altres que són propietat de les oligarquies segueixin explotant recursos públics un cop finalitzat el termini legal per a fer-ho”, apunta Josep Plasencia (CUP), qui considera que l’administració catalana també hauria actuat de manera irregular en les concessions hidroelèctriques. “Nosaltres hem posat sis denúncies per accidents i incompliments de la normativa elèctrica contra Endesa. No avancen, no es tramiten, i el director general d’Energia de la Generalitat ho sap i no fa res”, es lamenta. “Hem pogut comprovar que les irregularitats de les concessions de la vall Fosca no són un cas aïllat, és un patró que es repeteix en centrals d’Endesa de moltíssims municipis, que fa més de cent anys que estan funcionant i continuen sense cap expedient de reversió ni cap compensació al territori”, conclou. A més, avança que tenen preparada tota una bateria d’actuacions davant de la Fiscalia, el Síndic de Greuges i l’Oficina Antifrau perquè s’investiguin les presumptes irregularitats o il·legalitats en les concessions.\nEntorn de la controvèrsia de les concessions a les hidroelèctriques hi plana des de fa anys l’ombra de sospita de les portes giratòries. És necessari recordar que José María Aznar, Elena Salgado o Pedro Solbes van ser premiats amb un càrrec a Endesa; Felipe González, Cristina Garmendia o Narcís Serra, a Naturgy (Gas Natural), i Ángel Acebes o Juan María Atutxa, a Iberdrola. L’última proposició de llei sobre la reversió de les concessions hidràuliques va ser presentada l’any 2018 al Congrés espanyol pel diputat aragonès d’Unidas Podemos Jorge Luis Bail, però la seva tramitació i debat van quedar suspeses per l’abrupta finalització de la legislatura.\nQui s’endú els diners de la vall Fosca?\nDarrere de sigles i paraules críptiques que bategen les societats mercantils del sector hidroelèctric hi ha famílies de l’oligarquia catalana, espanyola i mundial. Els Tous Godia controlen G3T SL (titular de la central auxiliar de Capdella), una empresa que Carmen Godia va repartir entre les seves tres filles: Rafael, Cristina i Carla. Compten amb uns fons propis de 105 milions d’euros i participen en aliança amb CaixaBank del consell d’administració de Naturgy, l’antiga Gas Natural. Els empresaris Allister Craig Sykes i Luis Liduvino Quiroga dirigeixen des de Londres Hidrodata SL (titular de la central Molinos de la Vall Fosca), valorada en uns 200 milions d’euros i que forma part de la matriu Hydro Energia Ondina SL, un gegant de l’energia amb inversions arreu del món. L’empresari Jorge Barceló Traserra dirigeix Benjac SA i Opyce SA, les dues societats que controlen la central de la Plana de la vall Fosca. També és gerent de Minicentrales Hidroeléctricas SA. La major part del pastís se l’endú Endesa. L’actual president, Juan Sánchez-Calero, i el conseller delegat, José Damián Bogas, han estat designats per Enel, companyia sota control indirecte de l’Estat italià que posseeix la majoria accionarial d’Endesa. Són titulars de la central de Capdella i de la macrocentral Sallente-Gento, que produeix 451.000 kW, la meitat que un dels reactors de la central nuclear d’Ascó.\nImatge panoràmica de la central de la Plana, a la vall Fosca |Victor Serri\nAmb una gestió pública, la recaptació es pot multiplicar per cinquanta\nLa central Lafortunada-Cinqueta (Osca) ens pot servir de referència a l’hora de saber com s’incrementarien els ingressos públics a la vall Fosca en cas de reversió de les concessions a les centrals hidroelèctriques. Lafortunada-Cinqueta genera uns ingressos de 4,5 milions d’euros per la venda de quilowatts al mercat elèctric. Els seus costos de gestió i manteniment són d’uns 250.000 euros. L’administració pública, en aquest cas la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre, haurà d’establir un mecanisme de redistribució dels més de 4 milions d’euros de beneficis: entre l’administració estatal, l’autonòmica i els ens locals i comarcals. Abans de la reversió, Endesa abonava només 50.000 euros en impostos als dos ajuntaments competents. La diferència és abismal.\nPintades a la central de Molinos (vall Fosca) |Victor Serri\nEn el cas de la vall Fosca són 6 els milions d’euros de facturació anuals per la venda de quilowatts –si sumem els ingressos de Capdella, auxiliar de Capdella, Molinos i la Plana. Si apliquem una ràtio semblant al cas de Lafortunada-Cinqueta, les despeses de gestió i manteniment podrien situar-se al voltant d’uns 350.000 euros. L’administració pública recolliria 5,5 milions d’euros i els hauria de redistribuir, un escenari molt beneficiós i llunyà de l’actual. L’any 2018 l’Ajuntament de Torre de Capdella va ingressar 36.514 euros de l’empresa Hidrodata per l’explotació de la central Molinos, 19.934 euros de l’empresa Benjac per la Plana, 2.532 euros de G3T per l’auxiliar de Capdella i 42.767 euros d’Endesa per Capdella. En total, 101.747 euros, un 2% dels beneficis de les quatre centrals. Dit d’una altra manera: en cas de reversió de les concessions, les administracions públiques podrien multiplicar per cinquanta la recaptació provinent de les centrals hidroelèctriques.