Inici de mobilitzacions dels treballadors i treballadores penitenciaris del CP Brians 1 | UGT Catalunya\nArran del forçat tancament de la presó Model de Barcelona, ara farà un any, el Centre Penitenciari de Brians-1 es va reconvertir, d’un dia per un altre, en un centre d’interns preventius, la direcció del qual va ser encomanada a un vell conegut en l’administració penitenciària pels seus tics despòtics vers els treballadors al seu càrrec i el seu afany de protagonisme.\nDes del primer dia que va ocupar el càrrec, Josep Font va decidir portar a terme de manera unilateral un seguit de modificacions regimentals sense escoltar les opinions i suggeriments dels únics coneixedors de la realitat del centre, els professionals que desenvolupen les seves funcions.\nAquests canvis han passat des de modificar els horaris regimentals que regeixen el dia a dia d’un centre penitenciari, amb la conseqüent afectació que suposen pels interns, a tancar departaments i crear d’altres incomplint el propi Reglament Penitenciari, mesures que podrien arribar a provocar potencials situacions de risc.\nPerò també ha decidit implementar mesures organitzatives, sense tenir en compte el preceptiu tràmit de negociació prèvia amb els legals representants dels treballadors, que impliquen modificacions en les assignacions del servei de nombrosos treballadors i treballadores, així com publicar ordres que o menyspreen i posen en entredit la seva professionalitat o, directament, podrien ser il·legals.\nAquestes mesures, més enllà de significar millores, estan provocant gran malestar entre els interns i continus enfrontaments amb la plantilla del centre i per això els treballadors de Brians 1 han decidit endegar un seguit d’accions reivindicatives que s’iniciaran amb la concentració convocada el proper dimecres dia 9 de maig, a les 12:30 hores, a les portes del centre.\nUGTPRESONS vol deixar clar que aquesta forma de fer política en matèria penitenciària, que cerca la notorietat personal en lloc de l’interès del sistema penitenciari, pot tenir efectes perillosíssims dels quals l’únic responsable serà l’actual director de Brians 1.\nAquesta entrada ha estat publicada a Acció sindical amb els tags centre penitenciari, Centre Penitenciari de Brians 1, concentració, Josep Font, Model, presó, UGT Presons . Guarda a marcadors permalink.


Coneix la UdG > Treballa a la UdG > Personal d'Administració i Serveis > Funcionari > Bases reglament accés\nUdG Coneix la UdGTreballa a la UdGPersonal d'Administració i ServeisFuncionariBases reglament accés\nC/Alemanys, 16, 2on.\nBases generals del Reglament d'accés\nBases generals dels processos selectius per a l'accés del personal d'administració i serveis funcionari de la Universitat de Girona\nAspectes generals de les convocatòries\nLes convocatòries dels processos selectius per a l’ingrés a la funció pública de la UdG corresponen al rector o la rectora. S’hi han de consignar les places vacants objecte de la convocatòria, indicant si són reservades per a discapacitats, del torn lliure o de promoció interna. Els aspirants concursen entre si en els respectius torns. Les places reservades als aspirants que acreditin la condició legal de disminuït que no es cobreixin s'acumularan al torn de promoció interna, i les que quedin sense cobrir del torn de promoció interna s'acumularan a les del torn lliure.\nEls aspirants admesos han de posseir els requisits i títols que marqui la legislació vigent d’acord amb el grup o subgrup de les places motiu de la convocatòria.\nRequisits específics per al torn de promoció interna\nPer accedir al torn de promoció interna, al qual s’ha de reservar el 65 % de les places vacants que es convoquin a oposició o a concurs oposició, es requereix:\na) Quan es compleixin els requisits legals de titulació, tenir una antiguitat mínima de dos anys de servei actiu en el subgrup inferior, o grup de classificació professional en el supòsit que aquest no tingui subgrup.\nb) Complir els requisits de la disposició addicional vint-i-dosena de la Llei 30/1984, de 2 d’agost, en la forma i les condicions establertes per la Universitat (tenir, en el cas del grup D o subgrup C2, 10 anys d’antiguitat o 5 anys d’antiguitat més les 120 hores de formació corresponents per a l’accés al subgrup C1).\nImport de la taxa d’inscripció\nEls aspirants han d’abonar els imports de les taxes d’inscripció d’acord amb allò que marqui la convocatòria.\nEl termini de presentació de sol·licituds és de 20 dies naturals, comptats a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nEs nomena un tribunal titular i un tribunal suplent d’acord amb els criteris fixats en el Reglament d’accés.\nL’ingrés del personal funcionari es fa per mitjà dels procediments d’oposició, concurs oposició o concurs en els casos previstos legalment, i s’ha de garantir en tot moment el compliment dels principis d’igualtat, capacitat, mèrits i publicitat.\nLa selecció per oposició consisteix en la realització de les proves que estableixi la convocatòria pública; el contingut dels processos selectius s’ha d’adequar a les funcions o tasques que s’hagin de desenvolupar en el grup i subgrup objecte de la convocatòria.\nLa selecció per concurs oposició consisteix en la superació de les proves corresponents i també en la valoració prèvia de determinades condicions de formació, de mèrits o de nivells d'experiència. La fase de concurs té un pes del 35 % i la d’oposició del 65 %.\nLa selecció per concurs, excepcional i per a aquells casos previstos en la Llei, consisteix en la valoració dels mèrits, d'acord amb el barem inclòs en la convocatòria corresponent, la qual en tots els casos ha de ser pública i lliure.\nTipologia de processos selectius\nA). Quan el sistema de selecció sigui el concurs oposició per als subgrups A.1, A.2 i B, es regula d’acord amb el que s’estableix en els apartats següents: En la fase de concurs es valoren els mèrits al·legats en relació amb l’antiguitat, l’experiència i la formació, fins a un màxim de 7 punts, amb el barem següent:\nFase de concurs Serveis prestats en llocs de treball de la UdG desenvolupant les funcions pròpies del subgrup objecte de la convocatòria: a raó de 0,02 punts per mes complet de serveis prestats. Serveis prestats en llocs de treball de la UdG desenvolupant les funcions pròpies d’altres subgrups dins del grup que és objecte de la convocatòria: 0,015 punts per mes complet de serveis prestats. Serveis prestats en llocs de treball d’altres administracions desenvolupant les funcions pròpies del grup objecte de la convocatòria: 0,01 punts per mes complet de serveis prestats. Per acreditar l’antiguitat i l’experiència fora de la UdG cal aportar un certificat de serveis prestats on consti l'Administració pública, l’escala o grup, el règim jurídic (funcionari de carrera, funcionari interí, contractat laboral), el vincle i el període concret de prestació dels serveis fins a la data de publicació de la convocatòria.\n1.1. Antiguitat: fins a 2 punts. Es valora a raó de 0,02 punts per mes complet de serveis a la Universitat de Girona o a qualsevol administració pública.\n1.2.Formació relacionada amb el subgrup professional objecte de la convocatòria: fins a 3 punts. Pel que fa a la formació, els cursos organitzats dins el Pla de formació de la Universitat de Girona es valoren dividint el nombre d’hores de què consti per 100. Els cursos específics de l’àmbit de l’Administració rebuts en altres administracions públiques es computen únicament si són de 10 o més hores i es valoren a raó del nombre d’hores dividit per 200. En tot cas, la puntuació màxima per curs és de 0,5 punts. La formació en llengua estrangera es valora per titulació acreditada i a raó de 0,10 punts per curs superat en escoles oficials d’idiomes o altres administracions públiques, amb un màxim total d’1 punt.\n1.3. Experiència: fins a 2 punts, comptabilitzats proporcionalment al temps treballat per a cadascun dels apartats.\nLa fase d’oposició es valora amb 13 punts com a màxim. Aquesta fase consta de tres proves obligatòries i eliminatòries. D’altra banda, es pot establir a la convocatòria una prova addicional de llengua estrangera i una entrevista o test. Les proves a la fase d’oposició es puntuen segons el quadre de puntuació de les proves per cada tipus de procés selectiu que es recull en aquestes bases.