Volta al món 2010: Kerman\nDimecres dia 17 de novembre he dedicat el matí a actualitzar el blog a l’hotel de Tehran. A la tarda he volat fins a Kerman. A l’aeroport he conegut a l’Hamid, hem començat a parlar fins que ha arribat l’hora d’embarcar. Després de recollir l’equipatge a Kerman, l’Hamid m’estava esperant a la porta de sortida i m’ha dut fins a l’hotel amb el taxi que ell ha agafat. A l’arribada no m’ha deixat pagar res i a més hem quedat per divendres anar junts a Mahan, la ciutat originaria dels seus pares. Aquest és un clar exemple de l’hospitalitat Iraní.\nDijous dia 18 de novembre he hagut de canviar d’hotel perquè el que he passat la nit estava ple i a més superava de bastant el meu pressupost. He perdut quasi tot el matí perquè no ha estat gens fàcil trobar-ne un altre amb una relació qualitat preu del meu gust.\nDesprés he fet un tomb pel basar i la Jame Mosque. Mentre dinava en un restaurant local a prop del basar, he conegut a l’Azizi. Sense adonar-nos hem xerrat una hora llarga fins que ha aparegut una família, una parella amb un fill petit. L’home també s’ha interessat per la nostra conversa. L’Azizi feia d’intèrpret i més o menys ens hem anat entenent. S’han acabat fent unes fotos de record amb mi. Després amb l’Azizi hem anat a visitar els Hamam-e Ganj Ali Khan, uns grans banys públics ara restaurats i convertits en museu. Després m’he acomiadat de l’Azizi. Qui sap si potser me’l trobaré un altre cop.\nDivendres dia 19 de novembre he fet temps durant tot el matí perquè fins després de dinar no havia quedat amb l’Hamid. Ha aparegut amb la seva dona i junts hem anat a visitar Mahan. Primer hem visitat l’Aramgah-e Shah Nematollah Vali, un mausoleu d’un conegut líder Sufi.\nDesprés hem anat fins al Bagh-e Shahzde, uns enormes jardins amb fonts i un palau preciós. Sobta molt com al mig del desert hi pugui haver un lloc com aquest amb tanta abundància d’aigua i zones verdes.\nL’Hamid i la seva dona han estat encantadors i hem passat plegats una tarda molt agradable. Quan hem tornat a Kerman he conegut al cunyat de l’Hamid i m’han dut a fer un petit city tour per llocs gens turístics. I abans d’acompanyar-me a l’hotel hem fet un gelat. Ha estat un plaer conèixer aquesta família i gaudir de la seva hospitalitat i generositat.\nDissabte dia 20 de novembre he anat amb savari (taxi compartit) fins a Rayen, un poblet situat a 110 km al sud de Kerman. Un dels grans tresors d’Iran era el Arg-e Bam o ciutadella de Bam. Però el terratrèmol ocorregut al 2003 ho va destrossar tot. Ara encara està en procés de reconstrucció però no es preveu que s’acabi fins d’aquí a uns cinc anys. Per aquesta raó m’he decidit a anar fins a Rayen i visitar el Arg-e Rayen. Malgrat no és comparable a l’antic Arg-e Bam, be a ser una rèplica i té força atractiu.\nA la tarda i ja a Kerman, m’he apropat a un dels chaykhaneh o teahouse amb un dels ambients més magnífics que m’he trobat a Iran.\nDiumenge dia 21 de novembre he anat a visitar els Kaluts, un àrea desèrtica situada a 140 km de Kerman. A l’estiu en aquest desert s’assoleixen temperatures de més de 60ºC. Per tant, pot arribar a ser perillós endinsar-s’hi sense un guia a ple dia. Molta gent hi passa la nit sota un sostre d’estels. Jo també tenia aquesta intenció a priori però en aquesta època de l’any les nits ja son massa fredes. Els Kaluts son com castells de sorra al mig de la immensitat del desert.\nDesprés de tornada ens hem aturat a Shafi Abad i Shahdad per visitar un antic caravanserai (fonda dels antics viatgers del desert amb els seus camells) i una mesquita respectivament.\nPer la tarda, mentre passejava pels carrers de Kerman m’he topat amb un parell de nois: l’Amir Hossein i el Sina. Amb ells he anat a sopar avui. Hem parlat e intercanviant punts de vista sobre Iran i el món occidental. Ha estat el millor punt i final a la meva estada a Kerman.


‘Al pie de la letra’ és un divertit concurs en què els concursants són desafiats a demostrar que coneixen a la perfecció la lletra íntegra de cançons conegudes.\nEl programa, presentat per Javier Estrada, compta amb sis concursants que s’enfronten cada dia per aconseguir arribar a la final i guanyar fins 50.000 euros. Durant les diferents fases del programa, els concursants han d’anar abandonant el plató, fins que en queda només un.\nEn totes les proves, la clau és saber-se moltes cançons paraula per paraula, uns cops continuant la lletra quan l’orquestra para de tocar, altres completant la lletra d’una cançó que apareix escrita a les pantalles, altres ordenant les paraules que també apareixen en pantalla. A la final, un sol concursant ha de completar la lletra de sis cançons si es vol endur el gran premi, sempre partint de 1.000 euros que s’emporta directament per haver arribat fins a aquesta darrera fase.\nCada divendres se celebra la gran final amb els guanyadors de la setmana, en un programa maratonià en què se succeeixen les cançons una rere l’altra i que a més compta amb la visita d’un artista invitat, que també participa en un dels jocs. El guanyador de guanyadors també opta a un premi de 50.000 euros.\n‘Al pie de la letra’ compta també amb uns cantants de luxe: Guillermo Martín, Sandra Polop, Mercedes Durán i Carles Torregrosa.


Setmana de l'economia social i cooperativa del Prat de Llobregat - aracoop\nSetmana de l’economia social i…\n“Volem donar visibilitat a totes aquelles empreses que neixen amb una filosofia de cooperativa”\nFa ja quatre anys que l’Ajuntament del Prat del Llobregat va engegar el que començà com un projecte pilot i que encara avui es continua impulsant. El Pla de Dinamització de L’economia Social i Cooperativa és una suma de valors i de voluntats per fer més visible, cada dia, aquest model empresarial.\nPer aquest motiu, el municipi del Prat del Llobregat es prepara per celebrar la Setmana de l’Economia Social i Cooperativa, del 19 al 24 de maig, al Centre de Promoció Econòmica del Prat.\nDins del programa previst per a aquesta setmana s’oferiran diferents activitats, la majoria organitzades pel municipi del Prat del Llobregat i algunes es promouran amb la col·laboració del Fòrum Delta, on s’englobaran els municipis de major proximitat territorial com Sant Boi, Viladecans, Castelldefels i El Prat del Llobregat per dur a terme altres iniciatives conjuntes.\nQuina funció té el Pla de Dinamització?\nAquest Pla va començar com un projecte pilot el 2010 però des d’aquest municipi vàrem decidir donar-li continuïtat fins avui dia.\nDins d’aquest pla, cada any s’organitzen diverses activitats a fi d’impulsar el model empresarial cooperatiu, com ara La Setmana de l’Economia Social i Cooperativa. Aquest any celebrem la tercera edició. Aquest projecte es va llançar com una iniciativa més municipal però ara s’implica la resta d’ajuntament de la Zona Delta on s’engloben els municipi de Viladecans, Castelldefels, Sant Boi, i Gavà.\nQuin objectiu té aquest esdeveniment?\nAquesta activitat pretén donar visibilitat a les empreses cooperatives ubicades en el nostre municipi i dins d’aquesta voluntat de donar a conèixer el món cooperatiu, aracoop juga un paper important ja que col·labora amb el municipi per difondre les nostres activitats.\nParticipa el Fòrum Delta. Nosaltres és la segona vegada que organitzem aquest esdeveniment. És itinerant i cada any s’encarrega de l’organització un municipi. L’any passat li va tocar a Sant Boi i, aquest any a nosaltres.\nHa tingut una bona acollida?\nQuan vam iniciar el Pla de Dinamització, vàrem convocar una taula de concertació de l’economia social i cooperativa. Des d’un inici, la taula es va forma per agrupar empreses tan de caire cooperativista com empreses d’altres tipus de societats. La finalitat de crear aquesta taula va ser poder planificar les activitats conjuntament.\nAmb el pas del temps, tot això ha anat canviant. La crisi econòmica ha generat canvis i algunes empreses s’han anat transformant en SL, d’altres han fet fallida i han tancat. Per tant, el volum i perfil dels nostres participants també s’ha anat modificant.\nNo obstant, des d’un temps enrere, també s’han incorporat d’altres cooperatives noves que ara sí que neixen amb una filosofia més de cooperativa com a tal que, al cap i a la fi, és la voluntat que perseguim. En canvi, anys enrere les cooperatives es constituïen promogudes per altres qüestions i contextos de l’època i no per aquest esperit de “fer comunitat i co-working” que hi ha actualment.\nAra estan presents a la taula cooperatives i altres tipus d’empreses de l’economia social com poden ser: La Cooperativa Obrera de Viviendas, SCCL, L’Associació SAÒ PRAT, UIKÚ Coworking El Prat, SCCL, ETICOM-Sóm connexió, Fundació Rubricatus, Fundació Catalana de l’espai i G.E.M Gestió Escoles de Música, SCCL.\nLa veritat és que estem satisfets ja que percebem una alta participació i interès per part dels usuaris cada cop que emprenem una iniciativa d’aquest tipus.\nQuin lligam té aquest esdeveniment amb aracoop\nDes de l’inici del nostre Pla de Dinamització estem col·laborant amb aracoop. Gràcies a la voluntat d’aracoop de fomentar l’economia social i cooperativa hem pogut organitzar sessions de sensibilització, tutories, diversos seminaris com ara l’últim que vam celebrar, el seminari “Pensa en Co”dirigit a persones emprenedores amb l’objectiu de mostrar el model cooperatiu com una fórmula viable i sostenible a l’hora de crear empresa.\nSempre que hi han propostes que poden complementar la nostra feina, són ben rebudes. Tot suma a l’hora d’ajudar i donar a conèixer les empreses i activitats entorn de l’economia social i cooperativa.\nEl que destacaria de tot el que aporta aracoop és, sobre tot, el seu foment per donar visibilitat a l’economia social i cooperativa així com l’emprenedoria social des de tots els seus vessants. Tot i que la participació de la gent no està estretament lligada a la tasca de difusió d’aracoop, sí és fonamental el paper d’aracoop per donar a conèixer els conceptes clau per a entendre aquest model empresarial així com explicar correctament el funcionament de les cooperatives i oferir el millor assessorament i orientació a l’hora de crear i fer créixer una empresa.\nMalgrat tot, a nivell personal penso que també seria un bon moment per centrar l’atenció en altres aspectes com són la creació i la consolidació de les empreses oferint un tracte més personal, més tutoritzat i més íntim. Per exemple, el proper mes de setembre s’iniciarà una sessió amb tutories que valoren idees de projectes. Serà un laboratori d’economia social.\nMés enllà de la setmana de l’economia social i cooperativa\nA més del que ha destacat la Sra. Rodriguez sobre la celebració de La Setmana de l’Economia Social i Cooperativa, no hem d’oblidar que el Centre de Promoció Econòmica treballa contínuament en l’organització d’activitats d’emprenedoria social. Tal i com indica la revista digital de www.elprat.cat, aquest centre ha estat acreditat el passat mes d’abril com a centre d’assessorament de la xarxa Catalunya Emprèn. Un programa que té com a objectiu difondre la cultura d’empresa, fomentar la creació d’activitat empresarial i donar suport a petites empreses i microempreses.\nA més, durant tot els mes de maig i juny es duran a terme altres accions formatives: tallers de consolidació empresarial i sessions d’acompanyament per a persones emprenedores per reforçar la comunicació, la redacció de textos persuasius etc. Tota la formació de forma gratuïta.\nAmb totes aquestes accions el municipi del Prat demostra la seva voluntat de construir un projecte col·lectiu com a comunitat. Focalitzat en homes, dones, nens i entitats que permetin establir vincles i aconseguir mantenir encès el motor del projecte de ciutat. Són els valors, la unió de forces i la suma de tot el que representen idees, diversitat i ganes de prosperar en conjunt el que fan possible continuar cap a aquesta direcció.\nEntrevista a Agustina Rodriguez Sancho, Coordinadora Àmbit Activitat Econòmica\nPromoció Econòmica de l’Ajuntament del Prat del Llobregat\nAnteriorEntrada anterior:aracoop i l’Ajuntament de Sant Boi: suma de voluntats per promoure economia social i cooperativaSegüentEntrada següent:La comunicació, eina estratègica de comercialització\nAbril 7 @ 12:00 - 14:00 7 Abr\nAbril 7 @ 16:30 - 19:30 7 Abr\nAbril 8 @ 11:00 - 13:00 8 Abr\nAbril 8 @ 12:00 - 14:00 8 Abr\nFormació on line: “Dimensió econòmica i financera”\nAbril 8 @ 12:00 - 14:00