\nJoaquin Irigoyen TELLA-SIN\n“Les empreses han de pagar pel que s’enduen d’aquí”\nJoaquin Irigoyen |Estel·la Marcos\n“Aquestes centrals generen molts diners a un cost de producció pràcticament zero. És un negoci fabulós. Tenen en plantilla bons advocats i presenten recursos davant de qualsevol pas de l’administració. Tenen controlats indirectament els partits polítics i si hi sumes la desídia administrativa… Quan veus el rebut de la llum i el que estàs pagant, es genera una opinió en el sentit d’aprofitar l’energia per rebaixar el preu de la factura. Hi ha gent que passa fred a casa i ha de decidir si s’escalfa o menja. Les empreses han de pagar pel que s’enduen d’aquí.”\nJosep Plasencia VALL FOSCA\n“Generen diners amb concessions caducades”\nJosep Plasencia |Victor Serri\n“L’empresa que va crear la central de Capdella ha obtingut beneficis estratosfèrics durant 100 anys i segueix generant diners amb una concessió caducada, i això ho permet la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre. Hi ha un frau i les centrals hidroelèctriques segueixen explotant l’aigua de la vall Fosca sense revertir tota la infraestructura a mans públiques, tal com marca la llei. Els gestors privats, a més, cada cop fan més diners, perquè la inversió en treballadors i manteniment és cada cop menor. Tot està automatitzat.”\nJoan Gaspà JUBILAT ENDESA\n“Els arxius d’Endesa els van cremar fa 30 anys”\nJoan Gaspà |Victor Serri\n“L’any 1985 estaven molt nerviosos, perquè sabien que les concessions no es podien ni renovar ni ampliar. El cap de producció de Lleida va pujar amb quatre matxaques i va cremar els arxius. El canvi de llei que fixa un límit de les concessions en 75 anys està molt bé, perquè encara que hagis fet una gran inversió, l’has amortitzat i t’has forrat. S’haurà de veure qui ha fet trampa i, si és així, encara hauran de tornar els diners guanyats fora de termini. No se solucionarà si no es va als tribunals. I la concessió de la central de Sallente de l’any 1985, com s’explica si funciona amb la mateixa aigua de Capdella? Amb això també fan trampes.”\n« Els sindicats han de tenir persones alliberades?\nMaëder i Keller, amos i senyors d’un “règim brutal” »


VI MARXA DEL PARC, AL SETEMBRE Turisme a la Vall de Camprodon La Vall de Camprodon\nNoticia VI MARXA DEL PARC, AL SETEMBRE\nEls dies 5 i 6 de setembre de 2020, VI edició de la Marxa del Parc.\nUna marxa de descoberta pel Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser.\nL´activitat es fa amb guies intèrprets de CEA Alt Ter i de Guies Roc Blanc, per poder descobrir en profunditat la història i els valors d´aquest espai.\nEnguany, a causa de la crisi sanitària, es faran grups petits i un traçat nou: per primera vegada, es passarà per Núria i es farà la travessa clàssica cap a Ulldeter per després baixar per la Coma de Vaca, fer el Balandrau i retornar a Queralbs per les Gorges del Freser.\nTots els detalls i inscripcions a "www website".\nFoto: Xavier Mas - Guies Roc Blanc\nLa Marxa de les Capçaleres del Ter i del Freser és una activitat de descoberta organitzada pels 4 refugis del Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser (Corral Blanc, Coma de Vaca, Ulldeter i Els Estudis) en el marc de les iniciatives del Club Esportiu de Muntanya de la Vall de Camprodon. La idea és realitzar el recorregut entre els 4 refugis (45km, 2.375m+) en una travessa de dos dies, amb pernocta a Coma de Vaca o a Ulldeter. Està enfocada a un públic amant de la natura i amb ganes de descobrir els valors del Parc, alhora que amb experiència en travesses per alta muntanya. La marxa compta amb guies de natura especialitzats que van explicant els diferents paratges per on transcorre el recorregut.\nEDICIÓ 2020. A causa de la crisi sanitària generada per la COVID19, enguany s'ha modificat el traçat de la ruta i les dates de convocatòria.\nTrobada a Queralbs ben aviat per pujar en cremallera fins a Núria. Començarem a caminar pujant al Coll d’Eina i seguirem la carena pels pics d’Eina, Noufonts, Noucreus, Fossa del Gegant i Tirapits per acabar baixant als Aigols Podrits. Aquí es faran 2 grups: un grup baixarà a dormir a Ulldeter mentre l’altre seguirà fins a Coma de Vaca. L’endemà tots dos grups es reetrobaran al cim del Balandrau per descobrir tots els racons del Parc Natural des d’un cim privilegiat i després descendir per les Gorges del Freser, sota les Roques de Totlomón fins a Queralbs.\nTota la informació al telèfon: 666577447 Correu electrònic: dominidisards@gmail.com