\n2.1. La primera prova, obligatòria i de caràcter eliminatori, consisteix a respondre les preguntes d’un temari general. Els aspirants que participin en la prova pel torn de promoció interna estan exclosos de realitzar l’exercici esmentat, per la qual cosa se’ls atorga la puntuació màxima.\n2.2. La segona prova, obligatòria i de caràcter eliminatori, consisteix a respondre les preguntes d’un temari específic relacionat amb les funcions pròpies objecte de la convocatòria.\n2.3.La tercera prova, obligatòria i de caràcter eliminatori, és la de llengua catalana. Es valora en els termes d’apte o no apte i estan exempts de realitzar-la aquelles persones que acreditin el coneixement de llengua catalana d’acord amb allò establert en el reglament i la legislació vigent.\n2.4.La quarta prova, que té caràcter optatiu, consisteix en l’avaluació dels coneixements de la llengua estrangera (anglès, francès, alemany o italià) que la convocatòria determini. En cap cas la possessió d’un certificat o títol acreditatiu no convalida ni eximeix de la realització de la prova els aspirants que s’hi vulguin presentar.\n2.5. En la convocatòria es pot determinar la necessitat de fer una cinquena prova, la qual consisteix en una entrevista per valorar la idoneïtat dels candidats en relació amb les competències pròpies dels llocs objecte de la convocatòria. Passen a aquesta prova els aspirants que hagin superat les tres primeres proves, i pot ser completada —quan ho indiqui la convocatòria— amb la possibilitat de realització d’un test, que en cap cas no serà eliminatori.\nB) Quan el sistema de selecció sigui el concurs oposició per als subgrups C.1, C.2, agrupacions professionals (escala E) i nivell bàsic B19 i BB19, es regula d’acord amb el que s’estableix en els apartats següents:\nEn la fase de concurs es valoren els mèrits al·legats en relació amb l’antiguitat, l’experiència i la formació, fins a un màxim de 7 punts, amb el barem següent: La fase d’oposició es valora amb 13 punts com a màxim. Aquesta fase consta de tres proves eliminatòries. D’altra banda, es pot establir en la convocatòria una prova addicional que es realitza si el tribunal ho considera necessari.\nFase de concurs Serveis prestats en llocs de treball de la UdG desenvolupant les funcions pròpies del subgrup objecte de la convocatòria: a raó de 0,02 punts per mes complet de serveis prestats. Serveis prestats en llocs de treball de la UdG desenvolupant les funcions pròpies d’altres subgrups dins del grup que és objecte de la convocatòria: 0,015 punts per mes complet de serveis prestats. Serveis prestats en llocs de treball d’altres administracions desenvolupant les funcions pròpies del grup objecte de la convocatòria: 0,01 punts per mes complet de serveis prestats. Per acreditar l’antiguitat i l’experiència fora de la UdG cal aportar un certificat on consti l'Administració pública, l’escala, el règim jurídic (funcionari, interí, contractat laboral), el vincle i el període concret de prestació dels serveis fins a la data de publicació de la convocatòria.\n1.2. Formació relacionada amb el subgrup professional objecte de la convocatòria: fins a 3 punts. Pel que fa a la formació, els cursos organitzats dins el Pla de formació de la Universitat de Girona es valoren dividint el nombre d’hores de què consti per 100. Els cursos específics de l’àmbit de l’Administració rebuts en altres administracions públiques es computen únicament si són de 10 o més hores i es valoren a raó del nombre d’hores dividit per 200. En tot cas, la puntuació màxima per curs és de 0,5 punts. La formació en llengua estrangera es valora per titulació acreditada i a raó de 0,10 punts per curs superat en escoles oficials d’idiomes o altres administracions públiques, amb un màxim total d’1 punt.\nFase d’oposició Les proves en aquesta fase d’oposició es puntuen segons el quadre de puntuació de les proves per cada tipus de procés selectiu que es recull en aquestes bases.\n2.3. La tercera prova, obligatòria i de caràcter eliminatori, és la de llengua catalana. Es valora en els termes d’apte o no apte, i estan exempts de realitzar-la aquelles persones que acreditin el coneixement de llengua catalana d’acord amb allò establert en el reglament i la legislació vigent.\nC) Quan el sistema de selecció sigui l’oposició, aquesta es regula d’acord amb el que s’estableix en l’apartat “A.2” per als subgrups A.1, A.2 i B i “B.2” per als subgrups C1, C2 i agrupacions professionals (escala E).\nEl procés selectiu es completa amb una darrera fase de pràctiques, de sis mesos de durada en el cas de convocatòries de places dels subgrups A1, A2 i B i de tres mesos per als subgrups C1, C2 i agrupacions professionals (escala E) i de les convocatòries de les places de nivell bàsic B19 i BB19. Durant aquesta fase s’ha de tenir cura que la persona adquireixi la formació pràctica específica del lloc de treball i se n’ha d’avaluar la capacitat d’aprenentatge. Un cop finalitzat aquest període, el tribunal qualifica amb un apte o no apte el període de pràctiques.\nEls funcionaris del torn de promoció interna estan exempts de fer pràctiques, així com els aspirants que hagin complert a la Universitat de Girona un període igual o superior al del període de pràctiques en el mateix subgrup de la convocatòria com a funcionaris interins o de carrera.\nDurant el període de pràctiques, el responsable de la unitat a la qual està adscrit el funcionari ha de fer un informe, que també s’ha de traslladar a la persona interessada, que hi podrà fer les al·legacions que consideri oportunes en un termini de deu dies naturals. L’informe i les al·legacions s’han d’elevar al tribunal, el qual qualificarà amb un apte o no apte el període de pràctiques.\nPuntuació de les proves per cada tipus de procés selectiu\nLa puntuació de les proves es distribueix d’acord amb el que s’estableix en aquest quadre per cadascun dels supòsits següents:\nA1, A2 i B\nC1, C2 , agrupacions\nsense L. estrangera\namb L. estrangera\nEntrevista sense L. estrangera\nEntrevista amb L. estrangera\nLes convocatòries de les places de nivell bàsic B19 i BB19 es regulen per allò que s’estableix en els processos selectius per als grups C.1, C.2 i agrupacions professionals (escala E).\nEquivalències d’escales i grups\nD’acord amb allò establert en la disposició transitòria tercera de la Llei 7/2007, de 12 d’abril, i amb independència del que es reguli per al nou grup B, els grups de classificació s’integraran d’acord amb les equivalències següents:\nMèrits i puntuació final\nCada convocatòria regula el termini per acreditar els mèrits de la fase de concurs.La puntuació final de cada candidat és la que resulta de sumar l’obtinguda en la fase d’oposició i l’obtinguda en la de concurs.\nEl tribunal proposa el nomenament de funcionari, de carrera o en pràctiques, dels candidats que hagin obtingut les majors puntuacions globals d’entre els que hagin superat el procés selectiu. En cas d'empat en la puntuació final, l'ordre s'estableix a favor de l'aspirant que hagi obtingut la puntuació més alta en la fase d'oposició i, si persisteix l'empat, a favor de l'aspirant que hagi obtingut la puntuació més alta del temari específic. Si persisteix l’empat, es té en compte la puntuació més alta de la part general. I si fos igual o hagués estat exempt d’aquesta fase, tindria preferència el que tingués més antiguitat a l’Administració pública.\nReserva del deu per cent addicional\nSi la convocatòria estableix un 10 % addicional de les places convocades per als aspirants que quedin en situació d’expectativa de nomenament, els aspirants que hi optaran en primer lloc seran els que hagin accedit pel torn de promoció interna per ordre de puntuació, i després els aspirants del torn lliure per ordre de puntuació. Les fraccions de places per aplicació d’aquest 10 % es computen per plaça sencera.\nEls candidats que estiguin exempts de realitzar el període de pràctiques i els que superin l’avaluació d’aquest període són nomenats funcionaris de carrera. Les resolucions de nomenament de funcionaris de carrera es publiquen al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.


