» Espectres de joves estrelles ens mostren uns resultats sorprenents.\nEspectres de joves estrelles ens mostren uns resultats sorprenents.\nSetembre 03, 2010 | Categoria: Articles\nAstrònoms de la Universitat de Hawaii han mesurat la temperatura d’un jove planeta gasós gegant, situat al voltant d’una estrella, utilitzant l’Observatori WM Keck, amb uns resultats sorprenents. Han detectat que la temperatura de la seva atmosfera és diferent a la de qualsevol planeta extrasolar estudiat fins ara.\nEn obtenir l’espectre de la llum emesa per l’estrella, els astrònoms van determinar la temperatura del planeta. Com a resultat, van detectar que els actuals models teòrics dels planetes gasosos gegants no concorden amb el resultat obtingut. L’equip sospita que la raó és la pols situada en l’atmosfera del planeta. Els models amb quantitats normals de pols no s’assemblen als d’aquest planeta, però els models amb condicions excepcionals de núvols de pols podrien explicar millor els resultats trobats. Per aquest motiu, sembla ser que els joves planetes gegants gasosos podrien disposar de grans quantitats de núvols.\n“Estem en moment on no només podem detectar imatges directes de planetes situats al voltant d’altres estrelles, si no que també podem començar a estudiar les propietats de les seves atmosferes, amb l’espectrometria directa. Aquest és el futur d’aquesta recerca”, comenta en Brendan Bowler, responsable d’aquest estudi.\nEl planeta conegut com HR 8799b, és un dels tres planetes gasosos gegants que orbiten al voltant de l’estrella HR 8799, situada a uns 130 anys llum de nosaltres, en direcció a la constel·lació de Pegàs. HR 8799 b, és el planeta de menys massa observat fins ara en altres estrelles, al voltant de set vegades la massa del planeta Júpiter. Aquest sistema va ser descobert per múltiples imatges espectrals d’un dels seus planetes. L’espectre d’un planeta conté molta més informació que una sola imatge; la qual pot revelar la temperatura, composició química, així com altres propietats dels núvols del planeta.\nLa tècnica que l’equip va determinar la temperatura del planeta és basa en la química de l’atmosfera del planeta. En concret, la presència o absència de metà gasós que és pot utilitzar com a termòmetre. L’equip va trobar que HR 8799b mostra poc o gens metà en la seva atmosfera. Amb les dades del espectre i de les imatges obtingudes prèviament del planeta, i la comparació amb altres observacions dels models teòrics d’atmosferes de baixa temperatura d’altres planetes, es va poder estimar la temperatura d’aquest planeta en uns 1.200 graus Kelvin.


El CB Santa Perpètua perd el play-off per la permanència i baixa a la Territorial\nEl conjunt sènior masculí A del Club Bàsquet Santa Perpètua va perdre dissabte per un clar 91 a 66 a la pista del Martorell B. Aquesta derrota condemna l'equip que entrena Àngel López al descens a la Territorial.\nEls perpetuencs havien perdut el primer partit de l'eliminatòria, disputat a Martorell, i van igualar el play-off guanyant el segon, jugat a Santa Perpètua. L'enfrontament de dissabte era el darrer i el decisiu. El Martorell B va ser superior i va aconseguir la permanència, mentre que el Santa Perpètua baixava a Territorial després de només un any a Tercera Catalana.\nEl partit de dissabte va ser igualat durant els dos primers quarts. Al descans, el Martorell B guanyava de sis punts.\nAl final del tercer quart, els locals van aconseguir un avantatge còmode de 16 punts i van deixar sentenciat el partit. El Santa Perpètua va intentar reaccionar, però va no va poder evitar la derrota.\nEls de la nostra localitat han culminat amb el descens una temporada dolenta. Des del primer moment, es van situar a la zona baixa de la classificació en la lliga regular i van evitar el descens directe, però, en el play-off, no han pogut mantenir la categoria.\nFoto: Tercer partit contra el Martorell B / Carles Vidal


1 – Estatuts PB Premià de Mar – Penya Barcelonista Premià de Mar\nHome › Estatuts i Normatives › 1 – Estatuts PB Premià de Mar\nESTATUTS DE LA PENYA BARCELONISTA DE PREMIÀ DE MAR\nAmb la denominació PENYA BARCELONISTA DE PREMIÀ DE MAR es va constituir el 26 de juliol de l’any 1958 l’associació, que regularà les seves activitats d’acord amb la Llei 7/1997, de 18 de juny, d’associacions (DOGC 2423 d’1 de juliol), la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d’associació (BOE núm. 73, de 26 de març) i els seus estatuts.\nAgrupar als simpatitzants del FUTBOL CLUB BARCELONA i facilitar-los un lloc de reunió.\nOrganitzar desplaçaments per a seguir les competicions del FUTBOL CLUB BARCELONA i de totes les seves seccions.\nOrganitzar altres activitats de lleure de tipus esportiu, recreatives o culturals.\nFomentar l’amistat i les bones relacions entre els seus associats i amb les altres penyes barcelonistes o associacions de tota mena.\nEl domicili de l’associació s’estableix a Premià de Mar, i radica al carrer Sant Antoni, número 60.\nL’àmbit de l’activitat principal de l’entitat l’assenyala el domicili social. No obstant això, també es considera indicativa de l’àmbit d’activitat qualsevol altre referència geogràfica (sigui de caràcter local, estatal o internacional) relacionada amb les activitats de l’associació).\nPoden formar part de l’associació totes les persones que ho desitgin. Han de presentar una sol·licitud per escrit a la Junta Directiva, la qual prendrà la decisió sobre això en la primera reunió que tingui lloc.\nEls socis menors d’edat, si n’hi ha, no tenen vot en les assemblees, ni poden elegir ni ser elegits membres de la Junta Directiva.\nElegir o ser elegits per els llocs de representació o per exercir càrrecs directius.\nIntervenir en el govern i les gestions, en els serveis i en les activitats de l’associació, d’acord amb les normes legals i estatutàries.\nConèixer les sol·licituds presentades per per ésser soci o sòcia, i també les altes i les baixes d’associats i associades per una raó distinta a la de separació definitiva.\nL’Assemblea General es reuneix en sessió ordinària com a mínim un cop a l’any, dins dels mesos compresos entre gener i abril, ambdós inclusivament.\nL’òrgan de govern pot convocar l’Assemblea General amb caràcter extraordinari sempre que ho consideri convenient, i ho ha de fer quan ho sol·liciti un número d’associats no inferior al 25%; en aquest cas, l’Assemblea ha de tenir lloc dins el termini de trenta dies a comptar de la sol·licitud.\nLa convocatòria s’ha de comunicar quinze dies abans de la data de la reunió. individualment i mitjançant un escrit adreçat al domicili que consti en la relació actualitzada d’associats i associades que ha de tenir l’associació.\nLes reunions de l’Assemblea General les presideix el president de l’associació. Si no hi és, l’ha de substituir, successivament, el vicepresident o de el vocal de més edat de la Junta. Hi ha d’actuar com a secretari qui ocupi el mateix càrrec a la Junta Directiva.\nEl secretari redacta l’acta de cada reunió, que han de signar ell mateix i el president amb un extracte de les deliberacions, el text dels acords adoptats, el resultat numèric de les votacions i la llista de les persones assistents.\nAl començament de cada reunió de l’Assemblea General es llegeix l’acta de la sessió anterior a fi de que s’aprovi o s’esmeni. Cinc dies abans, de tota manera, l’acta i qualsevol altre documentació ha d’estar a disposició dels socis al local social.\nEl 10% dels associats pot sol·licitar a l’òrgan de govern la inclusió en l’ordre del dia d’un o més assumptes per tractar i si ja s’ha convocat l’Assemblea, sempre que ho facin dins el primer terç del període comprés entre la recepció de la convocatòria i la data de la reunió d’aquella. La sol·licitud també es pot fer directament a l’Assemblea, que decideix el que considera convenient, però únicament pot adoptar acords respecte als punts no inclosos en l’ordre del dia comunicat en la convocatòria, si així ho decideix una majoria de les tres quartes parts de les persones presents.\nEls acords es prenen per majoria simple de vots dels socis presents o representat.\nPer adoptar acords sobre la separació dels membres, la modificació dels estatuts, la dissolució de l’associació, la constitució d’una federació amb associacions similars o la integració en una ja existent, cal un nombre de vots equivalent a les dues terceres parts dels assistents. En qualsevol cas, l’elecció del President, si es presenten diverses candidatures, es fa per acord de la majoria relativa dels socis presents o representats.\nLes candidatures que es presentin formalment tenen dret a sol·licitar a la Junta Directiva l’enviament als socis de la informació sobre la seva candidatura, si la Junta Directiva la considera adient.\nRegeix, administra i representa la Junta Directiva, que componen el president, el vicepresident, el secretari, el tresorer i els vocals. Aquests càrrecs han de ser exercits per persones diferents.\nL’Assemblea escollirà qui hagi d’ocupar el càrrec de President de la Penya, i aquest, lliurament, triarà la resta de membres de la Junta Directiva. Les persones elegides entren en funcions després d’haver acceptat el càrrec.\nEl President exerceix el càrrec durant un període de quatre anys, i podrà ser reelegit consecutivament per un període més. Arribada la fi del segon mandat, si no aparegués cap altre candidat per ocupar el càrrec, aquell qui ha de cessar podrà tornar a presentar-se.\nEl cessament del càrrec abans d’extingir-se el termini reglamentari del seu mandat pot esdevenir-se per:\nmalaltia que l’incapaciti per exercir el càrrec.\n3. Les vacants que es produeixin en la Junta Directiva es cobriran per designació directe del President\nRepresentar, dirigir i administrar l’associació de la manera més àmplia que reconegui la llei; així mateix, complir les decisions preses per l’Assemblea General, d’acord amb les normes, instruccions o directrius que aquesta Assemblea estableixi.\nPresentar el balanç i l’estat de comptes de cada any a l’Assemblea General perquè els aprovi, i confeccionar els pressupostos de l’exercici següent.\nNomenar els vocals de Junta Directiva que s’hagin d’encarregar de cada grup de treball, a proposta dels mateixos grups.\nDur a terme les accions necessàries davant d’organismes públics, entitats i altres persones, per aconseguir: a) Subvencions o altres ajuts. b) L’ús de locals o edificis que puguin arribar a ser un lloc de convivència i comunicació, i també un centre de recuperació ciutadana.\nLa Junta Directiva, convocada prèviament pel president o per la persona que el substitueixi, s’ha de reunir en sessió ordinària amb la periodicitat que els seus membres decideixin, i que en cap cas pot ser inferior a un més.\nEls membres la Junta Directiva estan obligats a assistir a totes les reunions que es convoquin, encara que, per causes justificades, poden excusar-se’n. L’assistència del president o del secretari o de les persones que els substitueixin hi és necessària sempre.\nEls acords de la Junta Directiva s’han de fer constar en el llibre d’actes i han de ser signats per el secretari i el president. En iniciar-se cada reunió de la Junta Directiva, s’ha de llegir l’acta de la sessió anterior perquè s’aprovi o es rectifiqui, si és procedent.\nEstablir les convocatòries de les reunions de l’Assemblea General i de la Junta Directiva.\nLes quotes que fixa l’Assemblea General per els seus membres.\nTots els membres de l’associació tenen l’obligació a sostenir-la econòmicament, mitjançant quotes o derrames, de la manera i en la proporció que determini l’Assemblea General, a proposta de la Junta Directiva.\nL’Assemblea General pot establir quotes d’ingrés, quotes periòdiques mensuals -que s’abonaran per mesos, trimestres, semestres o anuals, segons el que disposi la Junta Directiva- i quotes extraordinàries.\nEn els comptes corrents o llibretes d’estalvi obertes en establiments de crèdit o d’estalvi, hi han de figurar les signatures del president, el vicepresident, el tresorer i el secretari.\nCapítol IX. Inspeccions i sancions.\nLa inspecció del compliment o la interpretació d’aquests Estatuts correspon a l’Assemblea General.\nUn cop acordada la dissolució, l’Assemblea General ha de prendre les mesures oportunes tant pel que fa a la destinació dels béns i drets de l’associació, com a la finalitat, l’extinció i liquidació de qualsevol operació pendent.\nEl romanent net que resulti de la liquidació s’ha de lliurar directament a l’entitat pública o privada sense afany de lucre que, en l’àmbit territorial d’actuació, hagi destacat més en la seva activitat a favor d’obres benèfiques.\nLes funcions de liquidació i d’execució dels acords a que fan referència els apartats anteriors d’aquest mateix article són competència de la Junta Directiva si l’Assemblea General no confereix aquesta missió a una comissió liquidadora especialment designada.\nPremià de Mar, a vint-i-quatre de febrer de 2.007\nANTONI DOMEC I NOVALES, secretari de la PENYA BARCELONISTA DE PREMIÀ DE MAR,\nQue aquests són els Estatuts aprovats en L’Assemblea General del 24-02-2007\nSignat l’original pel Secretari: Antoni Domec i Novales\nSignat l’original pel President: Miquel Àngel Méndez Gil\nSegellats per la Generalitat de Catalunya, Departament de Justícia, Direcció General de Dret i d’Entitats Jurídiques amb el número d’inscripció 506, data de resolució 20/04/2007 de la Secció 1a del Registre de Barcelona i signat pel Cap de la Secció de la Publicitat Registral i de Coordinació Administrativa en data 02 de maig de 2007.