Alternativa Ecologista d'Artesa de Lleida: julio 2015\nCADELLS JA ESTAN ADOPTATS!!\nAquests cadells necessiten adopció!! Van ser rescatats per la Guàrdia Urbana quan només tenien uns dies de vida ja que algú va decidir tirar-los dintre d’una bossa... Les companyes d’Amics dels Animals els van portar al veterinari i repartir en cases d’acollida que els han criat amb biberó. Gràcies a la col·laboració de gent amb bon cor els cinc petits han pogut sobreviure, són uns lluitadors! Ara tenen dos mesos, mengen sols i són una monada, molt sociables i simpàtics. Pensem que seran de mida mitjana, la negreta és femella i el més blanquet mascle. Si vols adoptar un d’aquests petits truca al 606163216, després de tan patiment viscut no mereixen créixer en una protectora!! Tal i com marca la llei, s’entreguen desparasitats, xipats, vacunats, amb placa i esterilització/castració.\nL'adopció del ZAC!!\nEl ZAC ara es diu DARWIN i té una família fantàstica!!\nFa uns anys la família de l’Ana ens van adoptar un gosset de la protectora, el Llopet, un gosset poruc que ningú a excepció d’ells veia, un dels que anomenem “invisibles”. Conscients que un amic no es compra, fa uns mesos van decidir ampliar família i l’afortunat va ser el MAQUI, un altre gosset que tot i ser molt jove havia tingut molta mala sort: va ser abandonat amb els dos colzes fracturats!! La protectora el va acollir, cuidar i operar i aquest hivern li va tocar la loteria marxant adoptat amb l’Ana i el Vicente. Però es veu que el Maqui va continuar jugant a la loteria de l’amor i li ha tocat premi una altra vegada! Aquest cop el premi ha sigut en forma de germanet ja que han adoptat al ZAC, un altre cadell abandonat per algun humà egoista i irresponsable. Així que millor impossible, ara comparteixen jocs, vida i felicitat.\nMoltes gràcies família, ser voluntari d’una protectora a vegades és difícil i patidor, però gràcies a persones com vosaltres ens ompliu d’esperança i ganes de continuar lluitant pels qui de veritat s’ho mereixen: els nostres amors peluts incondicionals.\nAnimeu-se a adoptar un amic com han fet l’Ana i el Vicente, la recompensa és incommensurable! Telèfon adopcions: 606163216\nPublicado por Alternativa Ecologista d'Artesa de Lleida en 12:03 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada


Habitualment el nostre municipi rebia uns 130 mil€ d’aquest fons, que és una redistribució de recursos que prové de la Generalitat.\nAquest any, però, el govern català va retallar dràsticament aquesta redistribució en plenes festes de Nadal. En el cas de PLF, preveia només 5.600€ en aquest concepte. Una dràstica rebaixa que afectava a la majoria de municipis, i fins i tot alguns es quedaven sense aquest fons, com Tordera, Malgrat o Blanes.\nLa majoria de consistoris, i també les associacions de municipis, van protestar enèrgicament, i ara el govern català a fet marxa enrere i ha aprovat una dotació complementària per aquesta redistribució. Una dotació que permetrà recuperar el nivell d’altres anys en el cas de PLF.\nAixí la Generalitat ha anunciat que, a banda dels 5600 € ja anunciats, PLF rebrà ara, de forma complementària 136 mil €. Un complement que multiplica per 23 la primera intenció. Això significa que en total el Fons Local de Cooperació arribarà als 141 600 €, una xifra fins i tot un pèl superior a la d’altres anys. El regidor d’hisenda de PLF es mostra satisfet i ara estudiaran a què destinar aquests diners.\nSigui com sigui, Josep Ribas explica que aquets diners només es poden destinar a despeses ordinàries, mai per a inversions. En altres anys s’havien destinar a la mancomunitat de residus. Ribas espera, però, rebre en breu els diners.\nA l’igual que a PLF, Malgrat també veurà complementada la seva aportació. Si d’entrada tenia aprovats 4500€ d’aquesta redistribució de tributs, ara hi sumarà 208 mil€.\nBlanes, Tordera i Pineda, que amb la primera resolució es quedaven sense ajudes del Fons Local de Cooperació, finalment cobraran 322 mil, 192 mil i 253 mil € respectivament.\nI és que la dotació complementària del Fons Local de la Generalitat puja a més de 52 milions d’€, quan en un primer moment només s’hi van destinar 37 milions i mig.\nArticle anteriorAlumnes de PLF participen en l’aprovació d’una llei sobre la neutralitat religiosa en l’educació\nArticle següentPimes del Maresme s’interessen per internacionalitzar-se


Arts plàstiques i música s'uniran al Concert de Meritxell | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl tradicional Concert de Meritxell de l'any passat.\nDl., 12/08/2019 - 12:23\nEl Concert de Meritxell que oferirà la Jove Orquestra Nacional de Cambra d’Andorra (Jonca) el diumenge 15 de setembre arriba amb novetats, entre les quals la barreja d'arts plàstiques i música i una nova direcció.\nDes de l’any 2014, la Fundació ONCA convida un director per compartir la direcció de la Jonca amb Gerard Claret. Enguany, per primera vegada, s’introdueix un nou format de direcció col·lectiva formada per quatre músics de l’ONCA: Sergi Claret i Francesc Planella (violins), Josep Bracero (viola) i Jordi Claret (violoncel). El quartet tutoritzarà els assajos i exercirà de cap de secció de l’orquestra, mentre codirigeix el concert que ha dissenyat per a l’ocasió, un programa on s’interpretarà la 'Suite en si bemoll major TWV 55:B5, 'Les Nacions'' de Telemann, l’'Adagi i fuga' de Mozart, algunes de les 'Cinc peces per a orquestra de corda' de Hindemith, l’'Elégie. Larghetto elegiaco' de la 'Serenata per a cordes en do major op. 48' de Txaikovski, i la 'Fuga y misterio' de Piazzolla.\nLa segona novetat de la cita és la participació de cinc joves artistes plàstics del país, tots ells participants de l’edició de 2019 del certamen Talentejant organitzat pel comú d’Escaldes-Engordany. Aquests cinc joves, conjuntament amb la Jonca, demostraran el seu talent artístic en directe a través de la relació que s’estableix entre els colors i la música. Un text de Juanma Casero anirà explicant el programa, basat en la sinestèsia.