Mostrant resultats per a la categoria: Joc del Misteri 2020x\n09/10/2020 - 12/10/2020Joc del Misteri 2020\nStreaming de la Gala del Joc del Misteri\nGaudeix de la Gala del Joc del Misteri en directe per streaming. No et perdis l'activació de l'Amulentum i el lliurament de premis del Joc del Misteri 2020. Més info\n09/10/2020Joc del Misteri 2020\nGala del Joc del Misteri dia 9/10/2020 20:30\nGaudeis de la Gala d'entrega de premis del Joc del Misteri. Ens trobarem entitats, autoritats, veïns i veïnes i botigues! Aquest any online! Tots per celebrar un dia de comerç i cultura, de joc i riures, per grans i nens...\nJa... Més info\nGala del Joc del Misteri en Streaming\nDegut a la situació d'emergència sanitària i a la normativa preventiva per la crisi provocada pel COVID19 la Gala del Joc del Misteri tindrà un aforament molt limitat. Per tant, us aconsellem que la gaudiu... Més info\n21/09/2020Joc del Misteri 2020\nMicroteatre al carrer del Joc del Misteri dia 21/09/2020 Horari 17:00 17:45 18:30 19:15\nVine a veure el Microteatre del Joc del Misteri 2020 en directe i t'explicarem la història de l'Amulentum i com el van trobar l'Ariadna i el Toni.\nPoblenou és un barri que amaga molts secrets. En aquesta tercera... Més info\n14/09/2020Joc del Misteri 2020\nMicroteatre al carrer del Joc del Misteri dia 14/09/2020 Horari 17:00 17:45 18:30 19:15\n01/09/2020Joc del Misteri 2020\nMicroteatre online El Joc del Misteri 2020\nSi sou fans del joc del misteri, podeu veure les aventures del Toni buscant diferents peces arqueològiques, aquest any l'Amulentum. El dia 1 de setembre podreu veure el vídeo de la història del Joc del... Més info\n21/07/2020 - 31/08/2020Joc del Misteri 2020\nEl Casal del Joc del Misteri\nComencem el Joc del Misteri! Aquest amb un casal i proves a través d'internet. Els nens i nenes del Poblenou ja poden jugar a través d'aquesta aplicació que ens posarà proves relacionades amb el comerç de... Més info


La reforma exprés del CGPJ es gira contra Sánchez (Júlia Manresa Nogueras)\nBrussel·les avisa el govern espanyol que la proposta de canvi normatiu pot vulnerar les normes comunitàries\n5 min. Madrid / Brussel·les 15/10/2020 22:25\n651x366 L'encara president del CGPJ, Carlos Lesmes / EFE L'encara president del CGPJ, Carlos Lesmes / EFE\nLa proposta de reforma exprés del PSOE i Unides Podem per desbloquejar la renovació del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) està tenint un efecte bumerang a tots els nivells per al govern de Pedro Sánchez. El que pretenia ser un mecanisme per sortejar el veto del PP, a qui la Moncloa titlla de partit “antisistema” per no complir amb el mandat constitucional de regenerar l’òrgan de govern dels jutges, ha desfermat una guerra oberta entre l’executiu espanyol i l’oposició que ha acabat esquitxant Brussel·les. Pel camí, també ha generat suspicàcies entre el bloc d’investidura -tant el PNB com Més País, necessaris perquè la reforma prosperi al Congrés, no la veuen amb bons ulls-, mentre que totes les associacions judicials, des de la més conservadora fins a la més progressista, han demanat mantenir el sistema vigent tot i el mandat caducat des de fa dos anys del president del CGPJ, Carlos Lesmes.\nFa dies que el PP i Ciutadans envien avisos a la Comissió Europea sobre les vulneracions dels principis de l’estat de dret que implicaria, al seu parer, una reforma com aquesta. La proposta preveu rebaixar d’una majoria qualificada de tres cinquenes parts a la majoria absoluta la suma d’escons necessària al Congrés i al Senat per renovar 12 dels 20 vocals que conformen el CGPJ. Sobre la qüestió, el portaveu del departament de Justícia de l’executiu europeu, Christian Wigand, va recordar aquest dijous que la direcció en què ha d’anar qualsevol reforma del sistema judicial dins Europa és en la de “reduir la influència del poder legislatiu i executiu sobre el judicial per enfortir-ne la independència”.\nAquest és, de fet, el missatge que ja es va enviar la setmana passada quan per primera vegada es va fer un informe sobre la salut de l’estat de dret de cadascun dels vint-i-set països de la UE. Sobre Espanya, Brussel·les va demanar justament que es renovés el CGPJ però també que es millorés la independència de la Fiscalia. I, malgrat no fer cap valoració sobre la proposta de llei, perquè és justament això, una proposta, l’executiu comunitari va avisar ahir que “està al cas” de l’anunci i ho segueix “de prop”, i va recordar tot seguit que “és important assegurar que el CGPJ no es percebi com a vulnerable a la politització”.\nEl PSOE i Unides Podem van registrar la mesura com una forma de pressió al PP després de tres mesos de negociacions frustrades, però el líder dels populars, Pablo Casado, ja va advertir dimecres durant la sessió de control al Congrés que “ningú l’amenaçava” i que mantindria el bloqueig fins que el partit lila abandonés el govern de coalició espanyol. Ara la Moncloa prova de defensar a ultrança que la reforma no té res a veure amb la deriva autoritària d’estats com Polònia o Hongria, després que diferents membres del govern polonès preguntessin dimecres a la Comissió Europea si també intervindrà Espanya per minar la independència judicial.\nLa reacció de Casado, que aquest dijous va viatjar a Brussel·les per reunir-se amb la presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen -just abans que la presidenta s’aïllés per haver estat en contacte amb un positiu de covid-19-, ha indignat la Moncloa. Fonts del govern espanyol van acusar ahir el PP de mantenir una actitud “antipatriota” i “deslleial” per “incendiar” a Europa el debat sobre la renovació del CGPJ. Fins al punt que la portaveu dels socialistes a Brussel·les, Iratxe García, va haver de moure peça i reunir-se amb els socis comunitaris per desmuntar les “mentides” del PP, sempre segons les mateixes fonts. La Moncloa, però, va assegurar que no preveu retirar la reforma -que tot just es va registrar dimarts- i manté que té els suports necessaris perquè prosperi al Congrés.\nA Brussel·les l’anunci de la reforma de la llei per renovar el CGPJ espanyol no és un debat que tregui la son dels líders, però sí que ho és el respecte a l’estat de dret per la deriva autoritària d’estats com Hongria i Polònia dels últims anys. Una deriva que Brussel·les intenta adreçar per la via judicial però que també té la seva derivada econòmica. Fa temps que països com França o Alemanya exigeixen un mecanisme comú perquè els fons europeus es reparteixin tenint en compte criteris de respecte a l’estat de dret. Un mecanisme que s’està intentant vincular en el repartiment dels fons europeus extraordinaris per respondre a la pandèmia del coronavirus.\nLa carta dels fons europeus\nAquesta és la carta que estan fent servir el PP i Ciutadans a Brussel·les. Però a la pràctica aquest mecanisme de vinculació dels fons europeus amb l’estat de dret no està aprovat i la proposta que debaten els líders està més aigualida justament per evitar el veto hongarès i polonès. Sigui com sigui, la reforma del CGPJ s’ha acabat girant contra Sánchez mentre Lesmes continua designant jutges després de gairebé dos anys en funcions.