sal gruixuda en escates\nPer al pa de ceba:\n250 g de brioix\nPer al ravioli de formatge:\n4 làmines de pasta fresca (tipus lasanya)\n100 g de formatge comté\n(per al formatge)\n(per a l’agar-agar)\nPer als ous: coeu els ous 35 min a 62 ºC amb un Roner (bany maria a temperatura controlada). A casa els podeu coure escumats. S’han d’obrir i coure amb aigua, sal i vinagre, amb el foc molt lent, 4-5 min.\nPer a la quinoa: netegeu la quinoa amb aigua freda i bulliu-la 12 min amb brou de gallina, coleu-la i reserveu-la.\nPer al ravioli: bulliu la pasta. Per a l’interior, feu una pasta de formatge amb la Thermomix, en calent, amb la nata. Dissoleu l’agar-agar amb la resta de la nata i feu-li arrencar el bull.\nAfegiu-hi la gelatina remullada amb aigua freda, aboqueu-ho a la pasta de formatge, ben barrejat, i poseu-ho en un motlle.\nUn cop fred, talleu-ne quadrats de 2 x 2 cm i poseu-los sobre la pasta tancant-la en forma d’estrella.\nPer al pa: esmicoleu a la Thermomix el brioix i la ceba fregida i poseu-ho al forn a 80 ºC fins que sigui ben cruixent. Reserveu-ho.\nMuntatge: poseu una mica de quinoa al fons d’un plat soper; després, l’ou, la sal i el pa de ceba pel damunt. En un costat, el ravioli escalfat al vapor, i, finalment, tireu-hi el brou de gallina.


Article de Jordi Puntí: La tardor d'Ali Smith\n11 de d’octubre del 2019. 14:15\nEntre els molts gèneres que vertebren la ficció universal, n’hi ha un que cada vegada és més rar: les novel·les amb personatges que llegeixen. I encara podem trobar un subgènere únic: les novel·les en què els protagonistes llegeixen una novel·la de Charles Dickens. Penso en ‘Sortir a robar cavalls’, de Per Petterson, on les obres de Dickens, diu el narrador, són «una llarga balada procedent d’un món que ha desaparegut», tan diferents (en aparença) del món en què viu ell. O penso en un rastre més evident: ‘Las normas de la casa de la sidra’, de John Irving, en què el doctor Larch, que dirigeix un orfenat, és un àvid lector de ‘David Copperfield’ –i m’imagino Irving incapaç de resistir-se a la temptació de fer-li llegir a Dickens, malgrat la redundància.\n‘Tardor’ mostra una societat situada després del referèndum del ‘Brexit’, víctima de la decadència moral i política\nEn la recent ‘Tardor’,d’Ali Smith (Raig Verd, traducció al català per Dolors Udina), la narradora llegeix ‘Història de dues ciutats’, i, de fet, la primera frase de la novel·la corregeix a Dickens: «Era el pitjor dels temps, era el pitjor dels temps». No hi ha alternativa, doncs, en el present de l’Anglaterra que descriu. Situada just després del referèndum del ‘Brexit’, la novel·la ens dona a entendre que aquella societat dickensiana potser no ha desaparegut del tot, sinó que s’ha transformat en una cosa pitjor, víctima de la decadència moral i política. «Estem en un temps en què la gent diu coses perquè les escolti algú, però res acaba convertint-se en diàleg. És el final del diàleg», escriu, i pensem que parla de nosaltres.\nLa protagonista de ‘Tardor’ també llegeix altres llibres, com les ‘Metamorfosis’ d’Ovidi o ‘Un món feliç’, d’Aldous Huxley, que ressona amb ironia en una escena burocràtica, quan la narradora ha de renovar el passaport. Ali Smith escriu amb humor i delicadesa, molt a prop dels seus personatges. L’elogi de l’amistat continuada i les relacions d’afecte són més rellevants amb el rerefons d’aquest declivi ideològic actual, mentre transmeten una calma bel·ligerant en qüestions com la identitat sexual, per exemple. ‘Tardor’ és el primer pas d’un projecte en quatre parts, un per estació, i ja esperem els següents amb entusiasme.


Estic com l’Enjuto Mojamuto el pitjor dia de la seva vida | utupia\n« Casa Gay, n’hi ha per llogar-hi cadires\nAlfons López Tena, si tingués ídols series un d’ells »\nIgual que ell ja ho he provat tot. Qüestió del router de l’encaminador no és, un altre ordinador de casa (des del que escric això) funciona correctament. Tampoc és que s’hagi desconfigurat res per art de màgia bítica, ho he provat i reprovat, i el resultat és el mateix; arrenqui en Ubuntu GNU/Linux o Windows XP, la cosa no rutlla.\nT’estàs fotent de mi oi? Té conya que un enginyer informàtic tingui l’ordinador inutilitzat, no? Doncs sí, als informàtics també ens passen aquestes coses, almenys a mi. Cagunjudesiscariot!\nActualització del divendres 23 de novembre: Sempre s’ha de començar pel començament i de les primeres coses que hauria d’haver provat és el cable, resulta que el #$%&@! cable de xarxa del meu ordinador a l’encaminador, així perquè sí, ha dit prou i ha deixat de funcionar. El curiós és que hi havia connexió amb el router, però està clar que no del tot correcta. Per fi podré tornar a xatejar amb la meva ciber-nòvia.\nAquest article va ser escrit el Tuesday, 20 de November, 2007 a les 20:22h\ti està guardat a la categoria Personal i intransferible, Imatges en moviment.\n9 comentaris a “Estic com l’Enjuto Mojamuto el pitjor dia de la seva vida”\nWednesday, 21 de November, 2007 a les 9:12h\nDoncs jo soc enginyer informàtic i no és q tingui l’ordinador inutilitzat… és q directament ja no en tinc… ja em passo masses hores davant la pantalla durant la jornada laboral.\nWednesday, 21 de November, 2007 a les 15:44h\nmolt gran l’enjuto!! i aquest capitol apoteosic ha passat ja a ser venerat per tota la muchachada, convertint-se en un gag de culte a tots els nivells!\nWednesday, 21 de November, 2007 a les 22:52h\nTu minyu, ets una rara avis. T’has format com a enginyer informàtic i no tens les ganes o la necessitat de tocar un teclat fora de les hores de feina? Confessa! odies la informàtica, només volies ser analista/programador per dominar el món i forrar-te! (molt millor si t’haguessis fet banquer)\nL’illa dels monstres, doncs sí, aquests de Hora Chanante/Muchachada Nui ja són de culte. Amb l’Enjuto crec que ens ha robat el cor als que sí ens passem hores davant l’ordinador després de la feina. I el vídeo aquest, és convertirà en clàssic per explicar l’angoixa que molts hem sentit alguna vegada.\nPD: m’he passat tot el dia fora i continuo sense connexió\nThursday, 22 de November, 2007 a les 11:33h\nÒbviament el meu objectiu a la vida és dominar el món, però això no té res a veure amb ser enginyer informàtic.\nM’agrada la informàtica des de sempre, però les meves necessitats queden cobertes durant les hores de feina, i no tinc cap ganes de tocar un teclat a casa. Prefereixo tocar-me altres coses.\nFriday, 23 de November, 2007 a les 16:51h\nPrecisament minyu! Em diràs que mai t’ha ajudat a tocar-te un ordinador? bé, més concretament el que hi aparegui per pantalla…\nBlog de l’Aniol » meme: personalitat blogger ha dit:\nSunday, 25 de November, 2007 a les 8:03h\n[…] utupia […]\nSunday, 25 de November, 2007 a les 19:34h\nQuina merda, no va el vídeo…\nSunday, 25 de November, 2007 a les 19:35h\nminyu vols dominar el món i estàs quedant com un miserable pajiller, fés-hi algo.\nMonday, 26 de November, 2007 a les 10:36h\nisaac, com que no va el vídeo? Això és que YouTube t’ha bloquejat la IP per excessiu consum de vídeos, més de 100 al dia és perjudicial segons el Comissionat Europeu de la Salut Bitològica.