\nLa sinestèsia és una condició neurològica que comporta l’assimilació conjunta de sensacions provinents de diferents sentits en un mateix acte perceptiu, com quan veiem els sons, olorem les imatges o escoltem les carícies. En aquest cas es proposa escoltar els colors, la més coneguda de les sinòpsies que ha inspirat a compositors, pintors, poetes i artistes de tots els temps. Amb un programa dividit en cinc parts, cada obra musical s’associarà amb un color determinat a partir del qual un jove artista interpretarà en directe la seva experiència sensorial. D’aquesta manera, la música de Telemann, Mozart, Hindemith, Txaikovski i Piazzolla s’omplirà de colors per a crear una experiència única, irrepetible i col·lectiva a través de la sinestèsia, que de ben segur no deixarà indiferent a ningú.\nEl Concert de Meritxell, que s'oferirà a les dotze del migdia a l'Auditori Nacional, compta amb la col·laboració de la Fundació Anna Riera.\nLa Coral Casamanya porta la música de Nadal a Ordino\nMúsica, fotografia i cinema clouran la temporada cultural de l’ambaixada d’Espanya


Totes les activitats programades de Patrimoni cultural queden anul·lades\nInici » Actualitat » Notícies » Totes les activitats programades de Patrimoni cultural queden anul·lades\nEls centres culturals no tanquen i mantenen l’atenció al públic\ndivendres, 30 octubre, 2020 - 14:15\nLa darrera normativa en referència a la Covid19, prohibeix totes les activitats culturals per un període de quinze dies. Donada aquesta nova situació, totes les sessions del Prat nocturn queden cancel·lades i les reserves anul·lades.\nEl Prat nocturn és una activitat que es treballa transversalment, tant des de l’àmbit de patrimoni, del Teatre Kaddish i d’altres serveis municipals, per això es treballarà a reprogramar l’activitat tan aviat com sigui possible.\nL’accés a l'Arxiu Municipal comporta una reducció de l’aforament i mantenir les condicions sanitàries: distància, protecció i limitació de documents a consultar. L’atenció presencial serà els dies laborables , de dilluns a divendres, de 10 a 14 h preferentment amb cita prèvia , trucant al telèfon 934 782 858 o bé al correu patrimonicultural@elprat.cat\nLa sessió del Cine Club del dia 11 de novembre també queda afectada per la nova normativa, els cinemes romandran tancats durant aquest període.\nLa sala d’exposicions del Cèntric Espai Cutlural es manté oberta en l’horari del centre. Per visitar-la cal registrar-se a la recepció del Cèntric. L’exposició Com ens vestíem? , es podrà visitar fins el 9 de gener de 2021.\nMés informació sobre la resta d’equipaments culturals aquí


L’Oficina de Català de Blanes ofereix 14 cursos per a adults durant el curs 2013-2014\nL’Ajuntament de Blanes, a través de l’Oficina de Català del Consorci per a la Normalització Lingüística, ha iniciat avui dilluns les matriculacions per al curs 2013-2014. Les diferents opcions cobreixen una àmplia i variada oferta de cursos de català per a adults que abraça tots els nivells de llengua establerts en el Marc Comú Europeu de Referència.\nMés concretament, durant el primer quadrimestre del curs, l’Oficina de Català de Blanes ofereix catorze cursos presencials de diferents nivells: des del bàsic, que és d’acolliment lingüístic, fins al nivell superior (nivell D). També hi ha cursos de nivell elemental, intermedi i de suficiència. D’altra banda, hi ha la possibilitat de fer cursos semipresencials dels nivells intermedi i suficiència, així com d’estudiar el nivell superior a distància. A més a més, s’expedeixen certificacions oficials per acreditar els nivells assolits i les hores de docència.\nEl curs passat, en què també es van impartir 14 cursos, l’Oficina de Català de Blanes va atendre 977 alumnes, dels quals 545 eren nascuts a l’estranger, 266 eren nascuts a Catalunya i 166 arreu de l’Estat espanyol, una mostra de la varietat de nivells i de les possibilitats de formació que s’ofereixen. Pel que fa als alumnes d’origen estranger, n’hi havia de nacionalitats ben diverses, sobretot d’Amèrica del Sud, però també de Gàmbia, Senegal, el Marroc, Romania, Alemanya i altres països d’Europa.\nLes matriculacions dels cursos de català 2013-2014 que han començat avui es faran a la Casa de la Cultura fins al 24 de setembre cada matí laborable de 9.30 a 14.00 h, així com les tardes de dilluns, dimecres i divendres de 17 a 19 h. Pel que fa a la ubicació de les classes, que començaran a impartir-se de cara a l’octubre, se’n faran tant a la seu de l’Oficina de Català (a la Casa de la Cultura) com a l’antiga escola SAFA, a la carretera de l’Estació.\nEl preu dels cursos varia segons el grau de dificultat i les característiques. A més a més, hi ha reduccions del 50% i el 70% en funció de diverses situacions que es puguin acreditar. Així, poden sol·licitar reduccions del 50% del preu de la matrícula els jubilats i pensionistes, els membres de família nombrosa general i monoparental de categoria general i les persones que tenen una discapacitat reconeguda del 33% o més. D’altra banda, les persones que es poden beneficiar d’una reducció del 70% del preu de les matriculacions són els aturats, els membres de família nombrosa especial i els membres de família monoparental de categoria especial.