Sant Fruitós obrirà l'Any Lluís Espinal el 13 de desembre amb un acte oficial - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nSant Fruitós obrirà l'Any Lluís Espinal el 13 de desembre amb un acte oficial\nAl llarg del 2020 el municipi commemora el 40 aniversari de l'assassinat a Bolívia del jesuïta, fill del poble\ndavid bricollé sant fruitós de bages 03.12.2019 | 14:22\nIntegrants de la comissió de l'Any Lluís Espinal, en la presentació dels actes, aquest dimarts DAVID BRICOLLÉ\nIntegrants de la comissió de l'Any Lluís Espinal, en la presentació dels actes, aquest dimarts\nSant Fruitós de Bages celebrarà el proper 13 de desembre un acte d'obertura oficial del que serà l'Any Lluís Espinal, un 2020 dedicat a la figura del jesuïta fill del municipi, que va destacar pel seu activisme social en favor dels més desafavorits i que va ser assassinat el 1980 a Bolivia. La comissió creada per a aquesta commemoració ja ha definit bona part de les activitats que donaran contingut a aquesta celebració, que s'allargarà durant tot l'any vinent i que vol incidir sobretot en el vessant més periodístic i d'activista social d'Espinal.\nL'acte que es farà d'aquí a quinze dies comptarà amb la presència de diferents convidats d'honor. Inicialment també hi era prevista l'assistència de l'ambaixador de Bolívia, Jorge Ramiro Tapia, però aquesta presència s'ha vist alterada per la situació política del país, que ha desembocat en la seva dimissió, tot i que sí hi ha confirmat la seva assistència la cònsol del país a Barcelona.\nUn dels elements centrals de l'acte inaugural del 13 de desembre serà la presència de diferents persones que van conèixer, conviure i treballar amb Lluís Espinal i que n'explicaran les seves vivències personals, com ara familiars; jesuïtes que hi van treballar colze a colze i periodistes bolivians que també hi van col.laborar.\nAl llarg de l'any es vol incidir en diferents facetes de la vida de Lluís Espinal, com ara el seu vessant com a cineasta social, el seu compromís periodístic i també el seu treball i pensament com a sacerdot i teòleg.\nLa primera de les propostes que s'ha endegat és el tradicional calendari, que es dedicarà aquest 2020 al pare Lluís Espinal. Inclou cada mes un fet de rellevància de la seva vida, coincidint amb el mateix mes que li va succeir, i cadascun amb una de les frases que van caracteritzar el seu caràcter i la seva labor. Se n'ha fet una tirada de 4.000 exemplars.\nCom a dates ja concretades, per la Festa Major d'Hivern, el 18 de gener, coincidint amb el pregó s'obrirà una exposició sobre Espinal a l'espai Nexe. El 2 de febrer, data del seu naixement, es col.locarà una placa identificativa a la Torre del Batlle, la casa on va néixer, i es projectarà un documental que li va dedicar el programa 30 minuts el 2004.\nEl 22 de març, quan es compliran exactament 40 anys del seu assassinat, se celebrarà una missa i es farà una ofrena floral a la plaça de Lluís Espinal, que serà objecte d'una actuació de millora. A més, incidint en el seu vessant de cineasta, Sant Fruitós serà subseu del Festival Clam, que tindrà lloc del 30 d'abril al 10 de maig. Per al 23 de maig s'ha programat un gran acte central a Món Sant Benet, que combinarà activitats lúdiques, familiars, divulgatives i de debat professional, tot i que la commemoració encara s'allargarà durant tot el 2020. Aquest Any Lluís Espinal està promogut conjuntament per l'Ajuntament de Sant Fruitós i l'Associació Lluís Espinal Lluita i Fe.\nEl jesuïta bagenc va néixer a Sant Fruitós de Bages l'any 1932, fill d'una família fortament cristiana. Era el més petit d'una casa de vuit germans que, després del seu part, van quedar sense mare. Lluís Espinal de seguida va tenir clar el seu camí i va entrar a la Cova de Sant Ignasi de Manresa. Va marxar a Bolívia el 1968, als 36 anys, i una de les experiències més importants que va viure va ser l'adhesió a una vaga de fam, l'any 1977. Va durar una vintena de dies i va servir perquè es concedís l'amnistia a un grup de dones mineres. Amb actes com aquest i amb la seva presència constant als mitjans va passar a ser cada cop més conegut.\nVa ser el periodisme i el treball als mitjans el que el va popularitzar i el que, alhora, li va generar enemics. La seva participació va destacar a Radio Fides, als diaris Presencia i Última Hora i fins i tot va produir uns quants curtmetratges. La incomoditat que generava el seu esperit crític va desembocar en el seu assassinat el 22 de març del 1980. Va ser una nit, quan tornava del cinema. El van fer pujar a un jeep i se'l van endur a un lloc apartat on el van cosir a trets. El seu cos el van deixar abandonat entre deixalles a quatre quilòmetres de La Paz.\nIglesias: «He viscut amb normalitat 'l'escrache' a la Complutense».\nLa delegació solsonina de Mans Unides inicia dos projectes, a Moçambic i Bolívia.\nFem Manresa fa un balanç bo del seu primer mig any de feina al ple.


El 010 i l’atenció als ciutadans | Blog de Barcelona. Tenim punts en comú\nEl 010 i l’atenció als ciutadans\n15 febrer, 2011\t| El teu Ajuntament\nA hores d’ara, tothom coneix el 010, el telèfon d’informació local que la majoria de ciutats i capitals de l’Estat posen al servei dels ciutadans. Naturalment, l’Ajuntament de Barcelona en té un a disposició dels habitants i visitants de la ciutat, per resoldre qualsevol dubte, incògnita i qüestió sobre el servei de la ciutat. A la ciutat comtal, hem d’anar força anys enrere per trobar els orígens del servei telefònic d’informació. Era el 1983, ja fa gairebé trenta anys, quan s’hi va començar a implantar, amb cinc teleoperadors, que en una petita oficina rebien trucades al 318 25 25. Tres anys després, i vist l’èxit de la prova pilot, el 1986, va néixer el 010 tal com el coneixem avui dia, i va substituir el llarg número de telèfon pel senzill de tres xifres.\nEn els seus inicis, quan internet era només una fantasia, aquest servei d’atenció telefònica funcionava gràcies a bases de dades informatitzades i llistats de paper. Les coses han canviat, i dels cinc teleoperadors dels inicis s’ha passat a una empresa subcontractada que té 180 treballadors aproximadament, al Departament d’Informació Telefònica, repartits per torns, i que cobreixen les 24 hores del dia i els 7 dies de la setmana. Aquests operadors tenen una formació inicial abans d’incorporar-se al lloc de treball sobre els serveis bàsics que s’hi ofereixen (padró, hisenda, etcètera), però a part d’això també reben formació de suport, quan hi ha novetats o serveis nous.\nEn l’àmbit organitzatiu del consistori, el 010 és un dels canals de la Direcció d’Atenció a la Ciutadania (DAC), com ho són també l’atenció en línia (informació-consultes i incidències-reclamacions) i l’atenció presencial, com ara les oficines d’atenció ciutadana (OAC). A més, dins la DAC de l’Ajuntament, també hi trobem els departaments encarregats de la recerca i recopilació de la informació que es posa a l’abast de la ciutadania a través dels seus canals, ja sigui a partir de les activitats que es duen a terme o dels nous equipaments de la ciutat. L’atenció als ciutadans incorpora, a més, un grup de gent que acaba els tràmits iniciats en l’atenció telefònica del 010 o el portal de tràmits, i també el fet de rebre directament part de les peticions de servei, consultes, suggeriments, queixes o reclamacions que arriben a través del web bcn.cat.\nmodernisme Arquitectura Google Maps Arxiu Històric MNAC guerra civil tradicions call montjuïc sants memòria històrica raval festa major metro sant martí Sant Andreu música Barceloneta exposicions TMB Gaudí cultura Horta Mobile World Congress rambla Muhba Ajuntament fotografia eixample història Born rec comtal barri gòtic Tibidabo Pedralbes llibres Sant Andreu de Palomar TIC ciutat vella Les Corts Gràcia Poblenou itineraris art Sant Gervasi


Descobreixen un nou 'modus operandi' per robar dins els habitatges d'Eivissa\nAquesta nova tècnica consisteix a obtenir informació a través de cridades telefòniques de lladres que es fan passar per personal d'empreses de seguretat\n1 min. Eivissa 24/08/2019 17:18\nLa Guàrdia Civil ha advertit aquest dissabte en una nota de premsa sobre un nou 'modus operandi' per entrar a robar a l'interior d'habitatges a Eivissa. Aquesta nova tècnica consisteix a obtenir informació a través de cridades telefòniques de lladres que es fan passar per personal d'empreses de seguretat.\nSegons ha explicat la policia, les víctimes dels robatoris havien rebut aquest tipus de trucades des de telèfons mòbils. D'aquesta manera, els lladres obtenien informació sobre horaris, característiques de l'habitatge i dispositius de seguretat de la mateixa per a, posteriorment, perpetrar els robatoris.\nLa Guàrdia Civil ha recordat que no s'ha de facilitar informació per telèfon a terceres persones, "encara que s'identifiquin com a personal de seguretat o de qualsevol altra empresa proveïdora de serveis". En cas de rebre trucades o visites d'aquest tipus, subratlla la Guàrdia Civil, s'ha de comprovar "la veracitat de la cridada" amb els serveis centrals de l'empresa de seguretat; en cas contrari, és necessari contactar amb la Guàrdia Civil o la Policia Local del seu municipi.\nL'Institut Armat està col·laborant amb les empreses d'alarmes perquè informin d'aquesta situació tots els seus clients a Eivissa i perquè els recordin també les mesures de seguretat bàsiques per prevenir robatoris.


