Quina diferència hi ha entre el capitalisme i el socialisme? 2020\nQuina diferència hi ha entre el capitalisme i el socialisme?\nEl capitalisme és sobre la igualtat d’oportunitats. El socialisme suposa la mateixa igualtat.\nHe escoltat que la majoria dels indis no fan servir paper higiènic després de cantar; només es renten directament amb les mans. Per què fan això?\nQuines són algunes idees estúpides que l’Índia ha adoptat des d’Occident?\nQuin és el valor d’un estudiant indi que es va graduar a qualsevol universitat nord-americana de l’Índia?\nEl socialisme divideix la riquesa.\nEl capitalisme crea riquesa.\nEl socialisme limita les opcions.\nEl capitalisme crea opcions.\nEl socialisme centralitza el poder en les autoritats governamentals.\nEl capitalisme centralitza el poder en les llibertats individuals.\nEl socialisme desvincula de gent més rica per donar als pobres\nEl capitalisme crea oportunitats perquè la gent s’enriqueixi.\nNo tens garantit d’enriquir-te en el món capitalista, de fet, és possible estar pitjor que viure en el socialisme. Tanmateix, se li garanteix que mai no sigui ric en el món socialista sense cap tipus de col·lusió, delicte i / o corrupció.\nEn socialisme, no teniu res de veritat, tot pertany al govern del que donen a la societat.\nAl Capitalisme, és propietari d’allò que crea i la teva contribució a la societat proporciona productes, mà d’obra i serveis en forma de comerç.\nAixò és tot el que tinc de moment.\n1. El capitalisme no va sorgir d’un moviment social conscient per crear-lo, sinó dels canvis en les societats anteriors, mentre que el socialisme només podria sortir del treball d’un moviment social conscient a gran escala que pretén crear-lo.\n2. El capitalisme es basa en una divisió de classes fonamental. Hi ha d’haver una gran proporció de la població que ha de buscar un treball per als salaris per viure. Això divideix la societat en la classe de propietaris dels mitjans de producció dels quals les empreses empren els treballadors assalariats i la classe assalariada que estan subordinades a les classes dominants (directius i propietaris). El socialisme és un acord igualitari on ja no hi ha aquesta divisió de classes i els treballadors que produeixen béns i serveis no estan subordinats a una classe dominant en el treball.\n3. El capitalisme requereix un estat burocràtic, on l’autoritat de decisió es concentri en els líders polítics i la burocràcia i que actuï per defensar els interessos de les classes dominants. El socialisme requereix una forma de govern diferent i més participativa perquè les masses tinguin un control efectiu sobre el sistema de governança, de l'elaboració bàsica i de l'aplicació de normes a la societat.\n4. El procés de treball capitalista es basa en tractar els treballadors com un simple cost, amb intents constants d’eliminar el treball, eliminar la confiança en les competències i la discreció dels treballadors, fer que la gent treballi més. El socialisme es basa en l’empoderament dels treballadors en la producció perquè els treballadors estiguin en control i el sistema educatiu i l’aprenentatge a través del treball ajuda a construir les habilitats i el control exercit pels treballadors en lloc de disminuir aquesta.\n5. El capitalisme facilita el canvi de cost per part de les empreses, ja que es pot obtenir beneficis, com passa amb la contaminació. El socialisme es basa en un paper més dominant per al social o col·lectiu, i per tant la defensa i la millora del bé públic i la prevenció de coses com la contaminació. La defensa dels béns ecològics és un bé públic. Caldria establir institucions socialistes per apoderar directament les masses per tal de minimitzar els desplaçaments de costos, com ara la contaminació.


CIS Catalunya: Frec a frec entre PSC i ERC per la primera posició\nPSC i ERC es disputarien per poques dècimes el triomf en unes eleccions espanyoles, segons el CIS donat a conèixer avui, que atorga la primera posició als socialistes amb un 21,3% dels vots per un 20,5% per als republicans. Aquests resultats capgiren el que va passar el 28-A, quan va ser ERC qui va guanyar les eleccions a Catalunya, amb un 24,59% dels vots, mentre que el PSC va ser segona força amb el 23,21% de les butlletes.\nAmb tot, aquest primer lloc del PSC manté la tendència dels darrers CIS publicats des de les últimes eleccions, però amb la novetat que els dos partits escurcen les distàncies, ja que al juliol, els socialistes aconseguien un 24,7% dels vots i ERC un 22,9. És a dir, tots dos partits baixarien en intenció de vot, però la distància entre tots dos passa d'1,8 punts a només 8 dècimes. Ara, tots dos partits son més a prop que mai, quan tot just queda un mes i mig per a les eleccions del 10-N.\nAquest CIS que recull l’efecte de la investidura fallida -però no l’aparició del partit d’Errejón, cosa que en tot cas no tindria incidència a Catalunya- i atorga la victòria a nivell estatal al PSOE.\nPel que fa a la tercera posició a Catalunya, aquesta plaça la mantindria En Comú Podem, que experimentaria una important pujada, passant d’un 11,6 per cent de vots del mes de juliol a un 15,0% en aquest CIS de setembre (14,89 el 28-A). També pujaria Junts per Catalunya, del 8,2 al 9,8 (12,05 el 28-A).\nRepunt del PP, baixada de Cs\nPel que fa a les últimes posicions, la cinquena romandria a mans de Ciutadans, això sí, amb una certa caiguda, ja que passaria d’un 5,8% de vots a un 5,1 (11,55% el 28-A). Qui sí que experimentaria un repunt seria el Partit Popular, que venia d’un 1,8% al juliol i ara en trauria un 3,5% (4,85% el 28-A). Finalment, Vox quedaria a la cua amb un 1,6%, tres dècimes més que a l’anterior CIS, quan va assolir un 1,3% (3,6% el 28-A).\nsondeig polític CIS: El PSOE millora a costa de Cs després de la investidura fallida de Sánchez Cèlia Forment i Bori\nSondeig CIS Catalunya: Lleuger avantatge del PSC sobre ERC en unes eleccions espanyoles Jordi Palmer


Hospitals Públics en Xorazm (Província) - Directori - Llistat - Guia - hospital - Públics - Xorazm - Uzbekistan - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per categoria › Públics › Uzbekistan › Xorazm › Xorazm (província)\nHospitals públics en xorazm (província) Xorazm > Uzbekistan\nSi estàs fent un màster en medicina i està interessat a venir a Xorazm (Província) i fer pràctiques a Hospitals Públics en Xorazm (Província), aquesta guia us pot ajudar molt! Aquí trobareu tots els hospitals d'aquesta regió perquè pugueu contactar-los i informar-vos.\nTenim centenars d'hospitals Uzbekistan, per la qual cosa no és fàcil mantenir la informació actualitzada. De vegades és possible que algunes dades no siguin correctes en cap dels Hospitals Públics en Xorazm (Província) que mostrem en aquesta pàgina, si és el cas, poseu-vos en contacte amb nosaltres perquè es corregui tan aviat com sigui possible.\nTots Hospitals Públics en Xorazm (Província) es van reunir en una llista individual i es van ordenar per rellevància. Si estàs preocupat perquè no sabies cap on anar, tenim el plaer d'informar-lo i ajudar-lo a trobar l'hospital més proper a Xorazm (Província).\nveure Hospitals en Xorazm\nHospitals Públics en Xorazm (Província) per ciutat important\nLa població de Urgench, Uzbekistan sempre ha confiat en una atenció mèdica de qualitat dels hospitals dels voltants. Si necessiteu consultar la informació de contacte i la ubicació geogràfica d'un d'aquests hospitals, ens complau dir-vos que a Hospitalsworldguide trobareu tot el que necessiteu saber.\nLa salut no és només l'absència de malaltia, sinó també un estat de benestar físic, psicològic i social. Un concepte molt ampli és la veritat, però la veritat és que si en algun d'aquests camps ens trobem malament, és hora de buscar l'especialista adequat. Aquí trobareu tots els hospitals a Jiva, a Uzbekistan, per contactar amb el vostre especialista.\nNo espereu més si necessiteu veure el vostre especialista avui mateix. La vostra salut hauria de ser la vostra prioritat i ha d'estar en bones mans. Consulteu aquí en aquesta base de dades d'hospitals, el vostre hospital més proper a Gurlan, Uzbekistan.\nTenir la salut és el primer i més important per fer-nos sentir feliços i complerts. Si necessiteu un especialista en algun camp com medicina general, pediatria, geriatria, psiquiatria, psicologia, etc., busqueu-lo en aquest directori d'hospitals Showot, Uzbekistan.\nEmmalaltir pot ocórrer de sobte, el moment que menys espera. Si visiteu o visiteu Hazorasp, aquesta bella ciutat Uzbekistan, i teniu símptomes molestos com el dolor abdominal, nàusees o vòmits, potser hauríeu d'anar a l'hospital més proper. Vegeu tota la informació de l'hospital aquí a Hospitalsworldguide.\nNi la malaltia ni els accidents escullen temps o lloc per manifestar-se. Per aquest motiu, és tan important disposar de tota la informació dels hospitals, especialment dels més propers, a mà i ràpidament. Aquí trobareu tot el que necessiteu saber per poder contactar amb qualsevol hospital Qŭshkŭpir, a Uzbekistan.\nHospitals Públics en Xorazm (Província) per ciutat\nLlistat de Hospitals Públics pròxims a Xorazm\nDoctor D Hospital- (Situat a 729.05 km)\nTashkent International Medical Clinic- (Situat a 732.80 km)


Tretze entitats alcoianes han programat sis activitats per a celebrar Santa Cecília | ARA Multimèdia\nTretze entitats alcoianes han programat sis activitats per a celebrar Santa Cecília\nPer primera vegada les quatre bandes musicals de la ciutat i els quatre grups de dolçainers i tabaleters s'ajunten en dos concerts en el Teatre Calderón.\nL'especial programació arrencarà el dissabte 24 de novembre a les 17:30 hores a l'església de Sant Maure i Sant Francesc amb una missa en honor a Santa Cecilia. L'Orquestra Simfònica d’Alcoi i el Grup Cantores d'Alcoi posaran la música a l'acte religiós. A partir de les 19 h la celebració es traslladarà al Teatre Calderón on la Colla Rebuig, el Grup de Dolçainers i Tabaleters La Cordeta, la Corporació Musical Primitiva, i la Unió Musical d’Alcoi oferiran un concert.\nEl diumenge 25 el Grup de Danses Sant Jordi oferirà una actuació, a les 12 hores, i, per una altra banda, l’Harmònica Alcoiana realitzarà un concert a les 19 hores. Ambdues activitats tindran lloc en el Saló Rotonda del Círculo Industrial i l'entrada serà gratuïta.\nEl dissabte 1 de desembre tornarà la música amb motiu del concert que protagonitzaran Barxell, Grup de Dolçaines i Tabals; el Grup de Dolçainers i Tabaleters La Degollà; l’Agrupació Musical Serpis i la Societat Musical Nova d’Alcoi. L'audició serà en el Teatre Calderón i començarà a les 19 hores.\nEl cicle en honor a Santa Cecilia conclourà el diumenge 2 de desembre amb el II Aplec de Santa Cecília, que estarà protagonitzat pel Grup Folklòric d’Onil, el Grup de Danses de Cocentaina i el Grup de Danses Carrascal. L'actuació de danses, oragnizada pel Carrascal, serà a les 18:30 hores en el Saló Rotonda del Círculo Industrial i l'entrada serà lliure.\nL'Ateneu de Cocentaina finalitza els actes en honor a la patrona amb el concert de Santa Cecília


La 7a Jornada de Recerca de l’ICS premia la trajectòria investigadora dels Drs. Francesc Gudiol, Israel Molina i Oriol Bestard A partir de l’1 de juliol l’ICS oferirà el servei de cita prèvia telefònica a l’atenció primària a través d’una central de trucades pròpia\nEn els darrers anys, s’ha produït un augment notable dels viatges a països en vies de desenvolupament i a zones tropicals. Aquest increment provoca que molts de nosaltres quan viatgem a aquestes zones entrem en contacte amb diferents malalties que no tenim presents al nostre medi i que representen un risc per a la nostra salut. Per tot això, és important que el viatger conegui aquests riscos i les mesures per evitar-los.\nAquests són els consells a seguir per viatjar amb seguretat i així gaudir de les vacances d’estiu amb les millors garanties.\nSi patim alguna malaltia és important consultar el nostre metge i assegurar-nos de portar la quantitat suficient de la medicació habitual.\nHem d’escollir la roba adequada per al lloc on fem el viatge. Si el país és calorós i humit és important que la roba sigui de fibra natural, lleugera i còmode. El calçat ha de ser tancat, còmode i transpirable per evitar infeccions, accidents i butllofes. Sempre hem de portar un barret i protector solar.\nÉs important contactar amb una unitat de salut a fi de determinar si són necessàries vacunes obligatòries o recomanables, i profilaxi enfront de la malària.\nNo hem d’oblidar el repel·lent de mosquits i una farmaciola on, com a mínim, hi portem: petit material de cura per si patim petites ferides o butllofes; algun antitèrmic i un antiinflamatori. Hem de consultar si és necessari portar algun antidiarreic.\nL’aigua que bevem ha d’estar sempre envasada i precintada. No és aconsellable demanar glaçons, ja que molts cops poden estar preparats amb aigua no fiable. Les begudes calentes, cafè i té, són segures perquè estan fetes amb aigua bullida, així com les begudes envasades.\nAmb els aliments va bé aplicar sempre la premissa de com més calent més segur. S’han d’evitar els aliments crus i la fruita pelada. Hem d’evitar els derivats làctics (gelats) no envasats i també els aliments de venda ambulant. És molt important rentar-se les mans amb freqüència, sobretot abans de menjar.\nUtilitzem els repel·lents tal com s’indica a l’envàs. Si es fan servir repel·lents i protecció solar, el repel•lent ha de ser l’últim a aplicar.\nÉs primordial no caminar descalços i evitar el contacte amb qualsevol tipus d’animal, encara que siguin domèstics.\nHem de recordar que els viatges a determinades zones poden representar un risc prou important per a la nostra salut i, en alguns casos, la protecció mitjançant vacunes i altres mesures són molt importants per evitar que el nostre viatge no es converteixi en un problema i puguem gaudir de la nostra escapada.\nTrobareu més informació a la web de Bellvitge Travel.