“Puig no pot defensar la seua gestió en el PSPV i es refugia en la Generalitat”\nVoro Soler, representant de la candidatura de Rafa García, rival de Ximo Puig en les primàries per a la Secretària General del PSPV-PSOE, defensa la gestió socialista en la Generalitat, però dibuixa el socialisme valencià en estat catatònic\n“Estic convençut que els vots de la candidatura de Puig no arribaran al nombre d’avals, mentre que els de Rafa García poden estar prop de duplicar-se”\nVoro Soler, regidor del PSPV-PSOE i representant de la candidatura de Rafa García a la secretaria general del PSPV-PSOE.\n13 de julio de 2017 19:14h\nÉs García l’ariet utilitzat per Pedro Sánchez i José Luis Ábalos contra Ximo Puig?\nSens dubte, no, en absolut. Però posats a preguntar, podríem plantejar-nos la pregunta següent: Va ser Ximo Puig un dels ariets que va utilitzar Susana Diaz per a desfer-se de Pedro Sánchez?\nPuig ho va preguntar a García en el debat. Quin és el seu pla?\nFer del PSPV un partit organitzat de baix a dalt, on la militància ocupe el paper protagonista que li correspon. Amb canvis profunds en l’estructura i el funcionament. On no decidisquen quatre sense els òrgans de què està dotat el partit, amb informació, discussió i debat i propostes que recórreguen transversalment els diversos nivells: local, comarques, provincial i de país. On les grans decisions es prenguen i es contrasten amb la participació de totes i tots. Un PSPV del segle XXI, no del XX.\n“Els quatre de sempre”, la “camarilla”. Puig i el seu cercle de confiança han actuat per lliure en el partit?\nAixí ha estat. Des d’octubre se li va demanar i exigir que convocara un Comité Nacional per explicar i debatre la postura adoptada en els diversos òrgans federals [En referència a la dimissió de Puig de l’executiva de Sánchez]. No va fer cas del que la militància reiteradament li va demanar. Això ha provocat una fractura profunda entre la militància i el seu secretari general. L’organització està paralitzada, si no morta.\nNi Comité Nacional, màxim òrgan entre congressos del PSPV, ni vida en les agrupacions, comarques desactivades, militància alienada. Tan malament està el PSPV?\nSí, tan malament. I jo afegiria que en algunes agrupacions i comarques, fins i tot pitjor.\nLes seues demandes no es podrien canalitzar a través de canvis en la cúpula que no posaren en dubte Puig?\nNo posem en dubte el company Puig, sinó la manera que ha tingut d’exercir la seua responsabilitat de secretari general dels socialistes valencians.\nVostés insisteixen que aquest procés és intern, que no afecta la tasca institucional. Els seus adversaris diuen el contrari.\nSi es refereix als comentaris que fan els membres del partit més corrupte de la història [en referència al PP] de la nostra democràcia, ens deixa indiferents. Van ser capaços de nomenar i mantenir com a president de la Generalitat una persona que els valencians i valencianes no van elegir com a president sense pestanyejar, i que tots sabem com ha acabat.\nPuig no ha abandonat en cap moment de la campanya el seu perfil institucional, de president de la Generalitat. Què li sembla?\nQue és una postura tramposa, que intenta confondre. Ell sap perfectament que no té gestió per a defensar com a secretari general, i es refugia en la institució on el seu paper té una valoració positiva.\nHa denunciat davant del Comité de Garanties, sense èxit, alguna cosa semblant a l’ús de les institucions per a fer campanya orgànica. És un combat desigual?\nHo és, sens dubte. La militància del nostre partit n’és plenament conscient. Per això cal preservar al màxim possible la imparcialitat i la neutralitat en el procés. És curiós que, davant d’una reclamació sobre el paper dels càrrecs públics en la campanya, el Comité de Garanties responga d’aquesta manera, quan un dels signants [el secretari, Francisco Rodríguez Mulero], és també secretari autonòmic d’Agricultura, càrrec de designació de confiança del nostre president. Sense menyscabar la integritat del company, ens resulta, almenys, poc “estètic”.\nGarcía ha obtingut menys avals que Puig. Sánchez en va obtenir menys que Susana Díaz.\nAqueixa és la realitat, els avals són un mecanisme del segle XIX, nosaltres ja havíem proposat canvis profunds en aquest sentit. Estic convençut que els vots de la candidatura de Puig no arribaran al nombre d’avals, mentre que els de Rafa García poden estar prop de duplicar-se en funció del nivell de participació que s’obtinga el dia 16 de juliol.\nPer què la gran majoria de quadres –consellers, diputats, alcaldes– dóna suport a Puig?\n[Rialles] Aquesta pregunta crec que no cal respondre-la per no posar en dubte la intel·ligència de la nostra militància... Seria com si li preguntàrem la taula de multiplicar del 2!\nEstà més fort el seu soci de govern, Compromís, que vostés?\nCom a organització han fet un treball molt important en aquests dos primers anys de govern autonòmic. Treballen en les institucions on governem conjuntament, Generalitat, diputacions i municipis, però no descuiden l’enfortiment de les seues estructures de partit. És en aquest segon front on anem perdent protagonisme. García és la garantia que el partit tornarà a ser fort, actiu, amb múscul social.\nCompromís pot superar el PSPV-PSOE en les eleccions del 2019?\nPot, una força que està a menys de 50.000 vots de diferència, superar-te en el pròxim cicle electoral? Evidentment, sí. La candidatura de Rafa García ho té clar i treballarà des del minut 1 perquè els resultats electorals del PSPV-PSOE en les pròximes convocatòries tornen a situar-nos com la força majoritària de l’esquerra.\nValore la gestió del Consell.\nEn conjunt és positiva, encara que les enquestes reflecteixen problemes en la transmissió de l’activitat i dels assoliments que, sens dubte, s’han produït en la gestió.\nHem de tenir clar que hi ha un examen que deixa cadascú en el seu lloc, i s’anomena eleccions autonòmiques 2019. Hem d’arribar a aqueix moment amb els deures fets, amb el partit fort, amb la militància bolcada en un únic objectiu: guanyar les eleccions en la Generalitat i en tots i cada un dels municipis de la Comunitat Valenciana.\n13 de julio de 2017 - 19:14 h