L'Hort del Sol: d’abril 2009\nRius d'adrenalina em comencen a córrer per les venes. S'acosten dates límits i tinc la feina bastant endarrerida. En aquestes circumstàncies en lloc de venir-me ganes d'aprofitar el temps, cerc excuses per fer altres coses. Com que en aquestes circumstàncies el meu cos em demana sucre, aprofito i faig pastissos...\n4 peres conference\nBase de pasta de rubiol\nDe les diferents receptes que vaig mirar totes coincidien que s’havia de posar el motlo amb el sucre, la mantega i la fruita directament al foc per estovar la fruita. Com que el vaig fer dins un motlle de silicona no em va semblar una bona idea o sigui que m'ha tocat improvitzar.\nFoneu el sucre amb la mantega dins una paella i quan tengui color de caramel, abocau-ho dins el motlo. Camunt i heu de posar les peres, cadascuna tallada en tres troços. Enfornau a 180 graus fins que la fruita pareixia cuita. Si les peres fan molt de suc, val més que amb una cullera en lleveu una mica. Crec que amb tanta humitat la pasta hauria quedat bullida.\nLlavors, heu d'estirar-hi a damunt la pasta de rubiol (també es pot fer amb pasta brisa), i enfonyar les voreres cap a dins. Llavors ho tornau enfornar uns 10 minuts més, fins que la pasta sigui cuita i torradeta. Per treure-ho del motlo cal esperar deu minuts.\nSe serveix tebi acompanyat amb crema de llet freda.\nPublicat per Sargantana a 13:09 5 comentaris:\nPa fet a casa untat amb mantega i amb roses de salmó marinat, també preparat a casa.\nLa rosa vermella és per fer-me companyia. Bon Sant Jordi!\nPublicat per Sargantana a 22:16 2 comentaris:\nAquesta coca està inspirada en una que vaig trobar al colmado de'n Xisco, però li he fet un parell de variacions. Com que era un experiment no vaig gosar fer la recepta amb sis ous. Si per un moment m'hagués imaginat que sortiria tan bona, hauria doblat les quantitats. La pasta queda humida i sembla que l'hagin emborratxat, té un gust de taronja molt potent i les perles de xocolata li acaben de donar el toc definitiu. Una delícia!\n½ tassó de suc de taronja\nPell d’una taronja ratllada\nSeparau els blancs dels vermells d'ou i munteu els blancs. Remenau els vermells amb el sucre fins que no faci crec-crec, llavors hi heu de posar el suc de taronja i la pell ratllada. Afegiu la farina i el llevat als líquids i per últim els blancs d'ou. Ja ho podeu posar dins un motlo i coure al forn a 180 graus.\nPublicat per Sargantana a 17:30 6 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: coques, taronja, xocolata\nLa paella és un plat que tenc associat a diumenges o a dies festius, però veig que al Principat molts de restaurants tenen la paella als menús de dijous. Ben segur que deu tenir una explicació.\n150 grs d'arròs per persona\n3 parts d'aigua per l'arròs\n3 tomàtigues de ramallet\n1 grapat de mongeta tendra\n1 tallada de carabassa\n1 tallada de carn de porc\nHem de sofregir la carn fins que agafi un color roget, llavors sense treure la carn hi sofregim l'all i el pebre verd, quan aquests ingredients no deixin anar aigua hi afegim les tomàtigues tallades a trocets -abans les haurem escaldat per poder-les pelar amb facilitat-. Finalment hi tiram l'arròs i li donam dues girades abans d'afegir l'aigua (serà més gustosa si enlloc d'aigua hi posam brou) les mongetes i la carabassa.\nEn uns vint minuts serà cuit, quan s'ha begut tota l'aigua el deix una estona més al foc perquè l'arròs s'aferri una mica al cul de la paella. Ens agrada molt el socarrat.\nPer fer una paella es pot jugar amb molts d'ingredients, carn, peix, verdura, caragols, el que sigui. L'únic que cal respectar és la proporció entre arròs i aigua. Una altra tema és si posar-hi ceba o no. Personalment no hi tenc massa inconvenients.\nPublicat per Sargantana a 11:38 4 comentaris:\nEl rubiol és un dolç típic de Mallorca, antigament només en feien per Pasqua, però ara se'n poden trobar tot l'any.\nAquesta és la recepta tradicional de rubiols que m'agrada més. Seguint la recepta tradicional surt una quantitat suficient per tenir rubiols tots els dies i poder convidar totes les visites que acostumen a aparèixer. En surten uns trenta sis aproximàdament. Com que no tindré tants convidats i hauria d'anar començant l'operació biquini només n'he fet la meitat del que diu aquí.\n250 grs de saïm\n4 vermells d'ou\nLa farina que agafi\nHem de mesclar tots els ingredients i anar afegint la farina fins que la pasta no s'aferri als dits. Sobretot l'hem de deixar reposar mitja hora a la nevera abans de fer les formes. És una pasta difícil de treballar, resulta que és molt semblant a la pasta brisa.\nAnam agafant grapats de pasta i els aplanam damunt un full de paper film donant-los una forma rodona ben primeta, llavors els farcim amb una cullerada generosa i els tancam amb forma de semicercle. Segellam les voreres i les marcam de manera diferent per saber després quin farciment hi hem posat. Ho hem de posar al forn calent a 180 graus, amb un quartet d'hora ja són cuits.\nEl farcit tradicional és sobretot confitures, especialment la de cabell d'àngel, i també el brossat. Com que no tenia ni una cosa ni l'altre els he fets de confitures: de codony, de taronja, i de llimona. També n'he fet de Nutella.\nHan sortit molt bons, la confitura millor que sigui espesseta perquè sinó amb la cocció de vegades vessen.\nPublicat per Sargantana a 11:13 4 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Confitura, pastissos


Pautes per a pares i nens amb TDAH - Gabinet Psicològic Mataró\nEts aquí: Inici1 / Blog2 / Notícies3 / Pautes per a pares i nens amb TDAH\nPautes per a pares i nens amb TDAH\nDes del nostre centre de psicologia infantil i d’adults de Mataró us volem oferir algunes recomanacions útils per a pares i per a nens que pateixen TDAH, conegut com el Dèficit d’Atenció i Hiperactivitat.\nPAUTES PER Al NEN: MÈTODES PERSONALS ÚTILS\nDemana que et repeteixin les instruccions.\nAnota en una llibreta allò que necessitis recordar, cada tema en diferents seccions i porta sempre la llibreta amb tu.\nEscriu notes recordatòries i col·loca-les en llocs visibles (frigorífic, mirall, armari).\nCrea una rutina diària i utilitza alarmes (despertador, mòbil).\nElabora una llista amb el que necessites fer.\nElabora un calendari per realitzar les tasques.\nDivideix les tasques en petits grups.\nFixa una data o una hora límit per a cada tasca.\nAssegura’t que les acabes.\nTreballa en un lloc silenciós.\nNo facis diverses coses alhora.\nQuan treballis, fes petits descansos.\nFes exercici, segueix una dieta equilibrada, dorm suficients hores.\nPER AlS PARES: NORMES DE CONDUCTA A SEGUIR\nParar atenció al nen escoltant-li i parlant-li amb paciència, comprenent el seu patró de conducta i explicant-li els plans per ajudar-li.\nQue el nen no vegi discordançes entre els pares respecte a les pautes d’actuació.\nNo actuar amb ell de forma excessivament permissiva. És convenient que li proporcionin poques normes de conducta però que aquestes siguin clares i coherents. Un ambient sense una normativa clara augmenta l’ansietat i confusió del nen. Utilitzar el no quan el nen demani o exigeixi coses poc raonables i explicar el perquè de forma precisa i raonada.\nUtilitzar els interessos del nen i emprar-los com a motivació per ajudar-li a aprendre de forma més eficaç. Per exemple: quan acabem aquesta tasca pots jugar amb la videoconsola.\nAugmentar la seva autoestima i confiança en sí mateix, ponderant els seus èxits per modestos que siguin, no ressaltant els seus fracassos o enlletgint la seva conducta de forma reiterada.\nMantenir a casa unes normes de vida, consensuades prèviament pels pares. Per exemple: mantenir si és possible l’horari d’activitats.\nEvitar estímuls d’alta intensitat (sorolls, llums, crits). El nen respondrà de forma exagerada a aquests estímuls, crits o ordres fortes.\nComunicar al nen amb suficient antelació qualsevol possible canvi en la dinàmica de la llar de manera que pugui adaptar-se a ella.\nFer-li partícep de les tasques domèstiques que pugui realitzar segons les seves capacitats i lloar-li quan intenti actuar per si mateix.\nComentar tranquil·lament amb ell les seves males actuacions i errors, explicant-li que és necessari evitar les presses i pensar abans d’actuar. És bo que pensi en alternatives a les seves equivocacions per no repetir-les.\nDiferenciar entre les conductes voluntàries i les involuntàries. Els càstigs aplicats a les accions voluntàries haurien de ser conseqüències lògiques dels seus actes.\nSituar al nen mentre fa els deures en un lloc proper als pares per mantenir contacte visual i més supervisió. Evitar estímuls que els distreguin (finestra, taula desordenada, joguines, etc).\nÉs convenient donar ordres clares i concises, acompanyant aquestes ordres de contacte ocular i si és necessari fent-les-hi repetir al nen en veu alta.\nRessaltar l’èxit i no el fracàs. Motivació constant. Usi llenguatge positiu usant frases com tu pots fer-ho, què bé ho has fet!.\nControlar la “intendència escolar” abans d’anar al col·legi com si fos una assignatura més (agenda, llibres, llapis, etc).\nProcurar fraccionar les tasques i deures a realitzar a casa, utilitzant temps més curts. Les tasques llargues han de dividir-se en parts.\nRecordar també que algun d’aquests nens presenten un odi a llegir. Organitzar la lectura de manera que es motivi al nen.\nEvitar cridar-li l’atenció en públic. Comentar el seu comportament en privat.\nTenir en compte que el seu comportament empitjora en certes situacions amb menor control (aniversari, reunions familiars, etc).\nLes activitats extraescolars són importants per a aquests nens, sempre que els agradin i que serveixin per millorar la seva autoestima.\nMantenir entrevistes personals amb el professor/a cada cert temps, supervisant a casa el treball escolar del nen.\nEn resum, convertir l’entorn familiar en un ambient afavoridor per al nen amb TDAH i no en un ambient hostil.\nUtilitzar com a càstig l’absència de premi. Evitar càstigs físics o molt perllongats, solen ser contraproduents i d’escassa eficàcia.\nQuan faci alguna cosa bé, reforçar-ho amb un somriure o una paraula d’elogi. El reforç positiu amb un sistema de punts pot ser molt beneficiós.\nDavant la hiperactivitat motriu, permetre-li la possibilitat de moure’s en situacions tals com: temps de menjars, deures, etc.\nhttps://gabinetpsicologicmataro.cat/wp-content/uploads/2019/03/cadah_1a-3951.jpg 418 649 admin https://gabinetpsicologicmataro.cat/wp-content/uploads//2019/07/logo_negreEditado.png admin2013-11-06 00:00:002013-11-06 00:00:00Pautes per a pares i nens amb TDAH\nEl tractament de la depressió major Recomanacions per a sortir de la depressió


A1.1 Aplica correctament els principis de la resistència de materials.\nAplica correctament els sistemes de producció i fabricació.\nA4.8 Calcula elements sotmesos a fatiga i aplica aquests criteris al disseny\nSap dimensionar sistemes de transport i manipulació de sòlids i líquids.\nDissenya els principals paràmetres dels recipients a pressió.\nA4.9 Identifica els errors previsibles en instal·lacions químiques.\nAplica els reglaments industrials.


El president del Govern, Mariano Rajoy, ha confirmat aquest divendres que l'executiu presentarà la candidatura de Barcelona per acollir l'Agència Europea del Medicament, que abandonarà Londres abans que es concreti el Brexit.\nEn roda de premsa al final de la cimera de caps d'Estat i de Govern de la UE, Rajoy ha reafirmat el suport "total i absolut" a la candidatura de Barcelona, davant de la d'altres ciutats espanyoles que també han mostrat interès pel organisme, com és el cas de Madrid, Alacant, Màlaga o Granada.\n"Presentarem la candidatura de Barcelona", ha afirmat amb rotunditat Rajoy, dies després que el Congrés aprovés una proposició no de llei, a instàncies del PDeCAT, en què instava l'Executiu a impulsar la candidatura de Barcelona.\nRajoy ha suggerit que la presentació d'una candidatura per acollir l'Agència Europea del Medicament redueix les possibilitats que Espanya pugui aspirar també a acollir l'Autoritat Bancària Europea, que abandonarà així mateix Londres.\nÉs competència dels governs dels països membres de la UE presentar formalment la candidatura que correspongui al seu país, que sol tractar-se d'una única opció. Espanya, per la qual cosa ha anunciat Rajoy, presentarà només la candidatura de Barcelona.\nEl desitjable és que la decisió sobre la nova seu de l'agència es prengui en la propera cimera de caps d'Estat i de Govern del mes de juny, per acabar amb la incertesa en què està sumida en l'actualitat l'agència, que dóna feina a prop de 900 persones i que genera 30.000 reunions a l'any.\nAltres capitals europees com Viena, Copenhaguen, Estocolm i Dublín també han manifestat el seu interès per albergar la seu d'aquesta agència.\nPer tal de protegir la salut pública i animal, l'agència avalua i supervisa els medicaments d'ús humà i veterinari que es comercialitzen a la UE. El 1992, Barcelona ja es va oferir com a seu d'aquest organisme, que finalment es va anar a Londres.\nProp de la meitat de les empreses farmacèutiques estatals i internacionals instal·lades a Espanya tenen la seu a Catalunya, que compta amb 230 laboratoris farmacèutics, dels quals 90 són fabricants.\nLa indústria farmacèutica dóna feina a 21.200 persones a Catalunya, el que representa el 3,3% de l'ocupació industrial i el 56,2% de l'ocupació del sector farmacèutic espanyol.