Una guia per a l'anàlisi de la il·lustració -\nInici » Bloc » Una guia per a l’anàlisi de la il·lustració\nCom en els posts anteriors on hem proposat una guia per a l’anàlisi dels relats, els poemes o el teatre, ara, a partir de:\nVernon-Lord (1997) «Some aspects of what an illustrator as to think about when creating children’s picture books» dins Ponències del Quart Simposi Internacional Catalònia d’Il·lustració, Barcelona, Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nLluch, G. i Valriu, C. (2013): La literatura per a infants i joves en català: anàlisi, gèneres i història. València: IIFV i Edicions Bromera\nproposem uns interrogants que orienten l’anàlisi de la imatge i d’aquesta amb el text per saber quines informacions dóna la il·lustració, quins sentiments o quina mirada modelen i quins significats construeix amb el text.\nQuè diu, o no, el text i quina relació té amb la imatge.\nQuines parts del text s’han il·lustrat i quines no: anàlisi de les redundàncies que apareixen o de les reinterpretacions que la imatge fa del text.\nQuina seqüenciació i diagramació s’ha triat per a la imatge: imatges tancades o obertes, grans o petites, centrades o descentrades, etc.\nEn quin punt s’ha congelat una imatge en relació a les anteriors i a les posteriors.\nQuin registre o to manté la narració i quin la il·lustració (realista, paròdic, etc.), quina relació mantenen (harmonia, contrast, etc.).\nQuin tipus de personatge i quina descripció en fa la il·lustració: els reinterpreta, repeteix significats? Quines expressions i gestos el caracteritzen?\nQuina selecció i forma s’ha triat per als escenaris interiors i exteriors, per quin tipus de descripció simple o detallada, quins objectes, elements o propietats s’hi incorporen, etc.\nQuin punt de vista s’ha seleccionat per a cada imatge: aporta contrastos dinàmics al resultat final?\nPer quin moment del dia, de l’estació de l’any, de l’oratge per donar una expressivitat de llum concreta s’hi ha optat. S’hi han incorporat ombres o llums que donen o resten expressivitat a l’obra?\nQuina composició de la imatge s’hi ha triat i quina idea expressa.\nQuin ritme es dóna a les accions representades i quina tècnica s’hi utilitza.\nValoració general: la il·lustració enriqueix la història amb nous significats? No aporta res?\n0 Comentaris il·lustració


A partir de dimarts 2 de juny s'obriran 10 biblioteques a la ciutat. Els usuaris podran retornar i reservar documents i demanar cita prèvia per anar-los a recollir. Les cites es podran demanar a través d’un formulari web i també per telèfon, i es començaran a donar a partir del dia 3 de juny.\nTotes les biblioteques tindran el mateix horari d'obertura:\nEl dia 2 de juny només s'admetran retorns de documents a les bústies exteriors i no es podrà accedir a l'interior de la biblioteca. A l'exterior de l'edifici hi haurà personal que informarà als usuaris de les condicions d'accés a partir del dia 3 de juny.\nRebràs informació setmanal actualitzada a través d'aquest butlletí.\nI recorda que pots consultar en tot moment la informació actualitzada al nostre web i a les nostres xarxes socials.\nDel 3 juny al 6 de juliol\nInici del cicle 'Illes del món'\nComença el cicle de viatges Illes del món. Són 14 xerrades que t’aproparan a una realitat rica en matisos, al coneixement de la biodiversitat de les illes del món, així com al patrimoni humà que hi podem trobar.\nSeguretat en la navegació, Productes i serveis de Google, Instagram i Gimp.\nDel 5 al 26 de juny\nCom combatre la desinformació i les notícies falses\nCurs gratuït en línia del programa Get Your Facts Straight!\nEt preocupa la desinformació? Les notícies falses? Els interessos econòmics o polítics que hi ha al darrere d'algunes informacions? Curs adreçat a joves a partir de 14 anys i/o les seves famílies i/o persones adultes que tinguin interès a formar-se en aquest àmbit.\nHi col·labora Colectic\nPresentacions en directe per Instagram\nAndreu Gomila, editor de l'obra, conversarà amb l'escriptor Carlos Zanón , autor del capítol sobre Manuel Vázquez Montalbán, sobre Barcelona: títol provisional.\nEl llibre proposa un retrobament amb la Barcelona literària i amb les escriptores i els escriptors que han fet de la ciutat el personatge principal de la seva obra.\nHi col·labora: Serveis Editorials de l'Ajuntament de Barcelona i Barcelona Ciutat de la literatura\nA més a més et proposem participar al club de lectura virtual entorn del llibre conduït per Andreu Gomila.\nInici del club de lectura: dimarts 2 de juny, a les 19 h, amb la presentació del llibre al canal d'Instagram de Biblioteques de Barcelona\nSessió de comentari del llibre: dimarts 30 de juny, a les 19 h, a través de l'aplicació Tellfy.\nDivendres 5 de juny, a les 19 h\nEl periodista João França conversarà amb Òscar Rebollo, director de Serveis d'Acció Comunitària, sobre Retrats de la Barcelona comunitària, un recull d'històries de persones de diferents barris que s'han organitzat per construir col·lectivament una ciutat millor. El llibre, que inclou il·lustracions de Berta Aguilar, s'emmarca en el projecte Energies Comunitàries, de l'Ajuntament de Barcelona, una proposta que té com a objectiu posar en valor i donar impuls a la gran multitud d'iniciatives de veïns i veïnes de la ciutat que s'organitzen col·lectivament per transformar la seva vida, el seu entorn o les seves relacions.\nEl llibre es pot descarregar de manera gratuïta aquí\nHi col·laboren: Serveis Editorials de l'Ajuntament de Barcelona i Serveis d'Acció Comunitària\nFesta major. La Festa Major del barri i la Fira Modernista de Barcelona tindran lloc de manera virtual. La biblioteca hi participa amb dues xerrades virtuals: El feminisme de Dolors Monserdà i Els amos del Passeig de Gràcia. També amb un conte en directe per Instagram\nTrivial Ciència-Ficció. Participa al joc literari en línia sobre ciència-ficció. Cada dimecres al Facebook i a l'Story d'Instagram de la biblioteca.\nA riure, que no és poc! Cicle de comèdia cinematogràfica. Col·loquis al voltant de cinc comèdies d'ahir i d'avui, en col·laboració amb la Federació Catalana de Cineclubs.\nLa Mostra Internacional de Cinema de Dones de Barcelona presenta una edició virtual i extraordinària que es podrà seguir des de casa a través de la plataforma Filmin i del web del festival. Cinema dirigit per dones que inclou retrospectives, monogràfics, panoràmiques contemporànies i preestrenes per a tots els públics.\nRegalem 10 codis de visionat!\nPer participar només has d’enviar un correu electrònic a comunicacio@dracmagic.cat amb el teu nom i cognom i la paraula BIBLIOTEQUES a l’assumpte.\nLaie Pau Claris. England Revisited. Un segle de novel·les angleses. Del 9 de juny al 7 de juliol\nCurs en línia per aprofundir en la narrativa anglesa del darrer segle, una de les més riques i dinàmiques d’Occident. Un viatge apassionant a través d’un cos novel·lístic tan elegant com sorprenent. Amb el carnet de Biblioteques de Barcelona obtindràs un 5% de descompte. Més informació\nShowrunners. Curs en línia d’Introducció al Guió. Del 30 de juny al 30 de juliol\nAl llarg de 10 sessions de 3 hores els alumnes treballaran les claus de l’escriptura cinematogràfica, coneixeran la indústria i escriuran el seu propi guió de curtmetratge sota la tutorització dels professors. Amb el carnet de Biblioteques de Barcelona obtindràs un 5% de descompte. Més informació


L'Ampolla - Caro - L'Ampolla nyomvonal - L'Ampolla, Catalunya (España)- GPS track\nkerékpározás (kerékpározás nyomvonalak Spain → Catalonia → l'Ampolla )\nL'Ampolla - Caro - L'Ampolla\n339 20 16\nUploaded 2018. július 5.\nL'Ampolla - L'Ametlla de Mar (Pel GR-92) (túrázás)\nDELTA EBRE: L'Ampolla, Goleró, Marquesa, Garxal, Ebre... (hegyikerékpározás)\nhectorvinas Minden jog fenntartva\nMegtekintve 417 alkalommal, letöltve 18 alkalommal\nAquesta és una ruta que tenia moltes ganes de fer.\nSortim de l'Ampolla direcció a la platja i per la carretera que va cap al sud. Ben aviat girem cap a la dreta i passem per sota de l'autopista. Comencem a pujar per camins asfaltats amb molta gravilla i forats, envoltats d'oliveres.\nAneu en compte amb els cotxes si s'hi va aviat que no n'hi ha gaires però no esperen trobar ciclistes. També amb les punxades...\nEl camí va passant per barrancs (algun tros sense asfaltar però ciclable) i de cop comenja a pujar amb bones rampes per arribar a l'ermita del coll de l'Alba.\nD'allà baixem amb molt de compte cap a Tortosa, hi ha una bona baixada amb asfalt dolent. Passem per l'ermita de Mig Camí, i per la carretera de la simpàtica.\nDes que hem sortit que l'asfalt ha estat el típic de pista asfaltada sense mantenir i un company ja ha punxat dues vegades, una abans d'arribar a l'ermita i una altra després fruit de no haver-se adonat que se li ha quedat un fil minúscul de ferro a la coberta després de la primera punxada. Així que decidim anar a una botiga de bicis a comprar una càmara, al Fábregues. En el track està la desviació, no l'he esborrada, per si ho necessiteu (esperem que no).\nSeguim cap a Roquetes i d'allà agafem la carretera que puja als Reguers, agafem el creuament a l'esquerra cap a Caro. Seguim pujant en llarga recta, ventet de cara, i sembla que no però que va desgastant fins que en una corba a dretes baixa una mica i comença lo bo.\nMentalment tenia dividida la pujada en quatre parts:\n- Fins la corba que he esmentat\n- Fins la font del Cargol i la cabra de pedra.\n- Fins el Portell\n- Fins les antenes.\nAquí el millor, si no coneixes la pujada, es posar tot el ferro i començar a adaptar-te al desnivell, ja tindràs temps de baixar pinyons, si tens forces. Comencem amb bastant desnivell, que va la relaxant-se i pujant en trams petits on convé adaptar la cadència als canvis de pendent, i no apretar més del que cal. La pujada té unes quantes ziga zagues però també trams on no canvies de direcció que són bastant llargs.\nArribem a la font, carreguem d'aigua, fotos, mirador, fotos a la cabra i seguim.\nAquí el pendent es fa una mica més fort, si hem guardat continuarem fent, si no, se'ns farà llarg. Aquesta part, amb els constants ziga zagues m'encanta. Arribem al Portell on tenim un mirador d'obligada parada.\nPlanegem, amb puja i baixes curtets i de seguida trobem el creuament cap a les antenes, que estan a 3,8 km. En aquesta part trobem els percentatges més grans de la pujada i el terra en més mal estat. Tot el ferro i sense passar-se es va fent, espanta la primera corba a esquerres però després ja suavitza una mica, encara que et vas trobant rampots que has d'anar passant. De sobte comences a veure les antenes allá dalt, quasi està aconseguit. Les últimes rampes, amb forts desnivells ens porten a un mirador bastant nou, que ens permetrà veure, si la calitja o la boira no són presents, unes vistes es-pec-ta-cu-lars. Només per això val la pena pujar.\nFotos i baxar amb molt de compte. L'asfalt està bastant malmés, molta gravilla, molt desnivell amb corbes tancades, no podem correr ni pujant ni baixant...\nA prop del Portell, tornem a punxar... quin dia!!!\nAmb por perquè ja no ens queden càmares, baixem cap a Roquetes, és una baixada espectacular, es poden agafar velocitats de vertígen, però compte perquè una caiguda amb aquest asfalt tant rugós et pot deixar ben arreglat.\nRectes de baixada cap a Roquetes amb l'aire de cara... però no hem pujat amb l'aire de cara???\nParem a comprar parxes per si de cas i anem cap a la pujada de la simpàtica. Molt dura per l'hora amb tota la solana, pels km que portem i perquè puja, eh....\nPassant per l'ermita de mig camí veiem que hi ha una bar a dintre i no dubtem a fer un beure. Un km i mig després ja estem a dalt de tot i baixem amb molt de compte per no punxar més. Veiem el mar i entre pistes asfaltades i amb gravilla tornem a l'Ampolla.\nÉs una ruta lenta pel desnivell i per l'asfalt ja que no estàs còmode gairebé en cap tros excepte la sortida de Roquetes. Possibles punxades, tant mecàniques com físiques... la tornada per l'ermita del coll de l'Alba és la cirereta.\nPerò he xalat que no veigues!!!!\nI did this trail with hectorvinas\nAsk hectorvinas to add you as a trail buddy on this trail