Els Borja com una oportunitat de futur a Xàtiva | L'Informador\nEls Borja com una oportunitat de futur a Xàtiva\nPublicat a 30 d'abril de 2016 el 7:00. Escrit per Juan Antonio Cloquell\nXàtiva aposta per redirigir la temàtica borgiana a una vessant acadèmica i cultural i posa una primera pedra per ser reconeguda com a la ciutat dels dos Papes, amb l’objectiu de convertir-se en referent turístic\nL’Ajuntament de Xàtiva acollia ahir la presentació dels actes que es van a realitzar durant el mes de maig en torn a la figura dels Borja.\nUn seguit d’activitats culturals que tindran la seua guinda amb el primer congrés “Xàtiva: història, cultura i identitat” dedicat, en aquesta edició inicial, a les recreacions artístiques realitzades sobre els papes Borja i la seua família a totes les èpoques.\nEn l’acte de presentació va estar present Roger Cerdà, alcalde de Xàtiva; Jordi Estellés, regidor de Cultura; i Purificació Mascarell, coordinadora. Per a Cerdà, amb aquesta iniciativa, “ha de començar a consolidar-se a la ciutat el paper específic de la figura dels Borja, i ha de fer-ho recolzat per estudis científics rigorosos”. El primer edil va recordar els darrers 20 anys on no se seguia cap full de ruta estratègic. Estellés, en la mateixa línia, destacava que “és un error clavar-los tan sols en una única vessant, per tant volem donar-li, des del rigor científic, un enfocament multidisciplinar”. Finalment, la coordinadora dels actes, Purificació mascarell, asseverava que “Xàtiva compta amb una gran densitat històrica que cal explorar i potenciar, un potent llegat cultural que, organitzat de forma científica, ens servirà no sols per reivindicar un passat molt important per convertir la ciutat en un lloc de referència cultural per al turisme de qualitat”.\nEl congrés tindrà lloc al convent de Sant Domènec durant els dies 4, 5, 6 i 7 de maig. Participaran reconeguts artistes i estudiosos de la matèria per a les conferències principals i s’oferirà una programació d’activitats culturals durant els dies del congrés. Aquesta reunió d’investigadors té com a objectiu principal analitzar la recepció de les figures dels Borja, des de la seua època fins al present, a través de les diverses manifestacions artístiques que s’han inspirat en la cèlebre família valenciana. Quin concepte s’ha difós dels Borja des del cinema? Com s’han plasmat els papes a la literatura? Com ha influït la televisió, l’òpera o el teatre per consolidar la famosa “llegenda negra” que envolta aquesta nissaga? Quines expressions artístiques de la modernitat s’han interessat pels Borja i des de quina òptica? Quant hi ha de fantasia i quant de documentació històrica a les representacions artístiques que rodegen el cognom més internacional de Xàtiva?\nEn definitiva, aquest congrés tracta d’estudiar quin tipus de recreació dels Borja s’ha fet i es fa des dels distints discursos artístics per observar de quina manera s’ha fixat el concepte “Borja” o “Borgia” a l’imaginari col·lectiu internacional, més enllà de realitats històriques contrastades. Tractarem de respondre la següent pregunta: com l’art ha plasmat i utilitzat els Borja? Totes les comunicacions que seguisquen aquesta via i oferisquen visions innovadores sobre el tema, seran benvingudes.\nEls interessats en assistir al congrés com a oients, poden fer-ho de manera gratuïta i lliure.\nPerò, com hem dit abans, és el cap de cartell d’un extens programa cultural que aglutinarà un ampli ventall d’activitats durant els cap de setmana de maig. Exposicions al Museu de Belles Arts i a la Seu; un recital als Jardins del Palasiet; un concert de música renaixentista; la representació “Juí als Borja” per part de la Bicicleta Teatre; i un seguit de rutes turístiques dedicades a aquesta família fa d’aquest maig una oportunitat per conèixer aquesta part de la història xativina.\nJordi Estellés i Purificació Mascarell, regidor de Cultura i coordinadora\n“Els Borja són les figures amb més renom que disposa Xàtiva per transcendir a un àmbit més enllà de l’autonòmic”\nCom naix aquesta iniciativa entorn a la figura dels Borja?\nJordi: Des d’un principi tots volíem donar-li sentit a la figura borgiana des d’una vessant molt acadèmica. Va ser en eixe moment quan vam entropessar amb Puri, doctora en filologia hispànica i professora a la Universitat Complutense de Madrid, que tenia aquesta necessitat de plasmar-ho des dels diferents punts de vista. El que hem fet des de l’Ajuntament és ampliar tota aquesta vessant artística que gira entorn al congrés dotant cada cap de setmana d’alguna particularitat borgiana: música, teatre, exposicions…\nPurificació: Com bé diu Jordi, aquest ha estat un encontre de voluntats. Volía traslladar la meua experiència en l’àmbit acadèmic a la meua ciutat i reivindicar així el seu passat històric. L’Ajuntament ho desitjava i ha sigut una fusió d’interessos molt interessant i exitosa.\nQuina importància té recuperar el protagonisme de la família Borja a Xàtiva.\nP: Jo actualment visc a Madrid, i quan dic que són de Xàtiva, ningú et relaciona amb els Borja. Aleshores, hem de situar en el panorama borgià el nom de la nostra ciutat. No hem d’oblidar que Xàtiva és la ciutat natal dels dos Papes i açò s’ha perdut. Hem de tornar a l’origen i es tenia que fer des de les institucions, més enllà de firetes populars com es feien fins ara.\nJ: Els Borja són les figures amb més renom que disposem que poden transcendir a un àmbit més enllà de l’autonòmic. Hem d’anar molt més enllà, amb un focus internacional. I açò ho veiem ja al congrés que compta a gent d’altres països que ens donarà la seua visió al respecte. Cal recalcar el fet de que els Borja són de Xàtiva i açò s’ha diluït amb les accions que l’antic equip de govern duia a terme, firetes lúdiques sense cap planificació i estratègia.\nAleshores, es tracta d’una possibilitat no sols a nivell cultural sinó a nivell turístic.\nJ: Sí, va encaminat a aquesta finalitat. Anem a tenir un congrés amb molts participants, anem a tenir obres d’art que van a transcendir i es quedaran a formar part del llegat artístic de la ciutat… Volem donar-li accessibilitat a tota la gent i tots els actes van a ser gratuïts, amb diferents entitats que anem a sufragar el seu cost. Volem retornar al que no hauríem d’haver perdut mai, una vessant acadèmica. En els darrers 20 anys s’ha acudit a la part més popular dels Borja, però estem obligat a fer l’esforç i transmetre tota aquesta inquietud a una part més cultural.\nP: No ha hagut en cap moment afany de l’Ajuntament de recaptar per aquest esdeveniment. Normalment, quan assisteixes a un congrés, ja hi ha que pagar 100 euros com a quota de participació. I ací l’hem eliminat, cosa que s’ha valorat molt positivament per part dels ponents i dels participants. A més, hi hauran 20 becaris en Casa el Cigroner, patrocinats pel propi Consistori.\nEs veu com una mena d’inversió a llarg termini.\nJ: La cultura sempre és una inversió.\nEs tracta d’un punt de partida per als propers anys?\nP: Ho té que ser. Primer anem a veure com funciona aquests dies, malgrat que estic convençuda que eixirà tot a la perfecció ja que hem posat molt de treball, esforç, il·lusió i rigor acadèmic. Valorarem el resultat i, en funció d’açò, seguirem.\nJ: El que de segur anem a fer és seguir dedicant-li esforços als Borja. Açò no és un punt i final, és el primer pas per realitzar una reivindicació turística i cultural els propers anys en torn als Borja.\nP: Jo els diria que va a ser una forma excepcional i una oportunitat única per conèixer el nostre passat i la nostra història d’una manera didàctica, entretinguda i pedagògica. És una oportunitat que no es pot perdre i tenim a la mà a primeres espases parlant del nostre passat.