Catalibros - LA GUERRA CIVIL CATALANA DEL SEGLE XV Estudis sobre la crisi social i económica de la Baixa Edat Mitjana.1/Causes i desenvolupament de la crisi. 2/La societat catalana durant el conflicte\nLA GUERRA CIVIL CATALANA DEL SEGLE XV Estudis sobre la crisi social i económica de la Baixa Edat Mitjana.1/Causes i desenvolupament de la crisi. 2/La societat catalana durant el conflicte\nSantiago Sobreques i Vidal, Jaune Sobreques i Callico\nSantiago i Jaume Sobrequés examinen en aquest segon volum diversos aspectes de la societat catalana durant el periode. En primer lloc, analitzen la conducta de la noblesa durant el conflicte, especialment la del Nord de cataluya. En segon lloc, s´estudien les manifestacions eclesiástiques i religioses en el periode. I, finalment les repercussions del conflicte en les ciutats catalanes, centrant-se en dues de les mes representatives: Barcelona i Besalú. Característiques: 464 + 418 pp. respectivament, tapa dura amb sobrecubuerta 15,5x21 cm. Perfecte estat


2 min. 17/06/2020 23:05\n651x366 Imatge del restaurant d’Ametller al World Trade Center de Barcelona. / F. MELCION Imatge del restaurant d’Ametller al World Trade Center de Barcelona. / F. MELCION\nTot i que fa un mes ja es va posar en marxa amb vendes de menjar per emportar-se, l’obertura física del restaurant s’ha ajornat fins aquesta setmana. El local està dins del mateix espai del supermercat, que també compta amb un forn de pa ecològic, una peixateria i una formatgeria.\nEl Mercat d’Autors funciona, a més, com a centre logístic i de distribució de les vendes online d’Ametller a Barcelona, tant de productes de supermercat com de plats del restaurant.\nEl dia 30 a Casa Seat\nEl segon espai de restauració que obrirà properament el grup a la capital catalana es troba dins de Casa Seat, la nova seu i centre d’activitats culturals de la companyia automobilística amb fàbrica a Martorell. Tot i que Seat tenia previst obrir el local -ubicat al Cinc d’Oros- el dia de Sant Jordi, finalment el coronavirus va obligar a retardar l’obertura fins aquest dimarts. No obstant, la cafeteria-restaurant per a 35 comensals que hi gestionarà Ametller entrarà en funcionament el pròxim 30 de juny, segons va confirmar la companyia d’alimentació a l’ARA. El restaurant es troba a peu de carrer.\nAmb aquests, ja són tres els restaurants d’Ametller Origen a Barcelona ciutat, als quals cal sumar els que té a Olèrdola -on hi ha la seu de la companyia- i Sant Cugat.


Ajuntament de Cardedeu - Actualitat - Notícies - Sessions d'acollida per explicar als nouvinguts els serveis i recursos que ofereix el municipi\nSessions d'acollida per explicar als nouvinguts els serveis i recursos que ofereix el municipi\nEl taller s'imparteix aquesta setmana i va adreçat al col·lectiu marroquí.\nLa regidoria d'Acció Social ha preparat sessions informatives adreçades a les persones nouvingudes d'origen marroquí per tal d'oferir-los informació útil i clara sobre els serveis i recursos que ofereix el municipi i que poden ser necessaris durant els primers dies de residència a Cardedeu.\nEl taller s'impartirà els dies 30 i 31 de maig, i 1 i 2 de juny, de 19 a 20.30 h, als Serveis Socials de Can Borràs (Dolors Granés, 2). Es parlarà de treball, educació, habitatge, salut i serveis socials, entre d'altres. En la sessió del 2 de juny es farà una visita guiada per a totes les persones que acaben d'arribar i no coneixen la ubicació dels serveis municipals.\nDins dels processos migratoris un dels punts claus és el moment de l'arribada a la terra de migració. La persona immigrada arriba amb diferents graus de desconeixement o d'informacions incorrectes (estereotips, prejudicis, dades equivocades, etc.) sobre la societat receptora, per la qual cosa necessita rebre informacions i orientacions sobre el recursos que li ajudaran a cobrir les necessitats mínimes (treball, habitatge, etc.) i començar la trajectòria d'adaptació a un nou entorn ( empadronament, accés a recursos formatius, socials, etc.)\nEl pla d'actuació s'emmarca en unes sessions d'acollida adreçades a persones que acaben d'arribar al municipi mesos anteriors o que estan sol·licitant informes d'arrelament social. Aquests programes, com d'altres que impulsen politiques de cohesió, es basen en la igualtat d'oportunitat s i en l'accés als serveis des d'una visió universalista, integradora i participativa. La igualtat d'oportunitat s és el fonament de la cohesió social i aquest de la convivència, la integració i la ciutadania.


EL NÚVOL@AL: CANTALETRAS\nCantaletras és un programari que dóna suport l'ensenyament de la lectura i escriptura de nens cecs. La seva característica fonamental és que es basa en un model de triple mediació: per al nen, per l'educador llec i per l'educador expert.\nPer al nen, el programari mitjana els aprenentatges en una gradient de complexitat progressiva.\nPer l'educador llec, el programari ofereix permanents consells instruccionals que donen suport al procés d'ensenyament i ensenya els rudiments de la lectoescriptura Braille.\nPer al mediador expert, el programari ofereix un detallat i exhaustiu registre diagnòstic dels èxits i la progressió de l'aprenentatge dels nens.\nEl programari té una filosofia d'inclusió, i el seu disseny atractiu per al treball conjunt de persones amb discapacitat visual i persones vidents.\nTotes les activitats estan dissenyades en forma de joc i una de les seves característiques importants és que permet al nen cec l'exercitació de l'escriptura Braille a través de les modalitats Caixetí i màquina Perkins. Així mateix, les activitats s'enfoquen al coneixement de les lletres i la ubicació espacial de les lletres en el teclat de l'ordinador.\nCantaletras ha estat reprogramat completament en format de codi obert és un programari de lliure accés.\nFONT: Pontificia Universidad Católica de Chile.\nPublicado por Mi Gestión Vital en 12:53\nEtiquetas: DEF. VISUAL, DISCRIMINACIÓ AUDITIVA, HABILITATS METAFONOLÒGIQUES, INFORMÀTICA


Endavant | 01 / 04 / 2019\nEls resultats més destacats dels clubs i esportistes patrocinats pel Villarreal CF són els següents:\nRoberto Bautista arriba a quarts a Miami\nEl tennista castellonenc va perdre en quarts de final de l'Open de Miami davant el nord-americà John Isner 7-6 (1) i 7-6 (5). Això sí, Roberto Bautista havia collit una tremenda victòria a huitens de final davant el serbi Novak Djokovic (1-6, 7-5 i 6-3).\nAl TAU Castelló li sobren cinc minuts davant l'ICG Força Lleida (88-82)\nEl TAU Castelló va fregar el triomf a Lleida, però va recollir una derrota causa de la mala gestió dels últims quatre minuts, en els quals va entrar amb avantatge al marcador (75-80) després d'una espectacular reacció. El TAU no va saber frenar l'ímpetu dels locals i va acabar cedint per 88-82.\nEl Bisontes es queda a un pas de la remuntada (1-2)\nEl Bisontes Castelló va encadenar davant l'Elx CF la seua cinquena derrota consecutiva com a local (1-2). L'única bona notícia per als blaus va ser que el gol de Juanito va trencar una sequera que ja superava els 100 minuts sense anotar a casa.\nEl Peníscola s'acosta al 'play-off' pel títol (3-2)\nVictòria fonamental del Peníscola RehabMedic davant del Palma Futsal que l'acosta al 'play-off' pel títol. Els blaus van derrotar 3-2 als balears. La primera part va acabar sense que es mogués el marcador i sense que cap equip posés en dificultats al seu oponent. El Peníscola va eixir millor a la segona part i Jaime Peiró va avançar els locals amb el seu primer gol a Primera. Raúl Gómez i Xavi Cols van augmentar l'avantatge amb dos gols en el minut 30 i el Palma va reaccionar tard amb dos gols gràcies al porter jugador.\nEl Playas tanca el Mundial Màster amb 13 medalles\nEl Playas de Castellón va concloure el Campionat del Món Màster de Torun amb un total de 13 medalles (5 ors, 6 plates i 2 bronzes), dos rècords del Món i tres rècords d'Espanya. A la jornada de cloenda va destacar l'actuació de l'atleta Paco Del Río a la prova de mitja marató dins de la categoria M50 per equips.\nEl NBF guanya a casa del Sant Blai Alacant (59-71)\nEl Nou Bàsquet Femení Castelló suma i segueix. Aquest cap de setmana va encadenar la seua sisena victòria consecutiva per imposar-se a domicili per 59-71 a la pista del CB Sant Blai Alacant, cinquè classificat. Les castellonenques es mantenen una jornada més com a líders de la Primera Divisió sènior femenina.\nEl BM Castelló cau en l'últim minut (22-21)\nLa permanència segueix complicant-se jornada a jornada per al Handbol Castelló femení, que va veure com se li escapava per un sol gol (22-21) la victòria a la pista del penúltim classificat, el Handbol Morvedre. Les de Montse Puche van dominar el marcador durant el primer temps, que va acabar amb 8-9. Després del descans es van posar 9-12, i tot i que les locals van reaccionar, es va arribar amb 21-21 a l'últim minut.\nDerrota dolorosa del CH Vila-real en el dia de la presentació del club (24-28)\nEl CH Vila-real va recollir una dolorosa derrota davant el BM Sant Llorenç (24-28) en el dia de la presentació del club. El resultat provoca que el CH Vila-real segueixi en plena lluita per la permanència.\nAriadna Edo segella el passaport per al mundial paralímpic\nEl passat cap de setmana es va celebrar a Madrid el Campionat d'Espanya per Autonomies on el Club Natació Castalia Castelló participava amb dos nedadors: la medallista paralímpica Ariadna Edo i el jove debutant en categoria absoluta Sergi Castell. La primera va tindre un paper protagonista en l'esdeveniment portant-se dos ors en 400 lliure i 200 estils en la categoria multidisability (que equipara diferents discapacitats mitjançant una taula per punts referits a la marca del nedador respecte al rècord del món de la seua categoria). Això a més li va valer per aconseguir el bitllet per al mundial, que a dia de hui no té seu però que li dóna la tranquil·litat a la castellonenca per seguir treballant i intentar reeditar el seu tercer lloc de fer un parell d'anys. Pel que fa a Sergi Castell, va quallar una boníssima actuació, aconseguint ser segon de la categoria S14 en el 50 braça en el seu debut aquest any en la categoria absoluta (és l'actual rècord d'Espanya júnior en aquesta prova). Així mateix, va ser plata amb el relleu de 4x100 lliures del combinat valencià.\nL'Auto Vila-real empata a un final de bogeria i s'acosta a l'ascens (3-3)\nEl primer equip del Auto Vila-real va empatar d'una manera èpica davant el segon classificat, el Marbres Serrat (Alcalà de Xivert). Després d'anar perdent 1-0, remuntar 1-2 (gols d'Albert i Pepe), rebia el 3-2 faltant tres dècimes per al final del xoc. Només hi havia temps per treure de centre, el jugador Rosward ho va fer directament deixant anar un obús des del cercle central de la pista que va sorprendre el porter local, empatant el partit 3-3. Amb aquest empat i faltant quatre jornades per al final, guanyant dos partits, l'equip sènior aconseguirà l'objectiu de pujar a Tercera Divisió.\nEl Vila-real Bàsquet Club cau a la pròrroga (79-70)\nLa pròrroga va decidir un partit que va acabar en empat (66-66). En els últims minuts, el Vila-real BC se li va anar un partit que va dominar. Ja a la pròrroga, l'encert de les saguntines des de la línia de triples va sentenciar el partit i va confirmar la segona derrota de la temporada de l'equip taronja (79-70).\nNova victòria per a la pilotari Carme de Castelló\nCarmen de Castelló i les seues companyes del club pilotari de Meliana, van aconseguir una nova victòria a la lliga de raspall femení per equips de tercera categoria. En aquesta ocasió van derrotar a l'equip de Montserrat pel marcador de 40-10, mantenint així la primera posició de la classificació.\nMore in this category: « Un torneig replet de somriures i companyerisme\tEl Villarreal CF y el CEU, junts per la salut »\nFotografía por: BM CASTELLÓN