\nTots els cursos començaran el 7 i 8 d’octubre, i finalitzaran el 3 i 4 de febrer de 2014, llevat del nivell D que, com que és anual i de 90 hores, començarà el 4 d’octubre i acabarà el 13 de juny. Hi haurà un segon període de matrícules per al quadrimestre febrer-juny 2014 les dues.\nPer a més informació sobre cursos i horaris, es pot consultar a la xarxa: http://www.cpnl.cat/blanes o bé al telèfon 972 358 555 de l’Oficina de Català, situada al carrer de Jaume Arcelos número 7 i a l’adreça de correu electrònic catala@blanes.cat\nPosted in: Noticias | Tagged: L’Oficina de Català de Blanes ofereix 14 cursos per a adults durant el curs 2013-2014\nCurs Intensiu d’Iniciació al Voluntariat\nLa forta tempesta ha causat talls de subministrament elèctric i la caiguda d’arbres


El que mou la passió: Dia 16 (11:00 - 11:15)\nI com en la ruta fins a Na Jordana, el cor s' ens accelera ja que anem camí de visitar altre monument dels grans. La Ruta Fallera no seria el mateix sinó visitarem la Plaça del Pilar, un lloc especial com la secció a la que pertany, però que als últims anys ha deixat els primers premis front a l' emergent esplendor d' altres comissions. No obstant, pocs llocs tenen una harmonia tan ideal com aquesta plaça del centre de València. Pel carrer de Bany baixem per l' Asil de la Infància i com si d' un conte, colors i llum s' ens posen davant. Potser és una mica cursi, però m' encanta eixe moment en que un monument de la secció especial esdevé davant dels nostres ulls. Molts han fet aquesta broma, però el monument de José Vicente Sanchís Izquierdo, és una monada:\n34 - Plaça del Pilar\nArtista: José Vicente Sanchís Izquierdo\nLema: Encara que la mona es vestisca de seda, mona es queda\nInfantil - Plaça del Pilar\nArtista: Francisco Belmar Caballero\nEns ha costat pegar-li la volta al monument del Pilar, hi ha prou gent que vol fer-li la visita i les fotografies inclús ens han eixit dolentes perquè ens era difícil trobar un bon lloc. Però la deixem darrere, cal avançar i per anar al següent destí, sortim al Carrer de Guillem de Castro i un poc més amunt, a la Plaça d' Almansa:\n36 - Guillem de Castro - Triador\nLema: Tots els ahorcats, moren empalmats\nInfantil - Guillem de Castro - Triador\nUna vegada vista, sols hem de creuar el carrer de Guillem de Castro i per Sant Pere Pasqual, apleguem a la plaça del mercat Rojas Clemente:\n104 - Plaça de Rojas Clemente\nInfantil - Plaça de Rojas Clemente\nI peguem el bot a l' Olivereta, ja deixem darrere totes les falles del sector Pilar-Sant Francesc. Davant de Ferran el Catòlic i després d' travessar Don Juan de Mena, primer monument del nou sector:\n99 - Ferran el Catòlic - Erudit Orellana\nLema: L' entrada a l' infern\nInfantil - Ferran el Catòlic - Erudit Orellana\nEls sector del centre eren més senzills ja que d' una forma o altra, els he recorregut diverses vegades. L' Olivereta és un barri per mi desconegut, a voltes he passat per algún carrer d' eixe barri però no amb la intenció analitzant amb que ara ho faré. Fa Sol, bon oratge, tinc il·lusió i vull conèixer la meua València. Primer destí, Palleter:\n201 - Palleter - Erudit Orellana\nLema: Tot patentat\nInfantil - Palleter - Erudit Orellana\nLema: Els tripijocs d' Anna\nPublicado por Dani García en 12:11


El món va bé, i nosaltres?\n"Les injustícies que es produeixen a la Xina o Síria són viscudes amb intensitat i les pròpies amb indiferència"\nper Fèlix Riera 13 de febrer de 2020 19:42\nMai com ara hi ha hagut tanta preocupació pel futur del món, per la sort del planeta Terra. En el passat les preocupacions eren locals, nacionals o, en el millor dels casos, continentals. El salt d'escala reflecteix no solament que el món s'ha fet molt petit sinó que es manifesta en cada un dels habitants que l'habiten. L'efecte papallona, basat en el fet que petites variacions en les condicions inicials d'un sistema dinàmic, aparentment insignificants, poden produir grans variacions en el comportament de sistema a llarg termini, és percebut com una certesa en l'imaginari dels ciutadans. La preocupació per la sort de la Terra és tan present que hem assimilat com a pròpies qüestions preocupants com el terrorisme islàmic, el coronavirus, els tsunamis, el canvi climàtic, la desaparició d'un avió a Àsia o la mort de Kobe Bryant. Tot el dolor del planeta entra en l'esfera personal fins a dominar gran part del temps que disposem per a percebre el nostre dolor.