D’aquell escriptor m’agradava l’atenció que parava als paisatges i a les topografies, a allò que podríem anomenar l’esperit dels llocs. Na Gina duia quinze dies que només em parlava del sopar de les noces de plata. En Joan i jo, na Gina i en Toni érem dues parelles que ens havíem fet amics quasi al mateix temps.\nFácil de matar, Maruja Torres. Planeta. Abril, 2011. 254 pàgines. 19,50 M'agrada la Maruja Torres periodista i la Maruja Torres novel·lista, excepte quan guanya el Premi Nadal. Esperadme en el cielo em sembla la menys bona de totes les seues obres. Crec que m'agrada la novel·la negra, la d'investigadors estrafolaris. I m'agrada Fácil de matar. Maruja Torres torna a Beirut per a crear un personatge fet a la seua mida: una reportera de guerra retirada que es queda a viure a la capital del Líban. L'ha batejada amb el nom horrorós de Diana Dial. I és clar, hi ha un parell d'assassi [...]\nLlegeixo el titular a l'edició digital del diari: Fernández Déu, del PP a Volem hasta llegar a Lliures. No hi veig la noticia, així que m'estalvio llegir no sé quantes línies per arribar a la conclusió que el moviment és estàtic. I quina dèria de fer partits abocats a ser residuals que obtindran, potser, un o dos diputats que es passejaran, sortiran als telediaris, cobraran un sou i aquí s'acaba la història. Esclar que potser m'equivoco, que avui en som molts que a penes passem dels titulars. Lliures! Home, no està malament. Esterlines? Ara per ara, l´única curiositat que tinc [...]\nAutor: noreply@blogger.com (miquel)\nAutor: noreply@blogger.com (Jaume)\nAixò, que dimecres que ve, que és dia 7 de març, a les 19 hores, a la llibreria BABEL, presentarem la meua darrera novel.la: Raons de sang i foc. Que és històrica, diuen. I que està ambientada al Castelló de les Germanies. M'ha quedat xula i les crítiques, de moment són molt bones. I que si esteu per Castelló, i no teniu res millor a fer, i podeu vindre, per a mi serà un plaer.\nAutor: noreply@blogger.com (Pep Castellano)\nL’ABRAÇADA HUMIL*12-4-17*Ell va morir de sobte la matinada de dimecres 5 d’abril, sense que les meves mans el poguessin retornar. Diumenge el vaig pujar dins del meu cor a veure l’espectacle de les palmes a Les Coques, amb l’arquebisbe pontificant des d’una escalinata i el repic de les campanes majors. No podia resistir la gentada i em vaig refugiar a plorar al jardí del claustre de la catedral, d’esquena al xiprer i els peus repenjats al petit estanyol rodó d’aigua verda i peixos vermells. [...]\nAutor: noreply@blogger.com (Olga Xirinacs Díaz)\nHi ha moltes maneres de classificar la gent. Tots classifiquem i som classificats. Últimament constato que hi ha tres tipus de persones en funció de com et tracten quan saben que tens o has tingut una malaltia greu. Com que em va donar per explicar a parents segons i tercers, amics, coneguts i algun saludat i tot, depenent de com anava d’ànims, que m’havien trobat un càncer de pit, que me l’operaven i que després em tocaria fer radioteràpia per rematar alguna hipotètica cèl·lula maligna que pogués quedar emboscada, em vaig trobant gent que em pregunta com estic. I d’aquí ve [...]\nAutor: noreply@blogger.com (Teresa Amat)


Tinte Capelli - ❤ GLOBElife ☎ - tint per al cabell - parrucchieri\nEl lloc de tint de cabells\nAquest lloc conté tota la millor i més recents tints de cabell que es poden trobar en el mercat i en la perruqueria. Els tints de cabell són diferents els uns dels altres, cadascun amb un tipus diferent depenent del tipus de cabell: amb o sense amoníac, permanent o to sobre el to. Tints naturals de cabell també estan guanyant tracció de la perruqueria. En els últims anys, de fet, estem pagant cada cop més atenció als productes capil·lars que utilitzem a la perruqueria també per a la cura del cos que estan lliures de substàncies nocives no només per a nosaltres sinó també per al medi ambient. Tint per al cabell: li suggerim una guia per a l'elecció. Sabem que en el mercat hi ha aquesta vergonya dels colors que et permeten canviar de color al teu cabell! Molts d'aquests, però, també són agressius: contenen productes químics com l'amoníac, el formaldehid i molt més. Veiem en aquest lloc els tints de cabell que es pot utilitzar per cobrir el seu cabell blanc o només per canviar el seu aspecte. Hi ha dos tipus de coloració, permanent i temporal. Els colors temporals contenen un percentatge molt baix d'oxidant. L'oxidant és el que fa possible alleugerir el cabell i al mateix temps penetrar el color. El producte entra al cabell i es queda a l'interior. Per als colors temporals, el producte simplement s'estableix en la fibra, per la qual cosa l'efecte és limitat. Una coloració temporal de la perruqueria s'esvaeix amb rentats: pot durar fins a 10 xampús sense rebrot. Alguns tints temporals, però, només poden durar el temps d'un xampú. Els colors permanents utilitzen productes que contenen oxidants. El cabell es Esvaneix amb el temps, però el color roman. És per aquest motiu que és bo utilitzar sempre tractaments per al cabell acolorit, de manera que el color quedi en el cabell. Per a un tint permanent pigments s'afegeixen, i això inevitablement resulta en un creixement efecte després d'uns mesos. Així que hem d'optar per una coloració permanent o temporal? Tot depèn del que desitgi, però el colorit temporal és ideal per a clients joves que tenen poc o cap pèl blanc. Aquest tipus de coloració crea reflexions i fa que el cabell sigui brillant, el que li permet canviar el color a voluntat! Després de trenta anys, però, el primer cabell blanc comença a aparèixer. Si voleu amagar-los i si representen només el 20-25% del seu cabell, els tints temporals poden ser suficients. Si hi ha més pèls blancs, vostè haurà de canviar a una coloració permanent. Però una altra vegada és una qüestió de gust! Vostè pot acceptar el seu cabell blanc molt bé i no pensar en anar a tenyir-lo. Una altra pregunta que et persegueix: és millor tenyir el cabell a casa o a la perruqueria? Avui en dia, els productes per pintar són de bona qualitat, especialment si vostè compra productes professionals. El problema rau en l'aplicació. En un saló tens accés a les habilitats tècniques del teu perruquer. Ell sap com barrejar els colors per cobrir millor els cabells blancs o crear efectes per barrejar el color. Vostè està tractant amb un savoir-faire que no es pot tenir a casa.\nTinte Capelli, perruqueries, cabells, salut, salons de bellesa, fotos de moda de cabells, pentinats, estètica, venda, cura de la calvície, Tinte Capelli, caiguda del cabell, colorants, cremades de sol, balayages, meches, shatush, Deja-Vu, Tinte Capelli, Venda de productes per al cabell, venda de productes de perruqueria, venda d'articles de perruqueria, la venda d'assecadors de cabells, la venda de planxes de cabell, la venda de tisores de tall de cabell, la venda de cura del pèl de la regeneració, la venda d'atenció a prova de tardor cabell, vendes de Kerastase, Tinte Capelli, venda de prooplasmines, perruques de venda, la venda d'oli d'argan, la venda de marrocanoil, venda de phonlux PARLUX, la venda de pinzells, la venda de pinten de fusta, la venda de roba per als perruquers, la venda de tint per al cabell, Tinte Capelli, venda de xampús de cabells especials, venda de mobles de perruqueria, venda de cursos de perruqueria, de negocis, millor preu, Outlet productes per a cabells


Pàgina d'inici\tAgenda\tSecrets metropolitans\tEl parc de Torreblanca\nPermanent - Sant Joan Despí (Baix Llobregat)\nEl parc de Torreblanca - © Rafael López-Monné\nCom ha passat en altres ocasions, la del parc de Torreblanca és la història d’una transformació, que ha compartit amb Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí i Sant Just Desvern. A l’edat mitjana era una notable finca agrícola del Baix Llobregat on destacava una torre envoltada d’una muralla que, amb el pas dels anys i de diferents propietaris, es va anomenar Torre Blanca. En el segle XIX, el marquès de Monistrol va aixecar-hi un palau d’estil neogòtic i uns jardins romàntics per on es va passejar la societat benestant de Barcelona i de Madrid. Com a conseqüència de la guerra civil es van perdre les edificacions i es va malmetre la finca però, l’any 1982, la Corporació Metropolitana la va adquirir, va dissenyar-hi un parc i el va obrir al públic. Sorprèn el tranquil llac on l’aigua, les grutes, les illes i les coves són tan protagonistes com l’exuberant vegetació que l’envolta. També el laberint dissenyat amb centenars de xiprers. I l’estany envoltat de moreres que gràcies a una passarel·la ens enfila fins a gaudir d’una bona panoràmica del massís de Garraf. La diversitat d’espais afavoreix la varietat d’ocells. I les roses del títol, us preguntareu on són. No patiu que les trobareu al llarg de les nou hectàrees que ocupa el parc! Com a herència d’un cultiu que es va iniciar al final del segle XIX de la mà de Simó Dot, el parc acull uns sis-cents rosers que alegren els sentits i que es cultiven amb l’Associació d’Amics de les Roses de Sant Feliu.\nUn parc sempre actiu\nL’any 2012 es va estrenar un programa que recull idees per descobrir el parc: visites guiades que expliquen la seva història, passejos que s’aturen als arbres singulars, jornades d’observació d’ocells que hi fan niu, tallers per sembrar llavors i plantar i podar, tisores en mà, les roses... És fàcil treure el cap pel parc un cap de setmana i veure que s’hi celebra una jornada d’intercanvi de llibres o un aplec de sardanes. Les activitats estan dissenyades per l’Àrea Metropolitana de Barcelona, el Consell Comarcal del Baix Llobregat i els ajuntaments de Sant Feliu, Sant Joan i Sant Just, que han ideat un dossier pels infants de primària, un bon instrument educatiu a través del qual el professorat pot ensenyar els principals valors del parc.