Sergi Pérez | danipajuelo\nArchivo de la etiqueta: Sergi Pérez\nEl salt del waterpolo basc\n22 abril 2014 danipajuelo\tDeja un comentario\nFa 13 anys, el que havia estat el meu entrenador al CN Montjuïc, en Sergi Pérez (més conegut com a ‘Bomper’) em va proposar fitxar per l’Askartza. El club més important del País Basc militava a la Primera Divisió espanyola. Més enllà de l’oferta econòmica, vaig valorar molt positivament el fet de ser referent a un equip absolut i l’oportunitat de viure una experiència única vivint fora de casa als 20 anys. Em vaig decidir. Després de jugar el Mundial júnior, vaig viatjar al nord.\nTres amics i excompanys: Jorge Julián, Xabi Orozco i Nacho Bascones\nEl que em vaig trobar va ser un club referent en tots els sentits al waterpolo basc. No només era l’únic que comptava amb un equip en categoria nacional, sinó que a nivell de categories no tenia rival a tot Euskalherria. Juntament amb el meu gran amic Gorka Martínez de Osaba, érem els entrenadors dels més menuts d’Askartza. Entrenàvem una hora i mitja dos dies a la setmana. Tampoc calia gaire més per una lliga que no tenia més de tres equips i on el nivell era molt baix.\nUn partit amb la graderia plena del Leioa, equip de la Primera nacional femenina\nLa setmana passada vaig poder estar a diversos clubs de Biscaia i parlar amb la gent que està tirant del carro del nostre esport. El canvi viscut en una dècada és abrumador: s’han multiplicat el nombre de clubs, equips i jugadors; els entrenadors han apostat per formar-se i prendre’s aquesta feina de manera més professional; s’han creat lligues competitives en les categories inferiors i ja són tres els equips en competicions nacionals: l’Askartza a Primera masculina, el Leioa a Primera femenina i la Náutica de Portugalete a Segona masculina. Miro enrere i ja no veig un cas aïllat: veig una Euskadi referent dins el waterpolo espanyol.\nAskartzaCN LeioaCN Montjuiceuskal waterpoloaNáutica PortugaleteSergi Pérezwaterpolo


Un dels meus clients es posa en marxa per fer presentacions de vendes i em va demanar una recomanació adhesius per a ordinadors portàtils per al seu propi ordinador portàtil i com a deixador dels seus clients i clients. Seré sincer que he demanat adhesius en línia i que he obtingut els únics adhesius d’alta qualitat per un bon preu i una gran inversió Adhesiu Mula.\nLa clau de la meva elecció és un adhesiu que es desprèn fàcilment sense triturar-se i convertir-se en un embolic gegant. Estic comprant dispositius i contenidors nous constantment i sovint en regalo o veno els de vells. Si teniu un adhesiu barat, és gairebé impossible eliminar-los sense els productes químics adequats. Sticker Mule sempre envia adhesius que, fins i tot anys després, es desfan en una bona peça. Crec que és una combinació de la seva qualitat d’adhesius i el seu adhesiu que els fa tan agradables.\nSticker Mule: adhesius personalitzats\nAdhesiu Mula els adhesius inclouen un laminat especial que els protegeix de l'exposició al vent, la pluja i la llum solar. Fins i tot podeu posar-los al rentaplats i fer-los sortir nous.\nAdhesiu Mula és la forma més ràpida i senzilla de comprar productes impresos personalitzats. Feu la comanda en 60 segons i convertirem els vostres dissenys i il·lustracions en adhesius, imants, botons, etiquetes i embalatges personalitzats en dies. Ofereixen proves en línia gratuïtes, enviaments gratuïts a tot el món i una resposta super ràpida.\nAdhesiu Mula ofereix adhesius de vinil, adhesius tallats a mida, adhesius circulars, adhesius rectangles, adhesius quadrats, adhesius ovals, adhesius de para-xocs, fulls d’adhesius, adhesius de tall de petó, adhesius de transferència, adhesius de cantonada arrodonits, adhesius transparents, cinta personalitzada, dispensadors d’etiquetes, imants , botons i fins i tot cintes d’embalatge.\nDemaneu els vostres adhesius en qüestió de segons i rebeu proves en línia gratuïtes, enviament gratuït a tot el món i un canvi d’operació molt ràpid.\nCompra adhesius ara\netiquetes: millors adhesius en líniaadhesius de para-xocsbotonsadhesius de cercleadhesius clarscinta personalitzadaadhesius tallats a troqueladhesius tallats a troqueladhesius de petons tallatsdispensadors d’etiquetespells per a portàtilsimantsadhesius ovalsadhesius de rectangleadhesius de cantonada arrodonitsskins per a telèfons intel·ligentsadhesius quadratsadhesius adhesius tallats a petonsmula adhesivafulls d’adhesiusadhesiustransferir adhesiusadhesius de vinil


El sentit de poder créixer d’altre manera | El Punt de l'Interrogant\nEl sentit de poder créixer d’altre manera\nPosted by Francesc Coll | 18 set. 2018 | Blog | 0 |\nObservant, el que si és cert és que tenim la possibilitat de créixer de moltes maneres.\nSempre serà aquella opció en què cadascú haurà triat per sentir-se més bé en si mateix, lliurament i sense caure en la influència mediàtica del que ens marquen de com hem de ser i del factor de creixement per tal de no sentir-nos anul·lats.\nA nivell biològic ens fa créixer tot allò que ens anem aportant en l’alimentació, en l’exercici físic,… tot un conjunt d’aportacions que ens anem fent per esdevenir a ser en allò que intuïm del nostre ésser. Ens cuidem corporalment. El cos és important, tant que és la nostra manera més empírica de demostrar tot allò que ens ha fet créixer.\nTambé a nivell intel·lectual creixem a mesura en què anem creixent evolutivament; la comprensió dels primers anys no tenen a veure en res en la comprensió de quan som adults, però sí que a mesura que de petits ens anem formant, serà l’expansió de tot allò que haurem après.\nLa família, l’educació rebuda que se’ns va ensenyant i assimilant, el món de les idees es va consolidant i en el moment donat mirem de posar ordre en totes les peces rebudes que se’ns han donat, i com si d’una trenca closques es tractés, anem ajuntant les peces per trobar en tot plegat un sentit, el Sentit de la Vida. El propòsit és de fer encaixar totes les peces perquè ens sabem que si les conjuntem bé, això ens farà feliços del tot, estarem realitzats. Conjuntarem la part intel·lectual amb el moviment del cos.\nAmb tot, aquí no s’acaba, penso que el que ens fa créixer de veritat i com a persones humanes és la que cada u personalment veu en el seu interior, una força, una essència única, personal, que és el que de veritat el fa moure. Aquesta essència cada u la tria i serà la voluntat que el conduirà en sentir-se lliure de veritat. Crec que aquesta manera de créixer és la més important, puix és la que anirem desenvolupant tot al llarg de la vida, car és una visió de gran amplitud i d’una gran llargària. D’aquí creix el poder d’escollir de cada persona, i si escull d’aquest espai sap que tasta la Felicitat del propi ésser.\nQuan naixem venim per aprendre dins d’aquesta gran universitat que és la terra. Escoltem i Observem tot allò que ens dóna la capacitat de poder escollir. Podem triar tot allò que més ens convé o no. Aquí comença la pròpia llibertat.\nDesprés amb tot el que s’ha escollit podem projectar allò que el nostre ésser ha vingut a fer.\nAmb tot, per esdevenir sabem que cal fer interiorment una purga, dissipar pors, fer neteja.\nSerà el pensament, la paraula i en l’acció que trobarem el nostre ben fer, la nostra Unitat per esdevenir persones humanes. I serà la formula més empírica de formar part d’aquesta UNITAT total.\nAquesta manera d’haver-hi trobat la nostra identitat ens farà entendre que tot i començant per nosaltres mateixos, ens mou un motor Únic, que és l’Amor. Des de l’inici de la nostra existència, la nostra vinguda, la nostra estada, tot és un acte d’Amor; primer en el despertar d’un mateix en adonar-se i després en poder realitzar i ser presència d’aquest Amor que a tots ens uneix i que ens cal compartir.\nAixò, penso que és el que ens fa créixer!\nPreviousQuè és el que em fa créixer?\nNextSabem quin és el nostre propòsit a la vida\nÈs necessàri un ensenyament diferent?\nLes relacions tòxiques per Montse Macanàs


Biblioteca La Cooperativa Sant Antoni de Calonge - Calonge - Sant Antoni - Dossier de premsa - Reordenaran un nou pàrquing a la Torre Valentina de Calonge\nReordenaran un nou pàrquing a la Torre Valentina de Calonge\nL'Ajuntament de Calonge ha aprovat iniciar la contractació de les obres per adequar el terreny de davant l'edifici Llevantí de Mar, a l'avinguda Pau Casals de Torre Valentina, com a aparcament públic. Els treballs consistiran en el manteniment i pavimentació d'aquest vial i la seva zona verda, on a més del pàrquing hi haurà un espai enjardinat al voltant. També s'hi farà una vorera amb enllumenat públic.\nAra per ara, aquest terreny de terra ja servia d'aparcament, sobretot a l'estiu, però sense drenatge ni ordre definit de les places d'estacionament. Els vehicles han d'entrar per un gual, travessant la vorera. Amb les obres, talaran els arbres que hi ha enmig del vial, es pavimentarà i es d...


D’ençà de la creació del Col·legi –parlem d’una centúria llarga–, la comunicació de la institució amb els seus col·legiats ha volgut anar sempre més enllà de les formalitats de l’estricta representació i empara professionals.\nAmb aquest motiu el Col·legi ha anat generant al llarg dels anys diverses publicacions que han estat el reflex del pensament, les idees i la intenció de les successives juntes de govern i els seus respectius programes. Molt més que això, han estat també el reflex de la situació, de les inquietuds i la problemàtica de la professió docent en els diferents contextos socials i polítics. Un repàs acurat i un buidatge d’aquestes publicacions ens oferirien una precisa radiografia dels avatars als quals ha estat sotmesa la nostra professió, inevitablement condicionada per la dinàmica social i política de cada moment històric.\nEl ressò de les publicacions del Col·legi entre el nostre col·lectiu professional agafa un relleu important des que amb el deganat de Ramon Fuster s’entra en un període de normalitat democràtica. Les publicacions guanyen des d’aquest moment en qualitat i rigor i el seu interès –l’interès del seu contingut– s’estén més enllà de l’específic àmbit professional.\nDes de fa anys el Butlletí del Col·legi donava testimoni no només de quin era el pàlpit de la institució sinó també de quins eren els paràmetres en què es movia el sistema educatiu en termes genèrics, la professió docent en el seu exercici concret i les inquietuds del professorat per al seu acompliment. Serveixi, doncs, aquesta breu consideració per destacar el paper important que les publicacions de la casa han tingut per a la comunicació efectiva i fluïda amb els col·legiats, per donar-los notícia puntual de l’activitat col·legial, per emetre opinió –quan ha calgut– en matèria d’educació, per acollir-hi les propostes dels col·legiats, per donar-hi cabuda a temes de caràcter científic, històric, literari, etc. amb la pretensió de bastir dossiers temàtics sobre disciplines de tot ordre sense més condició que el rigor intel·lectual i la reconeguda autoritat dels seus col·laboradors. En aquest sentit, el seu mèrit ha estat justament reconegut.\nPel to d’aquest preàmbul podria semblar que donem per conclosa la publicació dels papers del Col·legi, que en aquest moment es concreten en la Revista del Col·legi, de temàtica cultural, i l’Agenda del Col·legi, de caire més informatiu.\nNo hi ha cap intenció d’estroncar la informació i la comunicació que des de les publicacions s’ha establert preferentment amb els nostre col·legiats, com també amb altres lectors en general. Ni molt menys hi ha el propòsit de variar-ne substancialment ni els continguts ni la intenció. En variarà, això sí, la forma. El format digital substituirà des d’ara el suport en paper amb la intenció de guanyar en agilitat, immediatesa, versatilitat. I oferir, doncs, un nou disseny que continuï acomplint les mateixes funcions que fins ara s’atribuïen a les nostres publicacions en format convencional.\nEns consta que aquesta nova proposta no tindrà la total anuència de part dels nostres lectors. Ens plauria que hi hagués una molt majoritària acceptació i que el seu plàcet s’acostés, això sí, amb el temps, al consens si, como esperem, la proposta resulta satisfactòria. Ponderar, d’altra banda, la important reducció del cost de les publicacions que suposa aquesta nova opció no és una qüestió anecdòtica ni un tema banal. Una màxima optimització de recursos, ara més escassos, s’imposa inajornablement.\nTenim la convicció que la comunicació amb els nostres col·legiats i lectors seguirà sent fluïda i que en les nostres publicacions continuarem com sempre trobant-nos-hi confortablement tots plegats.