UMH - ANÀLISI FISIOTERAPÈUTIC DEL COS HUMÀ.\nEstudiants: ANÀLISI FISIOTERAPÈUTIC DEL COS HUMÀ.\nExploració palpatòria de les estructures anatòmiques. Anàlisi estàtic i dinàmic del cos humà\nEl coneixement de la biomecànica del cos umà, de les seues característiques estàtiques i dinàmiques, així com la capacitat d'identificar, desde la superficie, les diferents estructures anatòmiques, son bàsiques i fonamentals per a la professió de fisioterapeuta. Sobre aquesta base es desenvolupa la comprensió del comportament normal i patològic del cos humà, tant des del punt de vista de la seua gobalitat, com dels seus segmants, aixina com l'habilitat manual, imprescindible per a la teràpia manual.\n01Contextualitzar i definir la fisioteràpia en el marc professional\n02Explicar les bases de l'estudi general del cos i del moviment humà\n03Examinar la morfologia general i segmentaria del cos humà normal\n04Analitzar els elements bàsics de la morfologia normal y la postura. Variacins funcionals i estructurals\n05Desenvolupar una visió ampla de la biomecànica del cos humà, dels diferents segments i de la seua interrelació\n06Integrar els coneixements previs d'anatomia amb el desenvolupament de l'habilitat manual, la identificació d'estructures de l'aparell locomotor des de la superficie i la ocalitzacio palpatoria d'aquestes.\n07Practicar la comparació, avaluació, mesura y registres, dels diferents paràmetres dels segments corporals\n08Afavorir la familiarització amb eines bàsiques del treball del fisioterapeuta: l'observació corporal i el contacte manual\nU2UNITAT I.- Contextualització de la fisioteràpia en el marc professional\nU3UNITAT II.- Estudi general del cos i el moviment humà\nU5UNITAT III.- Examen morfostàtic: Generalitats, alteracions estàtiques.\nU7Unitat IV: Anàlisi biomecànic del cos humà\nCada curs fem un grup tancat de Facebook de la asignatura. Eina de comunicació, debat, aportació de materials i tutoria dinàmica.\nLa nota final será el resultat de la valoració d'aspectes relacionats amb la teoria, la pràctica, les activitats docents que es proposen i l'actitud de l'estudiant, de la manera següent:\n1) Examen teoric: 40%-45% de la nota.\n2) Examen pràctic:del 40% -45% de la nota: consisteix en un examen oral, realitzat habitualment per parelles on l'estudiant haurà de demostrar les habilitats adquirides en les pràctiques.\n3) Avaluació continuada, avaluació d'aspectes actitudinals del estudiant i de la resta d'activitats formatives: 10%- 20%.\nPer a l'avaluació de la part pràctica s'ha d'haver assistit, com a minim, al 80% de les classes pràctiques programades.\nPer superar l'assignatura s'ha d'aprovar tant la part teòrica com la pràctica, per separat.


Com actuar davant símptomes de COVID-19\nEl Covid-19 s'ha convertit en una pandèmia que ja afecta milers de persones. La prevenció és clau per frenar l'expansió del virus. No obstant això, si tenim símptomes o hem donat positiu en la prova de l'Covid-19, és imprescindible que es duguin a terme una sèrie de pautes per evitar nous contagis i, d'aquesta manera, doblegar el virus.\nEls símptomes més comuns de l'Covid-19 inclouen febre, tos i sensació de falta d'aire. En alguns casos també pot haver-hi símptomes digestius, com diarrea o dolor abdominal. Així, en cas de sospita, les autoritats sanitàries recomanen no sortir de casa i, per descomptat, adoptar les següents mesures.\nQUÈ FAIG SI TINC SÍMPTOMES DE COVID-19\nA la Comunitat Valenciana, la Generalitat ha habilitat el telèfon 900 300 555 per atendre aquelles persones que presentin símptomes respiratoris - febre, tos o sensació de falta d'aire -, hagin estat, en els darrers 14 dies, en una zona de risc o hagin tingut contacte estret amb una persona que hagi donat positiu en la prova de coronavirus.\nEn aquest sentit, serà fonamental contactar amb aquest servei telefònic i romandre a casa fins a nova ordre. Els serveis sanitaris valoraran l'estat de salut, els antecedents i el possible contacte amb altres casos per determinar de quina manera actuar, i traslladar-tota aquesta informació a la persona que s'ha posat en contacte.\nA més, des del web de Sanitat, es podrà sol·licitar una cita directa amb el centre de salut en cas de presentar símptomes clínics compatibles amb el coronavirus. Per això, tan sols caldrà introduir el número SIP, la data de naixement i confirmar el telèfon de contacte. Aquest tràmit es podrà realitzar o a través del web san.gva.es o mitjançant l'app GVA Coronavirus.\nFinalment, també s'ha llançat un autotest que, a través d'unes senzilles preguntes, t'informa sobre què has de fer en cas de tenir símptomes semblants als que provoca el Covid-19. Aquest autotest està disponible al web de la Conselleria de Sanitat.\nCOM ACTUAR SI ESTIC EN AÏLLAMENT DOMICILIARI\nSi presentes símptomes o ets un cas lleu de Covid-19, és possible que t'hagin recomanat aïllament domiciliari. D'aquesta manera, bé estant sol o acompanyat, Sanitat recomana una sèrie de pautes a seguir:\nDisposar d'un telèfon mòbil o intercomunicador a l'habitació en què passis la major part del teu temps.\nUtilitza freqüentment productes d'higiene de mans.\nTingues una galleda d'escombraries, de pedal, a l'habitació o cambra de bany que utilitzis.\nTenir una ventilació adequada en l'estada directa al carrer. No han d'existir corrents forçades d'aire provinents de sistemes de calor o refrigeració.\nCanviar periòdicament les tovalloles sempre que estiguin humides.\nDisposar d'una habitació només per al pacient o, si no, una estada en la qual es pot assegurar els 2 metres de distància. La porta sempre haurà d'estar tancada.\nNo compartir bany o, si no, desinfectar-abans que el facin servir la resta de convivents.\nAixí mateix, si has de rebre visites domiciliàries és imprescindible que mantinguis la distància de seguretat i segueixis les pautes d'higiene, que facis ús de la mascareta i que no comparteixis estris personals com tovalloles o coberts.\nRecomanacions generals de neteja\nDes Sanitat aconsellen netejar diàriament les superfícies que es toquen sovint amb baietes sol ús i lleixiu, així com ventilar, al menys cinc minuts, les diferents habitacions de la casa. Pel que fa a la vaixella, es recomana fer ús del rentaplats en un programa que arribi als 60º de temperatura. Finalment, és important no sacsejar la roba, sinó ficar-la directament a la rentadora o en una bossa hermètica fins a la seva rentat.\nA l'acabar la neteja de la llar, rebutjar els guants i la màscara, tirant-los a les escombraries en una bossa de plàstic tancada, i rentar-se les mans.\nQUÈ PASSARÀ DESPRÉS DE QUEDAR AÏLLAT?\nEn 24 hores, un professional de centre de salut es posarà en contacte per indicar-te una sèrie de pautes. Si passat aquest temps no has rebut cap trucada, pot ser que el telèfon no sigui el correcte o que hi hagi una demora. En aquest cas, podràs trucar a l'900.300.555 per registrar la reclamació. A partir d'aquest moment, rebràs trucades periòdiques del teu centre de salut per valorar la teva situació.\nQuan els símptomes desapareguin, i hagin passat 14 dies, es considerarà superada la infecció. Llavors, serà el moment de que el professional sanitari et confirmi l'alta mèdica.\nEn canvi, si durant l'estat d'aïllament domiciliari dels símptomes empitjoressin, hauràs de trucar a l'112 per rebre assistència. Les condicions d'empitjorament que es poden donar són: dificultat respiratòria, febre continuada per sobre de 39º sense que els antitèrmics (paracetamol i similars) la rebaixin o qualsevol altre signe de gravetat, com alteració de la consciència.\nNECESSITO MEDICAMENTS I NO PUC SORTIR DE CASA\nEn cas d'estar aïllat per símptomes o pertànyer als col·lectius de risc, la Generalitat Valenciana, en col·laboració amb el Col·legi de Farmacèutics, ha posat en marxa el telèfon 900.362.236 per sol·licitar el servei d'enviament de medicaments a domicili.\nSI NECESSITES CONTACTAR AMB EL CENTRE DE SALUT\nDes de la Generalitat, a més, informen de la possibilitat de sol·licitar consulta telefònica amb el teu centre de salut, bé trucant a el centre o mitjançant l'app GVA + Salut, quan necessitis ser vist per un professional sanitari per canvis en el teu estat de salut; necessitis receptes del teu tractament; necessitis recollir parts de baixa o justificants, així com recollir resultats de proves realitzades. En aquest cas, després de sol·licitar la cita, t'atendrà o personal administratiu o personal sanitari per atendre la teva sol • licitud i decidir si cal donar-te cita presencial.\nD'aquesta manera, si has d'acudir a centre de salut, hauràs de complir les següents mesures:\nVés únicament si tens cita i a l'hora que t'han citat.\nVa sol, excepte si necessites ajuda o acompanyes a un menor.\nÉs obligatori l'ús de màscares i desinfectarte les mans a l'entrar.\nRespecta sempre la distància de seguretat.\nEspera a ser atès en els llocs habilitats.\nPrimer, passaràs un control a l'entrada. Si la teva cita és per un assumpte administratiu, t'atendrà personal administratiu. Altrament, t'atendrà el professional sanitari.


A Esplanada Quartira Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRua Portas Do Mar, Torre 20, Cavacos, Quartira, Portugal, 8125-100 - Veure al mapa\nMés informació sobre A Esplanada\nConvenientment situat a Quartira, A Esplanada és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Esplanada també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Quartira. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. A Esplanada és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Quartira.


> Complements Alimentaris>Ossos i Articulacions>Articulacions>Colamag Flas - Col·lagen - Novadiet - 30 comprimits\nCol·lagen UC-II ® + Vitamina C + Vitamina D3. Envàs de 30 comprimits.\nColamag Flas Col·lagen\nCol·lagen UC-II ® + Vitamina C + Vitamina D3\nQuè és el Colamag Flas Col·lagen?\nAjuda a protegir les articulacions, regenerar el cartílag articular i frenar l'evolució de l'artrosi. Ajuda a alleujar el dolor, disminuir la inflamació i la rigidesa i augmentar la funcionalitat articular.\nCol·lagen UC-II ® (cartílag estandarditzat amb col·lagen no desnaturalitzat tipus II), Vitamina C recoberta (àcid L-ascòrbic), Agent de càrrega (cel·lulosa microcristal·lina), Estabilitzants (carboximetilcel·lulosa sòdica entrellaçada, polivinilpirrolidona), antiaglomerant (estearat de magnesi), aroma, Vitamina D3 (colecalciferol), Edulcorant (sucralosa).\nValor nutricional (Per 1 comprimit):\nCol·lagen UC-II ®:\nAportació de col·lagen no desnaturalitzat tipus II:\n40 mg (50% VRN *)\nVitamina D3: 2,5 mg (50% VRN *)\nEn cas d'embaràs o lactància, consulteu amb un professional de la salut. No prengui aquest complement alimentari si és al·lèrgic o intolerant a algun dels seus ingredients.\nCom es pren el Colamag Flas Col·lagen?\nPrendre 1 comprimit a el dia, preferiblement en dejú. Mastegar el comprimit i deixar dissoldre a la boca abans de ingerir-lo.\nDosi diària recomanada: 1 comprimit.\nEnvàs de 30 comprimits bucodispersables.