Quatre llistes es presenten a les eleccions municipals de la Pobla de Cérvoles\nDues d’elles són fantasma.\nL’alcalde de la Pobla de Cérvoles, Jaume Estradé, que és el primer edil de la població des de 2011 torna a presentar candidatura per a les pròximes eleccions municipals del 26 de maig. Estradé ho farà amb Junts per la Pobla amb la llista de quatre candidats totalment renovada.\nEsquerra Republicana de Catalunya - Acord Municipal, únic partit de l’oposició amb representació al consistori, també presenta un canvi al capdavant de la candidatura amb la incorporació de Maria Carme Dalmau. La llista la completen tres membres més.\nCompleten les opcions per escollir els cinc regidors del municipi, les dues llistes fantasmes vinculades al PSC i al PP, encapçalades per José Joaquín i Salvador Ibáñez, respectivament.


Ràdio Balaguer - Jornada 'Eines per trobar solucions i pensar diferent' a càrrec d’Eduard Ramos, coach certificat per la ICF. Aquest dijous 22 de juliol al CEI Balaguer\nJornada 'Eines per trobar solucions i pensar diferent' a càrrec d’Eduard Ramos, coach certificat per la ICF. Aquest dijous 22 de juliol al CEI Balaguer\nAquest dijous 22 de juliol es durà a terme una jornada presencial sota el títol: “Eines per trobar solucions i pensar diferent” a càrrec d’Eduard Ramos, coach certificat per la ICF. La sessió serà participativa per tal de posar en pràctica les eines d’innovació exposades pel ponent.\nLa finalitat d’aquesta jornada és posar en valor la xarxa de dones empresàries del territori, impulsar la cooperació i les sinèrgies entre elles, dotar-les d’eines útils per al seu dia a dia com a emprenedores i, per últim, que formin part del procés participatiu en les temàtiques a treballar així com identificar necessitats i idear solucions conjuntes.\nLa jornada es realitzarà al CEI de Balaguer, espai de coworking públic que forma part del projecte Cowocat Rural, i està dirigida a totes les dones emprenedores interessades en aquesta temàtica. La durada de la sessió serà de 9.00 h a 13.00 h. Les inscripcions es poden realitzar a través de www.noguerasegrianord.cat a l’apartat de “Jornada de Dones Emprenedores” i es gratuïta.


Un seguidor de les teories de QAnnon mata els seus fills per evitar que es converteixin en "monstres"\nMatthew Taylor Coleman, de 40 anys i de Santa Bàrbara, s'enfronta a un càrrec federal per l'assassinat de ciutadans nord-americans a l'estranger, explica l'oficina de l'fiscal nord-americà en un comunicat.\nEls pares denunciats per maltractament no podran veure els seus fills, segons la nova llei de Govern\nLa norma va ser publicada al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) la setmana passada i en el text, aprovat al Congrés el 20 de maig, s'inclou una nova redacció de l'article 94 del Codi Civil, que es va introduir durant la negociació de la norma al Senat.\nEl líder del PP ha defensat fer a Espanya un "autèntic pla a favor de la maternitat" defensant una llei de famílies tan ambiciosa com la que va impulsar França els anys 60.\nEl Govern central estudia donar la baixa o un permís retribuït per a pares amb fills que estiguin en quarantena\nCelaá ha recordat que a el principi de la pandèmia ja es va usar la fórmula de l'permís retribuït\nL'escena transcorre en una petita plaça amb gronxadors, tobogans i una espècie de castell amb merlets i escales.\nEl permís va retardar la fecundació i va reduir els naixements en un 15%.\nEduardo Inda té el sou de La Sexta embargat per pagar la manutenció dels seus fills\nEl seu salari com a col·laborador en la cadena estarà bloquejat fins que pagui els 13.344,44 euros que deu a la seva exdona i fills. A més, haurà de satisfer altres 4.000 euros per interessos meritats i les costes processals.


Ivace publica la convocatòria d'ajudes als plans de seguiment del Programa Tutories d'Internacionalització\nHui s'ha publicat en el DOGV la convocatòria d'ajudes de l'Ivace amb la qual es donen suport als plans de seguiment dels programes de Tutories d'Internacionalització (27-2-2020)\nLa directora general d'Internacionalització, María Dolores Parra, ha explicat que amb aquesta ordre d'ajudes “donem suport a la posada en marxa, desenvolupament, execució i seguiment dels plans de tutories d'internacionalització en el marc del programa Xec Tutories", un programa de consultoria estratègica que permet a l'empresa iniciar la seua exportació o revisar i millorar la seua estratègia en l'exterior.\n"Volem ampliar el nostre suport i subvencionar el 50% del cost del pla d'internacionalització a les empreses que han format part del programa de Tutories en 2016 i del Xec Tutories durant els anys 2017, 2018, 2019 i 2020”, ha indicat.\nAquesta línia d'ajudes es publica amb un pressupost de 2.314.900 euros i compten amb finançament del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER), en un percentatge del 50%, a través del Programa Operatiu FEDER de la Comunitat Valenciana 2014-2020.\nLes empreses poden sol·licitar aquestes ajudes a partir de demà divendres, 28 de febrer i fins al 19 de juny de 2020. La tramitació del procediment serà electrònica.\nEs consideren costos subvencionables per aquesta ordre d'ajudes aquells que resulten necessaris per a la posada en marxa, desenvolupament, execució i seguiment dels plans de tutories aprovats per l'Ivace en els exercicis 2016 a 2020 l'import total dels quals no supere el límit de 100.000 €.\nAixí, estan incloses despeses de consultoria necessaris per al seguiment i execució del pla, despeses de desplaçament i allotjament en mercats exteriors necessaris per a abordar l'execució del pla, despeses de material promocional, catàlegs, fullets i cartelleria diversa; creació de web dirigida a l'entorn internacional o adaptació d'aquesta.\nCom a novetat en 2020, s'inclou com a elegibles les despeses de consultoria o de formació relatius a nous controls, tramitació duanera o accessos limitats que puguen variar els seus processos de fabricació i de logística a Regne Unit, motivats pel BREXIT.\nTambé s'inclou la publicitat en mitjans estrangers, portals o directoris on-line i mercats electrònics internacionals així com comunicació on-line i off-line relacionada amb el desenvolupament de campanyes de comunicació internacionals resultants del pla treballat en la tutoria.\nAixí mateix es donen suport a les despeses de contractació d'una persona amb especialització vinculada a l'àmbit de la tutoria realitzada. Per a les empreses d'indústries creatives i culturals s'admetran també les despeses d'un o una professional o d'empresa externa contractada a aquest efecte.\nA tot això s'uneixen les despeses vinculades a accions de promoció en l'exterior necessàries per a l'execució del pla resultant de la tutoria realitzada, així com les despeses vinculades a accions de promoció internacional necessàries per a l'execució del pla resultant de la tutoria realitzada que se celebren en mercats exteriors.\nAixí mateix es considera elegible la participació en certàmens internacionals celebrats en l'estat espanyol i fora d'ell. Així com la compra de plecs i traducció de documents, i despeses directament relacionades amb la contractació pública exterior, el registre de marca en països fora de la Unió Europea.\nLes empreses interessades poden consultar la informació en el següent enllaç.


Jornada sobre els rituals de naixement i mort des del laïcisme - Tornaveu\nDilluns, 23 d'octubre de 2017 13:35h\nLa 6a jornada de Convivència i cohesió, organitzades per la Fundació Ferrer i Guàrdia, abordaran un binomi que sovint sembla contradictori. Sota el títol Naixement i mort des d'una perspectiva laica: rituals de benvinguda i comiat a nivell local, es presentaran diverses iniciatives de rituals laics al voltant del baptisme i els ritus funeraris. La jornada, gratuïta, serà el divendres 27 d'octubre de 10h a 14h al Centre Cívic Pati Llimoni (Carrer del Regomir 3, Barcelona).\n"Independentment de les idees religioses que cadascú tingui, a la jornada es tractarà com des de l'àmbit local es generen espais de reconeixement al voltant dels individus que hi formen part", exposa Sílvia Luque, directora de la Fundació Ferrer i Guàrdia. Per aquest motiu es presentaran diverses fórmules que "ajuden al reconeixement dels membres d'una manera que millora la convivència i cohesió social".\nLa jornada començarà a les 10h i el tret de sortida serà la presentació de l'estudi Laïcitat en xifres 2016, a càrrec d'Hungria Panadero i Josep Mañé. A continuació es presentarà el llibre Bateig sense aigua. Accions i celebracions civils a Catalunya, a càrrec d'Antoni Herrera, subdirector de Cultura Popular i Associacionisme Cultural de la Generalitat de Catalunya, i de Rosa Canela, la seva autora, antropòloga i ex-jutgessa de pau.\nTot seguit en una taula rodona es parlaran de diversos exemples de rituals laics de naixement, i acollides civils i convivència als pobles de Calaf, amb la presència del seu alcalde, Jordi Badia, Selva del Camp, amb la regidora Laura Girona, i amb Carmel·la Planell, activista cultural i impulsora del primer acolliment civil a Catalunya.\nDesprés, hi haurà una taula rodona que tractarà un ritual de signe contrari, amb el títol de Mort: les dificultats d'innovar davant la urgència i el dol hi participaran, entre d'altres, Aida Guillén, directora de Serveis de Drets de Ciutadania i Diversitat de l'Ajuntament de Barcelona, que parlarà de l'acte interreligiós i interconviccional en memòria dels atemptats de Barcelona i Cambrils, o Ramon Royes, paer de Cervera, que parlarà de les cerimònies laiques al convent de Sant Domènec de Cervera.\nEl llibre 'Atles dels jueus de Catalunya', premi Ferran Soldevila, cartografia dos mil·lennis de presència judaica\nManel Forcano i Víctor Hurtado, autors de l'Atles d'història dels jueus de Catalunya (Rafael Dalmau, editor), han estat premiats en la 35a edició del Premi Soldevila, per un llibre que eixampla les costures habituals dels textos d'història en proposar dos\nEl programa es mantindrà íntegre gràcies a l'streaming en directe dels cursos, conferències, concerts i, a més, per primer cop el contingut quedarà en línia per al seu consum a posteriori.\nAmb el lema ‘Construir el país en llibertat’, Prada acull la 52a edició entre el 16 i el 23 d’agost amb cursos presencials i en línia


Rutes senderisme a Barcelona (p. 15)\nPiera - Montserrat en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nAquesta assequible ruta GR® 172 Etapa 8 té el punt d'inici a Piera i presenta un desnivell acumulat de 2049 m. El recorregut del sender està mantingut per la FEEC, que és qui ens ha proporcionat el track. Si vols ampliar algunes dades [...]\nMediona - Piera en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nEls fans de la muntanya podran gaudir de la GR® 172 Etapa 7 , ruta mantinguda per la FEEC a través de la seva xarxa de senders. Aquesta que us presentem neix a Mediona i té una longitud de 17.70 km. La ruta presenta un desnivell acumulat [...]\nManresa - Navarcles en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nLa ruta GR® 151 Etapa 2 realitza un recorregut de 11.67 km i 369 m de desnivell acumulat amb sortida a Manresa . A la fitxa us podeu descarregar el track, mantingut per la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Vegem algunes [...]\nPalaudàries - Mollet del Vallès en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nSi us trobeu a prop de Palaudàries us podeu animar a seguir el GR® 97.3 , ruta de 9.70 km que pertany a la xarxa de senders de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Vegem algunes dades importants de la ruta que et animem a [...]\nColl Cardus Carretera C-58 (km. 4,300) - Monestir de Montserrat en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nA vegades us trobeu a prop de Coll Cardus Carretera C-58 (km. 4,300) ? Si es així, i encara no ho heu provat, us animem que us baixeu el track de la GR® 96 Etapa 3 i supereu els 1419 m desnivell acumulat que té aquesta ruta. Segur que [...]\nLa fitxa que us presentem correspon a la ruta GR® 96 Etapa 2 amb una distància de 17.12 km i sortida a Rubí . La FEEC s'encarrega del seu manteniment i senyalització. Destaquem d'aquesta ruta els seus 933 m de desnivell positiu i les seves [...]\nBarcelona - Rubí en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nEls fans de la muntanya podran gaudir de la GR® 96 Etapa 1 , ruta mantinguda per la FEEC a través de la seva xarxa de senders. Aquesta que us presentem neix a Barcelona i té una longitud de 22.02 km. Segur que t'encantaran els seus 1605 m [...]\nGR® 7 Etapa 12 - Andorra als Ports\nCarretera N-II a Jorba - Bellprat en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nAquesta fàcil ruta GR® 7 Etapa 12 té el punt d'inici a Carretera N-II a Jorba i presenta un desnivell acumulat de 1037 m. El recorregut del sender està mantingut per la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya, que és qui ens ha [...]\nGR® 7 Etapa 11 - Andorra als Ports\nRefugi Mas del Tronc - Carretera N-II a Jorba en Barcelona - Catalunya (Espanya)\nAquesta fàcil ruta GR® 7 Etapa 11 té el punt inicial a Refugi Mas del Tronc i presenta un desnivell acumulat de 932 m. El recorregut del sender està mantingut per la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya, que és qui ens ha [...]