el sol i el temps | notícies >> Visita a Otos (La Vall d'Albaida)\nVisita a Otos (La Vall d'Albaida)\nAprofitant un viatge de vacances a la Comunitat Valenciana, a finals del mes de març, hem tingut l’oportunitat de desplaçar-nos a Otos per passar una jornada amb en Joan Olivares. La trobada fou, com no podia ser d’altre manera, cordial i agradable, i vàrem tenir temps per xerrar sobre temes varis, de gnomònica, dels rellotges que te a la terrassa de casa seva i fer la ruta per veure, un cop més, els rellotges de sol patrimoni del municipi.\nCom a punts importants de la jornada a Otos, cal destacar que el projecte “Otos el poble dels rellotges de sol”, ha superat la xifra de 30 rellotges construïts al municipi, cosa que dona peu a que s’hagi implementat una ruta setmanal que, amb la gestió de l’Ajuntament de la població, fa una passejada pel patrimoni de rellotges de sol.\nS’ha reforçat aquest tema amb la recent publicació del llibre que documenta cada un dels rellotges i la creació d’una app que ajuda en la visita. Rellotges de Sol Otos és una aplicació gratuïta de realitat augmentada que permet, a través de la càmera del smartphone o tablet, descobrir i visualitzar els creadors dels rellotges de sol de la població d'Otos. Es pot descarregar a App Store i Google Play.


CATHY I IRVING, LA LLUNA DE MEL S'HA ACABAT - BLOCS\nCathy i Irving, la lluna de mel s'ha acabat\nEl contracte implícit que regeix la tira còmica 'Cathy' requereix que l'hagis de llegir a Cathy Time, la qual cosa significa que mai no estàs segur de si se suposa que la Cathy té 29 anys, 52 o 38. Podria ser qualsevol d'ells. . Ella està atrapada, i tu també. A la majoria de les tires còmiques, la vida és literalment anacrònica, o aturada, i el que descobreixes de 'Cathy' és el que sempre has descobert: els homes són impossibles (encara que no són tan dolents com abans), la feina és una bogeria i desorganitzat i s'acosta la temporada de vestits de bany, ja sigui el 1978, el 1991 o el 2005.\nEl casament de Cathy aquesta setmana amb el xicot de molt de temps Irving (els vots nupcials es van intercanviar dissabte; la recepció continua als panells d'aquesta setmana) posa fi a la història d'un any de la creadora de 'Cathy', Cathy Guisewite, de 54 anys, que va decidir després de 28 anys que era el moment de la seva protagonista perenne soltera i semiautobiogràfica per casar-se amb l'home que, a través de les seves maneres insensibles i irresistiblement masclistes, sempre ha engrescat la Cathy. ('És com si Charlie Brown finalment donés una puntada a aquest futbol', va reflexionar un escriptor al Star-Ledger de Newark, N.J.)\nquina és la millor llet\nEn una tira la setmana abans del seu casament, es va veure a Cathy llençant piles de llibres de relacions d'autoajuda, decidint mantenir només els seus diaris d'amor. Aparentment, havia decidit tornar-los a llegir, però massa auto-reflexió semblava que l'esfondrava, o potser es va adonar de com s'havia tornat de desconcertada: 'Fudge ripple, fotos, cançons preferides, cartes d'amor, àlbums de retalls, diaris de somnis... afirmacions, espelmes, nino de núvia i totes les sabates ximples que pensava que farien que algú s'enamorés de mi', s'obsessiona amb un globus pensatiu. Aviat va tornar a estar a la porta d'Irving. 'Vaig pensar que volies una estona sol', va dir.\n'Massa sorollós', va dir.\nLa Cathy es veu en uns 1.400 diaris, segons Universal Press Syndicate, i en algunes tasses de cafè antigues a la sala de descans. Seen no sempre es tradueix per llegir. Entre la gent pensadora que es mou a través de les pàgines de còmics cada dia (per costum, sobretot), és una postura habitual dir que un cop llegiu 'Cathy', però fa molt de temps que no ho ha fet. 'Cathy' ni tan sols és una d'aquelles tires que llegeixes només pel valor de blech, com ara 'Family Circus'.\nPerò han sortit coses bones del casament de la Cathy: un refugi per a mascotes a Califòrnia va recaptar 18.000 dòlars en donacions del 'registre' en línia per a Electra i Vivian, que, hauríeu de saber, són els gossos mimats de Cathy i Irving. La història del casament va portar Andrea, l'amiga feminista de la Cathy dels anys setanta, de nou al plec (i ràpidament la va posar un vestit de dama d'honor de color rosa), la mare de dos adolescents avorrits. (Aha! Així que ha passat el temps!)\nL'esdeveniment ha semblat una mica decepcionant, com el gran casament d'un amic que només va esperar massa temps i es va perdre la desfilada de grans casaments de quatre dames d'honor als seus vint anys, quan tothom ho feia. Per gairebé qualsevol mesura social, la Cathy és en aquella edat on un petit esdeveniment, potser a prop d'una platja, hauria estat millor, però sembla que li devia a la seva mare fer la ruta de Bridezilla. Si suposeu que la Cathy té uns 47 o 48 anys (no aneu a les temporades del vestit de bany ni als seus preparatius fiscals anuals; només cal que aneu pels anys reals), aleshores hi ha moltes coses que la Cathy encara no hauria de fer. Ja no hauria de portar els cabells llargs i amb el centre. Ella hauria de tenir un nas.\nAh, però és la Cathy, la Sísif del parc d'oficines i del complex de condominis.\nAlguns diaris que publiquen 'Cathy' van intentar divertir-se amb el seu dia especial, però no va ser un gran moment de la cultura pop. El 'CBS Evening News' ho va fer. Guisewite s'ha presentat a diverses entrevistes als mitjans durant les últimes setmanes, però semblava menysprear-ho ella mateixa. Només era hora.\n'Sé que hi ha dones solteres que se senten abandonades. Jo també m'agradaria', va dir Guisewite en una entrevista, assenyalant per la mil·lionèsima vegada que ella mateixa va fer el pas fa sis anys. 'Almenys la Cathy sempre podríem comptar per ser soltera. A ells, els diria, ho sento, només he de passar ja a aquesta fase següent'.\n(Fase següent? Vols dir tractaments de fertilitat?)\nGene Weingarten, el columnista d'humor de la DNS SO Magazine que també és un crític exegètic autoproclamat del que passa a les pàgines de còmics, va enquestar els lectors del seu xat setmanal en línia, convidant-los a intervenir en el dia especial de Cathy: pesar-se amb bates de beisbol. : Quina és la millor explicació de per què tot aquest matrimoni ha estat atroç: mereix el ridícul, mereix la censura i requereix càstig?\n(Les possibles respostes incloïen: 'Per molt espantós que pugui ser, va crear alguna cosa que els lectors havien de veure a través, com escollir una crosta', a un desmantellament d''uns 30 anys de feminisme a Amèrica' a 'Oh, vaja. Això Tot ha estat una mica d'amor.' Fins a la nit de dimarts, el 52 per cent dels 1.060 lectors havien optat per una quarta raó: 'Perquè no ha estat graciós').\nAh, de fet: la manca de gràcia. Un dels lectors/xerradors de Weingarten va trobar una raó per alegrar-se de la bona fortuna de Cathy i Irving, el regal d'un nou terme de cultura pop: 'marrying Irving', en què Cathy ha interpretat l'equivalent en còmics de 'jumping the shark' de la televisió. (Que, eh, es refereix a les temporades de 'Happy Days' després que un Fonz esquí aquàtic saltés un tauró, significant la banalitat i la mediocritat mateixa).\nEls lectors de còmics ara poden utilitzar una abreviatura fàcil per quan una tira ha passat molt més enllà del seu primer humor: s'ha casat amb Irving. 'Beetle Bailey' es va casar amb Irving fa anys. 'Garfield' es va casar amb Irving gairebé des del principi. De totes maneres els llegiu cada dia. Tots es van casar amb l'Irving (tret que es van jubilar anticipadament), i d'una manera malaltissa però meravellosa, també et caseu amb Irving, llegint-los.\nCathy Guisewite es va assegurar que el registre de casaments de 'Cathy' beneficiés un refugi per a mascotes.\nmantenir-se famolenc, mantenir-se ximple significat\npart normal del cabell vs aprimament\níndex glucèmic del sucre de dàtil\ncom revertir l'aprimament del cabell\nquè funcionen els pull ups\nsegur per anar al gimnàs