Cessió d'espais per avançar plegats | La Fàbrica del Sol | Ajuntament de Barcelona\nCessió d'espais per avançar plegats\nEquipament. El servei de cessió d'espais de La Fàbrica del Sol facilita i impulsa iniciatives, treballs, formacions i projectes de sostenibilitat a Barcelona.\nL’edifici de La Fàbrica del Sol, a la Barceloneta, és molt més que un edifici demostratiu que es pot visitar per conèixer les solucions tècniques i arquitectòniques que s’hi han aplicat per convertir-lo en un equipament inspirador, eficaç energèticament i respectuós amb el medi. És, també, un espai de treball obert a tots els agents de la ciutat que treballen seguint les mateixes línies marcades pel Compromís Ciutadà per la Sostenibilitat 2012-2022.\nPer impulsar totes les accions que s’encaminen a construir una Barcelona més sostenible, La Fàbrica del Sol disposa de dos espais per a iniciatives relacionades amb la sostenibilitat. Reunions, sessions de treball, formacions, dinàmiques de grup, seminaris, presentacions de projectes, trobades sectorials, accions artístiques i rodes de premsa són alguns dels actes que es poden celebrar a les dues sales disponibles: la Sala Barceloneta i la Sala Lluerna.\nContribuint al treball en xarxa\nLa Sala Barceloneta esdevé, cada setmana, l’escenari de trobades professionals relacionades amb les múltiples línies d’acció que es deriven dels 10 punts que marca el Compromís:\nBiodiversitat: del verd urbà a la renaturalització de la ciutat\nEspai públic i mobilitat: del carrer per circular al carrer per viure-hi\nQualitat ambiental i salut: dels estàndards a l’excel·lència\nCiutat eficient, productiva i d’emissions zero: de la Barcelona tecnològica a la Barcelona intel·ligent\nÚs racional dels recursos: de la societat del consum al consum responsable\nBon govern i responsabilitat social: de la intervenció sectorial a la coordinació efectiva\nBenestar de les persones: de la ciutat acollidora a la ciutat cohesionada\nProgrés i desenvolupament: de la preocupació per la sostenibilitat a una economia que la fomenti\nEducació i acció ciutadana: de la conscienciació a la coresponsabilització amb coneixement de causa\nResiliència i responsabilitat planetària: de la resposta puntual a l’acció global\nActualment, l’emergència climàtica marca l’agenda municipal i La Fàbrica del Sol s’erigeix com un punt de trobada habitual pels projectes relacionats amb l’acció climàtica. En aquest sentit, destaquem la recent sessió de treball del projecte europeu TeRRIFICA, que va tenir lloc el 7 d’octubre a l’equipament.\nL’èxit de la jornada “Co-creació i acció climàtica”\nUna quinzena de representants de la societat civil, del sector privat, les universitats, els centres de recerca i de l’Ajuntament van celebrar la segona trobada de l’equip de co-creació del projecte europeu TeRRIFICA (Territorial Responsible Research and Innovation Fostering Climate Action). Es tracta d’un treball conjunt per fomentar la capacitat d’adaptació i mitigació al canvi climàtic. L’ICTA, l’AMB, la UAB o el CREAF són alguns dels agents implicats en aquest treball col·lectiu que permet posar en comú resultats, coneixements, idees i aprenentatges.\nEl projecte TeRRIFICA està finançat pel programa Horitzó 2020 de la Comissió Europea dins la línia de “Science with and for Society” i, en el cas de Catalunya, se centra en l’anàlisi i treball sobre el territori metropolità de Barcelona. Durant la presentació “El protagonisme ciutadà en la sostenibilitat i el clima a Barcelona”, Elena Forcada va presentar la feina que es duu a terme des de l’Ajuntament i va destacar que “ens cal compartir idees, buscar solucions diverses i potenciar la imaginació col·lectiva” tenint en compte la complexitat i la incertesa a la qual ens enfrontem.\n2a trobada de l’equip del projecte europeu TeRRIFICA “Co-creació i acció climàtica”


"No ens aturarem fins aconseguir la independència"\nEls manifestants, aturats a Plaça Catalunya. | A. L.\nper Adrià Lizanda 09 de desembre de 2018 21:00\nCentenars de manifestants s'han tornat a concentrar avui al vespre en suport dels presos en vaga de fam abans de començar un recorregut improvisat que ha provocat talls en el trànsit al centre de Barcelona. Entre 300 i 400 persones, segons la Guàrdia Urbana, s'han reunit davant de la Delegació del Govern espanyol abans d'encetar una manifestació amb recorregut "sorpresa", segons explicava un membre de Teixidores per la República que ha assistit a les set concentracions convocades fins ara. La protesta ha recorregut el centre de la ciutat i ha acabat a la plaça Sant Jaume.\nEls manifestants han baixat per Roger de Llúria fins arribar a plaça Urquinaona, des d'on han tombat cap a plaça Catalunya. Desenes de turistes s'aturaven a fotografiar la protesta davant de Portal de l'Àngel, i escoltaven consignes com ara "aquest Nadal no és normal", "els carrers seran sempre nostres" o "vaga, vaga, vaga general". Un dels punts calents del recorregut ha estat a la delegació del govern, quan els manifestants han cridat "aquest edifici serà una biblioteca". Un altre moment tens ha arribat quan la concentració ha avançat per Via Laietana i s'ha aturat davant de Jefatura Superior de Policia. Instants abans d'arribar-hi els manifestants han fet silenci - "una mania que tenim", ironitzava el membre de Teixidores per la República -, fins que han començat a cridar "1 d'octubre, ni oblit ni perdó".\nUn dels manifestants, membre del CDR Les Corts, lamentava que es titlli els comitès de defensa de violents. "L'ANC i Òmnium s'estan allunyant de nosaltres perquè han comprat el relat de la resta de l'Estat", es queixava. A més, aprofitava per criticar l'actuació dels Mossos d'Esquadra en les últimes protestes antifeixistes i exigia la dimissió de "tota la cúpula del cos".\nAl llarg del recorregut diverses persones s'han afegit a la concentració o han acompanyat els manifestants amb càntics. Alguns ho feien des de casa, com un home que, des del balcó, cridava "1 d'octubre ni oblit ni perdó" amb una urna entre les mans. Els concentrats s'han aturat i l'han acompanyat amb altres consignes.\n"La Guàrdia Urbana ho té tot sota control", assegurava un mosso d'esquadra que escortava la manifestació. Durant l'hora i mitja que ha durat el recorregut un agent de la Guàrdia Urbana ha caminat davant dels manifestants amb un plànol a la mà, la qual cosa permetia altres agents de tallar els carrers que es veien afectats per la concentració.\nÉs el setè dia que s'organitzen mobilitzacions reclamant la independència, i alguns dels manifestants asseguraven que no s'aturaran fins que l'objectiu s'aconsegueixi. "Això és només el principi", deia una manifestant membre del CDR Eixample. Un altre concentrat, membre del mateix CDR, discrepava i assenyalava que en "dia laboral no serà tan senzill tallar el trànsit al centre".\nManifestació CDR Vaga de fam\nTeix Fa 1 mes\nbj Fa 1 mes


Població i demografia. Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible\nCatalunya es troba, igual que la resta de països a escala europea, en un context de disminució de la mida de la població i un desequilibri en l'estructura dels grups de l'edat. La població potencialment activa disminueix considerablement, a la vegada que la població de més edat incrementa cada vegada més. Les projeccions demogràfiques apunten a un desajust encara major entre aquests grups de població. Aquest canvi demogràfic repercuteix clarament en l'economia del país i requereix un anàlisis acurat i una gestió adequada per ajustar-nos a la nova realitat i garantir-ne la sostenibilitat.\nVERS UN PAÍS QUE GESTIONA EL CANVI DEMOGRÀFIC\n1. En un context de pèrdua d’habitants a escala europea, fer front a la disminució de la població catalana i al desequilibri en l’estructura d’edats.\n2. Promoure un model laboral que promogui l’ocupació de la població i garanteixi la conciliació de la vida personal, familiar i professional.\n3. Fer front a l'augment de la taxa de dependència (a causa de l'envelliment i la disminució de la força de treball), garantint la sostenibilitat del sistema de pensions i d’assistència sanitària i de llarga durada.\n4. Facilitar que la població d’edat més avançada romangui activa i independent en un context d’envelliment i sobre-envelliment de la població catalana.\n5. Fomentar una política migratòria coherent amb les tendències demogràfiques de Catalunya.\nPodeu consultar els informes del CADS sobre població i demografia a través d'aquest enllaç.\nDdR 4.Interrelació entre variables demogràfiques i variables ambientals. Demografia, poblament, mobilitat i modes de vida: variables d'interès per al medi ambient i el desenvolupament sostenible