La Música a Secundària | Enllaços de l'àrea de música\nEnllaços de l'àrea de música\n1- El Só\n1.1- Com es produeix el só?\nEl só es produeix quant vibra un cos, i aquest moviment es transmet en forma d’ona sonora fins arribar ala nostra oïda.\nLa vibració d’una corda tensada, d’una goma, de les nostres cordes vocals, de la membrana del tambor, de l’aire a través d’un tub, de qualsevol objecte que es colpege, és el que produeix el só.\nThis entry was posted in General on 27 març 2014 by ALVARO ALCOVER ORIHUEL.\nUNITAT 1: QUALITATS DEL SO\nLa música està feta amb sons,però, de que estan fets els sons?\nQuant colpegem un objecte, quant polsem una corda tensada, quant bufem a través d’un tub, quant parlem i cantem, produïm sons.\nLa naturalesa també està plena de sons. El vent, la pluja, els ocells, les ones del mar, etc.. i també per el soroll de les ciutats, el tràfic, els centres comercials i els bars.\nTots els son que en envolten es produeixen i ens arriben de la mateixa manera.\nPer a que el só es pugui convertir en música ha de tenir una intenció expressiva. el primer pas és el treball sobre les distintes qualitats del só, que tindran a la partitura la seva corresponent representació gràfica.\nal marge de la litúrgia, els joglars son els encarregats de tocar els instruments que serveixen de reforç i suport de la melodia cantada. Les formes instrumentals més conegudes són les peces de dansa, com estampides, danses reials i saltarellos. A poc a poc, els instruments comencen a suplir les veus en el repertori polifònic, cosa que provoca l’aparició d’un gènere mixt vocal instrumental.\nELS INSTRUMENTS MUSICALS:\nLlaüt: instrument de corda, amb la caixa de resonància amb forma de pera i el claviller molt corbat cap enrere. es toca amb plectre o pua.\nSac de gemecs o gaita: consta d’un dipòsit d’aire en què s’acoblen diversos tubs. Quant hi bufa el músic omple d’aire l’odre i, d’aquesta forma, disposa de pressió d’aire constant, que regula amb el braç.\nViola de Roda: instrument que presenta diverses cordes. Els sons es produeixen amb un teclat al mateix\nThis entry was posted in General on 18 desembre 2013 by ALVARO ALCOVER ORIHUEL.\nA finals del segle IX apareix en la música occidental la polifonia (diferents linies melódiques a la vegada). Aquest fet marcarà tot el desenvolupament de la música posterior. Probablement va sorgir de forma espontània amb l’afany d’adornar i enriquir el cant gregorià.\nOrganum: és la més antiga i rudimentària. Apareix a finals del s.IX i consiteix a afegir una veu paral.lela a distància de 4a o 5a per sota del cant gregorià. la melodia original gregoriana rep el nom de vox principalis i la que s’afegeix, vox organalis.\nL’evolució en la tècnica i la notació musical facilitarà el desenvolupament de formes polifòniques més complexes. la música abandona el ritme lliure i es comença a mesurar a causa de la necessitat de fer concordar les diferents veus de la polifonia.\nSorgeixen noves formes polifòniques com ara el conductus, compots sobre meodies de nova creació (ja no gregorianes) i el motet, amb diverses veus que es mouen en ritmes diferents cantant textos diferents.\nla polifonia s’anirà alliberant del cant gragorià per buscar una música més propera a l’home, propia d’una època que viu el naixement de la societat urbana i es distancia del teocentrisme medieval.\nThis entry was posted in General on 4 desembre 2013 by ALVARO ALCOVER ORIHUEL.\nL’Edat Mitjana comença amb la caiguda del Imperi Romà d’Occident, fins al segle XV a partir del Renaixement. Es considera l’Edat MItjana com un període d’estancament cultural, que es situa entre la magnífica Antiguetat Clàssica i el Renaixement.\nEn primer lloc hi havia els dos poder universals: el religiós, representat pel Papa, i el civil, representat per l’emperador.\nEn segon lloc, es trobava la noblesa, amb relacions de dependència d’uns cavallers respecte a d’altres més poderosos (Vasallatge). Vivien en castells molt ben enmurellats i es dedicaven a fer la guerra. els sistema feudal i les croades portaran el desenvolupament de la música profana.\nen tercer lloc es trobava elpoble, pobre i analfabet, amb cap possibilitat d’accedir a la cultura, dedicat a la pagesia i a servir els seus senyors.\nL’art utilitzat en aquesta època és el Romànic\nErase una vez el hombre: El feudalismo\nLA MÚSICA VOCAL RELIGIOSA: EL CANT GREGORIÀ\nla música religiosa de l’Edat Mitjana es comença a gestar temps enrere, quan l’emperador Constantí concedeix la llibefrtat de culte religiós als cristians l’any 313. Des de llavors, el cristianisme s’anirà estenent i anirà organitzant la seva litúrgia en la qual el cant serà un element fonamental.\nEl principal impulsor d’aquesta labor d’unificació i difució de la liturgia va ser el papa Gregori Magne (590-604). Considerat per la tradició com el creador del cant cristià (de aqui ve el nom de Gregorià), en realitat, no va inventar el cant, però sí que en va potenciar l’organització com a manera d’enfortir el sentiment d’unitat cristiana.\nsegons la relació entre melodia i text, diferenciem tres estils de cant:\nSil:làbic: una nota per síl.laba.\nNeumàtic: dues o tres notes per síl.laba.\nMelismàtic o Florit: més de tres notes per síl.laba.\nEls Trobadors eren poetes músics, generalment d’origen noble. Depenent de la zona i la llengua en que cantaven, van rebre diferents noms: trobadors (sud de França), trouvères (nord de França), i minnesänger(Alemenya).\nJuntament amb els trobadors també hi havia músics ambulants, denominats Joglars que recorrien els castells i els pobles entretenint el públic amb cançons, representacions i jocs d’acrobàcia. els joglars interpretaven les cançons dels trobadors o del senyor al qual servien.\nEscrites en llengues vernacles.\nTemes fonamentals: L’amor cortès i l’esperit cavalleresc.\nMúsica vocal de textura monòdica.\nTambé hi ha cançons profanes en llatí anomenades “cançons de goliards”. Els goliards eren estudiants i frares vagabunds que interpretaven cançons de caràcter satíric, de crítica política o religiosa i d’amor carnal. les cançons de goliards estan recopilades en un cançoner del s.XIII titulat Carmina Burana.\nThis entry was posted in General on 13 novembre 2013 by ALVARO ALCOVER ORIHUEL.


L’Ajuntament té l’opció d’adquirir el 80% de la Casa Tosquella, finca modernista del Putxet | betevé Web\nUna placa indica que aquest edifici modernista és un monument historicoartístic provincial. Es tracta de la casa Tosquella, situada al carrer de Vallirana, 91, al Putxet. Una joia del barri cada vegada més degradada.\nMERCEDES IGLESIAS, veïna del Putxet\n"La casa cada vez está más deteriorada. A mí me encantaría que esta casa en un futuro próximo pues fuera un equipamiento para la zona del Putxet y el Farró."\nLa casa té quatre propietaris diferents. Una propietària en té el 20% i no té cap interès a vendre. N'hi ha dos més, que en tenen el 50%, que tampoc no volen vendre, però com que han inscrit recentment la seva part al registre de la propietat, l'Ajuntament podria exercir el dret de tempteig, que vol dir que els la podria comprar pel mateix preu pel qual la van adquirir. Finalment la Rosa Maria, és la quarta propietària, té un 30% de la casa i està disposada a vendre-la al consistori pel mateix preu que va pagar. Ella és qui ha alertat l'Ajuntament de la possibilitat que té ara de comprar-ne el 80%.\nROSA MARIA ESCUTÉ, copropietària de la casa Tosquella\n"La proposta és que pot comprar, adquirir o digueu-li com vulgueu, el 80% de la casa Tosquella per encara no, 100.000 euros. Es pot accedir al dret de retracte fins al dia 20 de juny per poder-la tenir per aquest preu. Simplement vull que la casa Tosquella, aquesta joia que està per polir, sigui per a l'Ajuntament, perquè serà l'entitat que millor la podrà cuidar, donar-li el millor ús possible i es podrà conservar."\nDe moment la proposta és a mans dels serveis jurídics de l'Ajuntament per estudiar-la, però avancen que no compraran una propietat de la qual no puguin obtenir el 100%.\nEl deteriorament de la finca és evident i l'associació de veïns del barri fa anys que demana que s'hi faci alguna cosa per aturar-la.\nFRANCESC RIBERA, president de l'AV Putxet\n"Ha de tenir, diguéssim, un estat de conservació perfecte. No la podem deixar caure, ni que es faci malbé a passos de gegant, per tant, l'Ajuntament si la compra, estupend; i, si no, ha de posar els mitjans per forçar a la privada que la posi en el seu estat adequat."\nA la casa Tosquella, actualment hi viu una llogatera i una part de la finca està ocupada.\ndimecres 4 de juny, 2014 , 18.41\nL’Ajuntament té l’opció d’adquirir el 80% de la Casa Tosquella, finca modernista del Putxet\nEls veïns del Putxet critiquen el deteriorament de la finca modernista Casa Tosquella, un immoble construït el 1889. Demanen al consistori que es conservi en bones condicions, justament quan l'Ajuntament té la possibilitat d'adquirir el 80% de l'immoble. Fonts municipals han afirmat que si no poden comprar-la sencera no ho faran.\nEl comerciant Antoni Tosquella va encarregar la construcció de l'immoble el 1889 i, uns anys després, el 1906, l'arquitecte Eduard Maria Balcells i Buïgas es va fer càrrec de la reforma que li va donar un estil arabitzant molt ornamental. Ara bé, tot i que és un monument protegit com a bé cultural d'interès nacional, ara queda ben poc de la bellesa de l'edifici original, situat al carrer de Vallirana, 91, al Putxet.\nPel que fa a la propietat, es reparteix entre quatre persones diferents: Rosa Maria Escuté, que en disposa del 30%; dues persones, que en tenen el 50%, i una tercera propietària, que té el 20% de l'immoble però no està disposada a vendre. Segons Escuté, fins al 20 de juny el consistori té dret de tempteig per adquirir el 80% de l'immoble per menys de 100.000 € . La proposta l'està estudiant el consistori, que ja ha avançat que no comprarà cap propietat de la qual no pugui obtenir el 100%.\nel Putxet i el Farrómercat immobiliarimodernisme\nPortal de l’Àngel, de nou, el carrer amb els lloguers comercials més cars de l’estat