Valor afegit, la mediterrania.\nPublicat per Lutxana art* el dia d’octubre 29, 2009\nEl mediterrani. La mediterrània.\nEls treballadors i treballadores mediterrànies, gent insuflades pels flaires del mar de l’ona que bada.\nÉs important per als bussinesman i woman saber de les característiques pròpies del col·lectiu de persones que formaran el seu equip de treball.\nEn Gaudí deia, tenia la idea, que els éssers humans nascuts a la vora del mar mediterrani som persones diferents a la resta.\nDurant tota la història sempre han destacat en aquesta àrea geogràfica persones amb moltes i bones idees.\nDes de Plató i Aristòtil a l’inventor de la fregona, i fins hi tot al mateix Gaudí, encara que ell és ben be de Reus, que tampoc es tan a prop del nostre mar, denominat des de sempre “marenostrum”.\nLa gent a les illes balears troba un recull de sensacions que no pot trobar a cap altre lloc del món.\nFa sol, el sol il·lumina, potser els cossos dels seus servos, i també, diu en Gaudí, els seus cervells.\nCrear, la recerca de la creació, de la idea.\nDalí va descobrir-se a ell mateix, va explotar els seus deliris costaners gairebé més que ningú i ho va mostrar al món i ho va difondre en grans quantitats; com l’excés d’alcohol, que diu en Wilde, que provoca així la embriaguesa.\nOasis de creativitat.\nGestió del caos. Gestió de persones caòtiques il·luminades en excés per un sol molt planer, suau, moderat, que a vegades crema fins hi tot, però que normalment només o solament escalfa.\nPatricia Hinsmith va recrear-se de ple en aquelles coses franceses tan bucòliques per evocar els deliris delinqüents del seu Tom més perspicaç, teatral i cinematogràfic. Alain Delón va afegir a aquest personatge histriònic una cara d’àngel mai més aconseguida de millor manera en cap altre interpretació.\nPassejar per una platja costanera de la mediterrània sol ser un fet molt satisfactori.\nCançons, músiques, idees, paraules, mots, poesia, il·lusions, somnis, sempre han estat bandera d’aquestes gents solejades.\nLa gent no treballa?\nAquesta zona geogràfica, segons els estudis estadístics, és la zona on es practica més el sexe o la sexologia.\nEn aquests poblets de façanes blanques i finestres blaves les seves gents es motiven amb les seves vides per l’amor.\nHi ha molta gent que viu a costa dels altres, hi ha d’altres, molts, als que no els hi agrada molt treballar, passar-se moltes hores fent coses mecàniques i poc creatives.\nAquí sol passar, aquí a la gent li sol agradar més ser creatiu a la seva feina, aportar idees, aportar nous plantejaments, i crec que això s’hauria d’aprofitar molt més del que es fa en l’actualitat.\nNéixer aquí no vol dir que siguis més creatiu i original de segur, però si que pot voler dir, intrínsecament, que veus els colors i les formes de les coses d’una manera més vistosa, d’una manera diferent i més evasionista, visual. Som visionaris.\nEls costaners i costaneres sempre tenim idees noves, sempre estem buscant allò que sorprengui a la resta, coses per alimentar el nostre estat d’ànim i excitar-nos d’allò més.\nCapdavanters en el muntanyisme.\nEls costaners volien i volen, volem, sempre pujar muntanyes, romàntics als que els agradava sentir-se lliures i a la vegada plens d’amor.\nEns agrada navegar lliures sabent que sempre podem tornar.\nTenim característic aquest do de la tranquil·litat que té la nostra mar.\nSabem que no ens cal tanta competitivitat com en altres indrets del món.\nSabem que si un negoci funciona és millor no canviar-lo.\nSom previsors, indulgents amb les innovacions i les idees sorprenents.\nEns agrada improvisar i trobar solucions noves a totes les preocupacions.\nEns agrada fer el que fa la resta de la gent i fer-lo, a més, a la nostra manera.\nBarcelona és una ciutat que no dorm, com ho és New York. Sempre trobes resposta a les teves necessitats d’alguna manera o una altre.\nPersones amb tanta creativitat innata.\nCiutat llançadora d’idees.\nLlibertat a la ciutat amb el cor més gran.\nLa seva gent canvia com sempre ha estat.\nDiuen que ara el gegant de la ciutat va ballant Funky pel camí.\nAra volen crear una nova institució d’aquesta la nostra zona geogràfica mediterrània, diuen que la seu serà Barcelona.\nCada dia descobreixo de nou cada recó d’aquesta ciutat.\nBarcelona creix per la seva gent, que som la seva sang que fluctua per les seves artèries de ciment.\nBarcelona ha d’agrair tota la aportació feta, també, per la resta de ciutats que l’envolten, on cada dia, també, es fomenta i es crea amb fusió.\nBarcelona és fusió. Catalunya és fusió.\nÉs l’adjectiu que més destacaria, en general.\nDe la barreja surten les noves idees, algunes més revolucionàries que d’altres, però sempre, no obstant, noves, innovadores, ampliadores i sempre generoses.\nEn definitiva és així la suma de colors, la barreja de colors i idees, fa que neixi l’arrel de la innovació.\nSeure’ns a tots durant vuit hores o més en una cadira mirant a la pantalla d’un ordinador no crec que sigui la millor manera de provocar una reacció positiva en aquestes ments explosivament exclusives.\nMiro d’imaginar-me la ciutat de Barcelona i la resta de Catalunya governada pels àrabs als posteriors 300 anys després de Crist.\nMiro d’imaginar-me dels jueus que van arribar a Girona en el seu moment fets fora de Jerusalem i de tota Europa pels Àrabs, i desprès com van ser reinstal·lats a les illes balears.\nMiro d’imaginar-me com van arribar les gents a treballar a finals del segle XIX a les indústries tèxtils properes als rius de les ciutats catalanes, i com aquestes persones mateixes van revolucionar la vida a Barcelona, i reclamaven el seu dret de viure al marge de la religió al principi del segle XX. Això és el que es pot saber llegint qualsevol llibre d’Història, encara que la Historia, diuen, l’escriuen els vencedors.\nMiro d’imaginar-me com arriben els negres de Zàmbia, Senegal, Namíbia, etc a la ciutat.\nCom arriben a la plaça Catalunya i esperen el seu torn per treballar. M’imagino què pensen els xinesos quan trepitgen per primera vegada la ciutat.\nM’imagino els antics pobladors de la ciutat, els més antics, els “llacets” que vivien a la Vía Laietana. Diuen que venien de més endins, de la zona del Vallès, i un dia es van atrevir i van descobrir un lloc a prop del mar, amb molts rius i muntanyes, i un lloc amb molt de sol.\nSense cap dubte Barcelona li deu tot al seu port, un gran mercat internacional, la seva porta al món.\nUn mercat per on han passat i alguns s’han quedat tot tipus de gents de tot el món.\nAra potser ens sorprèn veure gent de molts orígens diferents, però és aquesta la naturalesa d’aquesta zona, de la nostra zona, que sempre ha estant tant indulgent amb la gent i les seves idees, amb les seves propostes, noves o no, una zona d’acollida, que escalfa els cors i alimenta la imaginació.\nEscapismes també hi ha.\nGent que roba el de la resta.\nGent amb bones idees per robar.\nValor afegit, tant si vols robar com guanyar, sempre et caldran bones idees.\nLow Cost:Way of life.\nEls usuaris del Bicing quan vagin a una estació per agafar una bicicleta veuràn que alguns components de la bicicleta han canviat per tal de millorar la seguretat del vehicle i el desgast que pateixen amb el multiús i el vandalisme.\nEns agrada “escapolir-nos” ( esccabullir-se) de la feina.\nEns agrada sortir abans els divendres i arribar molt tard els dilluns.\nEns agraden els dies de festa entre setmana o que ens deixen gaudir d’un llarg i interns pont de sedentari.\nLes hores de dinar o esmorzar sempre les apurem al màxim.\nEns agrada llegir el diari quan mengem o veure la tv., o sentir la ràdio, si no és possible dinar amb algú altre.\nEls dijous ens agrada menjar paella.\ntar d’un bon pont.\nSom impuntuals, però som originals en excuses justificatives.\nSempre busquem l’alternativa, improvitzar!\nEns agraden les sorpreses, que ens expliquin històries noves.\nQuan surt una mica el sol ens agrada gaudir-lo, així que si podem triem més be l’opció de la terrassa que la de l’interior d’un local.\nAixí quan podem sortim al carrer, encara que sigui amb l’excusa de fumar, a trobar-nos amb els raigs de sol.\nEns agrada il·luminar-nos.\nVeure la nostra ombra el més allargada possible.\nEns agrada ballar, escoltar música, llegir i badar.\nTenim les millors excuses per donar quan arribem tard.\nEns agraden els divendres.\nNo ens agrada gaire treballar.\nSi podem dinar/menjar/beure/fumar a l’aire lliure o fem, molt millor.\nAhir passava pel davant d’unes oficines prou noves del meu barri, la imatge era inaudiblement transgènica...\nTres persones assegudes per separat una a cada banc de davant dels gegants edificis grisos i acristal.lats.\nCada una es seia a una punteta del seu banc, com volent no ocupar tot l’espai disponible ells sols, com volen deixar al destí l’oportunitat de que algú els fes companyia: em van entrar ganes de seurem amb ells, però no tenia gaire temps per fer totes les coses que volia fer abans de marxar, també tenia ganes de fer-los una foto, però es va canviar a verd el semàfor... i no hi vaig pensar més fins ara que ho escric.\nCrec que ens estan intentant canviar.\nEns volen fer individus solitaris. Potser ho estan aconseguint.\nEns situen en unitats, ens disgreguen.\nPerquè les coses quan tenen massa o molta calor es separen? Aquest és el “Quid” (perquè li diuen així?) de la qüestió de la fusió de molècules i la fricció nuclear, no?\nFísica o Química, o Matemàtiques. Tot és inestable e imperfecte. Inaudit. Dels errors sembla que s’aprèn.\nDe vegades els errors, el record dels errors del passat, o successos negatius que no provats que siguin errors, que potser només son coses que han succeït, circumstancials, fan pensar en que en el pressent poden tornar a passar.\nEns agrada embrutar-nos.\nSom insegurs i insegures.\nPlorem pels nostres propis errors.\nEns agrada entrar a la cambra obscura i revelar-nos.\nEns agrada descobrir.\nEns agrada vibrar.\nEns agrada el sol, allò que ens ha fet i ens alimenta des de sempre. Som solars i de mar per naturalesa.\nEns és molt difícil aprendre anglès, però aprenem millor el francès.\nEls dijous i els diumenge ens agrada menjar paella, canalons o alguna cosa especial. Per postres “braç de gitano” (encara que a mi personalment no m’agrada gaire).\nDóna nom, dóna crèdit, estatus.\nSi tens un nom estrany que estreny i fa pensar als altres que ets cool és la teva millor possibilitat per indicar a la teva targeta personal de presentació.\nO sembla que ets molt d’aquí, o que sembli que ets molt d’allà.\nNo els hi agrada que no semblis d’enlloc.\nEncara que saben que aquesta característica és fruit de la casuística, que no ens deixen triar on néixer ni com, ni com dir-nos.\nA Àsia es fiquen un nom occidental inventat i el fan servir amb els seus públics interns i externs.\nHi ha gent que amb la seva personalitat i seguretat aborda la inseguretat de la resta. Gurus, ideòlegs, aquells dels que extraiem les noves formes de conducte, aquelles més positives i significatives que et poden servir per al teu dia a dia.\nLa vida és un gran teatre, ja ho intenta dir en David Linch a cada una de les seves pel·lícules, però ningú s’adona de la seva principal intenció. La gent adora l’estètica tan “kitch” de les seves escenografies. El joc dels personatges, la fotografia.\nLa meva professora de Teoria de la Imatge em va enfilar a un nou camí.\nEns hem d’aferrar al que tenim, valorar-lo, fer-nos forts amb allò del que estem segurs.\nAllò que ens fa volar, allò on sempre ens podem recolzar.\nEns hem de concentrar en allò clar, allò fort i vistós. Allà on se’ns valora i compren. Allà on se’ns escolta.\nAllà on si caus et donen la ma per ajudar-te a aixecar-te, on no t’ofeguen encara més, on no et volen liquidar.\nAllà on no hi ha gaire teatre.\nDiuen alguns que està be no ser del tot sincer.\nÉs veritat que sempre amagues coses, petites, teves, indivisibles, coses que et pertanyen.\nEm pregunto perquè al Macba no fan més exposicions d’artistes de Catalunya, o com a mínim de la ciutat, ja que en el seu nom diu “Museu d’art Contemporani de Barcelona”, i no fa tant de goig amb els artistes estrangers.\nPerquè a vegades no valorem allò proper que val la pena de veritat i pensem que trobarem l’èxtasi en allò desconegut i potser vàlid...però no propi...que també... eh! Però i els d’aquí?\nEls d’aquí exposen al Moma, a París, a Singaphur...\nEls d’aquí no exposen aquí. No tant com els d’allà.\nEstà be veure el món, la resta, a través dels ulls dels visitants, però no estaria també molt bé veure’l a través d’alguns més propers?\nO és que ens fem la guitza aquí els uns als altres? O és que encara queda el rebuig medieval entre veïns?\nSom encara tan antics?\nRivalitat veïnal, odi increïble.\nOdio saber el que pensa la gent! Odio sentir els seus pensaments a través dels seus ulls!!\nHo odio tant com ho estimo.\nEstima els canvis tant com els has pogut odiar en el passat* diu en Tom Peters.\nEulàlia Valldosera. Artista que exposa al Moma*


El col·leccionista de vies: 2021-10-03\nVia DEL GUILLEM al Tossal de la Feixa\nAl Tossal de la Feixa hi podem trobar vies de diferent grau, equipació i exposició. La via DEL GUILLEM és la típica assegurada amb alegria, alegria dic, de quantitat d'expansions que podem trobar en cada llarg. Al haber-ne tants, podem "apurar" o saltar-nos un que altre, la qüestió és que quedarà una via força vertical i distreta. Cal dir que ja feia uns anys que no anava per aquí i sembla que hi ha hagut algun que altre despreniment de roca i en parts d'un parell de llargs, es nota que per allí ha caigut alguna pedra.\nSortim de Coll de Nargó, prenem la carretera en direcció a Isona. A uns 3 km del poble tenim a mà dreta un trencall direcció Sallent. Seguim uns 3,5 km més i en un canvi de rasant a la nostra dreta trobem una pista. Estacionem el vehicle a l'esquerra en un petit replà on hi ha una fita. L'aproximació és llarga, una hora i quinze minuts tot seguin marques de color vermell. Quan arribem a unes feixes sense arbres veurem les parets a tocar. Canviem de sentit i seguirem marques de color groc que ens portaran a peu de via. Clarament veurem la destrossa que ha fet la caiguda de pedres i justament aqui, comença la via\n1r llarg: IV, IV+ i V, uns 15 parabolts en uns 30 metres\nLa tendència del llarg és gaire bé tot en lliure on trobarem tres punts més dífícils que serà superar el ressalt, tot això amanit amb molts parabolts, trobarem algun que altre tram brut de terra. La reunió és una mica penjada al costat d'un gran arbre.\n2n llarg: IV, Ae i IV+, uns 15 parabolts en uns 20 metres\nSortim de la reunió cap a la dreta fins a arribar a un mur vertical. Ull amb una llastra que hi ha als nostres peus per accedir al començament de l'Ae. Ara seguim en vertical per la placa amb escalada artificial fins que sortim en lliure i fem la reunió.\n3r llarg: IV, Ae, V i IV+, uns 20 parabolts en 30 metres\nEns enlairem per l'esquerra de la reunió i seguim en lliure per bona roca fins a un bon ressalt amb un arbre gruixut. Aquí comencem un tram d'artificial per placa vertical fins a sortir en lliure i muntar la reunió prou còmoda.\n4t llarg: IV, V/A0e i IV+, uns 19 parabolts en uns 30 metres\nSortim de la reunió per l'esquerra per superar un petit ressalt i tot seguit, ara a la dreta. Seguim en flanqueig ascendent vers un ressalt amb arbres. Fem un pas d'A0e i seguim per l'esquerra fins a arribar a la gran feixa. Hi ha una corda fixa que la atravessa, però millor no torcar-la, és molt vella.\n5è llarg: Ae, IV, Ae, uns 13 parabolts en uns 20 metres\nA l'esquerra de la reunió tenim les primeres expansions d'un curt Ae i tot seguit flanquegem a la dreta fins a una placa vertical i llisa on farem un parell de passos en Ae. Només harem de superar un petit ressalt amb l'ajuda d'una expansió i serem a la reunió als peus d'un gran arbre.\n6è llarg: IV, IV+, III+ i IV+, uns 14 parabolts i uns 35 metres\nSortim vers la dreta per encarar un diedre que es fa molt vertical a la seva part final. Un cop superat, ens endinsem en una mena de canal bruta de terra i per una feixa aniem a parar un altre cop a la rocai per resalts i diedres fins al final del llarg i la via.\nPel descens anirem vers ponent tot seguit la cresta fent baixades i pujades per camí poc marcat i fixant-nos amb les marques vermelles que anirem trobant. Al cap de poc, arribarem a un coll ample i baixarem pel vessant sud fins a trobar un altre cop el camí que hem fet de pujada.\nVistes de la segona reunió\nSisè i darrer llarg\nPublicado por Joan Prunera en 5:20 p. m. 0 comentarios