LA BELLA RETÒRICA DE PABLO IGLESIAS O EL SOMNI ESPANYOL DE PODEM.\ndijous 15/juny/2017 - 07:33 767 5\nPrimer, una prèvia. Quan parlo de retòrica ho faig en sentit clàssic i, per tant, sense cap menyspreu. Opino que una de les coses importants que s’hauria de fer a les escoles és que els estudiants fossin capaços de dirigir-se a un auditori amb una certa dignitat retòrica. Ser capaços de construir un discurs coherent, interessant i, si pot ser, bell. Penso que aquest és el cas de Pablo Iglesias i, en aquest sentit, em declaro admirador seu. Formalment m’agraden els seus discursos. No sé si se li pot donar la categoria de gran orador, però que és un bon orador per a mi és indiscutible. I jo no li discuteixo ni regateixo el mèrit que, per exemple, Rajoy no té o Zapatero no tenia, però sí que tenien, per exemple, Felipe Gonzàlez – que ha estat possiblement el més gran ordador parlamentari de l’Espanya contemporània – o José Maria Aznar, que també és un orador amb un talent indiscutible.\nPerò les paraules dites en un Parlament, més enllà de la retòrica, són importants pel seu contingut. I així com Felipe González i José María Aznar, finalment, van acabar representant el mateix – de fet les reformes més reaccionàries les va aprovar Felipe González – sembla que Pablo Iglesias i Podem són una nova proposta. Una proposta pels nous temps en que la revolució tecnològica i la globalització per força han de tenir conseqüències de tota mena: econòmiques, polítiques, culturals, socials, etc...\nL’exemple, però, de Felipe González ens fa ser desconfiats. Jo recordo perfectament quan va guanyar les eleccions i, tot i que jo no el vaig votar perquè sempre he votat partits d’estricta obediència catalana, vaig pensar que, finalment, enterràvem el franquisme i entràvem en una etapa nova. El que va acabar passant ho sabem tots: el PSOE ve esdevenir un partit sistèmic i antidemocràtic en els mateixos àmbits en el que ho és el PP: autodeterminació dels pobles que conformen l’estat espanyol i la monarquia. I pel que fa a les polítiques socials crec que es pot dir que, en general, foren més conservadores que les de l’UCD. En definitiva els socialistes es van voler guanyar l’oligarquia espanyola i han esdevingut oligarquia espanyola. Felipe González torna a ser el botó de mostra del que dic. Podria votar perfectament al PP.\nNo sé si el discurs de Felipe González i els seus sempre va ser cínic o si s’hi va anar tornant de mica en mica. Jo crec que el discurs, vull dir el contingut del discurs, de Pablo Iglesias és sincer. I també crec el que he dit al principi: crec que la revolució tecnològica i la globalització ens porta a noves formes de fer política. Arreu d’Europa creixen els partits antisistèmics, siguin de dreta o d’esquerra, que no és que s’enfrontin amb les polítiques que és fan, sinó que s’enfronten directament amb la forma de fer política, que és el canvi profund que està venint. En aquest sentit C’s és una cosa estranya perquè sent un partit absolutament sistèmic ha aconseguit el seu espai en una nova era política. Això te a veure òbviament amb el finançament generossíssim que ha rebut, però també amb el talent dels seus dirigents. I ja veurem quin recorregut tindrà: de moment sembla que serveix per aglutinar emprenyats del PP per ranci i corrupte i del PSOE per poc espanyol (?) i per corrupte. No sé si amb això n’hi ha prou per a bastir un partit polític a mig i llarg termini. Jo crec que no, però ja ho veurem.\nTornem ara al discurs de Pablo Iglesias. Ja he dit que em van agradar molt les seves formes parlamentàries, la seva bella retòrica. I vull manifestar sense embuts que també em va agradar el seu contingut. Si jo haguès estat parlamentari hi haguès votat a favor sense pensar-m’ho perquè tot allò que Iglesias em deia sobre l’Espanya que vol construir em va semblar molt suggerent i atractiu. Jo sóc independentista i una persones d’ideologia liberal o sigui que vaig a intentar explicar-me en dues ratlles.\nDes d’un punt de vista de l’organització territorial Pablo Iglesias vol un estat espanyol que es basi en la llibertat dels seus pobles per a pertànyer-hi o no. I a partir d’aquesta llibertat intocable vol proposar-nos un estat espanyol en el que totes les comunitats que el formen s’hi sentin còmodes – que aprofundís en Catalunya per la problemàtica actual va estar molt bé, però que anés anomenant una per una totes les comunitats i la seva problemàtica encara va estar millor -. Per a mi la conclusió és obvia: una Espanya construïda des de la llibertat és molt més atractiva que una Espanya construïda des de la tirania. De fet, una Espanya costruida des de la llibertat és l’única Espanya possible i no només pel tema català, sinó pel tema de cada una de les parts que en formen part.\nDes d’un punt de vista econòmic, les propostes de Pablo Iglesias van ser social-demòcrates. Com que la social-democràcia és l’altra cara de la moneda del liberalisme i les dues formen la moneda de la democràcia capitalista no hi tinc res a afegir: placet.\nPel que fa a l’increment de la llibertat ciutadana en contra d’un estat cada vegada més autoritari, sento un entusiasme total. No sóc gaire amic de l’estat ni de les administracions. Però quan l’estat i les administracions funcionen per a retallar, coartar, trencar o tots els adjectius que vulgueu les llibertats dels ciutadans, hi estic en contra. Per a la mi la llibertat és el valor suprem de la vida i, per tant, també de la política.\nM’agrada el discurs generós de Pablo Iglesias sobre els Drets Humans i, en concret, sobre els refugiats. La Declaració Universal dels Drets Humans és, probablement, junt amb el Sermó de la Muntanya de Jesús, les dues més altes manifestacions ètiques de la història, si més no occidental. I tot allò que ens hi apropi, ens millora i ens dignifica com a persones. I tot allò que ens en allunya ens torna al temps de la barbàrie (Le Pen, Trump, Putin, PP i tants i tants més).\nPer tot l’anterior, jo li haguès votat a favor malgrat que, amb el temps, pogués defraudar-me.\nSunday, June 18th 2017, 8:55 AM\nper parlar amb mi t'has d'enllustrar el tricornico... t'ho tinc dit !\nQualsevol imbècil sap que quan es parla de La Banca és en general: tot, tan bancs com caixes...\nSaps qui manava a Caixa Catalunya ? o també ets un idiota voluntari ?... doncs Narcís Serra i els socis listos cap de suro !...\nSi a TV3 fan mamarratxades a la teva: TVE censuren... no sé què és pitjor... bé de fet a tu ja t'agrada per què mai critiques el mEnistro de l'Interior, fill de torturadors de Laietana, un tal Fernández... ni a De Alfonso encara que ens enfonsin la Sanitat...\nQualsevol imbècil sap que menteixe amb lo dels 272.325 euros de Pablo i cia... sembles l'idiota aquell d'en Marhuenda... podrieu fer bona parella de guardia civiS... ep... primer amb les banyes ben enllustrades eh com a bon patriota !\nNo debats res dels catalanòfobs de CiudadaSnos ?... quines coses ! Uns malparits franquistes amb disfressa demòcrata... ves per on !\nSaturday, June 17th 2017, 4:36 PM\nCom sempre estas a la parra. La Banca no ha rebut ni un euro d'qquests 60.000 milions. Per si encara no t'has enterat els ciutadans vam rescatar les caixes (entre d'elles Catalunya Caixa) i no pas els bancs. Caixes totes elles amb polítics, sindicalistes i endollats als seus consells d'administració.\nPer aquest motiu no volem un banca pública, que ja n'estem ben escarmentats de com acaba tot quan un polític hi fica cullerada. I això inclou a Catalunya, només cal veure les "mamarratxades" que fan amb TV3, no em vull ni imaginar com acabaria una Banca Pública Catalana, hahaha.\nLa resta del teu comentari ja ni em molesto a rebatre'l, sóc conscient de que mai et guanyaria en el teu terreny de joc, que no és altre que el de la imbecilitat profunda. ;-)\nSaturday, June 17th 2017, 3:57 PM\nQui financia a CiudadaSnos, la marca blanca dels franquistes ?\nhttp://www.joseplluisdome nech.cat/qui-financia-a-c iudadanos-josep-lluis-dom enech-gomez/\n*** No dius res del masclista i franquista Rafael Hernando ?:\nhttp://www.eldiario.es/an dalucia/envite-Hernando-P P-memoria-historica_0_200 880978.html\n*** Ja sabeu qui pagarà els 60.000 M de LA BANCA ?... la banca sempre guanya... eufemismes barats ! Cortines de fum amb el Referèndum, Fiscalia bordant... però el fons de la qüestió: qui pagarà el lladrocini ?\nHi ha robatoris de gallines... hi ha lladregots de coll blanc ! (les corbates mai m'han agradat !... quan en veig UN em poso la mà a la cartera no fos cas que...\n*** Desmontando a CiudadaSnos (exPP..., catalanofobs ! 3.38' Domingo i els ultres... fastifosos ultres...)\nSegur que quan volen avortar van a clíniques de pagament... uns cínics !\nLa cultura d'Iglesias li va donar un repàs a l'ignorant, extreballador de LA CAJA (altrament La Caixa)...\nA Rivera li escriuen el discurs i no sap de què parla... això de llegir es veu que li queda ben lluny... Fa cites i no sap ni què volen dir...\nQui FINANCIA CiudadaSnos ?\nFriday, June 16th 2017, 2:20 PM\nparlo bàsicament del discurs de l'altre dia i sobre el discurs de l'altre dia. No conec els defectes i les virtuts de Podem: no n'estic gaire informat. Tampoc no els he votat mai, però de la mateixa manera que en el seu dia vaig anar a sentir a Felipe González i em va agradar, el discurs d'Iglesias em va agradar.\nPel que fa a ell, personalment, no te'n podria dir gairebé res. Ni de bo ni de dolent.\nMés enllà d'això, no sé quin partit passaria la prova del cotó que tu proposes respecte del finançament, probablement només LES CUP, ERC i els Comuns.\nI encara més enllà d'això ( en un article que he de fer que contrarreplicar una replica teva): veus com amb els partits no hi ha res a fer? Veus com l'única manera és la democràcia directa? Perquè si ni tant sols els nous partits són honrats, ja m'explicaràs com ens ho farem.\nI, si, procuro ser un humanista, no sé si sempre ho aconsegueixo, però. Com esdevenir ciutadà o persona és un aprenentatge continu i un camí en el que ens equivoquem moltes vegades.\nParlem del mateix Pablo...\nFriday, June 16th 2017, 11:02 AM\n...Iglesias que va rebre un pagament del govern de Veneçuela per import de 272.325 dolars en un compte bancaria a una entitat offshore?\nQue aquest senyor, que assesora a un règim autoritari com el veneçolà i cobra en un paradis fiscal (Islas Granadinas) per a fer-ho, parli de drets humans humans, de la "casta" i de la "trama" és irònic, per no emprar adjectius més durs.\nEm sobta l'admiració que sets per aquesta persona, et tinc per un humanista.


La pròpia història II | Catalunya Religió\nPer Anna-Bel Carbonell Rios. Dc, 26/10/2016\nHan passat més de cinc anys i s'acosta el moment de l'alta definitiva, però en una analítica rutinària decobrim que no ens la donaran. Quan tot semblava que anava per bon camí... apareix la recidiva i aquella afirmació que t'enfronta bruscament amb la realitat: no l'hem vençut el càncer, una cèl·lula trapella es va escapar sense demanar permís, es va aletargar i ara ha reviscut en un òrgan vital, ver per on! Ara sí que fem un aterratge forçat, i per primer cop apareix la temible por, i la plena consciència de la presència de la mort. Incertesa respecte els resultats i reaccions al tractament d'aquest nou periple. Més "quimio", i donat que sembla que el cos reacciona bé ens plantegen una altra operació, és com un dejà vu (explicacions mèdiques, valoracions, i per primer cop apareixen els percentatges d'èxit... les possibilitats de superar-ho o no, la temible frase de "mirarem que tinguis la millor qualitat de vida"). Ens cal una enteresa basada en el convenciment que la lluita constant i sense defalliment ens durà al triomf sobre la malaltia per seguir endavant. Per sort, l'operació és un èxit i els controls ara seran més exhaustius a conseqüència d'aquesta inesperada metàstasi. Un punt d'inflexió que ens interroga i posa al descobert noves inseguretats. Cal ser més rigorosos amb tot. Això vol dir més Tacs, analítiques, ressonàncies, drenatges, puncions... fins que l'oncòleg -de qui per primera vegada hem aconseguit una certa complicitat, aquella proximitat tant esperada- ens fa saber que els trataments i el propi cos transformen el càncer en una malaltia crònica. Caldrà seguiment i tractament de per vida que et capgiren hormonalment, que et posen al límit del teu humor i estabilitat emocional, del dolor físic, d'un cansament físic i psíquic inquantificable... que et recorden diàriament la teva fragilitat i finitud, però fan que continuïs viu.\nLa nostra fortalesa, malgrat els entrebancs continua gairebé intacta, la malaltia la consumeix, però les nostres vides i la nostra filla la regeneren en quantitats superiors. Hem aconseguit un objectiu del qual n'estàvem convençuts des dle primer moment davant les expectatives que ens donaven: normalitzar la situació, i -tot i que per qui s'ho mira des de fora pot semblar incomprensible- incorporar el càncer en la història personal i familiar.\nNo vull que el càncer em defineixi, però tampoc me'n puc amagar. És precís integrar-lo com un element més i no dramatitzar. Ser capaç de verbalitzar la veritat del que es viu sense fer-ne morbo ni una bandera, sense histrionismes ni fer el ploramiques, simplement explicar la situació quan cal per trencar tabús i, també, perquè t'entenguin en segons quines circumstàncies. La pròpia història explicada depenent del moment i de l'interlocutor perquè tu, sí per opció pròpia -tot i que socialment sovint no és així- no vols mentir-te ni recloure't, ja t'has resignat a perdre una part de la teva intimitat, del teu cos i, no vols renunciar a parlar-ne, això si de manera seleccionada i amb les paraules i els sentiments endreçats. Alhora s'aprèn a sostenir les mirades compassives, a notar-les sense que et fereixin i que el que et mira se senti descobert, tenint la certesa que qui està al capdavant de la situació ets tu, sent conscient que en períodes lliures de malaltia desvetlles sentiments ambivalents: sembl que no passa res pels qui em coneixen de sempre o que no ha passat mai res pels qui m'acaben de conèixer. Les seqüeles, el patiment, el dol intern per tot allò perdut... ningú no te'n parla d'això fins que t'hi trobes i treus de no sap on el coratge i l'energia suficients per assumir-ho i superar-ho tot.\nAlguns m'han dit que sóc una dona forta, el que ignoren és que sempre he demanat tenir forces jo per poder fer forts als altres.\nUna actitud imprescindible: la de mirar sempre endavant. Amb tota l'esperança que hom és capaç d'acaparar, essent realista, sense perdre la perspectiva del que vol dir realment tenir càncer, i lluitant per tornar a recuperar el control i la capacitat de decisió que tabt han trontollat des que va començar tot ara fa una dècada.\nImprescindible és el suport de la família, dels amics de sempre i dels nous amics que han d'aprendre a ser-hi des de la presència discreta i constant, però sense importunar, respectant espais, temps i silencis, intuint necessitats i malestars. I, sobretot, l'incondicional recolzament de la meva parella i la nostra filla plena de vida i el seu valuós "si jo puc, tu pots mama". Em sento afortunada i agraïda, i em pregunto si tinc dret a demanar tant als que m'estimen i estimo!\nI, en mig de tot plegat o en paral·lel, cada cop que hom albira petits bocins de recuperació, adonar-se que una gran dificultat acaba sent el reprendre rutines i millorar-les. Fet que et fa plenament conscient dels canvis soferts, dels efectes secundaris de tots els tractaments, el reconèier que ets diferent del que eres, però quelcom interior et diu que has de viure la vida, reprenent-la, i així afrontar el gran dilema: com i quan tornar a la feina? Podràs? Penses que ets jove i encara tens per aportar i també si treballes t'oblides de la malaltia i et marques fites diàries. Però la realitat és què el món, la nostra societat -com bé em va dir el meu oncòleg-, no està preparada per a persones que volen i desitgen continuar al seva vida laboral després de la malaltia perquè necessiten un altre ritme. Conrear la pròpia capacitat de resistència davant tot aquest repte descomunal que suposa la malaltia. Al final acaba set ben cert que sols ho sap el qui ho passa i que hi ha tantes reaccions com malalts i persones... però això ja donaria per un altre article.