Ajuntament de Cardedeu - Actualitat - Notícies - Cardedeu serveix d'exemple de tractament alternatiu a les plagues d'arbrat per l'alumnat de l'escola Quintanes\nUn grup d'alumnes de l'escola Quintanes de les Masies de Voltregà han visitat aquest matí Cardedeu per rebre una sessió teòrico-pràctica sobre tractaments biològics i alternatius de plagues de l'arbrat de la mà de l'empresa Moix, qui fa aquests tractaments al verd urbà del municipi.\nL'alumnat ha seguit, primer, les explicacions de la regidora de Medi Ambient, Marta Cordomí, que ha argumentat l'aposta de Cardedeu pels tractaments biològics de les plagues i la intenció d'esquivar l'ús de productes químics, intentant optar per la utilització de productes ecològics en els tractaments que encara es fan amb canó. Alhora, fa dos anys que l'Ajuntament de Cardedeu no utilitza l'herbicida Glifosat en espais urbans, ja que s'ha substituït per altres mitjans (desherbatge manual, mecànic o tècniques alternatives) amb la finalitat de minimitzar l'impacte sobre el medi ambient i la salut de les persones i aplicar el principi de precaució per prevenir danys i protegir la salut dels ciutadans, sobretot dels més sensibles.\nMarta Pascual, tècnica de Medi Ambient, i Franc López, de l'empresa Moix, han explicat l'experiència de Cardedeu en l'alliberament de fauna pel control de plagues a l'arbrat viari, que va començar fa quatre anys, i en la sembra d'escocells per a què siguin reserva de fauna per combatre plagues de l'arbre. Finalment, l'alumnat ha pogut veure, in situ, el tractament d'endoteràpia als plataners de les places del centre.\nL'escola Quintanes de les Masies de Voltregà és una escola de formació professional en producció agropecuària, jardineria, forestal, paisatgisme, gestió forestal, ramaderia i assistència en sanitat.\nL'alumnat rebent les explicacions de la regidora i de la tècnica de Medi Ambient


desembre de 2016 – Port Torredembarra\nCrònica de la regata de Nadal\nPor Port Torredembarra / 19 de desembre de 2016\nEl passat dissabte 10 de desembre celebrarem la nostra tradicional Regata de Nadal en col·laboració amb Càritas. Una segona edició que va ser un èxit de participació, amb un total de 27 embarcacions i 76 tripulants que van competir rumb a la Platja Llarga de Tarragona. El sol radiant i les temperatures moderades van ser les protagonistes en una jornada que va estar marcada pel bon clima també entre els participants i organitzadors, que van viure un dia nadalenc en família.\nA les 15.30 ja havien arribat la majoria dels vaixells al port. La travessia la va guiar un vent suau de component sud que va desembocar en un acte social en al qual també van assistir familiars i amics dels participants. El fi era solidari: ajudar a Càritas, a qui se li va fer lliurament de 600 euros que es corresponen amb el 50 per cent dels drets d’inscripció. També es va procedir al lliurament de premis.\nEl primer premi va ser un pernil per a l’embarcació Stamiz, el segon, un xoriço ibèric per a l’embarcació Salao TU i el tercer una llonganissa ibèrica per Atrapavents. Un fuet va ser el trofeu per als dos vaixells que s’estrenaven en la nostra flota, Leo i Albatros Tercer. La jornada va culminar amb unes copes cortesia del Port en el restaurant Lisa Marc. Amb aquesta, la Lliga de Regates va celebrar la seva tercera prova. La quarta serà el proper 14 de gener, on el Stamiz intentarà seguir conservant la primera plaça en la classificació provisional.\nDescarrega les fotos de la jornada\nLliurament dels 615 euros recaptats per Càritas.\nPor Port Torredembarra / 13 de desembre de 2016


INFORMACIÓ SOBRE ELS PANYS TESA - Gremi de Serrallers de Catalunya\nby Marta | maig 24, 2018 | Consells | 0 comments\nLa marca de panys Tesa és una de les marques que gaudeix de major coneixement, reconeixement i prestigi del mercat. En les següents línies es pretenen mostrar alguns dels aspectes clau de la companyia, així com algunes de les principals panys que l’ensenya posa al mercat.\nLa varietat de panys que Tesa posa al mercat és extraordinàriament alta, de manera que no serà gens difícil trobar aquella pany que s’ajusta a les concretes necessitats d’allò que no es va buscant.\nUna de les clares apostes de Tesa es troba en els cilindres. Per això Tesa ofereix cilindres per a tot tipus de clients, cilindres per a tots els gustos. Bé pot dir-se que Tesa abasta des del segment més barat i senzill dels cilindres fins al segment més car i exclusiu dels mateixos.\nActualment Tesa és l’empresa líder europea en l’àmbit dels cilindres. El seu potencial de creixement segueix sent enorme i tot apunta que el seu desenvolupament durarà per molt temps.\nCilindre estàndard Tesa\nSi es busca un cilindre senzill i econòmic, un cilindre per a qui no tingui grans pretensions, però vulgui bones prestacions el model TE5 de Tesa és l’elecció ideal.\nEl model TE5 de Tesa no és l’únic model econòmic de la gamma de Tesa, ni molt menys, però sí que resulta un dels més interessants d’esmentar per les seves particulars característiques.\nDins de la gamma de cilindres econòmics, però d’una categoria una mica superior es troben els models TD5 i TE6.\nCilindres de seguretat Tesa\nPer als qui desitgin una protecció superior els cilindres de seguretat de Tesa són l’opció que caminen buscant. Els models de seguretat de Tesa es caracteritzen per tenir una clau plana, pistons d’alta precisió amb moll i també compten amb sistemes per evitar la seva extracció i sistemes per evitar el bumping.\nParlant de models concrets esmentar als models ST6, T60, T70 o al model T80, entre d’altres, com una bona opció i al model T10p com una opció extraordinària.\nCilindres d’alta seguretat Tesa\nDins de l’àmbit dels cilindres qui busquin una protecció encara més superior, els que busquin el més exclusiu i el que ofereix la més alta seguretat han de girar els seus ulls cap als cilindres d’alta seguretat que ofereix Tesa.\nLes claus d’aquest tipus de cilindres són anti-còpia, evitant així que puguin fer-se còpies de les mateixes, alhora que disposen de tots els mecanismes de seguretat que ja s’han esmentat per als models més senzills. Fins i tot, alguns d’aquests models més sofisticats, permeten la connexió amb sistemes electrònics per optimitzar la seguretat del cilindre.\nEls cilindres més destacats d’aquesta gamma de Tesa són els cilindres ST8, TK6, Tk80 i el TK100, entre d’altres.\nPanys de seguretat Tesa\nEn els panys de seguretat es troba un dels clars productes ensenya de la companyia, Tesa és altament especialista en panys de seguretat i ofereix opcions que s’adapten a tot tipus de necessitats.\nForrellats de seguretat Tesa\nEls forrellats de seguretat de Tesa són molt difícils de ser atacats pels lladres. Les mateixes es mantenen a la vista, però ofereixen un elevat punt de seguretat a l’interior de les llars que protegeixen.\nEncara centrats en aquest punt cal parlar dels panys mono-punt que es complementen amb forrellats de sobreposar, això ofereix una seguretat encara més gran. Resulten excel·lents els models TS10, 2110 o el DIVA amb el forrellat 8CER.\nPanys de sobreposar multipunt Tesa\nEls panys sobreposades Tesa són ideals per evitar l’apalancament que intenten molts lladres. Les mateixes també resulten destacables per disposar de cilindres de seguretat el que les converteix en elements molt complets en conjunt.\nAquest tipus de panys són resulten gens complexes d’instal·lar. Ara bé, que no resultin difícils no vol dir que no s’hagi de confiar en la qualitat que ofereix un manyà de bona qualitat doncs d’instal·lar un pany mal es poden derivar conseqüències desastroses.\nD’aquest tipus de panys és interessant prendre nota dels models Ts30, Ts50 i del model multifort M750.\nPanys de seguretat monopunt Tesa\nEn el model R200B de Tesa es troba una de les panys de seguretat mico-punt del mercat. És un pany extraordinàriament completa que combat bé a les palanques i als bulons.\nBones alternatives als models anteriorment esmentats són els panys R100B i R400B.\nPanys de seguretat multipunt Tesa\nAquest tipus de panys són les que estan experimentant un major nivell de creixement, un major nivell de demanda per part dels clients. La veritat és que són elements molt complets, i superiors a models similars que ofereix la competència, que ofereixen una gran varietat d’elements de protecció com a punts de tancament independents, sistema de maneta que no pot ser sortejat amb targetes, protecció perimetral mitjançant el marc, etc.\nD’aquest tipus de panys convé prendre nota dels models TLB (en les seves diferents variants), TMB motoritzada, XT Premium.\nEscuts de seguretat Tesa\nLa millor manera de protegir un cilindre és instal·lant en el mateix uns escuts protectors que els protegeixin. Serveixen per diferents coses, però especialment són una bona barrera per evitar els atacs mitjançant trepant.\nL’escut haurà d’escollir depenent del pany o del cilindre que s’hagi pel que no es pot recomanar un model concret, però hi ha uns models més comuns d’escuts que altres i aquests són els E300, els de la gamma E700 en les seves diferents variants i el E800.\n¿Tesa fabrica més coses a part de panys?\nSí, un rotund, si. De la mateixa manera que Tesa no va començar fabricant panys ara no fabrica només panys si bé és cert que s’ha decantat cap a un segment més concret i no abasta àmbits tan dispars com va passar fa moltes dècades.\nActualment Tesa fabrica des manilles fins poms o cadenats, passant per portes automàtiques o portes cuirassades entre altres productes. Sigui com sigui tots els productes de Tesa es caracteritzen per oferir un alt grau de seguretat, tots els productes de Tesa es caracteritzen per oferir un alt grau i un alt grau de prestacions als clients.\nQuè és el sistema de amaestrament electrònic eCLIQ?\nEl sistema e CLIQ és el sistema de mestrejament de Tesa fins a l’actualitat. És sens dubte un sistema que ofereix un nivell de seguretat superior.\nAquest sistema permet que diferents tipus de claus puguin ser utilitzades en un mateix cilindre, permet programació d’obertura de les claus perquè aquestes funcionin només en un determinat rang d’hores, etc.\nEl sistema e CLIQ és un sistema que no compta amb cap tipus de cables qual cosa facilita en gran manera la instal·lació en qualsevol lloc. Sens dubte una gran opció a tenir molt en compte.