L’escultura ‘Cinc camins’ de Richard Long traslladada a Es Baluard | Bonart\nL’escultura ‘Cinc camins’ de Richard Long traslladada a Es Baluard\nL’Ajuntament de Palma ha traslladat l’escultura “Cinc camins”, de Richard Long, des del Parc de ses Estacions a Es Baluard Museu d’Art Modern i Contemporani de Palma. La decisió l’ha pres Àrea de Cultura, Patrimoni, Memòria Històrica amb la col·laboració de l’Àrea d’Infraestructures i Accessibilitat, que s’ha encarregat de traslladar-la.\nLa resolució s’ha pres per evitar els actes vandàlics que ha sofert l’escultura, que l’estaven malmenant, i per evitar el seu deteriorament. Un cop a Es Baluard, es procedirà a la seva reinstal·lació perquè pugui ser exposada a les terrasses exteriors del museu.\n“Cinc camins” està construïda en pedra de granit. Té 1,5 metres i representa un jardí zen japonès. L’artista va idear l’escultura el 2004 a Braga, on es va exposar. L’any 2007 la va adquirir el Govern de Jaume Matas per 200.000 euros i la va instal·lar al Parc de ses Estacions.\nEtiquetes: Cinc camins · Es Baluard · Richard Long


Instal.lacions - CEIP SANT VICENT FERRER\nEl centre està format per 5 edificis amb una superfície útil construïda de 2.529 m2 dins d’una parcel·la de 11.910 m2, aproximadament.\nNº de plantes\nPavelló administratiu i d’usos múltiples\nAules prefabricades 7\nEdifici 1: Ampliació destinada per a zona docent infantil. Situat a la part inferior del recinte escolar. Es d’una planta distribuïda en 6 aules, dos espais comuns (un dels dos utilitzat com a aula) i un despatx.\nEdifici 2: Se situa en la cota intermèdia. Es d’una planta i en ell es troba la cuina, el menjador i els servicis comuns.\nEdifici 3: Està situat a l’entrada del pati superior. Consta de dues plantes destinades a l’aulari de primària. A la planta baixa es troben 6 aules de primària, 2 serveis per als alumnes, 1 servei per a mestres i 2 magatzems serveis de neteja. A la primera planta es troben 6 aules de primària, 2 serveis per als alumnes i dues xicotetes tutories.\nEdifici 4: Situat en la part posterior del pati superior i unit per mitjà d’una passarel·la en la primera planta a l’edifici 3. És una construcció de dues plantes. En la planta baixa s’ubiquen els despatxos de l’equip directiu i els arxius, els despatxos de l’AMPA i el psicopedagog, la sala d’usos múltiples i l’aula d’informàtica, dos serveis per als alumnes i un per als mestres i consergeria, amb una sala xicoteta de màquines i una altra de material escolar. La planta primera es distribueix entre els següents espais: biblioteca, laboratori, aula de música, sala de mestres, aula de compensatòria, aula d’audició i llenguatge, aula de pedagogia terapèutica i dos serveis per als alumnes.\nEdifici 5: Situat en la zona alta del recinte escolar. Està composat per un gimnàs amb els seus vestuaris.\nS'utilitza també per a l'Educació Física el Poliesportiu Municipal, per estar situat en front del recinte del Centre.


Noves temporades dels programes radiofònics ‘Fes Ruta’ i ‘Camden’ i nou programa culinari anomenat ‘Amb molt de gust’ | infouniversitat\nPosted by Redacció on 25 març 2015 in Comunicació · 0 Comments\nFes Ruta és el programa en el qual Emilio Iranzo, professor de Geografia de la Universitat de València, acosta excursions i propostes culturals als oients de Ràdio Universitat. Foto portada: Júlia Murillo (conductora del nou programa Amb molt de gust), Sofia Company (directora de Camden) i Marcos Blanco, qui dirigeix Fes Ruta.\nREDACCIÓ. Ràdio Universitat, la ràdio en línia de la Universitat de València, ha incorporat novetats per a la temporada de primavera. Per una banda, tornen renovats el programa de rutes turístiques Fes Ruta i el programa musical Camden que entrevista grups i músics juvenils que tenen o han tingut vinculació amb la Universitat. I per una altra, s’estrena Amb molt de gust, un programa gastronòmic que acosta la cuina a les nostres ones i amb el qual s’aprenen diverses receptes, es mantenen entrevistes i s’ofereixen curiositats alimentàries.\nFes Ruta, el programa que visita i recorre pobles i espais naturals de la nostra comunitat, torna a la graella de Ràdio Universitat amb novetats. El programa compta des de fa un parell de setmanes amb la col·laboració de dos professors del Departament de Geografia de la institució, Emilio Iranzo i Rubén Arnandis. Aquest últim ja ha sigut entrevistat en el programa que tracta sobre la Via Xurra, una emblemàtica via verda que travessa l’Horta Nord. “És molt important que professors de la nostra universitat posen la seua veu i els seus coneixements per a descobrir alguns del llocs més recondits i emblemàtics de la Comunitat i que molta gent no coneix”, comenta Marcos Blanco, que dirigeix el programa en aquesta nova etapa.\nTambé torna renovat el programa musical de la ràdio de la plataforma Mediauni: Camden, que ja porta tres setmanes entrevistant grups i músics joves. El xics de Zaidia Power Trio van ser els primers en actuar en directe a l’estudi de la ràdio en la nova temporada del programa. Aquests estudiants de Filologia Anglesa, Dret i Història van estrenar la secció El Sabut, on els cantants han d’endevinar el nom i l’autor d’una cançó sentint només cinc segons d’aquesta. També van omplir la PlayList amb els seus gustos musicals. La setmana següent va actuar Joe Pask, un cantautor alcoià estudiant d’Història de l’Art que compon les seues cançons. Va estrenar la secció de La Pregunta Misteriosa, on el músic va fer una pregunta perquè el pròxim convidat la conteste. I abans de les Falles va ser entrevistat el discjoquei Boccachico, estudiant de Llengües Modernes que ens va endinsar en la música disco i el món dels DJs. El programa està dirigit per Sofia Company.\nD’altra banda, Júlia Murillo és l’autora del nou programa Amb molt de gust, que portarà totes les setmanes a les nostres cuines receptes perquè tastem alguns dels productes mes típics de la nostra zona. La primera setmana els protagonistes van ser els bunyols de carabassa i les seues varietats, com ara els de bacallà. Es va comptar amb l’ajuda d’Andrés Albert, un estudiant del Màster de Continguts Audiovisuals que cuina aquest dolç (més comú) en el seu poble, el Pinós. El programa també tindrà seccions de curiositats gastronòmiques i noves paraules que no són molt conegudes sobre l’alimentació.\nPrevious Post Març per la Igualtat finalitza amb més de trenta activitats de sensibilització Article següent La Unitat d’Igualtat impulsa dèsset projectes que fomenten activitats per a la igualtat de gènere


La vacunació antigripal, en marxa | Lleida.com\nLa vacunació antigripal, en marxa\nEl passat 14 d'octubre el departament de Salut va iniciar la campanya de vacunació de la grip a Catalunya, i també a les comarques lleidatanes. Arriba aquest any amb dos setmanes de retard, però per aconseguir uns resultats més eficients. Segons les autoritats sanitàries catalanes, així s'intenta ajustar al màxim la immunització, que s'aconsegueix entre dos i tres mesos després d'administrar la vacuna, amb el moment de més incidència d'aquesta malaltia infecciosa greu, que acostuma a ser entre desembre i febrer.\nLes persones majors de 60 anys són un dels col·lectius de risc, juntament amb embarassades, persones amb obesitat mòrbida, residents en geriàtrics o centres de discapacitats i els malalts crònics, amb problemes de diabetis, bronquials o asma. També els professionals sanitaris.\nLes comarques de Lleida disposes aquesta campanya de 82.000 dosis de la vacuna contra la grip, una xifra que a tot Catalunya arriba al milió dues-centes mil.\nLa grip afecta entre el 10 i el 15% de la població i s'ha convertit en una de les principals causes d'hospitalització i baixa laboral. A Lleida, l'any passat es van administrar 81.000 vacunes, que tenen una efectivitat d'entre el 70 i el 90%, segons si el virus muta més o menys. La passada campanya de la grip a les comarques lleidatanes va ser bastant suau, sense que se'n notifiqués cap cas greu, davant dels 25 del 2011.\nEl departament de Salut estrena aquest any una pàgina web temàtica dins del seu Canal Salut.\nVacunació entre els metges\nD'altra banda, els professionals sanitaris calculen que només un 30% d'aquest col·lectiu es vacuna contra la grip, tot i ser un dels grups de risc. Per això, enguany s'insisteix en què ho haurien de fer, juntament amb altres col·lectius com els majors de 60 anys, les embarassades o els malalts crònics.


Sueca sotmet a informació pública el II Pla d’Igualtat d’Oportunitats de la Ciutadania - Vista impresión\nPOBLACIONES » Sueca » Sueca sotmet a informació pública el II Pla d’Igualtat d’Oportunitats de la Ciutadania\nViernes, 29 de marzo de 2019 | e6d.es\n• I el Pla Municipal d’Inclusió i Cohesió Social\nL’Ajuntament de Sueca va aprovar per unanimitat en el darrer plenari del mes de març els documents provisionals del II Pla d’Igualtat d’Oportunitats de la Ciutadania de Sueca (PIO), el Pla Municipal d’Inclusió i Cohesió Social de Sueca (PMICS) i la modificació del reglament de règim intern de la taula de coordinació intersectorial de prevenció i promoció de la salut, la igualtat i la inclusió. Els documents estratègics i el reglament responen al paper que desenvolupen els municipis en el marc de la igualtat i la inclusió per tal d’impulsar i coordinar polítiques i accions en l’àmbit local que contribueixen a avançar cap a una ciutat més igualitària i amb una major cohesió social. Els edictes provisionals dels tres documents estaran a disposició de la informació pública fins al pròxim 8 de maig al web municipal.\nEl segon PIO de Sueca es configura en huit àrees que contemplen objectius específics i accions a realitzar a partir de cadascuna d’elles. Els huit eixos que estructuren el document són: Formació, ocupació i plans d’igualtat en les empreses; salut, oci i joventut; cultura, festes i esport, educació i corresponsabilitat familiar; serveis socials generals i conciliació; violència sobre les dones i protocol d’actuació; medi ambient, urbanisme i mobilitat; comunicació, sensibilització, associacionisme i participació general.\nPel que fa al Pla Municipal d’Inclusió i Cohesió Social de Sueca, instrument que ajudarà a identificar els factors generadors d’exclusió i lluitar contra estos i que regularà l’atenció als col·lectius més necessitats i fomentarà la prevenció de situacions de vulnerabilitat, este s’estructura també sobre sis eixos que definiran el programa. Els sis objectius principals del document són: la inclusió sociolaboral i accés a l’ocupació; la garantia de prestacions, la garantia de protecció de drets i d’accés als serveis públics; la garantia d’equitat territorial i la cohesió social; la promoció de la infància i reducció de l’empobriment infantil i la lluita contra la feminització de la pobresa.\nD’altra banda, el nou reglament de la taula intersectorial de prevenció ha estat modificat per tal d’aprovar la inclusió d’un major nombre d’àrees dins del departament d’acció social municipal i garantir, alhora, el correcte seguiment i avaluació de tots els plans i comissions que es convoquen dins de la seua estructura.\nEls documents, els edictes dels quals van ser publicats en el BOPV núm. 56 de 21 de març de 2019, poden consultar-se ja als apartats de Serveis Socials i Igualtat del web www.sueca.es i al departament d'Agent d'Igualtat, a les dependències de Serveis Socials. Passat el termini d’informació pública, els tres documents s’entendran aprovats definitivament a tots els efectes, segons marca la legislació vigent.