Hi ha bruixes a la cuina: Fem pa / Pa de vi i farina de fajol-1\nM'agrada molt fer pa, ja ho sabeu.\nVaig millorant poc a poc! Faig errades encara. MOLTES errades!! Clar que sí!! M'equivoco al calcular els percentatges, hi ha farines (com el tritordeum) que se'm resisteixen, el càlcul del temps que necessito és un tema (sobretot ara a l'hivern ja que les fermentacions s'allarguen), el forn i jo encara ens les tenim de tant en tant,... però tot i això els pans surten força acceptables. El que em fa sentir més orgullosa del meu progrés és que quan una cosa falla, començo a tenir clar el perquè!!! ☺\nEl pa que us porto avui és un pa del que n'estic molt contenta. Malgrat tot, li he posat al títol un número 1 perquè no estic segura de que sigui la versió definitiva. Vull provar d'utilitzar menys llevat encara fer algun petit canvi en els percentatges a veure quin resultat em dóna. Això sí, és un pa tou, de crosta cruixent i amb un sabor i un aroma INCREÏBLES!!!!\nLa farina de fajol va ser molt important a la zona de la Garrotxa fins a començaments del segle XX quan va deixar de ser rendible comparada amb el que s'aconseguia amb el conreu de cereals. I és que el gra de fajol, per més que li donem un tracte de cereal, no ho és! I no porta gluten. Aquesta falta de gluten el fa molt adequat per a dietes celíaques. Precisament és gràcies a l'actual tendència cap a una dieta natural i equilibrada el que ha fet que el seu cultiu s'estigui recuperant. La seva farina es destina majoritàriament a fer pa per dietes especials i galetes. Però el consum a les cases particulars també ha augmentat molt darrerament, sobretot entre els vegetarians. I no oblidem que és l'ingredient principal de les famoses creps (galetes) salades de la Bretanya francesa!! Boníssimes!!\nTenia 1 quilo de farina de fajol que s'acostava ràpidament a la data de caducitat i no m'ho hauria perdonat. M'agrada molt aquesta farina! El que més m'agrada és l'olor! És un gra molt aromàtic i que em recorda quan a casa els pares feien farinetes de fajol (que he de dir que no m'agradaven gaire☺) i no ho sé... és una farina molt nostra i m'hauria fet molta ràbia deixar-la fer malbé.\nA l'hora de fer pa amb aquesta farina hem de tenir en compte un parell de coses:\nAl no portar gluten, no ens serveix per fer pa a menys que la barregem amb altres farines.\nLa farina de fajol accelera la fermentació. Això vol dir que pot ser una opció si teniu pressa o la millor medicina per una massa mare que no acaba d'arrencar o a la que li voleu donar un "chute" aromàtic però igualment pot carregar-se una massa (llegiu punt 3 ☺)\nAquesta farina destrueix el gluten de les altres farines molt ràpidament. No em pregunteu el perquè perquè no ho sé. Probablement tingui a veure amb la seva composició enzimàtica però encara em perdo jo amb tot això dels enzims. El que us puc dir és que sempre que em despisto amb els temps de fermentació amb una massa de pa que porta farina de fajol, la massa es desmunta, es "desfà" a les mans. Quan m'ha passat això el pa ha acabat a les escombraries perquè no he estat capaç de salvar-lo. Així que les fermentacions han de ser curtes.\nÉs difícil trobar-li el punt adequat d'hidratació. Per una banda la farina de fajol absorbeix més líquid del que ens podríem arribar a pensar però si ens passem de líquid, ens trobarem amb una massa impossible de formar ja que al no portar gluten, no ens oferirà l'elasticitat suficient.\nTenint en compte els punts anteriors i sabent que encara no m'encaixen totes les peces del trencaclosques a l'hora de fer pa, la meva preocupació més gran era control.lar les fermentacions i la hidratació de la massa. Faig fer una planificació dins el temps per assegurar-me poder-li dedicar al pa tota l'atenció necessària. Malgrat tot, no les tenia totes ja que a casa nostra la Llei de Murphy hi té entrada lliure. I llavors va ser quan hi vaig caure: el vi!!\nSé que es fa pa amb vi. Sobretot amb vi negre però a Suïssa també hi ha un pa que es fa amb vi blanc. Jo no havia fet mai pa amb vi encara però si que havia llegit receptes a llibres i a blocs online i em vaig quedar amb la idea que al hidratar una massa amb vi calia tenir en compte dues coses: que l'alcohol retarda les fermentacions i que la hidratació no és mai exacte degut a la matèria seca del vi.\nJust el que em feia falta! El regulador perfecte!! Ja només calia posar-ho a la pràctica i creuar els dits☺\nPer orientar-me amb els percentatges vaig arreplegar la recepta del "Weinbrot" del mestre Richemont d'aquí a Luzerna. Aquesta recepta però només porta un tipus de farina i una quantitat de llevat bastant alta. Així que la vaig modificar ja d'entrada conservant però la massa vella per llevar el pa.\nTambé vaig prendre una altra decisió: com que la farina de fajol aporta aromes a la massa però no l'afavoreix per gaire res més, una part d'aquesta farina anirà a la massa ja fermentada. I per tal de controlar aquesta fermentació, una part del vi també.\nI aquesta és la meva recepta:\nPer la massa vella - al 65% d'hidratació\nPer la massa del pa - al 67% d'hidratació\nBarregeu i amasseu tots els ingredients fins aconseguir una massa homogènia.\nFeu una bola i poseu-la dins un bol.\nTapeu el bol amb film transparent i el col·loqueu en un lloc càlid.\nDeixeu que comenci a fermentar durant 1 hora.\nPassat aquest temps guardeu la massa a la nevera fins al moment d'utilitzar-la. No més de 48 hores.\nPer la massa del pa\nBarregeu tots els ingredients menys la sal.\nAmasseu tot alternant els moments d'amassat amb moments de repòs d'uns 7-10 minuts. Després de 3 torns d'amassat-repòs ja tindreu la massa bastant dominada.\nAfegiu la sal i amasseu una vegada més.\nFeu un darrer repòs de 10 minuts.\nFeu una bola i si la massa es veu llisa i sedosa ja la podeu posar dins un bol a punt per la primera fermentació. Si encara no està prou llisa o es trenca, deixeu-la reposar una vegada més i llavors feu la bola.\nDeixeu el bol en un lloc càlid (24°C seria ideal) durant uns 60-70 minuts.\nPassat aquest temps la massa hauria d'haver doblat el seu volum o gairebé: és hora de tallar i formar.\nEvoqueu la massa sobre la superfície de treball i piqueu-la lleugerament per desgasar-la.\nDividiu-la amb tantes peces com us convinguin.\nDeixeu-les reposar uns minuts i feu-ne boles. Deixeu-les sobre farina amb el junt a sota. Tapeu-les amb un plàstic i deixeu-les reposar uns 10 minuts per tal que la massa es relaxi.\nSeguidament podem formar (*)\nUn cop format haurem de deixar fermentar una segona vegada durant uns 60-75 minuts o optar per la fermentació freda (a la nevera durant tota la nit). Si opteu per la fermentació retardada (acostuma a ser la meva opció), enfarineu la superfície del pa, tapeu amb un drap de lli i ho col·loqueu tot dins una bossa de plàstic (sense tancar massa just) i cap a la nevera. D'aquesta manera la massa pot llevar però està a resguard de la resta d'aliments i olors de la nevera.\n(*) Ja haureu notat que la massa resultant és manejable i es deixa formar bé. Jo vaig optar per fer pans rodons i deixar-los llevar dins un banneton (cistella de fermentació). Podeu donar-li forma de barres si voleu, panets,... el que us sembli. I si no teniu banneton tampoc passa res perquè qualsevol bol que tingueu a casa, un escorredor de peu, la panera del pa, fins i tot una cassola us pot servir. Si té forats per afavorir la transpiració millor però si no en té, tampoc passa res. L'haureu de preparar una mica però: tapeu l'atuell amb un drap que no deixi pèl i l'enfarineu bé. Hi col·loqueu la peça de massa deixant que el junt quedi a dalt i a fermentar.\nSi teniu dubtes sobre com formar el pa, penseu que és normal: JO TAMBÉ!!☺I no em surt mai igual! El format del pa és molt important perquè és quan li donem la tensió necessària a la massa per tal de convertir-la en la peça de pa que volem que sigui i no en una cosa cuita i amorfa. Hi ha una entrada del bloc "Panarras.com" que és genial i que jo consulto moltes vegades. Us la deixo a aquí☺\nJa podem preparar el forn. Si heu tingut els pans a la nevera durant tota la nit, els traieu abans d'encendre el forn així es temperaran mentre s'escalfa el forn.\nEscalfeu el forn a 240°C (dalt i baix) durant uns 45 minuts per assegurar-vos que la temperatura sigui homogènia.\nEvoqueu el pa sobre la safata del forn, li feu els talls per on voleu que grenyi i cap a dins, amb vapor, durant 12-15 minuts.\nSeguidament obrim la porta del forn perquè surti el vapor i deixem que el pa es cogui a 210°C durant 35-40 minuts més.\nPassat aquest temps, apagueu el forn però deixeu el pa dins durant uns 10 minuts més ja que així us assegurareu una crosta ben cruixent.\nFinalment traieu el pa del forn, el col·loqueu sobre una reixeta i deixeu que us canti!! ☺ Espereu que el pa estigui ben fred abans de tallar-lo i a gaudir-lo!!!\nPot semblar complicat però és més difícil d'explicar i llegir que de fer! Animeu-vos!! És un pa que s'ho val! Es poden canviar coses i ja us he dit que vull fer altres proves però és un pa més que acceptable. Si no fos així, no us n'hauria parlat encara.\nI, si us plau, si hi ha qualsevol cosa que no enteneu, no coneixeu, no sabeu a què em refereixo o no sabeu com fer-ho, NO dubteu a preguntar-me!\nBona setmana i bon pa!!☺\nP.S - I si el que us interessa és un pa més tou per hamburgueses o per l'entrepà dels nens, mireu-vos aquests pans tigre.\nPosted by Bruixes a la cuina at 0:11\nLabels: farines alternatives, massa fermentada, massa vella, pa\nEva 2/2/15 23:56\nNo l'he utilitzada mai, aquesta farina! sens dubte em queda moooolt per aprendre, però m'agrada fer pa, ho trobo relaxant i divertit. Aquests es veuen boníssims, tenen molt bona molla i una crosta que es veu molt cruixent! qui pogués tastar-lo! un petó guapa!\nPumuky 4/2/15 13:21\nDoncs si els pans que et surten malament et queden la meitat de bé que aquest, on s'ha de signar!! Uns pans espectaculars t'han quedat, i m'apunto aquesta farina, que encara no l'he 'tocat'.\nMarta Martita 4/2/15 20:02\nFantàstic Dolors!!!!!! Ets una mestra panarra!!!!! M'encanta aquest pa, el faré ben aviat!!!! Un petó bonica\nmargot 7/2/15 13:37\nOhhhhhhh!!! Que pan mas bueno, me encanta esa forma, adoro el pan, pero hacerlo no me motiva nada, se lo diré a mi pareja que lo vea, a el si le gusta hacer pan, y que me lo haga. jeje. ya te decía yo que era practica.\nmargot 7/2/15 13:39\nesborrar 10/2/15 11:40\nCaram, quina classe que ens has donat sobre "fer pa", fantàstica!! I el resultat també, sembla deliciós. M'has despertat curiositat pel gust i aroma que dóna la farina de fajol, a veure si en trobo i la tasto... Gràcies!