Més de tres hores d'anàlisi per obtenir solucions a conflictes als vestidors - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMés de tres hores d'anàlisi per obtenir solucions a conflictes als vestidors\nj. a. 22.07.2019 | 23:19\nMoment de la simulació d'ahir a la tarda a la Clínica Universitària, mentre els participants assistien a la recreació d'una situació versemblant jordi torras/umanresa\nMoment de la simulació d'ahir a la tarda a la Clínica Universitària, mentre els participants assistien a la recreació d'una situació versemblant\nUna de les activitats més sorprenents de les primeres jornades per a entrenadors de bàsquet va ser la simulació que es va fer ahir a la tarda a la Clínica Universitària de Manresa. La professora Núria Serrat, amb el suport del també professor i entrenador de bàsquet Josep Riera, va aplegar els disset participants en aquests dos dies, la majoria d'ells entrenadors de bàsquet, però també algun psicòleg, i els va fer analitzar un possible conflicte a través d'una simulació.\nLa UManresa és pionera a Catalunya en la simulació i l'alt rendiment clínic. Habitualment, aquestes tècniques s'utilitzen per analitzar intervencions de col·lectius relacionats amb la salut, com els metges, els infermers o els fisioterapeutes, i també d'altres que s'hi relacionen indirectament, com els bombers. Ahir, per primer cop, s'hi feia una simulació destinada a resoldre un conflicte en el món del bàsquet. I tot el tràmit va durar més de tres hores en les quals es va intentar que els participants arribessin a conclusions que poguessin aportar en la seva activitat esportiva de tot l'any.\nQuè fer, o què no fer\nPer dur a terme la simulació, els responsables van comptar amb un grup d'actors extres que representaven el vestidor d'un equip. La situació era clara, i també dramàtica. La suposada formació arribava al vestidor després d'un partit perdut per trenta punts. Només havia obtingut dues victòries en els deu darrers partits, havia acumulat cinc der-rotes consecutives i l'actitud en la pista del dia en qüestió havia estat lamentable. Què calia fer, o què calia no fer, en aquest cas?\nDos dels inscrits en les jornades, entrenadors de bàsquet, van intervenir en el cas i van aportar el que pensaven que podien fer. Es van trobar jugadors abatuts, i un d'ells els va plantar cara dient que no confiava en la seva feina. Com calia reaccionar? Amb visceralitat? Amb calma? Deixant calmar els ànims?\nAmb les imatges del que havien fet els suposats tècnics, tots els presents van anar traient conclusions per tal d'actuar en el dia a dia. Es van buscar els components positius i negatius, intentant ser el màxim de constructius possible i sabent que es podia fallar, ja que no era un cas real. Al final, es van arribar a unes conclusions, tot i que, com sol succeir en aquests casos, no totes les veritats són tancades i sempre hi ha matisos en les actuacions.\nEl més important va ser la conclusió i la transferència que els participants es van poder endur per al futur.\nLa professora encarregada de dur a terme la iniciativa, Núria Serrat, va explicar, en acabar, que «els professors encarregats de metodologia sempre sortim molt animats d'aquestes experiències si veiem que el grup de participants s'ha endut coses, com ha estat el cas. No és perquè hagi estat el primer cop que ho fem en esports, en aquest cas el bàsquet, sol passar sempre». De tota manera, «d'aquest grup m'ha agradat que estaven implicats i amb moltes ganes d'aprendre. Han estat excel·lents».\nSobre la iniciativa de barrejar universitat i bàsquet, «és una bona oportunitat per barrejar dos àmbits que no sempre han estat ben avinguts potser perquè no s'hi ha pensat. És una bona manera de veure ponts entre un món i un altre. Se'n poden extreure projectes molt bonics».\nPel que fa al cas d'ahir, el matís respecte de situacions d'altres àmbits va ser «intentar crear una situació el màxim de versemblant amb la idea d'un camp que no sempre està tan sistematitzat com el mèdic. No es tracta tant de seguir unes passes concretes sinó de captar millor la informació que et dona l'entorn». De la sessió, «el que m'ha sorprès més, en positiu, ha estat el grau d'implicació dels entrenadors i les ganes d'incorporar elements que no són de l'àmbit esportiu».