La CUP reclama mà dura al Govern per aturar la violència feixista arran del nou atac a Verges\nL'alcalde Ignasi Sabater anuncia la convocatòria d'una manifestació dissabte a la tarda\nVergesLa CUP ha reclamat avui un altre cop al departament d'Interior que aturi la violència feixista després que un grup d'ultres agredís ahir diferents veïns de Verges (Baix Empordà) que els recriminaven que retiressin estelades dels fanals del poble. "Reclamem un cop més que es prenguin mesures contra aquests col·lectius que injecten l'odi per aturar un projecte polític i el procés d'autodeterminació a través de la violència i l'actitud antidemocràtica", ha criticat la diputada Natàlia Sànchez, que ha advertit que "Verges està en el punt de mira" i que "malauradament aquests atacs poden tornar a reproduir-se".\nBatussa a Verges entre veïns i ultres que volien despenjar estelades\nEn aquest sentit, la diputada ha revelat que la relació de la CUP amb la conselleria d'Interior és inexistent a hores d'ara. "No hem parlat amb Interior dels fets d'ahir, però l'actitud dels Mossos sempre ha estat reprimir el moviment antifeixista amb més de 600 persones identificades en diferents mobilitzacions i ja fa temps que no hi tenim relacions perquè els Mossos actuen amb poca contundència contra els feixistes", ha reblat Sànchez.\nL'alcalde, Ignasi Sabater, ha revelat que el conseller d'Interior, Miquel Buch, encara no s'ha posat en contacte amb ell i que només ho va fer el 31 de juliol quan un ultra, en una nova visita organitzada, va amenaçar amb un ganivet un veí quan li recriminava que despengessin estelades."El president Torra, quan va venir a l'octubre, ens va transmetre que havia posat una denúncia per pintades amenaçadores contra la seva persona, Puigdemont i Torrent, però no n'hi ha prou separant els dos grups, sinó que cal mà dura i no que ens retinguin a nosaltres", ha criticat l'alcalde.\nSabater ha alertat que "pot acabar passant una desgràcia" i ha remarcat que "els ultres van venir al migdia sabent que hi hauria molta gent" amb la voluntat de generar tensió. "Tant el Govern, com la conselleria d'Interior i els Mossos tenen identificats aquestes membres i si no hi posen mà dura al final passarà una desgràcia", ha afegit l'alcalde, que ha anunciat una manifestació aquest dissabte al poble a les cinc de la tarda.\nL'alcalde ha agraït a la gent que "va plantar cara, però també cervell", als ultres que van venir a Verges. "El nostre poble sempre ha defensat la llibertat d'expressió, però no es pot donar cobertura al feixisme", ha reblat Sabater, que ha afegit que la gent del poble està "preocupada i indignada". Per aquest motiu, Sabater ha exigit una "actuació immediata dels Mossos i del departament d'Interior" després de recordar que la justícia els ha absolt en l'única causa oberta contra membres d'aquests grups.\nL'alcalde de Celrà, Dani Cornellà, que ha mostrat la seva solidaritat juntament amb altres regidors de la comarca i de la demarcació, ha denunciat "la impunitat amb què actuen aquests grups d'extrema dreta" i també ha demanat al Govern que actuï perquè "trenquen la convivència dels nostres municipis".\nVerges, on governa la CUP amb majoria absoluta, s'ha convertit en l'epicentre dels atacs espanyolistes amb grups organitzats d'extrema dreta que es dediquen a arrencar simbologia independentista des de la celebració del referèndum. Amb els d'ahir, ja són vuit els atacs que han protagonitzat els feixistes. Alguns d'aquests membres d'extrema dreta han anat a judici després de la denúncia que va presentar l'Assemblea Vergelitana per la Independència, que demanava una multa de fins a 900 euros per un suposat delicte lleu de danys o de coaccions i una indemnització d'uns 200 euros pel cost de les banderes que van arrencar el 31 de desembre a la matinada. El jutge, però, els va absoldre.\nAmenaça de mort a l'alcalde\nL'alcalde de Verges, el cupaire Ignasi Sabater, va rebre una amenaça de mort a l'Ajuntament el 12 d'octubre del 2017. Una persona va trucar al consistori, que va decidir obrir portes com una quarantena de pobles més de la demarcació, i li va comunicar a l'administrativa que després de la punxada de rodes massiva a més d'un centenar de cotxes del municipi la matinada del 3 al 4 d'octubre, ara anirien a fer mal a persones. "Está Ignasi? Dile al hijo de puta que primero fueron los pinchazos de ruedas y ahora los pinchazos serán ya en la barriga. Muerto. Hijos de puta todos", va advertir la persona que va trucar.\nL'alcalde va presentar denúncia el mateix dia als Mossos d'Esquadra, que van obrir una investigació per mirar d'esclarir uns fets que avui dia encara no s'han resolt. Després de la punxada de rodes, Sabater va afirmar en una piulada al seu compte de Twitter que "de dia van uniformats i de nit descontrolats", de manera que atribuïa l'acció a les forces de seguretat de l'Estat.\nArran d'aquestes declaracions, el jutjat d'instrucció número 2 de la Bisbal d'Empordà va citar a declarar el 18 de juny de l'any passat a l'alcalde arran de la denúncia de la fiscalia per un presumpte delicte d'incitació a odi contra "la nació espanyola" i la Guàrdia Civil per vincular aquest cos amb la punxada massiva de rodes. Sabater va assegurar que no es tractava d'un incident fortuït i el va relacionar amb el fet que durant la celebració del referèndum de l'1-O els impedissin l'entrada al municipi amb tractors i jardineres.\nDurant la seva declaració al jutjat, Sabater va afirmar que en cap moment va tenir intenció de generar animadversió cap a la Guàrdia Civil i en aquest sentit va recordar que va organitzar un acte al poble per tranquil·litzar els veïns. "Jo no odio la nació espanyola ni la Guàrdia Civil, promoc la cultura de la no-violència", va declarar l'alcalde.\nNova causa judicial\nAquesta no és l'única causa judicial que ha d'afrontar Sabater. El 17 de gener la Policia Nacional el va detenir juntament amb quinze persones més -també l'alcalde de Celrà, el cupaire Dani Cornellà-, per un suposat delicte de desordres públics acusades de ser els “màxims responsables” del tall de les vies de l’AVE a Girona, que van organitzar els CDR l’1 d’octubre passat, amb motiu de l’aniversari del referèndum.\nUna macrooperació que el moviment independentista va qualificar d’“intimidatòria” i “arbitrària” per desmobilitzar la ciutadania a les portes del judici del Procés. Tots els arrestats van sortir en llibertat amb càrrecs i pendents de citació judicial.\nCUP feixisme estelades Verges


Va néixer el 25 d'octubre a Barcelona, fill de Josep Capmany i Carreras i d'Eulàlia Borri i Viñas, ambdós de Barcelona. Va ser inscrit amb els noms d'Antoni de Paula Francesc de Paula Joan Maria del Remei i Magin. Ja de molt jove, va traslladar-se cap a Sabadell on visqué a casa d'un oncle, un industrial sabadellenc, i estudià als Escolapis de Sabadell.\nLa construcció de l'edifici del Centre Català de Sabadell a la Rambla, inaugurat el mateix any, també fou una iniciativa seva. Es solidaritzà amb altres moviments nacionalistes, amb Galícia, Grècia i el País Basc. El 1897 va escriure al rei Jordi I de Grècia per congratular-lo per la seva ajuda als insurrectes de Creta contra el domini turc: «Catalunya […] que massa ha tingut de saber, per desgràcia nostra, lo que es una dominació estrangera, per a no aburrirla sempre mes i á tot arreu ahont sia, tant si ve de turchs com de cristians». Fora de la cultura, també defensava la indústria catalana, amenaçada d'un tractat d'Espanya amb Alemanya el 1886 i s'oposava al centralisme en la política econòmica que «rabassa la vida á totas las industrias».\nUns parlaments destacatsModifica\n↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1858, llibre 4t, foli 189, número de registre 751.\n↑ 3,0 3,1 3,2 Andreu Castell, «Quaranta dos anys de diaris sabadellencs en català (1797-1938)» part 1, Arraona: revista d'història, 1976, pàgines 44-45\n↑ «Lo Catalanista». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Antoni_de_Paula_Capmany_i_Borri&oldid=23587528»\nDarrera modificació: 19 maig 2020 a les 21:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 maig 2020 a les 21:47.


Es quintupliquen els adolescents atesos per intoxicacions etíliques - Empordà\nEs quintupliquen els adolescents atesos per intoxicacions etíliques\n500 pediatres es reuneixen a Bellaterra per abordar els reptes del moment i compartir experiències\nMaría Belmez | ACN\n03·04·14 | 19:45\nFrancisco Javier Traveria ACN\nEls pacients adolescents atesos a urgències per intoxicacions etíliques s'han quintuplicat en els darrers anys. Aquesta és una de les conclusions que es presenten aquests dies a Bellaterra (Vallès Occidental) en el marc de la XIX Reunió Anual de la Societat Espanyola d'Urgències Pediàtriques. En termes generals, les consultes a urgències d'adolescents d'entre 14 i 17 anys han augmentat un 13% en els darrers cinc anys. Dos dels motius de consulta que més creixen són les intoxicacions etíliques, que s'han quintuplicat, i les d'embaràs, que s'ha triplicat. A més, també s'ha observat que les consultes per sospita d'abús sexual s'han multiplicat per quatre.\nEl cap d'Urgències de Pediatria de l'Hospital Parc Taulí de Sabadell i president del comitè organitzador de la reunió, el doctor Francisco Javier Traveria, ha explicat a l'ACN que els joves han canviat molt ràpid i que aquest canvi ha agafat "per sorpresa" a tothom. Per aquest motiu, la trobada pretén ser un punt per actualitzar coneixements i compartir experiències per poder abordar millor els nous reptes.\nEn aquest context, ha detallat que han crescut un 13% les consultes a urgències per part de joves d'entre 14 i 17 anys i ha afegit que aquest increment no s'explica per consultes purament mèdiques sinó que està relacionat amb el consum d'alcohol, els embarassos no desitjats i problemes psiquiàtrics.\nCada cop nois més joves tenen problemes amb l'alcohol\nEl pediatra d'urgències a l'Hospital Universitari Cruces (País Basc) i membre del grup de treball d'intoxicacions de la Societat Espanyola d'Urgències Pediàtriques (SEUP), Santi Mintegi, ha explicat que no només cada cop hi ha més adolescents que van a urgències per una intoxicació etílica sinó que cada cop aquests pacients són més joves.\nAssegura que abans era una "anècdota" que arribés a urgències un noi menor de 14 anys però lamenta que ara ja no ho és i que arriben nois de fins a 11 anys que s'han emborratxat. Aquestes més joves ho acostumen a fer a la tarda, amb l'objectiu "que l'efecte es passi i poder tornar a casa".\nMintegi alerta però que els casos que arriben a urgències són només "la punta de l'iceberg" i que el problema és molt més gran. Apunta que aquesta punta de l'iceberg cada cop és més gran, per la qual cosa fa sospitar que el problema també ho és. A més, en entre un 8 i un 9% de casos es detecta també el consum de cànnabis.\nEl pediatra assegura que davant d'un cas així hi ha un doble actuació. En primer lloc la mèdica, que assegura que és la més fàcil de les dues ja que les segona és com aborda la família aquell problema. Mintegi ha explicat que en aquests casos la confiança que la família tenia cap al menor es trenca i que aquesta és difícil de recuperar.\nSegons un estudi realitzat a 738 alumnes de secundària, d'entre 14 i 18 anys, de Castellar del Vallès (Vallès Occidental), el 60% ha consumit tabac, el 50% inicia la ingesta d'alcohol entre els 13 i els 14 anys i el 12% amb menys de 12 anys. El 35% beuen els caps de setmana i d'entre aquests destaca que el 48% són noies d'entre 15 i 16 anys, que són el grup amb més nombre d'intoxicacions en els darrers últims sis mesos.\nL'expert afirma que no es pot culpabilitzar els adolescents de tot el problema i creu que cal analitzar quins són els models que aquests reben i quin és el model d'oci predominant en la societat. "S'ha de veure fins a quin punt el nostre sistema d'oci està impregnat del consum d'alcohol i altres substàncies", ha dit.\nMintegi ha alertat de la gravetat del problema i s'ha preguntat "fins a quina edat s'haurà de baixar per posar la bandera vermella". Per aquest motiu, ha instat a tots els agents socials a abordar el problema com es mereix i trobar solucions. "Si algú pensa que això s'arregla castigant o reeducant només els nois no és correcte, hi ha d'haver un canvi cultural de tota la societat", ha declarat.\nEn la mateixa direcció s'expressa Traveria que assegura que l'explicació de perquè han augmentat tant aquestes urgències és complexa i afegeix que els pediatres per si sols no poden trobar-la ni donar-li solució. Per això ha fet una crida a la societat "davant d'un problema que s'està banalitzant". "Nosaltres detectem el problema però la solució se'ns escapa, per això cridem l'atenció de la societat perquè prengui cartes en l'assumpte", ha dit.\nUn total de 500 pediatres d'arreu de l'Estat espanyol participaran en aquesta trobada, que finalitzarà el proper dissabte.