(S'ha redirigit des de: Gordium)\nGòrdion (del grec Gordion, també coneguda com a Gordió o Gòrdium, en turc Gordiyon) era la capital de l'antic Regne de Frígia. Era una ciutat de Bitínia (llavors més estesa que posteriorment), una mica al nord del riu Sangari. Era a la via reial entre Lídia i Babilònia, prop del lloc on aquesta travessava el riu Sangari. Correspon a l'actual jaciment de Yassıhüyük, a la província turca d'Ankara, a uns 96 km al sud-oest de la ciutat d'Ankara i al districte de Polatli. El nucli de Gòrdion, compost per la ciutadella, la ciutat baixa i una fortalesa (Küçük Hüyük), se situava a la riba oriental del riu Sangari (turc: Sakarya; grec: Σαγγάριος, Sangàrios), que discorre des d'Anatòlia central fins al mar Negre, encara que posteriorment van sorgir extensos suburbis a l'altra riba. El nom de l'emplaçament es relaciona amb Gòrdios I, un dels primers reis de Frígia.\n39° 39′ 02″ N, 31° 58′ 43″ E / 39.6505°N,31.9785°E / 39.6505; 31.9785Coord.: 39° 39′ 02″ N, 31° 58′ 43″ E / 39.6505°N,31.9785°E / 39.6505; 31.9785\nEls nivells més antics daten del bronze mitjà (c. 1500 aC). Entre els segles XII i X aC els frigis, provinents de Tràcia, es van establir a l'Anatòlia central, encara que no hi ha proves d'un Regne de Frígia fins al segle viii aC. Gòrdion va assolir l'esplendor sota el rei Mides III (segles VIII-VII aC), el qual es creu que va refundar la ciutat. Cap al final del seu regnat, Frígia va patir invasions dels pobles cimmeris, els quals devien ser els responsables de la destrucció de Gòrdion. Els reis de Frígia van construir als voltants de Gòrdion grans tombes: eren unes cambres de fusta cobertes d'un munt de terra formant un turó artificial, normalment anomenat "túmul" dels quals queden uns 80, que han estat excavats. El més gran de tots, conegut originàriament com la "tomba de Mides" (encara que actualment es creu que va pertànyer a un rei anterior), té uns 300 m de diàmetre i 47 d'alçada. Les fortificacions de la ciutat són del segle viii aC i era important al segle vii aC. Un palau es va construir a la ciutadella al sud de la qual hi havia la ciutat baixa; a l'altre costat del Sangari hi havia un suburbi. En temps del rei Mides III es va produir la primera invasió dels cimmeris (vers 710 aC), que fou rebutjada amb ajut de Sargon II d'Assíria; a la segona invasió (vers el 695 aC) Mides fou derrotat i es va suïcidar. L'arqueologia presenta rastres de la destrucció de Gòrdion, però sembla que fou posterior als atacs cimmeris.\nDesprés d'un període de confusió es va establir el Regne de Lídia amb Giges (vers 680-644 aC). Un rei de Lídia, Aliates II (vers 600-560 aC), va construir una fortalesa en un turó proper a la ciutadella. Lídia fou annexionada pel rei de Pèrsia Cir II el Gran i el darrer rei Cresos hi va morir (547 aC); una guarnició persa es va establir a Gòrdion, ciutat que fou inclosa a la satrapia de Frígia de la qual Gòrdion va esdevenir capital i seu d'una guarnició militar permanent. La seva importància estratègica es basava en el control de l'encreuament del riu Sangari. Per Gòrdion passava almenys una branca del camí reial persa que unia Sardes amb Susa.\nDesprés de la mort d'Alexandre, Gòrdion fou domini d'Antígon i després va formar part de l'Imperi Selèucida, de Galàcia, del Regne de Pèrgam i, finalment, de l'Imperi Romà (189 aC). Durant el període romà la ciutat original va ser abandonada, i va sobreviure només l'assentament del costat occidental del Sangari.\nEn temps d'Estrabó era un llogaret sense importància. Al començament de l'imperi, sota August, fou restaurada i anomenada Juliòpolis (llatí Juliopolis). Durant el període romà d'Orient, en temps de Justinià, va patir la inundació del riu Scopas i va quedar en part destruïda, però l'emperador la va reconstruir.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gòrdion&oldid=28511537»\nDarrera modificació: 29 oct 2021 a les 09:54\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 oct 2021 a les 09:54.


Assegurança voluntària d'accidents — Servei d'esports de la UPC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya · BarcelonaTech\nSi vols ampliar la cobertura de l'assegurança escolar o ets major de 28 anys... La UPC i CONFIDE. Correduria d'Assegurances de la UPC posa al vostre servei una assegurança que garanteix la cobertura en cas d'accident, en els àmbits acadèmic i privat.\nPer tan sols 13,24 euros a l'any , tindràs cobertura tot el curs.\n2. Per transferència bancària * , indicant com a referència: Accidents Alumnes UPC, el nom i cognoms de l'assegurat, així com el seu DNI i la transferència per al total de l’import (13,24 €) al següent número de compte:\nCaixaBank, IBAN: ES57 2100 0747 2302 0030 2158.\nUna vegada feta la transferència caldrà enviar el comprovant o conformitat de la transferència a: esports.upc@confide.es amb les vostres dades personals: nom, cognoms, DNI y correu electrònic, per tal que CONFIDE pugui enviar-vos el certificat amb les condicions de l'assegurança.\nPer a més informació podeu contactar amb CONFIDE correduria d'Assegurances al Tel. 93 306 53 53 o per correu electrònic a: esports.upc@confide.es


Bustos torna a l'alcaldia de Sabadell amb una visita d'obres dos mesos després de ser imputat en el "cas Mercuri"\nL'oposició de Sabadell va anunciar fa unes setmanes que el retorn de Bustos a l'alcaldia els podria dur a plantejar-se seriosament la presentació d'una moció de censura. Ara per ara, però, no s'ha concretat si s'acabarà fent ni en quins termes.\nRedacció 07/02/2013 - 06.39 Actualitzat 08/02/2013 - 09.04\nManuel Bustos ha tornat a l'alcaldia de Sabadell aquest 7 de febrer, dos mesos després de retirar-se temporalment del càrrec per centrar-se en la defensa de la seva imputació del "cas Mercuri". Bustos ha reprès la seva agenda com a alcalde amb una visita d'obres i una reunió amb part del seu equip de govern. Ho ha fet amb "tranquil·litat" i després que no s'ha demostrat, segons ha assegurat, que estigui implicat en cap trama de corrupció urbanística ni de cobrament de comissions.\n"Tinc pressa perquè se sàpiga la veritat"\nEn tornar a exercir les funcions d'alcalde, Bustos ha reiterat la seva innocència i ha negat tenir cap relació amb el presumpte cas de corrupció urbanística i tràfic d'influències. El socialista, imputat juntament amb tres regidors del seu govern, ha explicat: "Estem escoltant molts debats sobre el que significa ser imputat, que no és condemnat. Només hi ha indicis i per tant aquests indicis s'han d'aclarir per si són motiu o no suficient per ser acusat. Estem en aquest procés". I ha afegit: "Jo tinc pressa perquè se sàpiga la veritat perquè estem amb la consciència tranquil·la".\nBustos ja va comunicar divendres passat als membres del seu govern la seva decisió de tornar al poder. Ho va fer durant una reunió de treball. De fet, en el moment d'apartar-se del càrrec ja va dir que ho feia de manera "voluntària" i "temporal".\nL'oposició de Sabadell va anunciar setmanes enrere que el retorn de Bustos a l'alcaldia els podria dur a plantejar-se seriosament la presentació d'una moció de censura. Ara per ara, però, no s'ha concretat si s'acabarà fent ni en quins termes.\nEl 4 de desembre, el batlle va anunciar que sortia temporalment de l'alcaldia i que la deixava en mans del primer tinent d'alcalde, Juan Carlos Sánchez. L'equip de govern municipal no ha volgut fer canvis al consistori en aquests dos mesos, malgrat les pressions de l'oposició, que ha aprovat dues mocions en aquest sentit.\nBUSTOS TORNA A TREBALLAR A L'AJUNTAMENT


Una corda fluixa amb molts suports | elCugatenc\nUna corda fluixa amb molts suports\nSupose que molts dels nostres lectors ja ho sabeu però elCugatenc està en la corda fluixa. Hem arribat a un punt d’inflexió que, com en qualsevol estat crític, ens pot reviscolar o matar com a projecte. Al juny farà dos anys del naixement de la web d’aquest diari i, malgrat el recorregut i el concurs d’emprenedoria social de l’Ajuntament, no hem aconseguit rendibilitzar-nos. No hem cobrat res durant tot aquest temps i ara, a més, el nostre company Miquel Margalef se’n va a viure fora, amb el handicap que això significa per a la redacció. És per això que hem organitzat una assemblea oberta a amics i lectors el proper dia 6 a les 18:15 hores a Cal Temerari –a la convocatòria trobaràs tota la informació.\nHo hem fet públic gairebé quan ningú ho esperava. No és que ho tinguérem ben guardat sinó que la realitat s’ha precipitat. L’inesperat anunci de Miquel ha coincidit amb un mes que ens havíem marcat per a fer una reflexió interna de l’estat del projecte. La necessitat s’ha fet més evident que mai i hem decidit actuar. Lògicament, cadascun dels membres implicats tenim la nostra percepció, més o menys optimistes, més o menys encoratjats per a fer una altra empenta, més o menys inspirats per a trobar solucions... Per això fem una trobada. Ja que elCugatenc es va començar a crear amb una assemblea al novembre del 2014 en què vam comprovar l’interès ciutadà per a fer un nou mitjà, qualsevol canvi substancial –o fins i tot la desaparició– ha de passar per una assemblea amb qui heu fet possible aquest petit somni.\nEvidentment, no és gens fàcil treure el cap a l’abisme. Durant les darreres setmanes he tingut dies de merda, d’autèntica impotència, de llàgrimes que no cauen a regalls per les galtes no saps ben bé per què. Tinc l’absoluta sensació, si acabem decidint un tancament, de trair-me a mi i als meus somnis, a Sant Cugat i a tota la gent que ens ha donat suport. Però, alhora, no és lògic dedicar més que una jornada completa a canvi de res. Des de fa dies el meu cap és un mar de contradiccions. Espere amb ànsia el dia 6 per a què, decidim el que decidim, puguem haver-ho parlat pausadament.\nPerò a mesura que han passat els dies, el raig d’esperança va creixent. En només 72 hores he rebut ànims, propostes, suports... Ja hi ha prop d’una trentena de persones que han dit que estan interessades o acudiran a l’assemblea a través de Facebook. Hi ha pràcticament 10 lectors i amics que m’han proposat ajuda o m’han donat idees. Veig darrere de l’anunci moltíssima gent que celebra el que hem fet fins el moment. Ara tenim un repte per davant, transformar aquest moviment en la consolidació del diari. No ho tenim gens fàcil però, amb tants suports, veig que la corda fluixa va tensant-se, i qui sap si l’acabarem utilitzant per a saltar a la corda.