\nAquest procés de mimesi amb el món es dóna al mateix temps d'un altre paral·lel: la separació de la realitat quotidiana que realment vivim. Som ciutadans conformistes amb el pròxim que realment ens afecta i afligits pel llunyà. Les injustícies que es produeixen a la Xina o Síria són viscudes amb intensitat i les pròpies amb indiferència. No es tracta tant de criticar els vincles de l'home modern amb les realitats llunyanes sinó de mostrar fins a quin punt adquireixen cada vegada més pes, minimitzant els problemes que afecten l'individu en el seu dia a dia. La preocupació per la Terra sembla anul·lar el valor de la preocupació individual. El parany consisteix a mostrar el món inabastable com una cosa que podem canviar, fent-nos responsables tant en el polític com l'emocional. La trampa consisteix a fer-nos éssers sofrents per la sort dels altres i cada vegada més incapaços de lluitar per la nostra. La revolució positiva de Càritas, una lliçó de dignitat i servei públic, en ajudar als més desfavorits, empal·lideix davant els actes heroics d'un grup de persones salvant una rara espècie a l'altra punta del globus. Tots dos èxits són positius, però el primer incideix en una realitat que podem verificar mentre que del segon no tenim informació del seu possible benefici.\nEls mitjans d'informació i les xarxes socials s'han posat al servei d'una solidaritat universal i han deixat de criticar, en moltes ocasions, la insolidaritat local. Veiem començar el dia a la Patagònia, ens sentim en comunió amb el globus terrestre i, al mateix temps, ignorem el significat que té un nou dia per a nosaltres. Si mirem Instagram veurem als nostres amics i coneguts viatjant pels confins de la Terra. Són aquests mateixos amics i coneguts que no tenen temps per acudir a un sopar o un dinar amb nosaltres. Ens identifiquem amb tot allò que està lluny i tot el proper ens incomoda. El món va bé o, almenys, sembla que no va del tot malament, encara que li assolin pandèmies, inundacions, assassinats i injustícies mentre nosaltres no arribem a comprendre quins són els nostres mals.


Jordi Baiget: "Treballem perquè empreses com Griffith i Alibaba triïn Catalunya com a destinació de les seves inversions". ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nJordi Baiget: "Treballem perquè ...\nJordi Baiget: "Treballem perquè empreses com Griffith i Alibaba triïn Catalunya com a destinació de les seves inversions"\nEl conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, ha confirmat que l’empresa asiàtica Alibaba estudia ubicar a Catalunya la seu logística del sud d’Europa i que el projecte compta amb el suport de la Generalitat a través de Catalonia Trade & Investment, l’àrea d’atracció d’inversions estrangeres d’ACCIÓ\nEl conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, ha confirmat que l’empresa asiàtica Alibaba estudia ubicar a Catalunya la seu logística del sud d’Europa i que el projecte compta amb el suport de la Generalitat a través de Catalonia Trade & Investment, l’àrea d’atracció d’inversions estrangeres d’ACCIÓ.\nBaiget ho ha dit durant la inauguració de la nova planta de Griffith Food a Valls, on ha destacat que “fa 35 anys que Griffith va invertir a Catalunya, s’hi troben bé i creixen, i quan han de tornar a decidir nous processos d’inversió, decideixen confiar una altra vegada en el país i ampliar aquesta inversió de cara el futur”.\nL’any passat, la Generalitat va captar 68 projectes d’inversió estrangera, que van suposar una inversió de 352 milions d’euros i la creació i manteniment de 4.067 llocs de treball.\nEl conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, ha confirmat que l’empresa asiàtica Alibaba estudia ubicar la seu logística del sud d’Europa a Catalunya i ha assegurat que “treballem perquè empreses com Griffith i Alibaba triïn Catalunya com a destinació de les seves inversions”. En aquest sentit, Baiget ha explicat que aquest projecte compta amb el suport i assessorament de la Generalitat a través de Catalonia Trade & Investment, l’àrea d’atracció d’inversions estrangeres d’ACCIÓ.\nEl titular d’Empresa i Coneixement ha subratllat que “volem que inversions d’aquest tipus vinguin a Catalunya” i ha explicat que en la darrera missió institucional a la Xina i Hong Kong el passat mes de març es va reunir amb directius de la companyia per treballar en aquest projecte. Un projecte que, tal com ha destacat el conseller, forma part de la cartera de 308 projectes d’inversió estrangera que gestiona ACCIÓ i que poden materialitzar-se a Catalunya.\nBaiget ha fet aquestes declaracions durant la inauguració de la nova planta de Griffith Foods a Valls. Durant l’acte, el conseller d’Empresa i Coneixement ha assegurat que “fa 35 anys que Griffith va invertir a Catalunya, s’hi troben bé i creixen, i quan han de tornar a decidir nous processos d’inversió, decideixen confiar una altra vegada en el país i ampliar aquesta inversió de cara el futur: és un motiu de confiança i orgull”.\nLa Generalitat, a través de Catalonia Trade & Investment d’ACCIÓ, va captar el 2016 el nombre més elevat de projectes d'inversió estrangera de tota la sèrie històrica. En total es van concretar 68 projectes, que han suposat una inversió de 352 milions d’euros, la creació de 2.870 llocs de treball i el manteniment de 1.197 llocs de treball. Amb aquests resultats s’han registrat creixements en relació al 2015 en el nombre de projectes (+17,2%), inversió mobilitzada (+10,1%), creació de llocs de treball (+48,5%) i manteniment de llocs de treball (+0,4%).