Gala Salvador Dalí. Una habitació pròpia a Púbol | El Culturista\nEdat: Seleccionar edat+10 anys0-3 anys3-6 anys6-8 anys8-10 anysTota la família\nGala Salvador Dalí. Una habitació pròpia a Púbol\nPer: Montse Martín\nQuan: Del 6 de juliol al 14 d'octubre; Joc autoguiat: 5 de setembre de 18.00 a 21.00 i 7 d’octubre de 10.00 a 15.00\nOn: Museu Nacional d’Art de Catalunya (Palau Nacional, Parc de Montjuïc, s/n)\nEdat: A partir de 7 anys\nPreu: Activitats gratuïtes incloses amb l’entrada\nNo, no és una altra exposició de Dalí. No és una altra retrospectiva del geni on podrem veure per enèsima vegada les seves excentricitats, ni les obres més desconegudes, ni un recorregut per la seva poc revisada obra primerenca. Ara el protagonisme és per a la Gala. I qui és la Gala? Molts la coneixen com l’artista sense obra. La gran dona de. Però què sabem realment d’ella? La Gala és musa, però també ombra, poder i enigma.\nPer aportar una mica de llum sobre aquest personatge, el MNAC, juntament amb la Fundació Gala-Salvador Dalí, organitza una exposició que ens acosta a aquest inquietant personatge. Per fi —i ja era hora— la trobem a ella en primera fila i és ell qui es troba en segon pla. La mostra, a través d’objectes personals, una tria d’obres de Dalí i una selecció de fotografies d’artistes surrealistes, descobreix una Gala disfressada de musa que enfila el seu propi camí com a artista total; i és que la Gala tant escrivia com dissenyava roba, a més de ser una figura clau en l’obra de Dalí.\nPer als més intrèpids i inconformistes, no us podeu perdre les activitats que ha preparat el MNAC. En una d’elles podreu ajudar a resoldre la inesperada desaparició de Dalí, si sou bons observadors i si us fixeu bé en els objectes de la Gala i en les obres de l’exposició. A mesura que aneu resolent els enigmes, potser tot us semblarà una mica confús… però quan finalment entregueu les respostes al taulell una darrera pista us permetrà resoldre el misteri. Si el que us agrada són els jocs de pistes, no us podeu perdre En els somnis de Gala, on realitat i somni es confonen i on haureu d’ajudar la Gala a resoldre un misteri secret. Un cop més us toca estar atents a les obres perquè a mesura que aneu desvetllant els misteris, haureu de localitzar més personatges per aconseguir noves pistes… Tota una aventura d’allò més surrealista i enigmàtica!\n«\tabril 2019 »\nFàbrica Lehmann. Consell de Cent, 159 altell 1


Connexions [ From Tarragona ]: SOBIRANISME INTERESSANT?\nDuran i Lleida és un polític amb moltes cares. Tant apareix amb una bandera independentista catalana com amb un d'espanyola: L'important són els euros, és clar.\nAra s'esgargamella dient que el sobiranisme no interessa a la gent.\nQui és la gent? O el que és més fort: Qui decideix el que li interessa a la gent?\nBy TR ua a 13:43\nEi, Tondo, ben clar, sobiranisme interessat, aquests són tots una colla de "postulaires", conjuguen el verb, jo venc tu vens ell ven i sempre al millor comprador (on van les taxes?)\nTondo, segur que estarás d'acord amb que la gent no és tonta. I la sobirania interessa a quatre que pensen que són molts i que representen una majoria , que - misteriosament - no espot expressar. Tinc ganes que es faci un referèndum: en el millor dels casos, i essent generosos, l'opció independentista / soberanista arribaria al 15 % de vots. Això aclariria molt el panorama polític. I faria que segons qui s'adonés de què representen i que són\nL'independentisme potser interessarà a quatre, potser només votaria a favor de la independència un 15% i que? L'important és exercir aquest dret col·lectiu i democràtic que huariem de tenir com a poble: el dret a l'autodeterminació i que Espanya ens nega.\nPotser serà cosa de quatre però cada vegada es parla més de l'independentisme públicament i, el més important, se'n parla com una opció més totalment respectable. Fa un temps ni se'n parlava o era una mena de tema tabú. I si se'n parla la gent si interessarà més per saber-ne les raons i opinar i posicionar-se respecte a la possibilitat de separar-se d'Espanya. Sigui minoritari o no l'independentisme s'està fent cada vegada més visible i respectable i això és molt positiu.\nque us sembla l'altre punayalada que ens han fotut amb la selecció catalana de futbol?\nQuè lluny queden aquells primers anys del postfranquisme, en els qual, els polítics catalans només tenien posats els ulls en Catalunya, i no es deixaven enlluernar per un càrrec a Madrid. El temps, ha posat cadascú on realment li pertoca. Què trist, l'espectacle que ens donen tots ells.\nÉs el llenguatge dels polítics en general, parlen i diuen el que convé quan convé i responen el que volen sempre. Duran no és ningú per dir que volen o que no volen els catalans, l'única manera de saber que volen és preguntant-ho.\nHurtis ha dit...\nDuran si es caracteritza per algo és per la supervivència en política i... no ha fa malament. Es clar, jo prefereixo el PP. Pero CiU... ja té joc amb aquest que ve de Aragó, jejeje.


Com fomentar la comprensió lectora amb el joc – Biblioteca Central d'Igualada\nCom fomentar la comprensió lectora amb el joc\n23/10/2015 / Biblioteca\nFomentar el gust per la lectura i desenvolupar també la comprensió lectora entre infants d’entre 6 i 14 anys. Aquest és l’objectiu del portal Xim i Xesca, una eina interactiva i personalitzada per ajudar els petits en les seves primeres passes en el món de la lectura. Per donar a conèixer aquesta tasca la Biblioteca acollirà una Hora del conte molt especial amb el joc lector «Si ho entenc és més divertit», que tindrà lloc el dijous, 29 d’octubre a les 6 de la tarda.\nLa sessió va adreçada a nens a partir de sis anys, que podran conèixer la història d’ El tresor del pirata, de Núria Cussó, protagonitzada per en Pere, el pirata de sis anys més valent del Mediterrani que, tot i que encara no aixeca mig pam de terra, es fa dir Barbanegra, igual que el pirata més perillós de la història. Amb aquesta activitat la web per al foment de la lectura Xim i xesca i Edicions del Pirata volen donar eines per contribuir a la comprensió lectora.\nUn objectiu que també comparteix la Biblioteca, que treballa per al foment de la lectura des que els nens són ben petits. Així, a la sala infantil hi ha l’espai dels Petits Lectors, on els més menuts poden jugar amb els llibres tovets i els de tapa dura. Després, quan ja comencen a conèixer les lletres de pal i lligada també tenen molts contes que podran llegir ells sols o amb l’ajut de pares i avis. Tots aquests llibres es troben ordenats per edats i s’identifiquen amb un gomet de color al seu llom: el gomet blau per a lectors fins a 6 anys; el gomet vermell fins a 11 i el verd fins a 14 anys.


Logistica a Barcelona\nLogistica a Barcelona - 05/28/2007\nLa novena edició del Saló Internacional de la Logística i de la Manutenció (SIL) es reafirma el gran esdeveniment firal de la logística i del transport a Espanya i és el primer saló del sud d’Europa. SIL 2007 és un punt de referència per a tots els professionals del sector de la logística que volen estar al dia sobre les últimes novetats, així com mantenir-se informats sobre les tendències del sector.\nÀmbits com l’emmagatzematge, les infrastructures, el transport o les tecnologies de la informació es veuran representades en aquest espai de la Fira de Barcelona.\nDurant el SIL 2006 els responsables de la logística van poder gaudir d’un gran programa versàtil. En total es van registrar 900 empreses expositores i 1000 empreses representades. D’altra banda, van acudir a l’event 45.267 visitants professionals.\nOrganitzat pel Consorci de la Zona Franca, la principal activitat del qual s’ha centrat en promoure i impulsar projectes punters dintre del sector immobiliari i del sector logístic, i ha desenvolupat un know-how firal. Dintre del Saló també s’organitzarà la 3ª edició de LOGIStrack, en aquesta ocasió centrada en l’àmbit de l’alimentació. A LOGIStrack’07, escollits ponents donaran resposta a qüestions relacionades amb els processos, la metodología i la logística inversa o cadena de fred dintre de l’àmbit de l’alimentació. No podien faltar els casos pràctics, que en aquesta edició correran a càrrec de Grupo Leche Pascual, Alcampo, Farggi y Galletas Gullón.\nBarcelona On Line t'ofereix la possibilitat de reservar allotjament per gaudir al màxim de la teva estada a Barcelona Click Here o si prefereixes fer-ho per telèfon.. només has de marcar el següent número!!! Trucada des d'Espanya: 902 80 70 17 o des del estranger(+34) 93 343 79 93.


Els nostres salaris pugen el 2% des de l1 de gener de 2009\nL'economat i l'aportació al pla de pensions augmentaran un 2%\n12-01-2009 Novament constatem que la negociació col·lectiva és la millor fórmula per mantenir els nostres salaris i organitzar la defensa dels nostres interessos. (PDF:Cat)\nEls nostres salaris pugen el 2% des de l'1 de gener de 2009\nEl Conveni Col·lectiu de Banca 2007-2010 estableix que els nostres salaris s'incrementin des de l'1 de gener en un 2%.\n1. La dada de l'IPC de 2008 és coneguda, tot i que no és oficial. Dècima amunt, dècima avall, es situarà al voltant de l'1,5%. Això vol dir, mig punt per sota de l'increment dels nostres salaris, cosa que representa una millora significativa del nostre poder adquisitiu.\n2. Això també comporta que els nostres salaris no s'han de revisar una vegada ha finalitzat el 2008, però si que s'haurà de fer al final de 2009 si l'increment de l'IPC es situa per sobre del 2%, ja que mantenim la clàusula de revisió salarial per a 2009 i 2010.\nEn la nòmina de gener augmentaran en un 2% els conceptes salarials J.11 Economat i J.12 Aportació al pla de pensions\nQui va cobrar un import en la nòmina de 2008, per aquest concepte, el veurà incrementat en un 2%.\nJ.12 Aportació al pla de pensions\nCol·lectiu A, A1, A2 y C:\nTambé les hem fet conèixer als bancs, amb l'objectiu que puguem cobrar l'increment salarial aquest mes de gener.\nNovament constatem que la negociació col·lectiva és la millor fórmula per mantenir els nostres salaris i organitzar la defensa dels nostres interessos. La capacitat negociadora dels sindicats és la garantia més gran per aconseguir els nostres objectius i regular i millorar les nostres condicions laborals.