L'Ajuntament remodelarà el parc de la urbanització El Pantano - Ajuntament de l'Alcora\nL’Ajuntament remodelarà el parc de la urbanització El Pantano\nL’Ajuntament de l’Alcora durà a terme la remodelació del parc de la urbanització El Pantano amb un pressupost aproximat de 56.800 euros.\nEls treballs consistiran en el condicionament de la plataforma d’entrada, l’habilitació d’un nou accés al magatzem i la construcció d’una plataforma pavimentada (solera de formigó) per a jocs amb equipament per a Street Workout i calistènia, entre un altre mobiliari.\nEl projecte s’emmarca dins del pla ‘L’Alcora Verda’ a través del qual el consistori millorarà aquest any 7.500 m² de parcs i zones verdes amb una inversió “històrica” de 700.000 euros.\nLa iniciativa va ser presentada recentment per l’alcalde, Samuel Falomir, i els regidors d’Urbanisme, Julián Tena, i Parcs i Jardins, Mª Ángeles Ibáñez.\nIbáñez ha recordat que s’acaba d’executar un projecte de millora al parc del carrer Guitarrista Tárrega i que, en aquests moments, hi ha altres dos actuacions en marxa per a la creació de noves zones verdes al carrer Camí Nord i l’avinguda Corts Valencianes.\nEnguany, a més, es remodelarà el parc Jardins de la Vila, es crearà un parc infantil a la carretera Llucena, enfront de l’IES Ximén d’Urrea, i es construirà una nova zona verda en l’avinguda Teniente General Michavila, entre altres iniciatives.


El Dia del Llibre: lectures continuades, recollida d'exemplars i una mica més d'alegria a les llibreries - Mes Benidorm\nEl Dia del Llibre: lectures continuades, recollida d’exemplars i una mica més d’alegria a les llibreries\n24 d'abril de 2015 + Benidorm 0 Comments Assemblea Els Verds Benidorm, Benidorm, Compromís Els Verds, Compromís Per Benidorm, Día Del Llibre\nBenidorm també ha viscut aquest dijous el Dia del Llibre. Una efemèride clau per al gremi de llibreters i en què les institucions públiques solen organitzar activitats per fomentar l’hàbit de la lectura i recordar a figures claus de la literatura, especialment la de Miguel de Cervantes, mort o almenys enterrat el 23 d’abril de 1616.\nEn diverses llibreries de Benidorm s’ha notat aquest dijous més moviment de l’habitual, fins i tot algun establiment ha venut “una mica més” que l’any anterior. Això sí, no s’han recuperat els nivells de venda previs a la crisi. Llavors hi havia “més alegria”, asseguren. No obstant això, alguna llibreria de la ciutat assegura que el mercat “es va recuperant”, una percepció que coincideix amb les xifres del primer trimestre de l’any que estudia el Gremi de Llibreters de Catalunya.\nDiversos llibreters han coincidit en assegurar que durant aquest Dia del Llibre els clients habituals s’han ajuntat amb altres que no ho són tants, fins i tot en la cèntrica Carrer Russafa molts dels que han comprat llibres eren turistes o famílies acompanyades dels seus fills.\nPerò aquest increment de visites i vendes no és comú a totes les llibreries. De fet per a una llibreria especialitzada el dia ha passat “sense pena ni glòria” i en les vendes “no s’ha notat molt” que fos Sant Jordi, perquè “han estat pocs” els que s’han acostat expressament per comprar algun exemplar per regalar, tot i les promocions.\nSegons els llibreters consultats, a Benidorm els lectors s’han decantat per les mateixes novetats editorials que han triomfat a la jornada de Sant Jordi de Barcelona: María Dueñas i la seva Temprança; i els Homes Bons d’Arturo Pérez-Reverte. Entre els joves s’ha imposat el fenomen After d’Anna Todd. També han tingut força sortida obres publicades fa algun temps i que ja es comercialitzen a “edicions de butxaca”.\nPerò el Dia del Llibre no només s’ha viscut a les llibreries, també a la biblioteca central de Benidorm, on com cada any i durant quatre hores s’ha realitzat una lectura continuada del Quixot, iniciada pel president de Afratex (Associació de la Fraternitat i l’Experiència) i en la qual han participat diversos membres de la corporació.\nFins al carrer ha portat Compromís Els Verds la festivitat de Sant Jordi, amb un punt de recollida i intercanvi de llibres instal·lat al costat de l’Hort de Colom per “promocionar la literatura” entre els lectors habituals i també entre aquells amb menys possibilitats d’adquirir un exemplar. A tots els que han donat o intercanviat llibres se’ls ha lliurat un poema en valencià de Vicent Andrés Estellés o una poesia en castellà de Miguel Hernández, il·lustres literats valencians del segle passat, i tots els exemplars recollits “es lliuraran a diferents entitats de Benidorm per promocionar la cultura “.\n← Gairebé 1.400 persones aniran a les candidatures municipals de la comarca\nCONCENTRACIÓ PEL TANCAMENT DE L’ESCOLA TAURINA D’ALACANT →


L'Informatiu - L'IBI s'incrementarà el proper any una mitjana de 3,5 euros per rebut\nL'IBI s'incrementarà el proper any una mitjana de 3,5 euros per rebut\nEl Ple ha aprovat les ordenances fiscals de 2020 amb el vot favorable de l’equip de govern format per Santa Perpètua en Comú (SPEC) i PSC i el vot en contra del grup municipal Republicà i de Ciutadans. Les taxes i preus públics s’incrementaran una mitjana del 3,5% el proper exercici.\nL’impost que més afecta al conjunt de la ciutadania, l’IBI, només incrementa el tipus en un 0,74%, uns 3,5 euros de mitjana per rebut. L’Impost de Vehicles i l’IAE no s’incrementen. L’alcaldessa Isabel Garcia, va qualificar la fiscalitat municipal de “justa, continguda i necessària” per garantir la prestació dels serveis.\nEl tinent d’Alcaldia de Presidència i Serveis Generals, Adelino Macías, va assenyalar que l’increment de l’IBI suposarà una mitjana de 3,5 euros per família l’any. La taxa de residus quedarà fixada en 87 euros i novament va ser la que més debat va suscitar entre govern i oposició. La sessió, de caràcter extraordinari, es va celebrar el dilluns 21 d’octubre a la Sala de Plens.\nEl principal objectiu de l’Equip de Govern “és assegurar el nivell d’ingressos municipals del proper any, perquè això permetrà afrontar i finançar les polítiques socials i altres serveis amb garanties de suficiència i qualitat”, segons va expressar l’alcaldessa que va recordar que els ingressos municipals que provenen de l’aplicació d’aquestes ordenances signifiquen prop del 75% dels ingressos totals del pressupost municipal. La primera edil també va informar que decisions estatals comportaran que l’Ajuntament de Santa Perpètua haurà de fer front a un increment de la despesa municipal en uns 750.000 euros aproximadament i no es preveu cap increment de l’aportació econòmica de l’Estat ni de la Generalitat de Catalunya per compensar aquests conceptes.\nEn la proposta d’ordenances fiscals, continuen vigents bonificacions i reduccions referides a aspectes relacionats amb el medi ambient, la qualitat de l’aire i la salut de les persones, la promoció del vehicle híbrid i elèctric, les energies renovables i la contractació laboral indefinida en el nostre terme municipal.\nSobre la taxa de residus, l’alcaldessa va expressar que “tenim la taxa més baixa del Vallès Occidental, que arriba en alguns municipis a 190 euros, sent la mitjana d’uns 130 euros” i a Santa Perpètua quedarà en uns 87 euros, nou més que l’actual taxa. La taxa encabeix la penalització que imposa l’Agència de Residus de Catalunya pel baix nivell de separació i reciclatge i pel nivell d’impropis que es donen a Santa Perpètua, especialment a les fraccions de resta i d’orgànica. La previsió és que la penalització arribi als 75.000 euros al 2019. Isabel Garcia va afirmar que un dels principals reptes que s’haurà d’afrontar el proper any és incrementar el nivell de separació dels residus i el reciclatge i “veure com implantem les tasques d’inspecció i alhora de bonificació per premiar el bon comportament de la ciutadania”.\nEl portaveu del grup municipal republicà, Pol Altayó, va afirmar que “portem quatre anys insistint en que tenim un problema gravíssim en la recollida de residus i no l’afrontem” i va afegir que “l’únic que fem és passar la pilota a la ciutadania i que sigui aquesta la que assumeixi bona part del cost de reciclar malament”. També va insistir en què si és reciclés bé no hi haurien penalitzacions de l’Agència de Residus i “no s’incrementaria la taxa en un 13%”. D’altra banda, Altayó va afirmar que el debat de les ordenances fiscals era si aquest increment tindria “una repercussió efectiva en la qualitat dels serveis municipals”. L’edil va valorar, entre d’altres, l’exempció fiscal de la taxa del Mercat a participants del programa Reempresa.\nEl portaveu de Ciutadans, Kevin Romero, va criticar la proposta de l’equip de govern i va expressar que “quan tenen l’oportunitat d’alleujar la càrrega fiscal a la ciutadania decideixen pujar-li els impostos”. Romero va reclamar beneficis fiscals als emprenedors i va valorar la bonificació de l’IAE per ampliació de plantilla amb caràcter fix. El regidor també va demanar la congelació de l’IBI.\nEl tinent d’Alcaldia Adelino Macias va afirmar que aquesta proposta d’ordenances fiscals “és per millorar i per mantenir la qualitat dels serveis i per continuar fent de Santa Perpètua un municipi de referència”.\nEntre les novetats de les ordenances figuren una bonificació del 5% en l’impost de vehicles per a aquells amb etiqueta ambiental C i s’incorpora un nou benefici fiscal del 50%, en l’IBI per a immobles d’ús residencial destinats al lloguer d’habitatges amb renda limitada per norma jurídica. També una bonificació del 95% per obres de rehabilitació de façanes i una bonificació del 25% en obres que fomentin l’ocupació amb caràcter fix amb un màxim de 6.000 euros. Altra proposta és una bonificació del 50% de l’ICIO per obres que afavoreixin condicions d’accés i habitabilitat de persones amb diversitat funcional.\nD’altra banda, el Ple també va aprovar una modificació de crèdits de 28.000 euros per a la contractació de quatre persones mitjançant plans d’ocupació per desenvolupar un programa de millores de l’enllumenat i d’instal·lació de fibra òptica al polígon de Can Bernades Subirà. La modificació es va aprovar amb el vot favorable de SPEC i del PSC i l’abstenció d’ERC i C’s.\nFoto: Un moment de la sessió extraordinària / L'Informatiu


Llibres de divulgació científica per festejar Sant Jordi - Recerca en Accio\nLlibres de divulgació científica per festejar Sant Jordi\n09 maig 2012 | Notícies\nDiverses novetats editorials aparegudes en els darrers mesos certifiquen la bona salut de la divulgació científica catalana.\nCom altres anys, hem preparat una selecció de llibres de divulgació científica publicats\nCom altres anys, hem preparat una selecció de llibres de divulgació científica publicats darrerament. Sense pretendre ser exhaustius, són una mostra de la diversitat i la qualitat de llibres que fan la ciència accessible i interessant sense renunciar al rigor.\nI són també una bona opció per festejar Sant Jordi amb un xic de ciència.\nAlgunes de les obres que destaquem són les següents:\nQue plourà, avui? (Jordi Mazon, publicacions de la UB). Un entretingut llibre que presenta totes les claus per entendre el temps atmosfèric, i que aprofita la meteorologia per divulgar interessants conceptes de física.\nUna petita història per entendre l’Univers (Hubert Reeves, Editorial Comanegra). El prestigiós astrofísic quebequès Hubert Reeves explica el Cosmos a la seva néta en un diàleg apassionant.\n100 controvèrsies de la biologia (David Bueno, Cossetània Edicions). Reflexions sobre la identitat dels humans observades des de la biologia i formulades per David Bueno, professor de genètica a la UB i prolífic autor de divulgació científica.\nL’estat del malestar (Jordi Bosch, Institut d’Estudis Ilerdencs). Les causes i les conseqüències de l’actual crisi econòmica, social i immobiliària. El llibre ha rebut el Premi de Divulgació Científica Humbert Torres 2011.\nPer què envellim? (Gemma Marfany i Maria Soley, Publicacions de la UB). Els mecanismes bioquímics, genètics i metabòlics del procés que ens porta a la vellesa descrits en detall per dues investigadores de la Universitat de Barcelona.\nUn planeta a la deriva (Jordi Martínez, Daniel Sol, Jaume Terrades, Editorial La Magrana). Una conversa oberta entre tres científics i tres ciutadans per entendre el procés de canvi global accelerat que afronta la Terra.\nEvolució i complexitat (Jordi bascompte i Bartolo Luque, Edicions Bromera). La Teoria de l’evolució avui, a la llum de la genètica de poblacions o de la biologia molecular, i aplicada també a Internet i als sistemes complexos.\n100 invents que han canviat el mon (Daniel Closa, Cossetània Edicions). Un centenar d’històries que expliquen com es va inventar el GPS, el pa, Internet, el paper, etc., a càrrec del bioquímic i divulgador Daniel Closa.\n100 mites de la ciència (Daniel Closa, Editorial Cossetània, edició de butxaca). No és cert que fem servir únicament el 10% del cervell. Aquest és un dels cent mites que Daniel Closa desemmascara en aquest apassionant llibre que ara es publica en edició de butxaca.\nPer què les lleones no els prefereixen rossos? (Xavier Duran, Editorial Columna). Seixanta curiositats científiques explicades per xavier Duran, químic i director del programa “El medi ambient” de TV3.\nAquests són alguns suggeriments, però de llibres de divulgació científica n’hi ha força més! Consulteu la secció Més llibres!