144. Alcover: circular pel riu Glorieta passant pel Niu d’Àliga, Fonts del Glorieta i l’Ermita de les Virtuts 18,2 km – SENDERISME EN TREN\nNova ruta trenderista per les Muntanyes de Prades (veure altres rutes) amb la que coneixerem la part baixa i mitja del riu Glorieta.\nSortint d’Alcover, pujarem per la vall del riu Glorieta, un itinerari escènic que uneix tant valors naturals com patrimonials de gran bellesa. La caminada segueix antics corriols que travessen alzinars i boscos de ribera ben conservats, alhora que gaudirem de vistes esplèndides de les muntanyes mentre creuem els diferents estatges geològics del Triàsic, entre els quals destaca el color vermell de les roques del ‘Buntsandstein’, aquí coneguda com a roca d’Alcover. També visitarem diferents tolls i cascades que el riu Glorieta forma al seu curs alt i on a l’estiu podrem fer-hi un bany.\nPerò si el valor natural de la ruta mereix per sí sol la seva visita, no podem oblidar el ric patrimoni moliner que va sorgir a recer de les aigües dels rius Glorieta, Brugent i Francolí, corrents que van veure créixer durant el s. XVIII i XIX el segon nucli moliner més important de Catalunya després del de Capellades, a l’Anoia. Molins com els de Terrers, el de la Central hidroelèctrica, el Molí Nou o el de Més Amunt són alguns exemples d’aquest patrimoni industrial que cal conservar.\nA Alcover val la pena fer-hi un tomb amb calma i visitar l’Església Vella, l’Església Nova i el Museu d’Alcover, on podrem gaudir d’una bona col·lecció de paleontologia local, bàsicament del Triàsic, roques que conformen el paisatge geològic per on transcorre la ruta.\nSortida/arribada: estació d’Alcover (Alt Camp)\nInterès: La vall del riu Glorieta i la vila d’Alcover.\nÈpoca: Tot l’any. A l’estiu molta calor, però també possibilitat de banys als tolls del riu.\nRuta: Estació d’Alcover – Església Vella – Església Nova – Portal de la Saura – Font Fresca – El Molí Nou – Cruïlla PR C-20 – Font del Pi – Ermita del Remei – Molins de Terrers – Molins de Glorieta – Central Hidroelèctrica – Niu d’Àliga – Bassa de la Central – Toll – Fonts del Glorieta – Escales de la Glòria (toll) – Maset de Joan Bo – Mas del Tinet – Ermita de les Virtuts – Mas de Montravà – Font Fresca – Museu d’Alcover – estació d’Alcover\nDificultat: llarg recorregut de marcat desnivell per camins abalisats però sovint incòmodes.\nALCOVER: aquesta població de l’Alt Camp és inici o final d’altres rutes de Senderisme en tren:\nRuta ST 137: caminada entre La Selva del Camp i Alcover. S’uneix a aquesta ruta prop de Mont-ravà\nRuta ST138: travessa entre Alcover i La Riba que recorre en part el mateix recorregut fins a l’Esqueix i Mont-ral, baixant a La Riba pel GR-7 (17,4 km).\nMapa de situació de les Muntanyes de Prades\nLlarg recorregut de marcat desnivell per camins abalisats però sovint incòmodes. L’accés als tolls de vegades són drets, incòmodes i relliscosos. Es creua el riu Glorieta sobre unes pedres.\nSi la ruta es fa a l’estiu, cal preveure de portar aigua suficient. La ruta visita diferents fonts, però només tenen aigua garantida les fonts Fresca (km 1,3), del Remei (km 3,4) i del Pasqual (km 20,8). La font de Dalt (km 14,3) pot estar seca, tot i que té dues petites basses per emmagatzemar aigua.\nTot i així l’aigua no suposa cap problema. Podem abastar-nos-en al restaurant de l’Ermita del Remei.\nDes d’Alcover seguirem el PR C-20.1 i el PR C-20 fins a les Fonts del Glorieta, un sender de petit recorregut (i la seva variant) que uneix l’Albiol amb el refugi dels Cogullons passant per Mont-ral i Farena.\nEl tram del recorregut des de que travessem el Glorieta per les Escales de la Glòria fins a l’ermita de les Virtuts es fa per corriols seguint marques blaves i grogues.\nLes dues estacions estan unides per la línia R14 Barcelona-Lleida per Tarragona i Reus.\nPer l’estació de La Riba passen a més a més els trens de la R13 Barcelona-Lleida per Valls.\nCal estar atents als horaris atès que totes dues estacions tenen poques circulacions diàries (3-5) en ambdós sentits. Podeu consultar horaris a:\nBany al toll de Niu d’Àliga (riu Glorieta)\n0 km 0h Estació d’Alcover (217 m) (gps 31T 347042 4569400)\nL’estació es troba a l’extrem oriental de la població, just davant de l’Hotel Nou, una bona opció d’allotjament si volem passar la nit a la població. L’estació, tot i tenir un edifici de viatgers, sol romandre tancada i només podrem fer ús d’una petita marquesina per a protegir-nos, si escau, de la pluja o el vent.\nEl Passeig de l’Estació ens portarà en pocs minuts a l’Església Vella passant per la plaça del Portal, punt de reunió on poder esmorzar en qualsevol dels cafès de la plaça o comprar quelcom de darrera hora al supermercat.\n270m 4 min Església Vella (232 m) (gps 31T 346791 4569508)\nAlcover és una vila que mereix recórrer-la i conèixer-la a peu, caminar a través de les seves places, portals i carrers estrets amb edificis religiosos. En destaca l’Església Vella, construïda amb pedra vermella (saldó o roca d’Alcover) del ‘Buntsandstein’, estatge geològic del Triàsic caracteritzat per les seves roques sedimentàries vermelles amb còdols.\nLa vila conserva trams de muralla visibles a la Muralla d’Anselm Clavé i la Muralla de Sant Miquel, així com diferents torres, com la Torre de Cal Tatxo o la Torre de Cal Ballester, i portals com el Portal de la Saura i el Portal de Sant Miquel.\nAl web de l’Ajuntament d’Alcover trobarem molt bona informació pràctica sobre els punts d’interès de la vila. D’aquesta web extraiem sobre l’Església Vella:\n“Anomenada també Església de la Sang. El 1931 fou declarada monument historicoartístic. L’edifici fou incendiat durant la guerra civil i bona part de les obres artístiques del seu interior es van perdre. Poc després, al 1937, en enderrocar l’edifici de l’antic hospital-escola que s’alçava al costat i actuava de contrafort de l’església, aquesta s’ensorrà. Anys més tard, l’indret enrunat fou arranjat i convertit en un jardí.\nL’edifici consta d’una sola nau amb coberta de volta de canó i un absis semicircular. L’església és d’estil romànic de finals del s. XII. El culte es va mantenir fins al 1783.\nDe la seva forma originària en resten nombrosos testimonis fotogràfics, tant dels seus elements arquitectònics, com dels pictòrics i escultòrics.\nActualment, pel que encara roman en peu, clarament es pot apreciar el que fou la nau, de 30 metres de llarg per 13 d’ample. Les seves parets són de saldó vermell i tenen un gruix d’uns dos metres. D’aquestes parets es conserva en la seva totalitat la de l’absis i la del cor, bona part de la paret on s’obria la porta d’entrada al recinte i ben poc de la que es trobava enfront d’aquesta, la que es recolzava en l’edifici hospital-escola.”\nEsglésia Vella d’Alcover\n500m 8 min Església Nova (244 m) (gps 31T 346606 4569556)\nL’Església de la Nostra Senyora de l’Assumpció, també coneguda com a Església Nova, va ser construïda entre els anys 1578 i el 1630. La façana és renaixentista amb una portalada d’arc de mig punt. A diferència de l’Església Vella construïda amb pedra vermella, aquesta és de saldó groc. L’actual torre del campanar va ser reconstruïda el 1803 quan va caure l’original.\nPer anar des de l’església a la Font Fresca, següent punt de pas de la caminada, tenim dues opcions:\nEl més ràpid és seguir el PR C-20.1 pel Raval del Carme, el carrer de les Rodes i després pel pavelló d’esports.\nPerò és més interessant agafar el carrer de l’Abadia (últim carrer a l’esquerra abans d’arribar a l’Església Nova), i seguir per la Torre de Figuerola fins al Portal de la Saura, on trobem el Museu d’Alcover, situat a la casa noble de Can Batistó. Paga la pena (si està obert) visitar la secció de paleontologia, format per fòssils bàsicament del Triàsic. L’avinguda de Reus ens portarà fins a la llera del riu Glorieta, des d’on un camí recuperat ens portarà fins a la font Fresca.\n1,3 km 20 min Font Fresca (232 m) (gps 31T 346037 4569332)\nTirem de veta de l’excel·lent informació que trobem al web de l’Ajuntament d’Alcover, on llegim en la seva secció de Turisme:\n“Font situada a un quilòmetre de la Vila. S’hi accedeix pel passeig de després de l’Hort de Sant Antoni. Molta gent hi acudeix per l’aigua o bé passejar.\nLa font raja en el mateix llit del riu Glorieta. De fet, són tres fonts separades entre elles per uns 200 metres.”\nSeguim la ruta per un senderó que va pel marge esquerre del riu i un alt mur de pedra seca que ens separa de camps de cultiu, i que ens deixarà en 5 minuts (385 m) davant el Molí Nou.\n1,7 km 25 min El Molí Nou o de Güell (246 m) (gps 31T 345724 4569613)\nAssolim les ruïnes d’aquest antic molí, on trobem un pal indicador. Aprofitem de nou el web de l’Ajuntament d’Alcover per extraure la següent informació:\n“Edifici datat al darrer quart del segle XVIII i manat construir pel doctor en medicina Pere Güell. L’edifici està construït amb tres naus i cinc plantes, del qual només es conserven les dues primeres plantes. El segon pis i els dos miradors estan ensorrats.\nEl molí Nou és el més proper a la vila i el més meridional de la vall del Glorieta. Es troba a la riba esquerra del riu. S’anomena així, ja que a la riba oposada hi ha les restes del Molí Vell; molí fariner ja existent al segle XIV.\nL’edifici del Molí Nou consta de quatre plantes i un soterrani. La façana està orientada a migdia. El mirador superior, amb finestres més petites, ja que aprofita la inclinació de les dues vessants de la teulada, té divuit finestres a nord i sud i vuit a llevant i ponent. Al mirador inferior n’hi ha dotze a nord i sud i també divuit a les façanes orientades a migdia i ponent. El primer pis era el principal. Les restes més ben conservades són les hidràuliques: la resclosa i la séquia. El soterrani conserva bona part de les sales i tines destinades a la fabricació de paper.\nEl molí va fabricar paper d’estrassa, paper de barba, paper de fumar i paper timbrat per a notaries, entre altres. El paper de fumar era conegut com a paper de Sabadell i es consumia principalment a Reus i Tarragona.\nEl Molí Nou va ser un dels últims molins que va deixar de funcionar. Cap el 1890 el molí va deixar de ser paperer i en els últims temps, cap al 1905, s’hi va produir cuir regenerat.”\nProsseguim la caminada en direcció a l’ermita del Remei, a 1,8 km segons ens marca el senyal, per un tram de pista cimentada que desemboca al cap de 240 metres a la carretera del Remei. Continuem per l’asfalt durant 330 metres més, fins a la cruïlla entre el PR C-20 i la seva variant PR C-20.1.\nRoca del Buntsandstein\n2,3 km 35 min Bifurcació PR C-20.1 (274 m) (gps 31T 345244 4569903)\nEl PR C-20 és un sender de petit recorregut de 26 quilòmetres que uneix l’Albiol i el refugi dels Cogullons, passant per Mont-ral i Farena (veure ruta ST137 La Selva del Camp-l’Albiol-Alcover).\nFins aquesta cruïlla hem seguit la variant de PR C-20.1 de connexió entre la població Alcover i aquest sender, punt on acaba la variant. Hem de continuar recte per l’asfalt en direcció a l’ermita del Remei per un tram avorrit que segueix l’asfalt fins a l’ermita del Remei.\n3,4 km 50 min Ermita del Remei (340 m) (gps 31T 344399 4570338)\nA l’àrea de l’ermita trobem un pàrquing per a vehicles, la font de l’Ermita del Remei a tocar d’una petita àrea de lleure amb taules i un restaurant que ocupa l’antiga casa de l’ermità. També veurem un gran plafó interpretatiu de la vall del riu Glorieta.\nL’ermita acull l’eucaristia cada segon dissabte de mes a les 10 h. De nou al web de l’Ajuntament d’Alcover (turisme), llegim sobre l’ermita del Remei:\n“L’ermita del Remei, un dels centres de devoció popular més important de la comarca, està situada a la vall del riu Glorieta, a uns 3 quilòmetres del poble. Al costat de l’ermita hi ha la casa de l’ermità, substituïda per una casa de colònies el 1961 i actualment habilitada com a restaurant.\nA tocar de l’ermita, enmig del bosc dels voltants, hi ha la Cova del Remei (més coneguda com la Cova dels Tres Trucs), una petita cavitat de saldó vermell on segons la llegenda s’hi va trobar la verge del Remei. La tradició diu que si es donen tres cops de cap al sostre, es trobarà remei als nostres mals.\n4,4 km 1h05min Molins de Terrers (345 m) (gps 31T 343659 4569999)\nPoc després de 10 minuts de sortir de l’ermita arribem a un dels principals al·licients de la ruta, el conjunt moliner de Terrers.\nAquí té la fi la carretera i és on comença el Camino Natural ruta del Glorieta, un sender promogut pel ‘Ministerio d’Agricultura. Alimentación y Medio Ambiente’. Fins a Mont-ral, a més a més dels senyals blancs i grocs del PR C-20 trobarem pals indicadors de color morat distintiu d’aquests senders.\nDe nou, extraiem del web de l’ajuntament d’Alcover:\n“Són els molins situats al mas de Forès. Formen tres construccions, esglaonades a la riba esquerra del Glorieta, en la confluència de la vall de l’Albiol i la del Glorieta. La resclosa està situada al límit amb el terme de Mont-ral, sota el mas de Xarrumba. Tots tres cap a l’any 1905 ja feia temps que estaven aturats.\nEl molí de dalt rep l’aigua a través de vuit arcs de pedra seca. L’aigua tira avall cap al molí del mig fins al molí de baix. La fàbrica del molí de dalt és la més impressionant d’entre tots els molins del terme per les dimensions que té. L’edifici és de planta rectangular, orientat de llevant a ponent i amb cinc plantes. Les dues superiors són miradors amb quinze finestres a migdia i tramuntana i set a llevant i ponent. A la tercera planta hi ha l’habitatge. A les dues inferiors hi havia les dependències del molí.\nEl molí del mig està situat a uns 340 metres avall del molí de dalt a la vora esquerra del camí que condueix al mas de Forès. La séquia passa per sobre de quatre arcs. Les reformes modernes que s’hi han fet deixen veure poca cosa del que havia estat. Tot i això, encara queden quatre parets del que sembla haver estat un molí paperer. L’existència de tines ho confirmen. L’edifici tenia façana a migdia, on encara s’observen algunes dovelles.\nEl molí de baix és un edifici senzill de dues plantes que està situat molt a prop de la riba del Glorieta, a la vora esquerra del camí del mas de la Torreta. La façana està orientada a migdia. La séquia passa per damunt d’un arc. A la planta superior hi ha el mirador amb deu finestres a sud i nord. L’estat de conservació és bastant bo.”\nMolins de Terres (Mas de Forés)\nProsseguim pel camí del riu Glorieta per un talús elevat sobre el pàrquing de vehicles amb la séquia i un petit mur de pedra al costat. Hem d’anar seguint els senyals del ‘Camí Natural’ en direcció a la Central hidroelèctrica (2,7 km) i la Bassa de la Central (3,6 km), anant amb compte de no agafar un senderó que condueix a la zona de pícnic de la Séquia.