POLÍTICA - 06/05/2019 09:39 / Redacció\nLa justícia dóna la raó a Albert Donaire i l'espanyolada reacciona amb insults\nEl coordinador dels Mossos per la República, Albert Donaire, ha vist com el Jutjat d'Instrucció número 2 d'Olot decretava el sobresseïment de la querella interposada, ara fa un any, pel Ministeri Fiscal, en què demanava que se l'investigués per un delicte d'odi, arran de les seves piulades. Considerava el Ministerio Público que Donaire insultava andalusos i extremenys.\nConsidera la jutgessa del Jutjat d'Instrucció 2 d'Olot que Donaire no és autor de cap delicte i, per tant, ha decidit arxivar aquestes actuacions. Ara, la Fiscalia apel·larà aquesta decisió a l'Audiència Provincial de Girona i confia en què es reobri el cas.\nConsidera la jutgessa que Donaire no va animar els catalans a la violència contra altres territoris de l'Estado español i que les seves expressions estan emparades per la llibertat d'expressió. Aquesta expressió no ha agradat gens a l'espanyolada que hi ha reaccionat amb insults. Considera que la decisió de la jutgessa està polititzada i que "un Juzgado de mierda como el de Olot se pone de al lado de los separatistas".


Del 22.01 al 15.03.2014\nInauguració: Dimecres 22.01.2014 > 19.30 h\nA partir de la dècada de 1960, els artistes van ser pioners a l'hora d'explorar formes de treball -aleshores excèntriques- que es basaven en la mediació i la comunicació social, fins al punt que la producció d'objectes es va tornar, a les seves mans, un pretext per a l'intercanvi d'idees, experiències i afectes. Si bé anys enrere aquestes formes de producció de valor tenien un paper marginal en l'economia, ara, en canvi, esdevenen la punta de llança del capitalisme, i aquest procés dóna lloc a una indistinció progressiva entre la vida i el treball. En una economia cada vegada més especulativa i terciaritzada, sembla que les fronteres que antigament separaven els espais de lleure, producció i consum es difuminen fins a tornar-se pràcticament indistingibles. ¿Podríem dir en aquest sentit que els artistes i els agents culturals són avui els treballadors cognitius per antonomàsia? Com es relacionen les pràctiques de l'art amb un marc productiu en transformació?\nLlocs comuns pren com a punt de partença aquesta reciprocitat entre els modes de treball artístic i els canvis en l'economia productiva, sense oblidar que avui la productivitat desborda els murs de la fàbrica i envaeix la totalitat de la vida, arrossegant els àmbits íntims, creatius i recreatius a una lògica que ens obliga a capitalitzar cadascun dels nostres intercanvis socials. Els artistes que participen a l'exposició se situen en un escenari d'incertesa en què la fàbrica fordista ha perdut la centralitat, no només com a espai de producció, sinó també de conflicte, reconeixement i socialització política. Les obres d'aquests artistes ens conviden a preguntar-nos sobre la validesa de nocions com ara les de treball immaterial i cooperatiu, alhora que ens parlen de la fragilitat dels vincles comunitaris en un moment en què els espais de treball s'atomitzen i la producció de coneixement es torna tan difusa que sembla il.localitzable.\nL'exposició pivota entorn de La fàbrica transparent d'Octavi Comeron, un projecte artístic que interroga les transformacions contemporànies del treball i ens permet descobrir com fins i tot la indústria de l'automoció, que paradoxalment era el màxim exponent de la producció fordista, avui es troba immersa en un procés de fusió amb l'ordre simbòlic. En diàleg amb l'obra de Comeron, mort l'any 2013, l'exposició presenta treballs de cinc artistes i col.lectius que despleguen davant nostre la complexitat d'un paisatge productiu en què els fluxos immaterials de la comunicació, la cooperació i l'economia financera han esdevingut mercaderies de primer ordre. En un context postindustrial marcat per la precarietat i la dispersió de la producció, aquesta exposició planteja el repte de retrobar espais compartits i formes de deliberació pública que ens permetin repensar les idees de comunitat i experiència col.lectiva.\nAmb els artistes Octavi Comeron, Petros Moris, Recent Work By Artists (Auto Italia South East amb Tim Ivison & Julia Tcharfas, George Moustakas i Rachel Pimm), Mireia c. Saladrigues, Carlos Valverde i Werker Magazine.\nComissariat per Sabel Gavaldon.\nConsulteu el web i la publicació, dissenyades per Hijos de Martín, i les imatges de l'exposició, de Marc Llibre.\n¿Es la colectividad la mitad del trabajo?, per Sonia Fernández Pan, crítica de l'exposició publicada al núm. 1 de la revista El Estado Mental, maig 2014.\nVisita comentada a Can Felipa, amb Sabel Gavaldon