Duel per la supremacia regional\nEl Pacífic, l’escenari de les ambicions del gegant asiàtic\nDolors Rodríguez / Pequín\nEl Mar de la Xina s'ha convertit en l’escenari de disputes de la Xina amb els seus veïns asiàtics i sobretot en un joc de poder amb els Estats Units. La Xina reivindica la seva supremacia com a líder regional i mesura les seves forces, de potència a potència, amb els EUA.\nPequín reclama pràcticament el 90% del mar de la Xina Meridional i el de la Xina Oriental, on manté contenciosos amb el Vietnam, les Filipines, Malàisia, Brunei i Taiwan. Cal sumar-hi conflictes territorials amb el Japó i Corea del Sud.\nLa tensió ha anat en augment des que el gegant asiàtic ha fet de les reivindicacions sobre aquestes aigües la seva prioritat. El 2012 ja va incloure oficialment l’arxipèlag de les Paracel i les Spratly com a part del seu territori. El maig del 2015 va difondre una nova estratègia militar que traslladava l’objectiu de la seva defensa a mar obert, lluny del que la comunitat internacional entén com les seves aigües territorials.\nEl control de les rutes comercials i les fonts d’energia són l’origen de les disputes de la Xina amb els seus veïns i també amb l’altre actor en escena, els Estats Units, que és aliat d’aquests països. La voluntat de Pequín és canviar la situació geopolítica a la zona. La construcció d’infraestructures i instal·lacions militars als illots que reivindica com a territori propi és la manera de demostrar la fermesa de les seves ambicions.\nEl 16 de març, en la seva única roda de premsa anual, el primer ministre xinès, Li Keqiang, va declarar que “la Xina no titubejarà en la seva determinació de defensar la seva sobirania i integritat territorial”. A pesar del to taxatiu, va mantenir el mantra argumental de la política exterior: “La Xina està compromesa amb el seu camí de desenvolupament pacífic”. I exhibint el pragmatisme habitual de la diplomàcia xinesa, va assegurar que “una cosa i l’altra no estan en conflicte”.\nLa realitat és que, malgrat la tensió, la Xina manté amb els països implicats en el conflicte unes excel·lents relacions comercials. Negocia amb l’Associació de Nacions del Sud-est Asiàtic (ASEAN), de la qual són membres, un acord de lliure comerç que el 2025 crearà l’àrea de comerç més gran del món.\nLes raons econòmiques del conflicte són clares: abundants jaciments de gas i petroli a les aigües en litigi. Per la zona es transporta la meitat del comerç mundial (uns cinc bilions de dòlars anuals). El 75% del petroli que arriba a l’Àsia-Pacífic procedent del golf Pèrsic passa per aquesta ruta i d’aquesta zona s’extreu el 8% de la pesca mundial.\nPerò el conflicte també té causes geoestratègiques. La Xina se sent assetjada pel que veu com una política de contenció dels EUA, que amenaça la seva sobirania i pot asfixiar la seva sortida al mar controlant fàcilment el pas del seu comerç i bloquejant l’arribada de primeres matèries.\nEls moviments que els Estats Units han fet per reforçar les seves aliances (econòmiques però sobretot militars) a la regió, des que Barack Obama va proclamar la seva política de “viratge cap a l’Àsia-Pacífic” el 2011, s’han interpretat a Pequín com una provocació i una amenaça, que ha contribuït a l’espiral de tensió.\nA les raons econòmiques, estratègiques i de geopolítica cal afegir-hi la rendibilitat a nivell intern del populisme nacionalista. L’opinió pública se sent orgullosa de tenir un líder fort com Xi Jinping que es fa respectar a l’exterior i defensa la integritat del territori.\nLes amenaces exteriors són una excusa perfecta per no mirar els problemes interns, especialment en uns moments en què l’economia s’alenteix i al gegant asiàtic li esperen importants reformes estructurals que poden implicar descontentament social.\nExisteix el risc de confrontació militar, però és difícil que es materialitzi, ja que, com coincideixen tots els analistes, a cap dels actors implicats li convé.\nA la Xina li interessa exhibir múscul militar i és cert que ha fet una important renovació del seu exèrcit, però encara li falta un llarg recorregut per posar-se a l’altura dels Estats Units, que tenen una despesa militar superior als deu següents països a la llista junts.\nA més, la que encara és la segona economia mundial necessita estabilitat per mantenir el seu creixement i un conflicte en les aigües per les quals circula gran part del comerç mundial no beneficia ningú.


LIFE TRivers: primera reunió del projecte europeu per millorar la gestió dels rius temporals - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > LIFE TRivers: primera reunió del projecte europeu per millorar la gestió dels...\nLIFE TRivers: primera reunió del projecte europeu per millorar la gestió dels rius temporals\nLa trobada es va fer a la seu central de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), a València.\nLIFE TRivers és un projecte impulsat per un consorci que lidera el catedràtic Narcís Prat, director del Grup de Recerca Freshwater Ecology and Management (FEM) de la UB.\nEl projecte té com a meta aportar solucions per a la correcta diagnosi de l’estat ecològic dels rius temporals i millorar-ne la gestió.\nUn altre aspecte fonamental del projecte TRivers és determinar la relació entre els estats aquàtics i les comunitats biològiques dels rius temporals.\nDimarts passat, 27 de gener, va tenir lloc la primera reunió dels participants del projecte europeu LIFE TRivers. La trobada es va fer a la seu central de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), a València, i va congregar les parts interessades i els experts involucrats en la gestió dels rius temporals. S’hi van abordar diversos punts relacionats amb les dificultats que hi ha per avaluar l’estat ecològic d’aquest tipus de rius.\nEl projecte europeu LIFE TRivers, liderat per la UB, i en el qual participen l’Institut de Diagnosi Ambiental i Estudis de l’Aigua (IDAEA-CSIC), l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), té com a meta aportar solucions per a la correcta diagnosi de l’estat ecològic dels rius temporals i millorar-ne la gestió d’acord amb els objectius de la Directiva marc de l’aigua (DMA) de la Unió Europea.\nLa jornada va ser inaugurada per la presidenta de la CHX, María Ángeles Ureña, que va destacar la necessitat de millorar el coneixement sobre els rius temporals per gestionar-los correctament. La sessió es va centrar en la presentació de la primera versió del programari TREHS (Temporary Rivers Ecological and Hydrological Status), desenvolupada en el projecte TRivers.\nAquest programa permetrà conèixer l’evolució de les característiques hidrològiques del riu en funció del temps, i així es podrà determinar la probabilitat que en diferents moments de l’any estigui sec, la qual cosa ha de permetre adaptar el calendari de mostreig i seleccionar referències per determinar-ne l’estat. El programa utilitza dades observades, models predictius i, com a alternativa, també enquestes fetes a la població local. A més, permet determinar si l’absència de cabal és deguda a factors naturals o a l’acció humana. Segons Francesc Gallart, investigador de l’IDAEA-CSIC, «obtenir les estadístiques dels diferents estats aquàtics d’un riu temporal al llarg del temps és la clau de l’aproximació del TRivers».\nUn altre aspecte fonamental del projecte TRivers és determinar la relació entre els estats aquàtics i les comunitats biològiques dels rius temporals. La connectivitat dels hàbitats és el condicionant principal de la fauna aquàtica en un riu temporal. Tal com explica Núria Cid, investigadora postdoctoral del Departament d’Ecologia de la UB i cap de projectes del TRivers, «els rius que són temporals de manera natural s’han de considerar un tipus diferent d’ecosistema i no un riu permanentment afectat per l’activitat humana».\nLes eines per avaluar l’estat ecològic s’han desenvolupat, sobretot, per a rius permanents, i en la majoria dels casos no es poden aplicar directament als rius temporals. Antoni Munné, cap del Departament de Control i Millora dels Ecosistemes Aquàtics de l’ACA, va destacar que «els valors de referència que s’utilitzen per determinar si un riu té un bon estat ecològic varien en funció de si els mostrejos es fan en període sec o humit, la qual cosa és transcendental per a la diagnosi».\nDins dels rius temporals, els efímers també preocupen els gestors de manera especial. Teodoro Estrela, cap de l’Oficina de Planificació Hidrològica de la CHX, va subratllar: «Hi ha una necessitat de definir objectius ambientals per als rius temporals, sobretot en aquells que porten aigua uns pocs dies a l’any i la diagnosi de l’estat ecològic és extremadament complexa».\nLes valoracions que van fer els participants de la primera versió del TREHS van ser molt positives. Els participants, entre els hi havia l’Agència Portuguesa de Medi Ambient, van destacar la gran capacitat del programari per integrar informació. També van mostrar interès a formar part d’una comunitat d’usuaris del TREHS que permeti continuar compartint opinions, experiències i informació des de diferents perspectives i que altres rius temporals de diferents conques puguin aplicar aquesta eina.\nFotografies: Grup de Recerca Freshwater Ecology and Management (FEM) de la UB