\nEl corriol s’endinsa en un frondós i ben conservat alzinar amb roures amb un sotabosc format per galzeran, marfull, heura i arç blanc entre d’altres plantes. El camí, un dels més macos pel qual caminarem avui, ha estat recuperat fa poc i salva un parell de torrents gràcies a passarel·les de fusta. Al vessant contrari del Glorieta podrem observar el Cingle del Pou. Si ens fixem podrem veure els diferents estatges de roques del Triàsic, del conglomerat vermell del Buntsandstein, al blanc de la roca calcària del Muschelkalk (Triàsic mitjà).\n7,2 km 1h45min Molins de Glorieta (446 m) (gps 31T 341706 4571216)\nPassem entre les restes de dues edificacions a banda i banda del camí, tot i que la de l’esquerra és la més visible i la que es pot visitar més fàcilment. A la vora del camí hi podrem observar alguna atzavara, planta d’origen americà i de presència comuna en llocs que han estat habitats.\n7,4 km 1h55min Central Hidroelèctrica Inf. Molins Nous (457 m) (gps 31T 341480 4571316)\nAtenyem la part inferior dels Molins Nous, indret també conegut com la Central Hidroelèctrica del Glorieta, atès que als antics edificis que van acollir molins fariners primer i paperers després, l’any 1903 s’hi va instal·lar una central hidroelèctrica que va estar en funcionament fins a la dècada dels 40.\nEn aquest punt (pal indicador) hi ha la cruïlla que connecta amb la pista que puja des del Mas de Forès pel marge sud del riu. Des d’aquí, un corriol fet pel pas constant de caminants mena a través d’un bosc de ribera fins al toll de Niu d’Àliga.\n7,6 km 2h Niu d’Àliga (459 m) (gps 31T 341347 4571336)\nSom en un dels punts més atractius de la ruta, el Niu d’Àliga, un gorg amb una petita cascada amb les roques cobertes de molsa. El nom sembla que prové de la forma d’una de les roques que recorda el bec d’una àliga. Els aiguats del 1994 van afectar el salt, tot i que encara conserva l’encant màgic de l’entorn, amb una vegetació de ribera exuberant que inclou roures, i nogueroles.\nUn corriol ens portarà de nou a la Central hidroelèctrica, ara però, a la seva part superior.\nToll de Niu d’Àliga\n7,7 km 2h05min Molins Nous. Central Hidroelèctrica Sup. (470 m) (gps 31T 341449 4571335)\nEl corriol provinent de Niu d’àliga va a parar a la part superior de la Central Hidroelèctrica, la part més interessant. D’aquí podem observar encara diferents arcs de transport de l’aigua.\nEl tram de pujada fins a la bassa és força espectacular i ombrívol. El corriol és incòmode i força dret a estones. En un punt del recorregut trobarem un pas equipat amb una cadena que no presenta cap dificultat. D’una petita esplanada amb un pal indicador, surt un camí que en 10 metres arriba a una gran roca de travertí, roca calcària formada per l’erosió de l’aigua que dissol fàcilment el carbonat càlcic de què està formada. El Coliseu de Roma està fet amb aquest tipus de roca.\n8,5 km 2h25min Bassa de la Central (631 m) (gps 31T 340926 4571635)\nPoc després del marcador del km 4 arribem a la petita àrea de lleure de la Bassa de la Central, indret de vegetació més esclarissada on trobem una taula de fusta per a pícnic. Encara són visibles les restes de la séquia i l’antiga bassa, ara plena de bardisses, on s’acumulava l’aigua que abastia la central hidroelèctrica. Des d’aquí, l’aigua baixava per un canal fins a la central, on entrava pels arcs que hem vist més avall. De pujada a la bassa es poden veure algunes restes d’aquest canal.\nDe la bassa surt un senderó que baixa de nou a la llera del riu i que porta a les Escales de la Glòria, un conjunt de tolls encisadors.\nTambé des de la Bassa però vers el nord, surt un corriol que puja fins a Mont-ral superant el Cingle de Glorieta per l’Escaleta, un pas equipat amb una escala de fusta que supera un espectacular i estret pas.\nNosaltres continuem pel camí principal (PR) durant 50 metres més, quan trobem un trencall a l’esquerra que ens porta a visitar un altre bonic toll d’aigua del riu Glorieta. L’inici és una mica perdedor per la multitud de corriols que van entre la pineda. Els camins van a parar a un esperó rocós que esdevé excel·lent mirador de la vall. Des d’aquest punt davalla el corriol, força dret, fins al toll. La baixada és fàcil però caldrà ajudar-nos de les mans.\nDe nou al camí principal (PR C-20), trobarem el trencall a les Fonts del Glorieta 150 metres més endavant (pal indicador).\nTram Escales de la Glòria\n8,8 km 2h35min Fonts del Glorieta (642 m) (gps 31T 340679 4571606)\nLes Fonts del Glorieta representen la icona més coneguda de la vall. El seu toll d’aigua fresca durant tot l’any, la cascada i l’entorn voluptuós envoltat de cingleres fan d’aquesta raconada un dels espais més visitats i apreciats pels excursionistes.\nTambé és el punt on tradicionalment es considera el naixement del Glorieta, tot i que el curs s’inicia als Motllats, prop de l’Aixàviga. El cert és que és a partir d’aquí que el corrent baixa amb aigua tot l’any gràcies a la surgència de les fonts.\nL’origen del nom sembla recent. Hi ha fonts al s. XII que ja esmenten el riu com a riu d’Alcover, o de la Ribera (nom usat pels habitants de la zona), però sembla que no és fins al s. XVIII que el nom apareix com l’actual. El nom va lligat a una llegenda sobre un rei musulmà que vivia al Castell de l’Albiol que rapta la pastora Glorieta, que mor de part i és enterrada a les fonts. Podeu llegir una mica més d’aquesta llegenda aquí.\nJosep Aladern (1869-1918), pseudònim de Cosme Vidal i Rosich, escriu sobre les Fonts del Glorieta:\n“Endins la serra, tosca cinglera\nobra sos brassos d’aspriu rocam;\nal front s’abracen avets i murtres,\nque al sol detura son fresc fullam.\nDe les clivelles que obre la roca\nbrolla el fresc líquid, com degotall\nque cantant baixa de fulla en fulla\nfins a aturar-se dins un mirall”\nOPCIÓ: podem pujar 5 minuts en direcció a Mont-ral per arribar a l’excel·lent mirador (31T 340669 4571632) situat a 661 metres d’alçada i a 5 minuts de les Fonts. Està sota les parets dels Cingles de Glorieta i just sobre les Fonts del Glorieta. Des d’aquest punt (plafó interpretatiu i barana) podem observar la densa massa arbòria que s’estén per tota la vall del riu, encaixonada entre els cingles de Joan Bo (sud) i de Glorieta (nord). Al fons podem arribar a veure el Camp de Tarragona i Altafulla.\n9 km 2h45min Cruïlla PR C-20 a les Escales de la Glòria (637 m) (gps 31T 340846 4571612)\nUn cop de nou al camí principal (PR C-20), baixem de nou en direcció a Alcover durant dos minuts, quan trobarem un trencall a mà dreta senyalitzat amb marques de pintura groga i blava. Seguim les marques que ens porten a travessar una pineda per un replà amb múltiples cruïlles. Abans de creuar el Glorieta, veurem un senderó a l’esquerra (est) que segueix el riu per un tram força interessant, on els tolls i els salts d’aigua es combinen entre una vegetació de ribera ben espessa. Són les Escales de la Glòria.\n9,2 km 2h50min Mirador i toll de les “Escales” (612 m) (gps 31T 340878 4571484)\nEl corriol desemboca en un excel·lent mirador de la vall, que se’ns ofereix verda i extensa des d’aquesta magnífica balconada. Un curt però molt dret tram de corriol, baixa entre roques fins a un bonic toll. Haurem d’utilitzar les mans per baixar i pujar.\nRetornem a la cruïlla anterior i ara sí creuem el riu Glorieta sobre unes pedres amb compte de no ficar un peu a l’aigua. En pocs minuts, un sender que va per un alzinar mixt amb roures ens conduirà fins a les ruïnes del Maset de Joan Bo.\nMaset Joan Bo\nBonic tram de bosc\n9,4 km 3h Maset de Joan Bo (639 m) (gps 31T 340832 4571434)\nDeixem a l’esquerra les ruïnes del Maset de Joan Bo en un tram de sender que recorre el vessant obac de la vall del riu Glorieta, on predomina un espès alzinar, amb les ruïnes mig engolides per la vegetació. Passats 600 metres del Maset surt un corriol a mà dreta que ens portaria a superar els cingles de Joan Bo a través del Grau del Malpàs. Continuem recte encara 440 metres més quan trobarem una esplanada a la nostra esquerra, on trobarem el Mas del Tinet.\n10,5 km 3h10min Mas del Tinet (709 m) (gps 31T 341208 4570703)\nA una petita esplanada on trobem un plafó informatiu relatiu al Mas, trobem les ruïnes del mas, tot i que encara conserva algunes parets. El camí es fa cada cop més ample fins a esdevenir una pista que condueix fins a l’Albiol passant pel Mas de Vidal, i que hem de seguir només durant 400 metres.\n10,9 km 3h15min Abandonem pista (720 m) (gps 31T 341359 4570373)\nPrenem a l’esquerra un corriol (fites de pedra) que baixa en direcció est i que va enmig del bosc passant per nord-est de Lo Tossa (o Muntanyeta), un turó de 713 m cobert de pi blanc fins a l’ermita de les Virtuts.\n11,6 km 3h25min Ermita de les Virtuts (640 m) (gps 31T 341881 4570038)\nL’antic santuari de les Virtuts es troba encimbellat en un elevat esperó rocós dominant la vall del Glorieta. Pertany al terme municipal d’Alcover, tot i que pertany parroquialment a l’Albiol. La primera documentació relativa a aquest indret és del 1358, quan estava habitada per ermitans Beguins. L’església és de planta quadrada, i les restes més visibles són la portalada principal. Tot i que es poden veure fotos encara amb el campanar d’espadanya dempeus, en la data de la nostra visita (juny 2016) havia caigut. Cal anar en compte si us endinseu a l’interior atesa la mala conservació de les ruïnes.\nHem d’estar atents als pocs minuts d’emprendre la baixada per trobar un bell mirador de les ruïnes de les Virtuts, des d’on es té una excel·lent panoràmica de l’ermita, la vall del Glorieta amb Mont-ral com a teló de fons.\nEl descens des de l’ermita el fem per un bonic corriol, a estones dret, que baixa per un alzinar mixt amb roures i pins blancs, amb alguns arbres de blada i amb un sotabosc dominat per aladern, entre altres plantes. El camí desemboca a la pista d’accés al Mas de Vilella (abans Mas de Mestaca i Giment), un allotjament de turisme rural situat a la vall del Micanyo.\nContinuem a l’esquerra per la pista fins a desembocar a la cruïlla amb el PR C-20, on trobem un pal indicador i plafons informatius.\n13,6 km 4h Cruïlla amb el PR C-20 (345 m) (gps 31T 343141 4569937)\nArribem a la pista on trobem el sender PR C-20 que ve de l’Albiol per la vall del Micanyo (veure ruta ST137 La Selva del Camp a Alcover per l’Albiol), on trobem un pal indicador i un plafó informatiu. A partir d’aquí, seguirem la mateixa ruta ST137 fins a Alcover.\n13,7 km 4h05min Mas de Mont-ravà (318 m) (gps 31T 343372 4569891)\nEl camí passa a tocar del Mas de Mont-ravà. Al web de l’Ajuntament d’Alcover llegim d’aquest mas:\n“Un dels masos més coneguts i vell del terme d’Alcover el qual el 1163 ja existia. Va ser en aquest any quan el comte-rei Alfons el Cast l’atorgà a Pere Voltor i a la seva esposa Marència. El mas va adoptar el nom del propietari; un descendent del qual fou el capitost del bàndol dels voltors. El 1632 la pubilla del mas es va casar amb un tal Mont-ravà i el nou cognom va passar al de la casa fins als nostres dies.\nEl mas de Mont-ravà es caracteritza per estar situat a l’aiguabarreig dels rius Glorieta i Micanyo, en un lloc ombriu i ple de rica i densa vegetació. També hi destaca la torre de defensa escapçada atribuïda als àrabs.”\n14,1 km 4h15min Molins dels Capellans (271 m) (gps 31T 344880 4569989)\nPoc menys de 10 minuts després de Mont-ravà, arribem a un grup d’antics molins que veiem a costat i costat del camí. Del web de l’Ajuntament d’Alcover, extraiem la següent informació:\n“Agrupament d’antics molins paperers conegut com a molins de Piroi. També es coneixen per molins de Coll. Estan situats sota l’Ermita del Remei i per això també s’anomenen molins del Remei.\nMolí situat a peu de la muntanya i del bosc, en un lloc molt ombrívol. L’edifici és de planta rectangular i de tres pisos, però només se’n conserven les parets exteriors. Les teulades i els trespols interiors estan enfonsats. La façana principal està orientada a migdia. El mirador només té nou finestres a la façana i vuit al lateral de llevant. La resclosa està a prop del mas de la Torreta.\nLa construcció del darrere és paral·lela a la del davant i estan separades per un passadís que forma el salt. Tenia una superfície rectangular i dues plantes. Actualment només resten dempeus dos panys de paret.\nEl molí també tenia 30 àrees d’hort. Primerament hi hagué una farga i després una fàbrica de farina a principis del segle XX.”\nUns metres després del Mas, el camí (cimentat), creua el riu Glorieta i 1.200 metres endavant (15 min) passem a tocar d’un antic forn de calç. Està indicat amb un plafó informatiu, però si no estem atents, és fàcil de passar-nos-el de llarg.\nPlaca de PR\n15,9 km 4h45min Bifurcació PR C-20.1 (274 m) (gps 31T 345244 4569903)\nCruïlla on abandonem el PR C-20, sender que ressegueix la vall del riu Glorieta amunt fins a Mont-ral. Nosaltres prenem la variant PR C-20.1 d’aquest sender que connecta aquesta amb Alcover.\n16,5 km 4h55min El Molí Nou (246 m) (gps 31T 345724 4569613)\nPassem novament pel Molí Nou seguint sempre els pals indicadors i les marques del PR C-20.1, sender que es dirigeix a Alcover.\n16,9 km 5h15min Font Fresca (232 m) (gps 31T 346037 4569332)\nDe nou a la Font Fresca, tenim dues opcions per arribar al centre de la població. El PR C-20.1 segueix el carrer asfaltat de la dreta que ens condueix al centre de la vila passant pel pavelló d’esports. Però una variant més interessant és la de seguir uns metres més un camí de terra que va pel marge esquerre del riu Glorieta. Abans del pont de Reus prenem a l’esquerra l’avinguda de Reus, carrer que ens conduirà directe al Portal de la Saura.\nJust a l’altre costat del portal trobem el Museu d’Alcover, situat a la casa noble de Can Batistó. Paga la pena (si està obert) visitar la secció de paleontologia, format per fòssils bàsicament del Triàsic.\n17,9 km 5h25min Església Vella (232 m) (gps 31T 346791 4569508)\nPassem de nou per l’Església Vella, des d’on passada la Plaça del Portal, el Passeig de l’Estació ens portarà al final del nostre recorregut.\n18,2 km 5h35min Estació d’Alcover (217 m) (gps 31T 347042 4569400)\nRecordeu que l’edifici sol estar tancat. Caldrà comprar els bitllets dalt del tren.\nMuntanyes de Prades 1:25.000 Ed. Alpina (2012)\nMuntanyes de Prades 1:25.000 Ed. Piolet (2013)\nVall del riu Glorieta (Ajunt. Alcover)\nButlletí del Centre d’Estudis Alcoverencs (revista accés lliure)\nTríptic ‘Camino Natural ruta del Glorieta‘, Ministerio de Agricultura.\nMolí Nou o de Güell\nRuta ST137 Vall del riu Glorieta\nRoca de travertí\nVall del riu Glorieta des del Mirador\nMaset de Joan Bo\nErmita de les Virtuts (ruïnes)\nL’Albiol: Sant Miquel