Catalunya vol prorrogar 15 dies més les restriccions contra el covid\nSocietat / Salut 03/01/2022\nL'última paraula la tindrà el TSJC, que també haurà d'aprovar la proposta d'ampliar el toc de queda nocturn per a vuit municipis més\nUna agent de la Guàrdia Urbana informant una parella del toc de queda. Pau de la Calle\nDues setmanes més de restriccions. Aquesta és la voluntat del Govern, que aquest dimarts aprovarà en la seva reunió setmanal la proposta de la comissió delegada en matèria de covid-19 de prorrogar durant 14 dies més les mesures en vigor des del 24 de desembre i que han de decaure l'endemà de la festivitat de Reis.\nNo és l'única mesura que s'ha acordat dins de la comissió per fer front a l'augment de contagis i d'ingressos als hospitals que estan duent al límit la xarxa sanitària. Així, s'ha actualitzat la llista de municipis de més de 10.000 habitants amb una incidència alta on ja s'aplica el toc de queda nocturn i s'hi han inclòs Alcarràs, Castell-Platja d'Aro, Cunit, el Vendrell, Mont-roig del Camp, Salt i Torroella de Montgrí, localitats en què ha empitjorat la xifra de contagis durant les festes nadalenques.\nPerò com sempre que hi ha en joc la restricció de drets relacionats amb la llibertat de moviments, haurà de ser el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) qui decideixi si finalment les mesures s'estendran fins al 21 de gener, un temps amb què les autoritats sanitàries confien revertir l'evolució epidemiològica actual amb la reducció de la interacció social.\nA hores d'ara tres quartes parts dels catalans viuen en municipis regits pel confinament nocturn, entre la una i les sis de la matinada. Són les localitats de més de 10.000 habitants amb una incidència acumulada a 7 dies superior als 250 casos per cada 100.000 habitants. Per a tot el país, independentment d'on es visqui, hi ha en vigor la limitació a 10 persones en les reunions i la restricció dels aforaments tant a l’interior com a l’exterior de la restauració, els comerços o gimnasos. Per la seva banda, els locals d’oci nocturn continuen tancats, mentre que l’aforament de sales de concert, teatres, cinemes, auditoris i circs amb carpa serà del 70%, un percentatge que també s’aplica a sales de vetlla, enterraments i altres cerimònies.\nEls positius amb un test d'antígens podran notificar el seu resultat a les farmàcies\ncoronavirus Covid19 Restriccions a Catalunya toc de queda Procicat


Permís d'abocaments per a casetes d'obra\nEste tràmit se sol·licita per a donar servici tant a les obres de nova edificació com a qualsevol altra que es realitze en via pública i no tinga la possibilitat de dotar el personal dels servicis i dutxes necessàries.\nLes empreses de construcció d'obra nova, empreses dedicades a la rehabilitació de vivendes, obres en via pública que no disposen de servicis.\nAbans de la instal·lació de les casetes, per a inspecció per part de la secció de Control d'Abocaments.\nPla del solar on figure la ubicació de la caseta d'obra, així com la línia per on es preveu l'evacuació de les aigües, el punt d'abocament en la xarxa municipal.\nDuració aproximada de la connexió.\nPermís d'abocaments per a casetes d'obra:\nPla del solar, línia d’evacuació i punt d’abocament\nDuració aproximada de la connexió\nPresentar per R.G.E. la sol·licitud corresponent.\nConcertar visita d'inspecció amb els tècnics de la secció de control d'abocaments, per a comprovació i verificació de la informació aportada.\nRelació de requisits per a obtindre el permís de connexió:\nS'haurà de realitzar la connexió a la línia existent.\nLa connexió tindrà el caràcter de provisional.\nLa connexió es realitzarà de manera que no interferisca el trànsit de vianants i/o rodat.\nSe senyalitzarà l'existència d'algun perill per a les persones o béns.\nLa connexió s'efectuarà amb total estanqueidad per a evitar l'eixida d'olors o animals que puguen circular per la conducció.\nA efectes d'estètica, la instal·lació ocultarà aquells aspectes que distorsionen l'estètica i el bon gust.\nFinalitzada la necessitat connexió es retiraran tots els elements.\nTots els elements de la xarxa general afectats, es reposaran a la situació original.