ODISSEU: programa per al retorn i la inserció laboral dels i les joves al medi rural / Més iniciatives / Desenvolupament Rural\nODISSEU: programa per al retorn i la inserció laboral dels i les joves al medi rural\nPromotor Direcció General de Desenvolupament Rural; Direcció General de Joventut; FMR i ARCA\nEl programa “ODISSEU: programa per al retorn i la inserció laboral de joves al medi rural”, està impulsat per la Direcció General de Desenvolupament Rural del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i per la Direcció General de Joventut del Departament de Benestar Social i Família, a partir d’una iniciativa conjunta de la Fundació del Món Rural i de l’Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya (ARCA), amb la col·laboració dels 13 Grups d’Acció Local Leader de Catalunya i la xarxa de professionals de joventut.\nEl programa ODISSEU pretén incentivar i facilitar el retorn de joves cap el medi rural a partir de la creació d’un programa que faciliti la seva inserció laboral i que promogui el compromís social dels i les joves amb el seu territori rural d’origen. El programa actua de forma transversal sobre els agents que incideixen en aquesta transició (centres de formació, teixit empresarial i administració) i també portarà a terme accions de divulgació i sensibilització sobre els impactes de les migracions juvenils en el medi rural en general i en els centres de formació de secundària.\nPer més informació podeu consultar el web: www.odisseujove.cat.\n* Incentivar i facilitar el retorn dels i les joves cap al medi rural, a partir d’un programa que faciliti la seva inserció laboral.\n* Desenvolupar i consensuar eines d'anàlisi per al diagnòstic de la migració juvenil rural, la potencialitat del teixit empresarial, la influència de l'oferta formativa superior en les migracions, i els factors d'atracció del medi rural per a la joventut.\n* Fomentar i acompanyar la inserció laboral i la creació d’empreses per joves que contribueixin al desenvolupament de las zones rurals.\n* Generar espais de debat i anàlisi entre els agents i institucions que intervenen en polítiques / programes d'ocupació i de joventut.\n* Sensibilitzar i posar en coneixement a la ciutadania, sobre l'impacte de la migració juvenil a les zones rurals.\nLa primera fase del projecte es va realitzar l’any 2011. Es va elaborar la diagnosi “Els moviments migratoris de la joventut rural: què ofereix el mercat laboral als i les joves?” on es feia una anàlisi general de les migracions en les comarques rurals i en 5 territoris pilot inicials s’aprofundia sobre les oportunitats d’arrelament en el territori d’origen (diagnosis territorial); es va realitzar un viatge de intercanvi per conèixer el model quebequès de “Place aux Jeunes”; es van identificar i analitzar fins a 55 programes i projectes per al retorn de joves rurals d’àmbit europeu i internacional i es va elaborar la metodologia de intervenció per als propers 3 anys.\nL’any 2012 el projecte es tutela i cofinança per la Direcció General de Desenvolupament Rural, mitjançant la mesura de cooperació catalana dels Grups d’Acció Local LEADER i, la Direcció General de Joventut. En aquesta segona fase, comença la implementació en 14 comarques rurals pilot (territori LEADER), a partir de la creació de les Taules de Concertació Territorials que són les meses representatives dels agents que intervenen en matèria de joventut, programa LEADER, ocupació i promoció econòmica, de caràcter públic i privat, a escala comarcal i són l’estructura per al desplegament de les accions del projecte ODISSEU a nivell comarcal. Durant el 2012, també s’amplien les diagnosis territorials en 2 comarques més i es realitzen les primeres actuacions, escollides segons les Taules de concertació, orientades a afavorir el contacte entre joves i empreses i així millorar la inserció laboral juvenil; a realitzar jornades de foment a l’emprenedoria i a l’arrelament al medi rural, i a la creació de les primeres eines de coordinació dels recursos comarcals disponibles per afavorir el retorn de joves i la seva inserció laboral. També es realitzen els primers contactes amb les universitats a través de la Comissió executiva.\nL'any 2013, a partir del mateix model de finançament, es consoliden les Taules de Concertació dels 14 territoris pilot i que consensuen les accions territorials ODISSEU: foment de l'emprenedoria juvenil i accions joves-ocupació.\nInforme seguiment ODISSEU 2013\nInforme seguiment ODISSEU 2014\nEl col·lectiu diana del projecte són els joves universitaris, escollits per dues dinàmiques contrastades: tenen una mobilitat obligada i de més distància per la realització d'estudis universitaris, ja que els centres de formació estan sovint situats en las zones urbanes i peri-urbanes; i són el capital humà per l'emprenedoria, ja que segons el Global Enterpreneurship Monitor (GEM) per al 2013, a Catalunya més del 30% de les persones emprenedores potencials i naixents tenen formació universitària. Per això, afavorir l'arrelament d'aquest col·lectiu estratègic a les zones rurals suposa un efecte multiplicador al territori d’altres dinàmiques (en termes de generació d'ocupació, augment demogràfic, etc.) que evitaran el despoblament i contribuiran al desenvolupament de les zones rurals.\nTambé es treballa amb la sensibilització de joves amb altres perfils formatius preuniversitaris que viuen a la comarca i encara no n'han marxat.\nBreu descripció del programa ODISSEU (català)\nBreu descripció del programa ODISSEU (english)\nDocumentació projecte ODISSEU:\n-Diagnosi Odisseu general i territorials (català) (versió actualitzada 2012 + 7 diagnosis territorials: Alta Ribagorça, Alt Urgell, Solsonès, Ripollès, Ribera d'Ebre, Priorat, Noguera)\n-Diagnosi Odisseu (català) (versió actualitzada 2012 + 5 diagnosis territorials: Conca de Barberà, Motsià, Garrigues, Garrotxa, Berguedà)\n-Diagnosis Odiseo 2011 (castellà)\n-Compilació diagnosi Odisseu 2011 (català)\n-Compilación diagnosis Odiseo 2011 (castellà)\n-Recopilación de programas similares a Odiseo implementados en otros países 2011 (castellà)\n-Informe de la visita de estudio "Place aux Jeunes" 2011 (castellà)\n-Documentació de la jornada de presentació del projecte (1 desembre 2011)\n-Conclusions dels grups de treball als 5 territoris pilot (desembre 2011)\n-Documentació de la jornada de treball ODISSEU (20 març 2013)\nRecull de premsa: 2011-2012, 2013 (oct).\nSeminar on rural youth migrations and employment (Solsona, 21-24 Maig 2013)\nJornades joves-empreses ODISSEU PATT 2013 (Tardor 2013)\nPracticum ODISSEU per a la innovació (2014)\nAny d'inici 2011\nSocietat rural i serveis a la població / joventut\nEconomia social i Emprenedoria rural / inserció laboral i millora de l’ocupabilitat


Mor un home de 46 anys després de caure's de la seua moto a la CV-309 a Sagunt\n29/11/2018 21:06 | Actualitzat a 29/11/2018 21:15\nUn home de 46 anys ha mort aquest dijous després de caure de la seua moto en l'accés a la V-23 de la carretera CV-309, en el terme municipal de Sagunt, segons han informat fonts del Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències (CICU).\nEn la telefonaa que ha rebut el CICU a les 13.40 hores s'indicava que el motorista estava inconscient, per la qual cosa s'ha desplaçat fins al lloc una unitat de Suport Vital Bàsic (SVB) i una altra del Servei d'Ajuda Mèdica Urgent (SAMU).\nA la seua arribada, l'equip sanitari del SVB ha practicat maniobres de reanimació bàsica al motorista i l'equip mèdic del SAMU ha dut a terme la reanimació cardiopulmonar avançada i altres maniobres.\nA causa que no hi ha hagut resposta per part de l'home, el servei sanitari ha confirmat la seua defunció.\nMort un home atropellat per un cotxe al Puig\nCap de setmana tràfic a la Comunitat amb diversos accidents, en aquest cas amb víctima mortal. La passada matinada del dissabte al diumenge es va produir un atropellament mortal en la CV-318, en el terme municipal del Puig, a l'Horta Nord. Un home de 70 anys va morir en ser atropellat quan creuava la via de matinada per aquest tram de carretera. Els fets van ocórrer a les 4.15 hores de la matinada en el kilòmetre 1 d'aquesta carretera en el municipi del Puig amb Rafelbunyol i la Pobla de Farnals, segons ha informat el Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències. Per causes que es desconeixen el cotxe va arrossegar el vianant, de 70 anys. S'investiga si poguera ser per la visibilitat o una imprudència. Emergències va mobilitzar fins al lloc de l'accident una unitat del Servei d'Ajuda Mèdica Urgent (SAMU) i una altra del Suport Vital Bàsic (SVB) per assistir al ferit. Malgrat això, l'home, després de ser atés pels serveis mèdics no es van poder recuperar les constants vitals de l'home, que va morir en el lloc.