Nino: Un home rècord que a Montilivi ha experimentat grans alegries - Diari de Girona\nNino: Un home rècord que a Montilivi ha experimentat grans alegries\nNino, de 39 anys i amb més de dues dècades sent futbolista professional, torna demà a Girona on ha celebrat dos ascensos a Primera jugant amb el Tenerife (2009) i Osasuna (2016) · És el màxim golejador històric de la Segona A (189 dianes) i compta amb 750 partits oficials entre totes les competicions; 11 d'aquests han sigut per enfrontar-se al conjunt blanc-i-vermell\nEn els temps que corren, al jovent amant del futbol, aquell marcat encara per l'adolescència, probablement li faria més patxoca convertir-se en un ídol mediàtic, col·leccionar Pilotes d'Or i ser el jugador amb més seguidors a les xarxes socials. Segur que hi ha opinions per a tots els gustos, tot i que la tendència, cada cop més marcada, es desvia cap a aquesta trajectòria. Ara bé, molts d'ells s'ho pensarien més d'un cop si se'ls plantegés la següent proposta. Una que els assegurés estar en actiu més de dues dècades, entre Primera i Segona Divisió, jugant almenys 750 partits i fent 235 gols. Sona bé. No són números que estiguin a l'abast de qualsevol. Sí, Leo Messi els multiplica. Com Cristiano Ronaldo i el reduït grup d'escollits que han arribat fins al capdamunt a còpia d'esforç i treball, sí, però també d'un talent a l'abast de ben pocs. Per al futbolista terrenal, el que ha de bregar ben fort per treure el cap entre els grans, unes xifres així són estratosfèriques. Són les que ara mateix ostenta Juan Francisco Martínez Modesto. N'hi ha que no sabran de qui es tracta, però que ràpidament assentiran quan se'ls parla de Nino. Als seus 39 anys, el davanter de l'Elx encara està disposat a donar guerra. Serà demà una de les amenaces dels il·licitans i torna a Montilivi, un estadi que li porta molt bons records.\nPerquè Nino, en actiu al futbol professional des del 1998, a Girona ha celebrat dos ascensos a la Primera Divisió. Els dos que col·lecciona a la màxima categoria, perquè també ha pujat un parell de cops a Segona A. Tants anys donen per a moltes alegries; i també decepcions, ja que ha hagut de lamentar fins a quatre descensos. L'andalús, natural d'un poble d'Almeria anomenat Vera, fa més de vint anys que juga. Dues úniques temporades a Segona B, cinc a Primera i les quinze restants a la Segona Divisió A. Poca broma. Només un d'aquests anys s'ha quedat sense marcar, el que va viure amb Osasuna a la màxima categoria. Va jugar tan sols quatre partits arran d'una greu lesió al genoll que el va obligar a ser intervingut, i es va perdre part de la temporada. Si no, de ben segur que també hauria vist porteria.\nHa fet 235 gols al llarg de la seva carrera, comptant tots els partits de Lliga, Copa i també de promoció per pujar. D'aparicions en comptabilitza un total de 750. El seu curs més prolífic arribava ara fa una dècada. El 08/09 el va tancar amb 29 dianes i vestint la samarreta del Tenerife. Un equip, el canari, que pujaria a Primera i que ho feia precisament a Montilivi a mitjan juny. Nino va ser titular, però va ser Kome l'autor del decisiu 0-1. El mateix resultat que li va valer a l'Osasuna per també ascendir a la màxima categoria. Idèntic escenari, però diferents circumstàncies. Era l'eliminatòria definitiva del play-off i el Girona necessitava remuntar un 2-1 en contra. No se'n va sortir. Kodro va fer el gol dels visitants i l'andalús va jugar els últims 20 minuts, celebrant la fita al damunt de la gespa.\nLa de demà serà la dotzena vegada que Nino es veurà les cares amb el Girona. S'hi ha enfrontat sent jugador del Tenerife, Osasuna i Elx, encara que el golejador també ha vestit la samarreta del Llevant. Només una temporada, la 06/07 a Primera, que va completar amb nou partits. Als blanc-i-vermells els hi ha fet cinc gols. Ara bé, de l'última vegada ja en fa més de vuit anys. Va ser en un 3-3 a l'Heliodoro Rodríguez López, amb doblet inclòs i un gol a l'últim minut per empatar el partit tot i que el seu equip va jugar tota la segona meitat amb un home menys.\nPot tenir 39 anys, però Nino encara és ben vàlid per a l'Elx. Ho sap el seu entrenador, Pacheta, que hi confia cegament. Per això, el davanter ha tingut participació en les deu jornades que s'han disputat fins ara. Compta amb 656 minuts, temps que ha necessitat per fer dos gols. L'últim, aquest passat cap de setmana a casa contra el Rayo. Xifres que de ben segur aniran creixent. Segurament no pas al ritme de fa anys, quan fàcilment podia deixar enrere temporada rere temporada la barrera dels deu gols. Ho ha fet en tretze dels cursos que ha sigut professional. Més de la meitat. Per alguna cosa és el màxim golejador històric de la Segona Divisió A. A la categoria d'argent comptabilitza 189 dianes. Mai, fins ara, ningú ha aconseguit atrapar-lo. Segurament, tocarà esperar perquè això passi.


← Els millors maridatges per aquest Nadal 2013\nPruno 2011, una “autèntica ganga” segons Robert Parker →\nEls 100 millors vins de l’any 2013, segons Wine Spectator\nEscrito 26 novembre, 2013 por Decántalo\nCom cada any per aquestes dates, la prestigiosa revista especialitzada Wine Spectator ha fet pública la seca particular llista dels 100 millors vins de l’any, un llançament de consulta obligada per a tots aquells amants del vi arreu del món.\nL’edició 2013 dels 100 millors vins de Wine Spectator s’ha creat a partir de la revisió de més de 20.000 mostres de vins d’arreu del món, i a la llista final han obtingut representació vins de 14 països diferents. L’ordre final dels vins s’ha fet sota criteris generals de puntuació obtinguts a la degustació, així com també s’han tingut en compte aspectes com el preu ila disponibilitat.\nAquest any 2013 serà recordat d’una manera molt especial per dos motius: el primer, perquè es el 25è aniversari de la primera publicació de la llista, i passa a ser, per tant, la més veterana del sector. El segon motiu, i per a nosaltres el més important, perquè per primera vegada en la historia un vi espanyol s’alça amb el primer lloc en el top 100 de Wine Spectator.\nI el gran guanyador d’aquesta edició, no és cap altre que Cune Imperial Gran Reserva 2004, un dels grans vins de la Rioja, el qual solament s’elabora en les anyades més excepcionals.\nCune Imperial Gran Reserva és un vi complex, intens, net, equilibrat i elegant. Un gran vi negre que transmet i expressa tota la saviesa del seu raïm i de la terra d’on prové. Si a aquestes qualitats li afegim el factor preu (únicament 26,95€!), és fàcil endevinar de quina manera va enlluernar als editors de la famosa revista americana.\nL’únic handicap: unes hores més tard de conèixer el nom del guanyador, el vi va quedar totalment fos d’estoc. Però hi ha una bona notícia, perquè el Cune Imperial Gran Reserva 2005 sí que està disponible. Descobreix el bon fer de Bodegas Cune, de la mà de la nova anyada del millor vi del 2013 segons Wine Spectator!\nPerò la representació espanyola en aquesta llista no acaba aquí, ja que en total hi ha 9 vins espanyols col·locats entre els 100 millors vins del any segons Wine Spectator. Una magnífica representació, d’entre la qual destacaríem tres dels nostres vins preferits.\nEn el lloc 22, trobem Viña Ardanza 2004, una de les joies del la Rioja Alta. Un vi rodó i complex de començament a fi, amb una impressionant relació qualitat-preu.\nA tan sols quatre llocs, en el lloc 26, viatgem fins el Priorat per gaudir de Les Terrasses Velles Vinyes 2011, de la bodega Álvaro Palacios. Un vi ple d’elegància, pura expressió del Priorat. Balsàmic, sedós, equilibrat… una meravella.\nJa una mica més enrere, en el lloc 95 de la llista, ens trobem una de les millors garnatxes que s’estan produint en el nostre país: Alto Moncayo Garnacha 2010, de la D.O. Campo de Borja. Un vi intens, saborós, llaaarg. Un vi que ha estat premiat recentment amb 100 punts pel mateix Robert Parker.\nAixí que amb resultats com aquests, la conclusió és clara: els nostres vins cada cop gaudeixen més de major respecte internacional. Que segueixi així!\nFes clic en el següent enllaç per consultar la llista completa dels 100 millors vins del 2013 per Wine Spectator.\nEsta entrada fue publicada en Esdeveniments, Notícies Vi, Recomanacions and tagged Alto Moncayo Garnacha, Cune Imperial Gran Reserva, les terrasses, Millors Vins 2013, Top 100, vi Rioja, Viña Ardanza, Wine Spectator. Bookmark the permalink.


Des dels Campanars Nº138 | Parroquia Canals\nDes dels Campanars Nº138\n1.- Esquema del programa/ 2.- Informacions parroquialsPen (Angelus)\n* Agraïm Via crucis\n* Hui a les 21’30 h . al Saló Parroquial , XERRADES QUARESMALS pel Prof Vicent Collado Bertomeu . 4 D’ABRIL : Convertiu-vos i creieu en la Bona Nova\n* Demà dissabte 5 al 11 d’abril, tindrem el Septenari a la Verge dels Dolors . El divendres 11 de Març tindrà lloc la Ronda / versa a la Verge dels Dolors . Poesies al despatx. L’obra situació\nGASTOS: * NOTA 1 – 20.III.2014 – 936 € Pavimento y reestructuración Baptisterio * REJAS BAPTISTERIO – 310 €\n* PRIMERA ENTREGA MÁRMOL JULVESTONE (7.III.2014) – 2.000 € * NOTA 2 – 17.III.2014 – 1206’5 €_TOTAL: 4.452 €\nCOLECTA EXTRAORDINARIA OBRAS DOMINGO 30 DE MARZO\nEucaristías SÁBADO Niños: 72’4 € – 19’30 h.: 154,50 €\nDOMINGO 10’30 h.: 218,20 € /12’00 h.: 403’50 €/ 13’00 h. (Ermita): 72’40 € / DONATIVOS VARIOS: 600 € —TOTAL: 1.521 €\n/3.– Salm i evangeli de la setmana / Entrevista als alumnes de 6è d’Educació Primària del Col·legi Parroquial “Sant Antoni Abat” Claudia Llorens, Aitana Pérez i Sergio Fuentes.\nAguarde Israel al Señor, como el centinela la aurora. Porque del Señor viene la misericordia, la redención copiosa;\n+ Lectura de l’evangeli segons sant Joan 11, 1-45\nEn aquell temps, [ caigué malalt un home que es deia Llàtzer. Era de Betània, el poble de Maria i de la seua germana Marta. Maria era la qui, més avant, ungí el Senyor amb perfum i li eixugà els peus, amb els cabells. Llàtzer, el malalt, era el seu germà. ] Les dues germanes enviaren a dir a Jesús:– «Senyor, aquell que estimeu està malalt.» Jesús, en sentir això, digué: – «Aquesta malaltia no és mortal; és per a donar glòria a Déu: el Fill de Déu serà glorificat.» Jesús estimava Marta i la seua germana i Llàtzer. Després de rebre la notícia de la malaltia, es quedà encarà dos dies al lloc on era. Després, passats aquests dies, digué als deixebles: – «Tornem a Judea.» [ Ells li digueren: – «Rabí, fa poc que els jueus us volien apedregar, ¿i ara hi torneu?» Jesús contestà: – «La claror del dia dura dotze hores. Els qui caminen de dia no entropessen, perquè veuen la claror d’aquest món, però els qui caminen de nit sí que entropessen, perquè els falta la claror.» Després, afegí:– «Llàtzer, el nostre amic, s’ha adormit; vaig a despertar-lo.»\nEls deixebles li digueren:– «Senyor, si s’ha adormit, es posarà bo.»Jesús es referia a la seua mort, però els deixebles es pensaven que parlava del son ordinari.\nLlavors, Jesús els digué clarament:– «Llàtzer és mort. M’alegre de no haver estat allà; serà en profit vostre, perquè cregueu. Però ara, anem-hi.»Tomàs, el Bessó, digué als seus companys:– «Anem-hi també nosaltres; morirem amb ell.» ]\nQuan Jesús arribà,ja feia quatre dies que Llàtzer estava al sepulcre.[ Betània és prop de Jerusalem, cosa de tres quilòmetres, i molts dels jueus havien vingut a donar el condol a Marta i a Maria per la mort del seu germà. ] Marta, quan va saber que Jesús arribava, eixí a rebre’l. Maria es quedà a casa. Marta digué a Jesús: – «Senyor, si haguéreu estat ací, el meu germà no s’hauria mort. Però, fins i tot ara, jo sé que Déu vos concedirà tot allò que li demaneu.» Jesús li diu: – «El teu germà ressuscitarà.» Marta li respon: – «Ja sé que ressuscitarà quan tothom ressuscite el darrer dia.» Li diu Jesús: – «Jo sóc la resurrecció i la vida. Els qui creuen en mi, encara que hagen mort, viuran, i tots els qui viuen i creuen en mi, no moriran mai més. ¿Creus açò?» Ella li diu: – «Sí, Senyor: Jo crec que vós sou el Messies, el Fill de Déu que havia de vindre al món.»\n[ Havent dit això, se n’anà a cridar la seua germana Maria i li digué en veu baixa: – «El Mestre és ací i et crida.» Quan ella sentí això, s’alçà tot seguit i anà a trobar-lo. Jesús encara no havia entrat al poble, sinó que estava a l’indret on Marta l’havia trobat. Els jueus que estaven amb ella a casa per donar-li el condol, en veure que s’alçava així i se n’anava, la seguiren, pensant-se que anava a plorar vora el sepulcre. Maria arribà on era Jesús i, en veure’l, es llançà als seus peus i li digué:– «Senyor, si haguéreu estat ací el meu germà no s’hauria mort.» ] Jesús, [ quan va veure com plorava, i com ploraven també els jueus que l’havien acompanyada, ] es commogué profundament i es contorbà. Llavors, preguntà:– «On l’heu posat?»Li diuen: – «Veniu a veure-ho, Senyor.» A Jesús se li negaren els ulls. Els jueus deien: – «Mireu com l’estimava.» Altres deien: – «Aquest home que obrí els ulls al cec, ¿no hauria pogut fer que Llàtzer no morira?» Jesús, commogut una altra vegada, arribà on era el sepulcre. Era una cova tancada amb una llosa. Jesús digué: – «Lleveu la llosa.» Marta, la germana del difunt, diu a Jesús: – «Senyor, ja es descompon; fa quatre dies que és mort.» Li respon Jesús: – «¿No t’he dit que, si creus, veuràs la glòria de Déu?» Llavors, van llevar la llosa. Després, Jesús alçà els ulls al cel i digué: – «Pare, vos done gràcies perquè m’heu escoltat. Ja sé que sempre m’escolteu, però dic açò perquè ho sàpia la gent que em rodeja i creguen que sou vós qui m’heu enviat.» Havent dit això, cridà fort: – «Llàtzer, vine a fora.» I el mort isqué. Tenia els peus i les mans lligats amb les benes d’amortallar, i la cara lligada amb un mocador. Jesús els digué: – «Deslligueu-lo i deixeu-lo caminar.» Molts dels jueus que havien vingut a casa de Maria i veren allò que va fer Jesús, cregueren en ell.\n← TRENQUEM MURS PER LA IGUALTAT: EL MES DE LA DONA\nEl Mercadet Solidari →