Apartment V.C.Emina Croatia Porec Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Porec, vosté es sentirà com a casa a Apartment V.C.Emina Croatia, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Porec. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar.\nL'ambient de Apartment V.C.Emina Croatia es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment V.C.Emina Croatia.


Al 2020 el transport públic es podrà pagar amb el mòbil | Ràdio Barcelona | Cadena SER\nAl 2020 el transport públic es podrà pagar amb el mòbil\nAbans de l'estiu es començaran a fer canvis a les validadores perquè pugui llegir també suports digitals\n04/02/2019 - 15:53 h. CET\nL'any 2020, el transport públic es podrà pagar ja amb suport digital, és a dir, amb targetes sense contacte o amb el telèfon mòbil, segons la previsió de l'Autoritat del Transport Metropolità. Perquè això sigui possible, a partir del segon trimestre d'enguany es faran canvis a les validadores d'autobusos, metro, Ferrocarrils de la Generalitat i Rodalies.\nDurant alguns mesos, les targetes sense contacte i el mòbil conviuran amb les actuals targetes magnètiques i per això s'han d'adaptar les màquines. El conseller de Territori, Damià Calvet, ha explicat que els operadors de l'àrea metropolitana ja estan fen proves amb resultats "satisfactoris". Per això, diu Calvet "es preveu que al segon trimestre d'enguany comenci la substitució massiva de tots els equips pels nous".\nDe moment als suports digitals hi haurà els mateixos bitllets i abonaments que existeixen ara. No serà fins el 2021 quan es cobri en funció dels quilòmetres recorreguts. El preu anirà canviant cada 5 quilòmetres i tots els municipis tindran una zona de tarifa plana al seu voltant. A més el nou sistema tarifari permetrà personalitzar la tarifa, obtenir descomptes, en funció de les vegades que es viatgi o de l'horari en què es faci.\nTot plegat forma part del projecte de la T-Mobilitat, un projecte que es va anunciar inicialment per al 2014.


Sant Joan adquireix el seu propi parc vial mòbil | Ajuntament de Sant Joan D'Alacant\nSant Joan adquireix el seu propi parc vial mòbil\nLa seguretat vial és fonamental per evitar accidents de trànsit. Per això és necessari educar en aquest àmbit tant als xiquets com a les persones adultes, així com a les persones amb discapacitats diverses.\nAtès que els ciutadans fem ús de les vies públiques com a vianants o com a conductors, és important que els nostres petits aprenguen ara com a vianants perquè en un futur puguen respectar i crear consciència quan exerceixin com a conductors. Que tots els ciutadans puguen tenir major i millor formació i informació en matèria vial farà que sàpiguen reaccionar i es reduïsca d'aquesta manera el risc de conflictes i accidents. L'edil socialista, Eva Delgado, assegura que “des de les Regidories de Trànsit i Mobilitat apostem per una formació més completa i la importància de traslladar-la als ciutadans de totes les edats”.\nSegons conclou Delgado, “amb aquest parc, i d'una manera divertida i molt participativa, es pot posar en pràctica tot el que nostra Policia Local explica teòricament als nostres centres educatius, així com en les diverses activitats que s'organitzen des d'aquesta regidoria”.


Programa Esportiu Municipal 2015-2016 – Arxiu d'actualitat local\nPrograma Esportiu Municipal 2015-2016\nBy Redacció on 21/09/2015 No Comment\nActivitats per a infants i joves (6-16 anys) i adults (18-65 anys)\nEl Programa Esportiu Municipal de Castell-Platja d’Aro 2015–2016 (pdf) ofereix un conjunt de nou propostes per a infants, joves i adults, impulsades impulsat per la regidoria d’Esports de l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro amb la col·laboració de Dipsalut. Simultàniament, una vintena d’entitats i associacions esportives completen l’oferta (futbol, tir olímpic, ciclisme, immersió, vela, bowling, korfbal o BTT). Les inscripcions comencen el 21 de setembre i l’activitat s’inicia la primera setmana d’octubre i finalitza el juny de 2016.\nEn l’àmbit infantil i juvenil (6-16 anys), s’ofereix Multiesports per a alumnes dels cursos de Primària de les escoles del municipi (6-12 anys) amb tast i iniciació a diversos esports (dilluns i dimecres 16-17 h), amb les sessions al Palau d’Esports i Congressos de Platja d’Aro, la Sala Polivalent de Castell d’Aro (15 euros / trimestre). En les dues instal·lacions també s’hi desenvolupen les escoles esportives de gimnàstica rítmica (divendres 17.30-18.45 i dissabtes 10-12 h), bàsquet (dilluns i dimecres 17-19 h), hoquei (dimecres 17-19 h i dissabtes 11-13 h), bàdminton (dilluns 19-20.30 h i dimecres 18.15-19.45 h) i patinatge –a partir de 4 anys- (dijous i divendres 16-19 h); i al Club Tennis d’Aro, l’escola de tennis (dilluns, dimecres o divendres 16.15-17.15 h).\nEn relació als adults (18-65 anys), s’ofereixen sessions de pilates (65 euros / trimestre) al Palau d’Esports i Congressos (dilluns i dimecres 9.15-10.15 i 10.30–11.30 h o dimarts i dijous 19.30–20.30 h), i a la Sala Polivalent (dilluns i dimecres 19–20 h); i de natació (85 euros / trimestre) al Complex Esportiu Riembau de Platja d’Aro (dilluns i dimecres 15.30–16.15 h o dimarts i dijous 15.30–16.15 h). Totes les activitats segueixen el calendari escolar. També durant tot l’any es programen amb col·laboració amb el Consell Comarcal del Baix Empordà, sessions de dinamització dels Parcs Urbans de Salut i de la Xarxa d’Itineraris Saludables.\nTot el conjunt forma part del Pla Municipal d’Esports, que té com a objectius promoure’n la pràctica com a font de salut i hàbit de la vida quotidiana; vetllar perquè els participants assoleixin uns coneixements esportius amplis; que la competició sigui un mitjà d’aprenentatge i no un fi; i promocionar el municipi com a destí de vacances actives. Les activitats esportives impulsades des de l’Ajuntament també es concreten amb altres propostes periòdiques i també es fan tasques de coordinació, gestió i impuls de la pràctica esportiva donant suport tècnic als diversos clubs i modalitats esportives presents al municipi.\nPrograma Esportiu Municipal 2015-2016 added by Redacció on 21/09/2015\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. set + = nou


Evolució, epidemiologia experimental i enginyeria terapèutica de la microbiota\nInici > Evolució, epidemiologia experimental i enginyeria terapèutica de la microbiota\nLa simbiosi mutualista és un fenomen molt estés en la naturalesa. Existeixen dos sistemes simbiòtics en insectes: la endosimbiosi, en el qual bacteris mutualistes intracel·lulars juguen un paper nutricional essencial, i la ectosimbiosi, en la qual estan implicades principalment bacteris intestinals i, la funció dels quals encara no es coneix. Les paneroles són especialment interessants perquè els dos sistemes simbiòtics coexisteixen en el mateix individu. No es coneix el paper específic de cada sistema en la fisiologia de l' hostatger, i queden també per resoldre la qüestió fonamental sobre si hi ha un diàleg entre els dos sistemes simbionts i l'hostatger. El nostre grup pretén resoldre aquestes qüestions usant la panerola Blatella germanica com a organisme model. Pretenem causar i analitzar els canvis en la composició i les funcions del sistema simbiòtic sota els efectes de diferents tractaments: dietes i/o antibiòtics.\nIgualment, seguint les pautes d'estudis anteriors sobre genomes mínims i endosimbiosi, volem desenvolupar un endosimbiont xassís basat en el model de Bartonella quintana per al seu ús en biologia sintètica. Volem crear genomes millorats de Bartonella i comprovar la seua viabilitat en condicions de creixement controlades.\nFinançament global: 280,932.75 €


F.E. Atlètic "C" - Cubelles "E"\nVictoria dels Atlètics davant d’un Cubelles que no ens ho va posar fàcil.\nEns enfrontàvem a un equip que venia a plantar-nos cara. Tot i que el resultat hagués pogut ser més abundant a favor nostre, el Cubelles es va posicionar bé al terreny de joc i en algun moment ens va fer anar de corcoll.\nEls petits Atlètics no van baixar la guàrdia. A cada línia del camp es veia que hi posaven ganes, que s’esforçaven, que insistien per acabar la jugada, que lluitaven per recuperar la pilota ja que en alguna ocasió perdíem el joc col·lectiu. Però una vegada més, l’actitud positiva també compta, i molt, per treure el partit endavant.\nDes de la grada ja cantàvem els gols... i la pilota que no entrava. Però aquests nois no s’han cansat de perseguir la jugada. Han sigut perseverants i al final la recompensa ha arribat.\nAquest dissabte em vist uns porters amb més seguretat, una defensa protectora, un mig camp treballador i uns davanters lluitadors.\nVolem enviar una salutació carinyosa al nostre company Aleix que el tenim de baixa, però que aviat tornarà amb les piles carregades.\nAlineació: Jan, Robert(1), Martí, Àlex, Pablo(1), Noel, Ricard(1), Pau(1), Arnau, Xavier, Pau P.


El ple de Blanes aprova la sanció d’1’3 M€ contra un càmping amb la unanimitat de tots els grups - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nFotografia: La sessió plenària de Blanes, aquest passat dijous. / Ajuntament\nEl ple de Blanes aprova la sanció d’1’3 M€ contra un càmping amb la unanimitat de tots els grups\nLa sessió plenària de novembre va aprovar totes els punts a l’ordre del dia, incloses l’ordenança de les terrasses i les ordenances fiscals per al 2018.\nUn dels temes més destacats del ple ordinari de novembre de Blanes -celebrat dijous passat a rengló seguit de la sessió extraordinària per escollir nou alcalde- va ser imposar una sanció d’1.340.438’50 € a la societat BY Pla 1913, titular del Càmping Blanc de Blanes. La multa, que es va aprovar amb la unanimitat de totes les forces polítiques, és per la comissió d’una infracció urbanística molt greu.\nD'altra banda, les aprovacions definitives de la nova Ordenança que regula les Terrasses dels establiments de restauració d’arreu del municipi va prosperar amb els vots favorables de totes les forces polítiques llevat d’ICV-EUiA i Batega per Blanes, que van fer-ho en contra. Per la seva banda, l’aprovació definitiva de les Ordenances Fiscals per al 2018 va prosperar amb el recolzament de PSC, PDeCAT i PP (9 vots) mentre que ICV-EUiA, C’s i Batega van votar en contra (8 vots) i tant la CUP com ERC (4 vots) es van abstenir.\nLa resta de punts inclosos a l’ordre del dia es van aprovar, majoritàriament per unanimitat, com per exemple els projectes de solidaritat i cooperació amb el tercer món i les quatre mocions presentades per ICV-EUiA i Batega per Blanes. D’altra banda, van haver tres punts que es van retirar de l’ordre del dia: la declaració d’incompatibilitat d’un funcionari, un projecte de gestió d’expedients digital, i la proposta d’acord de Ciutadans perquè es celebri la Feria de Abril a Blanes.