Carrers de sempre, xofers nous – Stac\nCarrers de sempre, xofers nous\n13 de novembre de 2012 STAC 1258 Views\nNasir Iqbal Cheerma, que va arribar fa 23 anys a Catalunya, en fa 6 que és taxista\nBarcelona | Diari Ara.- Rambla del Raval. Nasir Iqbal Cheema té 43 anys i en fa 23 que viu a Catalunya. Exerceix de taxista des de fa 6 anys. Sap “una miqueta” de català, però domina l’espanyol a la perfecció. “Hi havia molta feina per als xofers del taxi fins que va arribar la crisi l’any 2008”, adverteix. Abans feia de butaner al barri de Montalban i Moix, potser per això es coneix bé la zona: “Allò d’abans sí que era dur. El 99% de treballadors del butà som pakistanesos. Som gent responsable, treballem gairebé tot el dia. Som una comunitat de confiança, com la catalana”, reivindica Nasir. Ali Liakae arriba amb el seu cotxe. És taxista des de fa un any i mig. Parla perfectament el català i coneix bé totes les zones de Barcelona, una ciutat que estima. “Sí, és cert que encara de vegades pel color de la pell et pregunten si ets del Pakistan, i llavors no pugen, però sempre hi ha prejudicis, com a tot arreu”, explica.\nL’associació Pak Taxi\nJa fa un parell d’anys del boom dels taxistes pakistanesos. Abid Mir és membre de la Pak Taxi, una organització que des del novembre del 2011 els agrupa, en té cura i els marca el camí. És jove i té taxi propi. Fa quatre anys que aprèn l’ofici a la ciutat. Al seu país natal ajudava al negoci familiar. “Això de taxista s’aprèn amb el temps. La primera barrera és l’idioma i les adreces, però és tan difícil com quan arribes a un món nou. Els catalans ens tracten molt bé, però ser novell, de diferent cultura, diferent color i no conèixer la ciutat no són precisament aspectes a favor nostre”, s’excusa.\nAbid Mir detalla les dificultats del sector: “És un gremi molt tancat, no hi ha gaire bon rotllo. És cansat conduir mig dia per ciutat i rodalia, els ànims no sempre estan en les millors condicions”, afegeix. Els taxistes pakistanesos se solen reunir un cop al mes en una petita oficina d’una autoescola del centre. El secretari de comunicació de la Pak Taxi, Muhammad Ahsan Khan, admet que fan falta més cursets intensius de català i castellà.\nAfirmen que el tracte que reben dels col·legues autòctons no sempre és cordial. “La gran majoria no ens diuen res”, asseguren amb la boca petita, però ser nou en una gran ciutat no deixa de ser un inconvenient. Des de l’associació no es nega que al principi hi hagués problemes, però ara ja no n’hi ha. “Estàvem poc habituats a les normes no escrites del món del taxi”, reflexionen els portaveus de la Pak Taxi, que intenta professionalitzar tots els conductors pakistanesos que exerceixen. El president, Shahzad Akbar Warraich, apunta l’aportació d’una nova segona generació de pakistanesos catalans, fills d’immigrants, “més familiaritzats amb la cultura, la llengua catalana i la ciutat”.\nLa falta de feina en altres àrees és el que ha portat tants compatriotes a deixar el negoci dels queviures i passar-se al món de les quatre rodes, seguint el model de Nova York o Londres, on hi ha molts pakistanesos al volant. La Pak Taxi prepara la reedició d’una guia del taxista, editada per l’Àrea Metropolitana de Barcelona i el Consorci de Normalització Lingüística, un imprès que es publicarà en català i castellà, també en anglès i urdú.\nMés d’un miler d’asiàtics\nEl secretari general del Sindicat del Taxi de Catalunya (STAC), José María Sánchez Baena, afirma que no tenen cap problema amb els taxistes pakistanesos. No hi ha alarma gremial per l’augment dels xofers asiàtics. El conflicte té a veure amb el fet que “cada cop som més i cada cop anem més buits”, diu Sánchez. Barcelona ciutat acull més d’un miler de taxistes de l’Índia, Bangla Desh i el Pakistan, però només un centenar de llicències, la meitat a la Pak Taxi. Només en dos anys els xofers asiàtics s’han multiplicat per tres: han crescut en uns 700 professionals, al davant de colombians, marroquins i peruans.\n← Els taxistes, escèptics amb el nou sistema de torns\nL'STAC fa una crida a tots els taxistes a secundar la vaga general del 14N →


Targeta regal - Dive Paradis l'Escala, Costa Brava\nTria un regal\nTipus d´activitat Veure tot Snorkel Batejos de busseig Open Water Diver Cursos de iniciació Cursos avançats Cursos d'especialitat Immersions\nActivitat SNORKEL des de barco Trajecte en barca amb bany Snorkel científic amb guia Sortida en barco Bateig de submarinisme (Try Dive) Open Water Diver estàndard Basic Diver Scuba diver Advanced Padi Advanced Padi + nitrox Stress & Rescue SSI React Right SSI (primers auxilis) Traje sec, PADI / ADIP Vaixells enfonsats, PADI / ADIP Nitrox, PADI / ADIP Immersió profunda, PADI / ADIP Immersió doble COSTA MONTGRÍ Sortida de busseig temporada alta SORTIDA DOBLE IMMERSIÓ CAP NORFEU Sortida de busseig temporada baixa Sortida de busseig nocturna Sortida de busseig TEC\nSNORKEL des de barco\nGaudeix en familia!\nAgafa el tubo, les ulleres i els peus d'ànec i observa la vida marina desde la superficie\nTrajecte en barca amb bany\nGaudeix d'un agradable passeig en barca fins a una cala idíl·lica on et podràs banyar i prendre el sol.\nSnorkel científic amb guia\nConverteix-te en un científic per un dia i aporta el teu granet de sorra pel canvi climàtic.\nSortida en barco\nGaudeix d'una tarda de vaixell en família en una meravellosa cala de la Costa Brava.\nBateig de submarinisme (Try Dive)\nNo deixis de provar una experiència com aquesta, farem de la teva primera immersió el millor record.\nOpen Water Diver estàndard\nT'has preguntat mai què se sent en respirar sota l'aigua?\nEt falten hores per poder fer el que realment t'agrada? T'ho possem fàcil. Amb només 2 dies aconsegueix el teu curs de submarinisme i comença a bussejar des d'ara mateix.\nTercer pas en el món del submarinisme. Aprendràs les tècniques de rescat i auto rescat amb les quals podràs fer front i prevenir les situacions d’emergència.\nReact Right SSI (primers auxilis)\nEls Primers Auxilis i la RCP són bones habilitats per a aquells que estan involucrats en esports d'aventura - pel que pogués passar. I tu necessites aquestes tècniques per al curs Stress & Rescue SSI.\nTraje sec, PADI / ADIP\nVols estar calentet en una immersió? Llavors prova el vestit sec. Sí! A diferència d'un vestit humit, un vestit sec t'aïlla de l'aigua exterior i et manté calent! Fins i tot en aigua sorprenentment freda.\nVaixells enfonsats, PADI / ADIP\nTant si ha estat enfonsat a propòsit a manera d'escull artificial com si ha estat el resultat d'un accident, els derelictes són fascinant finestres obertes al passat.\nBusseig amb aire enriquit\nRoman baix més temps i torna a l'aigua abans. Aprèn com utilitzar l'aire enriquit Nitrox, el curs d'especialitat més popular de PADI.\nImmersió profunda, PADI / ADIP\nDesprés de les teves primeres immersions, aviat voldràs explorar a una mica més de profunditat. Té alguna cosa excitant i sorprenent en la profunditat que atrau els bussejadors.\nImmersió doble COSTA MONTGRÍ\nSortida de busseig temporada alta\nSORTIDA DOBLE IMMERSIÓ CAP NORFEU\nSortida de busseig temporada baixa\nSortida de busseig nocturna\nSortida de busseig TEC\nPersonalitza la teva Targeta Regal\nAfegeix-ho a la teva cistella


2016 Setembre archive at El racó de la Lola\nAdéu dolorós al Martí\nSetembre 18th, 2016\nT’explicaré una petita història que espero puguis seguir des d’on ets ara, aquest lloc tan misteriós per tots els que encara som a l’altre costat d’aquesta ratlla que tu has creuat molt prematurament deixant un vuit tan gran que mai més ningú omplirà.\nHas tingut una vida curta, però plena Martí, l’has aprofitat. Mai oblidaré la cerimònia del teu comiat, les llàgrimes sinceres de tots els assistents, per cert nombrosos, i els teus companys i amics que a través del vidre et veien reposar en el fèretre, i ja t’enyoraven. Les paraules entranyables que et varen dedicar, l’ofrena de roses que et van fer, l’emoció de sentir que eres qui posava la música al teu propi comiat teclejant un piano de cua del qual\nsortien unes notes tan compassades que sonaven a música celestial. I tant, tant de sentiment…..\nMartí, amb tu t’has emportat un trosset de tots els que t’estimàvem, perquè no hem volgut que fessis un camí tan llarg tot sol, guardant-se’l per quan ens retrobem. Fins llavors fes-me un favor: envia forces als pares per tirar endavant en aquesta existència tan crua i no t’oblidis dels que t’hem estimat!


El Consell Insular de Menorca constitueix la Comissió Assessora en matèria d’Accessibilitat\nEl Consell Insular de Menorca ha constituït aquesta setmana la Comissió Assessora en matèria d’Accessibilitat. “El compromís d’aquest equip de govern és amb les persones i, en aquest context, l’accessibilitat –fer possible que l’entorn sigui apte per al màxim nombre de persones en condicions de confort, seguretat i igualtat- és una prioritat. És, per tant, una obligació dels poders públics treballar perquè açò sigui possible. Perquè a Menorca hi ha moltes persones amb diversitat funcional que necessiten viure en uns municipis i ciutats accessibles, en una illa inclusiva i turísticament accessible”, ha afirmat la presidenta Maite Salord.\nD’aquesta manera, es va dur a aprovació al Ple del Consell Insular de Menorca de dia 18 de juliol de 2016 la modificació del Reglament de funcionament de la Comissió assessora en matèria d’accessibilitat, que ara ja és definitiva. En aquest mateix acord plenari es decidí, per una banda, donar audiència prèvia a les associacions i entitats establertes a l'illa degudament inscrites al registre corresponent les finalitats de les quals guardessin relació directa amb l'objecte d'aquest reglament i, per altra banda, sotmetre l'expedient al tràmit d’informació pública i audiència a les persones interessades durant un termini de trenta dies hàbils comptats des de l’endemà del dia de publicació del corresponent edicte en el Butlletí Oficial de les Illes Balears (BOIB). Publicació que es va produir al BOIB núm. 100, de 6 d'agost de 2016.\nCal recordar que el tema de l’accessibilitat s’ha treballat a la Comissió de Presidents de Corporacions Locals de Menorca, donat que cada municipi haurà de redactar un Pla d’Accessibilitat (2020). D’acord a aquest objectiu, el Consell Insular de Menorca i la Fundació per a Persones amb Discapacitat Illa de Menorca coordinaran la redacció dels plans municipals, a més està previst donar assessorament tècnic i l’organització de jornades tècniques per tal de facilitar la feina als consistoris.\n“Tenim clar que l’accessibilitat és un tema de caràcter transversal que és molt necessari impulsar de forma decidida. Un entorn dissenyat per a tothom suposa un benefici per al conjunt de la societat, atès que totes les persones són susceptibles de tenir limitacions o condicionants en algun moment de la vida. A la vegada, és un element fonamental per aconseguir una societat basada en la igualtat de drets i d'oportunitats”, ha dit la presidenta Maite Salord.\nEntre les funcions de la Comissió assessora en matèria d’accessibilitat destaquen:\n- Analitzar les problemàtiques als edificis de les administracions, incloent-hi el seu entorn, per a facilitar l’accés a tots i cada un dels serveis que ofereixen, permetent que totes les persones puguin conèixer i gaudir-ne, i desplaçar-s’hi de manera autònoma.\n- Promoure l’accessibilitat en el transport, tant públic com privat, amb la finalitat de facilitar el desplaçament autònom per Menorca de tota la ciutadania.\n- Promoure accions formatives per al personal municipal pel que fa a l’atenció adequada a cada persona.\n- Promoure campanyes de sensibilització de la població perquè es faci un bon ús dels espais reservats a les persones amb dificultats i perquè es respectin els rebaixos i la resta d’obres realitzades per a optimitzar l’accessibilitat.\nA la composició de la Comissió assessora en matèria d’accessibilitat hi ha representants dels ajuntaments de l’illa; Fundació per a Persones amb Discapacitat Illa de Menorca; l’ONCE; Creu Roja de Menorca; Col·legi Oficial d’Arquitectes de les Illes Balears; Col·legi Oficial d’Aparelladors i Arquitectes Tècnics de Menorca; Col·legi Oficial d’Enginyers Industrials Superiors de Balears; Col·legi Oficial de Pèrits i Enginyers Tècnics Industrials de les Illes Balears; Col·legi Oficial d’Enginyers de Camins, Canals i Ports de Balears; així com del Consell Insular de Menorca.\nMaó, 29 de juny de 2017