Esquí de muntanya aeu: de desembre 2016\nPic de Castanesa 2863\nSortida realitzada el 15 de desembre de 2016\nTuca de Castanesa,per Ardonés\nDesnivell de 997m\nLes últimes nevades van venir del sud i una de les zones on va caure més neu es la Ribagorça. Encara no havia foquejat mai per la vall d'Ardonés i veient que l'estació propera de Cerler dona un bon gruix decideixo probar sort.\nAparco el cotxe a l'inici de la pista que porta al refugi lliure d'Ardonés. Neu trepijtada de vehicle i esquiadors, i en algun lloc més encarat al sol ja comença a marxar.\nA l'alçada del pont pujo per la part esquerra del barranc amb bastanta herba que comença a sortir però no em cal treure els esquis.\nAviat comencen les amples pales de bon foquejar i ja fan una fàcil progresió fins el cim. Impresionant la visió de tota la cara sud de les Maladetes. Vallibierna, Posets, etc..\nBaixada amb neu pols, i d'altres neus per bones pales fins la vall de l'Ubago i retornar per la pista fins el cotxe.\nCim de Castanesa. Núvols baixos cap al sud\nUn fil de neu en algunes corbes més solanes de la pista d'Ardonés\nUn parell d'arbres tombats "barren"el pas per la pista\nFormacions de gel al fons del Barranc Ubago\nLliscament de placa sota el cim de Roques Trencades\nPublicat per Dani Boix a 15:02 Cap comentari:\nSortida realitzada el 11 de desembre\nEncara podem aprofitar la bona innivació de la serra de Port del Comte. Portem molts dies d'anticicló el sol baix del mes de desembre no fa recular en ecxes la neu (exepte plena solana). La neu de pròximitat s'ha d'aprofitar i decidim tornar a la zona d'Estivella per descobrir algun itinerari diferent al Pedró.\nFora pistes comença haver-hi moltes clapes sense neu i decidim pujar i baixar per les pistes per no ratllar les soles.\nComencem del parquing d'Estivella, pujem per pista fins el rest i fem el cim del Tossal d'Estivella. Treiem pells i baixem per pista vermella i baix del arastre d'Estivella. En un extrem surt una pista forestal que seguim uns dos quilòmetres i veiem que pot enllaçar amb les pistes.\nReculem fins a l'arastre i tornem a ficar pells pujant per la pista blava de la Font de l'Arderic. Baixada amb bona neu fins el parquing.\nInici parquing d'Estivella. Desnivell acumulat 800m\nPanoramica cap al sud. Cim del Tossal d'Estivella 2338m\nPujant per la Rasa Pauet. La part de baix amb algunes pedres\nFem un café i hem retrobo amb un company pister del poble\nl'Àngels baixant del Tossal d'Estivella amb un dia radiant\nEn arribar a la part nord més baixa d'Estivella esquí de descoberta per aquesta pista\nSegón canvi de pells i remuntem per pista blava. El Pedraforca treu el cap\nPublicat per Dani Boix a 6:47 Cap comentari:


El projecte de la Llançadora d’Ocupació de Girona, que l’Ajuntament de Girona ha creat conjuntament amb la Fundació Santa María la Real i la Fundació Telefónica, ha iniciat ja el seu funcionament a la ciutat. L'equip de la llançadora està constituït per 20 persones desocupades (11 dones i 9 homes) amb edats compreses entre els 18 i 58 anys. Tenen diversos perfils formatius (ESO, Formació Professional, Batxillerat i Estudis universitaris) i procedeixen de diferents sectors, com ara enginyeries, farmàcia, administració, hostaleria, construcció, soldadura o producció industrial, entre d'altres\nLa Josefina Ibarra Cameron és la tècnica que ha realitzat el procés de selecció i l'encarregada de gestionar la llançadora durant els propers cinc mesos. Explica que és un grup heterogeni, amb experiències molt variades, amb el qual entrenarà una recerca de feina en equip, perquè puguin millorar la seva motivació, conèixer noves eines de recerca de feina, reforçar les seves competències transversals i multiplicar les seves oportunitats d'inserció laboral\n"Arriben expectants, volen reforçar les seves competències, millorar la seva motivació i actitud davant aquest nou mercat laboral. Tot això, per focalitzar el seu objectiu professional, trobar feina, reinventar-se o començar el seu propi projecte", afegeix la Josefina, que a més destaca que dins de l'equip hi ha persones que resideixen a Girona, però originàriament procedeixen d'altres comunitats com les Canàries, o d'altres països com Colòmbia, Veneçuela, Hondures, Marroc o Rússia\nDurant els propers cinc mesos, es reuniran diversos dies a la setmana en els locals del Servei Municipal d'Ocupació, cedits per l'Ajuntament. Duran a terme sessions de coaching i d’intel•ligència emocional; dinàmiques de comunicació, marca personal i recerca de feina 2.0; entrenament d'entrevistes personals; elaboració de mapes d'ocupabilitat; visites a empreses; reunions amb emprenedors i processos d'intermediació laboral amb responsables de Recursos Humans\nEl director de la Fundació Telefónica a Catalunya, Joan Cruz, ha destacat que "les Llançadores són un clar exemple de com les persones s'organitzen de forma solidària davant d’una missió molt clara: canviar l'actitud en la recerca de feina, evolucionar personalment i professional, i aconseguir una oportunitat de futur en el mercat laboral per a tots els integrants. Amb aquest esquema han funcionat altres llançadores a Catalunya, i amb aquesta garantia d'èxit arribem ara a Girona”.\nInscripció encara oberta per a joves\nLa inscripció per a joves menors de 35 anys continuarà oberta al web del programa www.lanzaderasdeempleo.es, per si hi ha persones que segueixen interessades en participar i passar a la llista de reserva, en cas de possibles baixes de participants per inserció laboral durant els dos primers mesos\nNOTA: Us passem el telèfon de la tècnica de la Llançadora d'Ocupació, Josefina Ibarra Cameron, per si voleu ampliar informació, agafar declaracions o fer alguna entrevista 972.249.360, de dilluns a dijous.\nFONT: Fundació Santa María la Real – Seu de Madrid


cursos treball emprenedoria trobar feina Idiomes estranger pràctiques a l'estranger participar beques feina tallers pràctiques lloguer estudiants concurs formació recerca Santa Coloma de Gramenet L'Hospitalet de Llobregat universitat ofertes de treball a l'estranger art europa cooperació educació casal Voluntariat a l'estranger formació ocupacional solidaritat Treballar a l'estranger premis ajuts mobilitat europea habitatge Estudiar a l'estranger voluntariat Badalona ofertes de treball cultura estiu\nBeques formació especialitzada Ministeri Educació, Cultura i Esports\nTemàtica activitat del calendari: Beques, Educació, Formació\nDel dilluns 1 de maig de 2017 al diumenge 31 de desembre de 2017\nDel divendres 26 de maig de 2017 al dijous 8 de juny de 2017\nPeríode d'inscripció Del 26/05/2017 al 08/06/2017\nEs convoquen beques per a la formació especialitzada en àrees i matèries educatives desenvolupades pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, la finalitat del qual és la formació i recerca en diferents matèries aplicades a l'educació, promovent la participació i col·laboració dels beneficiaris en les tasques formatives que li siguin encomanades en les unitats administratives durant un termini de fins a dotze mesos sense possibilitat de pròrroga.\nLes beques es concentren a les següents àrees:\nTecnologies de la informació i la comunicació aplicades a l'educació; recerca, innovació educativa i bilingüisme.\nDocumentació, biblioteca, arxiu i estadístiques educatives.\nEspanyols o nacionals d'algun altre Estat Membre de la Unió Europea amb perfecte domini de la llengua espanyola i residència a Espanya al moment de la seva incorporació al gaudi de la beca, que estiguin en possessió de la titulació requerida per a cada tipus de beca i l'hagin obtingut amb posterioritat a l'1 de gener de 2012.\nEls títols obtinguts fora d'Espanya han d'estar homologats oficialment.\nLa quantia de la dotació mensual de cada beca s'estableix en 1.027 euros.\nExtracte de l'Ordre de 17 de maig de 2017, per la qual es convoquen beques per a la formació especialitzada en àrees i matèries educatives desenvolupades pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport. BOE 25 de maig 2017\nBases reguladores: Ordre ECD/248/2017, de 8 de març, per la qual s'estableixen les bases reguladores de les beques per a la formació especialitzada en àrees i matèries educatives desenvolupades pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport (BOE 18 de març).


Taula d’experiències: Tinc Fibromiàlgia. I ara què?\nDimarts de 17:30 a 18:30 h\nEspai dinamitzat d’informació, sensibilització i reflexió per a donar a conèixer la realitat de les dones que viuen amb fibromiàlgia i fatiga crònica. A través d’un diàleg distès, abordarem els diferents eixos (personal, laboral, social, mèdic) que travessen les vides d’aquestes dones i que han marcat els seus processos de descoberta, adaptació i resiliència.\nAmb la participació de: Sonia Cejuela (coordinadora d’ACAF Sant Martí), Manoli Tapias (artista plàstica i diagnosticada de fibromiàlgia i fatiga crònica), Xènia Josa Ferrer (escriptora i diagnosticada de fibromiàlgia), Estrella Santos García (treballadora i representant sindical del sector de la neteja, diagnosticada de fibromiàlgia), Marta Jornet Rúa (tècnica d’acompanyament a la inserció - ARED) i professionals de l’EAP Besòs.\nLes inscripcions on line les podreu fer a partir de les 8 h del 25/04/2022


La Vall d'Albaida registra catorze positius nous en vuit dies - VilaWeb\nLa Vall d’Albaida registra catorze positius nous en vuit dies\nTambé ha pujat el nombre de casos actius, que arriba als divuit\nActualització: 29.06.2021 - 16:24\nCatorze positius nous en una setmana. És la dada que recull la darrera actualització de la Conselleria de Sanitat, un repunt del nombre de contagis que, tot i no arribar a ser tan destacat com el que s’ha comptabilitzat a escala de País Valencià, no deixa de ser preocupant.\nD’aquests casos nous, se n’han registrat cinc a Ontinyent, dos a Aielo de Malferit, i un a Agullent, Alfarrasí, Bocairent, Castelló de Rugat, Guadasséquies, l’Olleria i la Pobla del Duc. En el cas de Bocairent, hi ha pendent d’actualitzar els positius dels alumnes de l’IES contagiats en el viatge de final de curs, que de moment en són dos de confirmats.\nAra hi ha, segons les dades amb data de 27 de juny, 18 casos actius, deu més que fa vuit dies. N’hi ha cinc a Ontinyent, dos a Agullent, Aielo de Malferit, Alfarrasí, l’Olleria i la Pobla del Duc, i un a Bocairent, Castelló de Rugat i Guadasséquies.\nAmb l’increment de positius nous i casos actius, ha pujat de manera important la incidència acumulada, que ha passat només en una setmana de 9,1 a 20,6 casos per 100.000 habitants. Per municipis, la incidència és de 219,3 a Guadasséquies, 164,1 a Alfarrasí, 83,8 a Agullent, 79,5 a la Pobla del Duc, 43,5 a Castelló de Rugat, 43,2 a Aielo de Malferit, 24,1 a Bocairent, 24,0 a l’Olleria i 14,0 a Ontinyent.


Festa Major de la Sagrada Família | Guia BCN: agenda d'activitats, directoris i cursos de Barcelona Festa Major de la Sagrada Família\nFestes. La Festa Major de la Sagrada Família se celebra enguany del 13 al 22 d’abril.\nDurant dues setmanes a la Sagrada Família s’hi organitzen tota mena d’activitats per dinamitzar el barri i la gent que hi viu. La cultura popular, molt ben representada a la Sagrada Família, hi té un paper molt destacat, amb una cercavila gegantera, tarda de foc, exhibicions de dansa i jornada castellera de festa major.\nPodeu consultar els actes en aquest enllaç.


Mas inaugura la remodelació dels carrers del nucli antic d’Arnes\nTERRA ALTA I MATARRANYA | 19/01/2015\nCinta Bonet // ARNES\nEn la seva visita al territori, el president de la Generalitat, Artur Mas, va inaugurar els carrers recent remodelats del nucli antic d’Arnes. Ho va fer després de mantindre una reunió al casal municipal amb la Comunitat de Regants de la Zona Oriental de la Terra Alta, i també de signar el llibre d’honor de l’Ajuntament i recórrer a peu els carrers remodelats. Unes obres que s’han dut a terme a través del programa “Viure al Poble Més” del departament de Governació i del PUOSC, amb un cost de gairebé mig milió d’euros.\nEn el torn del parlaments, el delegat del Govern a les Terres de l’Ebre i alcalde d’Arnes, Xavier Pallarès, va afirmar que l’actuació al nucli antic era una llarga reivindicació dels veïns i que ha permès dotar el poble dels serveis adequats.\nEl president de la Generalitat va felicitar l’ajuntament per haver impulsat l’obra tot destacant la importància de l’actuació pels veïns d’Arnes. Mas també va tenir paraules dels regants tot remarcant la feina realitzada i la valentia d’haver cregut en la necessitat de fer un gran regadiu a la Terra Alta malgrat les dificultats, ja que amb el temps s’ha demostrat que era “necessari i possible”.


Contracteu el Cor Vivaldi! Temporada 18-19\n2 de desembre 2018 Auditori del Conservatori del Liceu\n20 de desembre. Auditori del Conservatori del Liceu\n22 de desembre de 2018 a les 21.15. Concert amb Josep Carreras\n8 de març a les 20.30. Monestir de Sant Cugat\n6 d’abril de 2019 a les 19.00. Conservatori del Liceu.\n21 i 24 de març: Els planetes de Gustav Holst amb l’ Orquestra Simfònica de Sant Cugat.\n30 de març de 2019: Església de Sant Felip Neri de Gràcia\n29 de juny de 2019 a les 19.00 a l’ Auditori del Conservatori del Liceu\nCor Vivaldi: de l’expressionisme alemany a la música tradicional catalana\nFinalitzat el treball amb el professor alemany, Christian Grube, el Cor Vivaldi deixà els motets de Bach i es preparà per afrontar l’ aprenentatge d’ un nou programa de jazz que omplirà el concert d’estiu (16 de juliol) del seu cicle a l’Auditori Winterthur. Amb obres de diversos autors, però amb la presència destacada de Cole Porter i Irving Berlin, és un programa que fa les delícies dels amants de la música vocal i del jazz. Acompanyats, com sempre, de Guillem Prats al contrabaix i del que signa, al piano, en aquesta ocasió comptarem, a la bateria, amb Jordi Serrano, professor d’educació física a IPSI i entusiasta músic amateur, en una prova fefaent de col·laboració interdepartamental!\nA part del jazz, una nova òpera al Liceu reclamava la nostra presència: Die Tote Stadt, (la ciutat morta), d’Erick Wolfgang Korngold. Compositor molt poc freqüent, encara, a les programacions regulars, és autor d’una enorme inspiració de qualitat. Guanyador de dos Óscars per les seves bandes sonores escrites durant el seu exili a Hollywood, Korngold, que va haver de fugir de l’Alemanya nazi on la seva música havia estat catalogada de música degenerada i prohibida la seva execució, no arribà mai a ser considerat, en vida, un músic prou seriós per ser tingut en compte. Novament, el temps ha rebut l’encàrrec de posar tothom al seu lloc i Korngold ha esdevingut un gran descobriment tant per a músics com per a melòmans de tot el món.\nEn aquesta òpera, que contava amb una extraordinària escenografia i també amb una posta en escena fantàstica, la part coral és molt restringida (encara que no fàcil) i sempre en “intern”, això és sense aparèixer en escena. Dirigida per Sebastian Weigle, el director titular del Liceu, l´òpera obtingué un èxit tant de crítica com de públic realment remarcable que fa pensar que no serà la darrera vegada que la veurem programada a l’amfiteatre de les Rambles.\nTambé al Liceu, ple de gom a gom i amb la col·laboració de tres cobles (!) tingué lloc el concert del 60è aniversari de la colla sardanista Les Violetes del Bosc. El Cor Vivaldi hi participà conjuntament amb el Cor del Liceu, interpretant una obra de Salvador Brotons (Petita oda a Verdaguer) així com diverses obres per a cor i cobla a més de la Sardana de les Monges d’Enric Morera cantada pel Cor Vivaldi a capella, que fou rebuda amb un aplaudiment llarg i intens per part del públic entusiasta i receptiu que omplia el gran teatre.\nParal·lelament a aquests actes extraordinaris, els concerts del Cor l’han seguit portant a poblacions diverses de Catalunya: Dosrius, Vila- Seca, amb una actuació al magnífic auditori Josep Carreras, Penelles, Cervera, així com una nova actuació a l’Auditori Winterthur en ocasió d’un concert benèfic pro- construcció d’un hospital en un dels països més pobres de l’Àfrica, el Txad.\nEls futurs compromisos del Cor inclouen, a part del concert de fi de curs d’IPSI i el ja mencionat del nostre cicle, un concert per a Joventuts Musicals de Sabadell, el dia 20 de juliol i un altre al Petit Palau, el dia 11 de juliol amb un programa format por obres en nou llengües diferents, organitzat pel Fòrum de les Lletres.\nDesprés, unes merescudes vacances, i a la tardor, un nou programa amb obres de diferents països i l’estrena d’una missa del compositor britànic Bob Chilcott. Nous repertoris per a un “rejovenit” cor que acomiadarà, aquest mes de juliol, a nou dels seus cantaires, que, amb la fi del batxillerat, veuen acabar els seus dies vivaldians.\nDes d’ aquí els volem agrair la seva col·laboració, paciència, humilitat i també talent. Ha estat un extraordinari plaer tenir- les entre nosaltres.


Núvol amb el Simposi Internacional Joan Fuster | Núvol\nNúvol amb el Simposi Internacional Joan Fuster\nEls dies 2, 3 i 4 de maig, se celebrarà el Simposi Internacional Joan Fuster: Figura de temps, organitzat pel professor de Teoria Literària i Literatura Comparada Antoni Martí Monterde.\nAquest 2012 tenen lloc cinc efemèrides relacionades amb la vida i l’obra de l’escriptor i assagista valencià Joan Fuster: els 90 anys del seu naixement, els 60 anys de la primera anotació al Diari (1952-1960), els 50 anys de la publicació de Nosaltres els valencians i de El País Valenciano, els 40 anys de la publicació de Literatura catalana contemporània i els 20 anys de la seva mort. El Simposi Internacional Joan Fuster: Figura de temps vol commemorar-les totes, no per voluntat d’homenatge, sinó per mostrar la pluralitat del pensament de Joan Fuster i la seva vigència.\nAquestes fites marquen una trajectòria literària i personal, però també una època històrica en les lletres europees. S’inicia una de les obres intel·lectuals i assagístiques més influents del segle XX i es fixen els fonaments d’una de les principals propostes històrico-crítiques de la literatura catalana. Quina figura de l’intel·lectual traça i funda l’obra de Fuster? Què hi ha en l’obra de Fuster que ens permet pensar la nostra contemporaneïtat? Què hi ha en la nostra contemporaneïtat que ens porta a rellegir l’obra de Fuster? Aquestes són les qüestions principals que abordarà el Simposi.\nEl títol del Simposi – Figura de temps – s’inspira en el primer lliurament del Diari. També fa referència a una definició polièdrica i temptativa de la literatura, la història i el pensament en uns instants decisius per la cultura catalana. Aquestes jornades pretenen una revisió crítica del significat d’aquests moments inicials de l’obra de Fuster, i del que signifiquen avui. Per aquesta raó, es debatrà la situació de l’edició de l’obra completa d’un clàssic com Fuster, i amb quins problemes topa, al costat d’altres iniciatives.\nEl simposi és, com s’ha dit, internacional. Hi participaran deu professors provinents de les universitats de Cambridge, Lyon, París-8, Barcelona, València i Girona. El tret de sortida s’efectuarà el dimecres 2 a les 17.00h amb una conferència inaugural a càrrec d’Antoni Furió, que parlarà dels 50 anys de Nosaltres, els valencians; Jaume Pérez Montaner, en la conferència de cloenda parlarà sobre la figura de l’intel·lectual. Entre d’altres qüestions, Enric Sullà tractarà el Fuster crític literari i Xavier Pla llegirà el Fuster lector de Josep Pla. El congrés també comptarà amb ponències de Salvador Company, Pau Viciano, Montserrat Prudon-Moral, Neus Penalba i Dominic Keown.\nNúvol cobrirà el simposi gràcies a la col·laboració de Borja Bagunyà, un cronista de luxe. Podeu trobar més informació sobre el programa del simposi, les inscripcions i materials aquí.\nAntoni Furió Antoni Martí Monterde Joan Fuster Josep Pla Pau Viciano Salvador Company Simposi Joan Fuster Universitat de Barcelona Xavier Pla


Pilotes de frare – Fundació Caixa Rural Vila-real\nPosted on 29 d'abril, 2021 30 d'abril, 2021 by Fundació\nINGREDIENTS PER A 90 PILOTES DE FRARE\n500 g d'oli\n500 g d'ous\n150 g de rent\nFarina forta (la que admeta)\nINGREDIENTS PER A 9 PILOTES DE FRARE\n50 g d'ous\n15 g de rent\nINGREDIENTS PER A LA CREMA PASTISSERA D'APROXIMADAMENT 9 PILOTES\n3 trossets de corfa de llima\nEn un bol mescleu l'oli, els ous, l'aigua, el sucre i la farina fins que quede una pasta uniforme. Afegiu el rent i acabeu de treballar-la. Traeu la pasta de la safa i feu boletes de 50 g més o menys. Heu de deixar-les fermentar 2 hores en una llanda amb oli per a deixar que s'unflen. Calfeu l'oli al foc (4 dits) i quan estiga calent fregiu les boles. Quan es gelen, obriu-les pel mig i ompliu-les de crema amb una mànega pastissera. Poseu sucre per damunt.\nAboqueu en un casset tots els ingredients i removeu per a que es mesclen bé. A foc lent aneu removent i desfent els grums que queden. Quan vegeu que comença a espessir, apugue una mica el foc i continueu removent, sense que es creme el fons del casset. La crema estarà preparada quan comencen a eixir bambolles del fons i quede molt espessa. Apagueu el foc i removeu una mica més.