Les històries venen | SJB Translations\nCongrés dona pistes sobre l’enoturisme\nFacis el que facis, és la història que expliques que marca la diferència quan intentes vendre vi o visites al teu celler. Aquest va ser el missatge més important del International Wine Tourism Conference 2017 (WINETC – Congrés International d’Enoturisme) a Sicília.\nCentenars de delegats es van unir a Viagrande, a prop de Catània a Sicília durant dos dies a finals de març per escoltar presentacions i fer contactes relacionats amb els mons de vi i de turisme. A continuació faig balanç de les presentacions més interessants.\nRobin Shaw, de Wine Tourism Australia, va explicar històries d’èxit en enoturisme, sobretot d’Austràlia i Sudàfrica, on el concepte és molt avançat i on alguns cellers ofereixen hotels, restaurants i moltes maneres de tastar el vi. “L’experiència ha d’anar més enllà del vi. Ha de connectar els turistes amb la història i la cultura del lloc,” va dir “El menjar també és molt important.”\nDonna Jackson, of Amandini Branding Consultants, va explicar històries dels cellers de la regió vinícola d’Etna, i com han construït el seu èxit amb relacions personals i les noves tecnologies. “Massa sovint quan vas al web d’un celler, no hi conten cap història. Però la teva empresa té una cosa que és la teva essència.”\nNicoletta Dicova, de Niavinum, va parlar de turisme als cellers que produeixen vins naturals i ecològics. Explicava que el que volen aquest productors sobretot és transmetre la seva passió. “El viticultor esdevé la destinació.”\nJudith Lewis, de la consultoria d’imatge deCabbit, va fer dues presentacions sobre l’ús dels mitjans electrònics i les xarxes socials: “Necessita temps i esforç – has d’anar a buscar el teu públic i inspirar-los perquè et busquin a tu. Vols que sentin el que sents tu.” S’ha de fer servir d’imatges, va dir ella. Instagram és una bona manera de fer-ho, Twitter també, però quan es parla de les xarxes socials no hi ha dubte “el món està a Facebook”.\nI Laura Massoni, of See Italy Travel, va parlar de col·laboració entre cellers i agències de viatge per crear enoturisme. Va reconèixer que molt sovint als productors els costa promocionar-se. “Però s’ha de considerar el màrqueting com la persona que et deixarà casar-te amb el noi o la noia dels teus somnis.”\nL’organitzador del congrés és l’empresa Wine Pleasures amb seu a Barcelona, i entre els delegats hi havia uns representatius de turisme a la Costa Daurada, del museu de vins de Vilafranca del Penedès Vinseum i de l’empresa de turisme Devour Spain, que inclou un filial a Barcelona.\nEl poder de les històries vam tenir l’oportunitat de comprovar quan vam visitar el celler impressionant de Benanti al mateix poble de Viagrande. La història del pare que va començar fent vins de qualitat a la finca i els seus fills bessons que havien deixat feines importants (un era banquer) per incorporar-se al negoci familiar a la falda d’Etna i l’entorn de l’edifici del segle XVIII envoltat de vinyes va demostrar el que es pot aconseguir al nivell d’enoturisme sense dir res dels seus vins realment excel·lents.\nLes històries també s’han d’explicar en altres idiomes. Si necessites ajuda per contar la teva en anglès no dubtis d’enviar-me un correu simonberrill@thewinetranslator.com o utilitzar la pàgina de contacte.


Felip VI no ha visitat l’estand de Catalunya del MWC i Quim Torra no s’ha fet foto amb la delegació espanyola que havia fet el passeig inaugural de les autoritats. Així és com el congrés dels mòbils ha tornat a ser l’escenari en què s’han vist les tensions polítiques entre la Generalitat i la casa reial espanyola, màxima representació de l’Estat. De la mateixa manera que ahir –per raons amb matisos diferents– ni el president de la Generalitat ni l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, van participar en el besamans monàrquic previ al sopar inaugural, al qual sí que van assistir tots dos.\nDesprés han fet el recorregut previst junts. Però cap al final del trajecte estava prevista una parada a l’estand de Catalunya –segons havien dit fonts de l’organització als periodistes– i la comitiva que encapçalava el rei d’Espanya se l’ha saltat. Minuts abans, Quim Torra havia marxat, juntament amb el conseller de Polítiques Digitals, Jordi Puigneró. Aleshores, la comitiva, ja sense Torra ni Puigneró, ja visitat l’estand Mobile World Capital i no s’ha acostat al de Catalunya, que és just al davant.\nLa Generalitat ha al·legat que Torra ha marxat perquè tenia agendada prèviament una reunió amb inversors i no es podia esperar més. El cas és que no hi era a l’hora de fer-se la foto de família final.\nDesprés de l’episodi i de la polèmica generada, fonts de la casa reial han assegurat que no hi h hagut cap plantada. Segons recull l’Agència Catalana de Notícies (ACN), La Zarzuela assegura que la visita a l’estand de Catalunya depenia de si a l’hora de fer-la hi havia algun representant de la Generalitat, cosa que no ha passat.\nLa Generalitat replica que la comitiva espanyola ja sabia que el president de la Generalitat i el conseller Puigneró no els rebrien perquè havien de reunir-se amb possibles inversors. Segons aquestes fonts, estava clar que els membres del govern català només serien a la foto de l’arribada, però no a la final.


Calderes de condensació: com afecta la potència al seu rendiment\nÚltimes entradesPortada » Hi ha diferents potències de les calderes de condensació?\nA l’hora de triar calderes de condensació, és molt important seleccionar el model, les característiques quantitatives del qual i qualitatives s’adaptin als requisits dels nostres habitatges. D’aquesta manera, gaudirem d’un electrodomèstic optimitzat a les nostres preferències capaç de proporcionar-nos la calor que necessitem sense tenir un consum excessiu.\nPotències de les calderes de condensació\nLes principals marques del mercat, com Saunier Duval o Hermann, tenen en el seu catàleg models de calderes amb diferents potències, pensats per a satisfer els requisits de cada llar. Segons la grandària de l’habitatge i el tipus de clima on es trobi, variaran les necessitats, per la qual cosa el rendiment haurà de ser conforme a aquestes.\nUn altre factor que intervé en la potència necessària és l’ús que farem d’aquesta. No necessitarem les mateixes característiques quan la caldera només s’utilitzarà per a la calefacció que quan farem un ús mixt amb l’aigua calenta.\nLes calderes de fins a 23 kW s’utilitzen principalment en climes càlids, on s’utilitzaran principalment per a escalfar l’aigua calenta sanitària (ACS).\nA Espanya, la potència més comuna se situa entre els 24 i els 26 kW. És suficient per a escalfar i donar aigua calenta en la majoria d’habitatges en climes temperats.\nQuan la superfície de l’habitatge és superior als 120 m² o si la casa està situada en zones molt fredes, necessitarem calderes que tinguin entre 27 i 31 kW de potència.\nEls models entre els 32 i els 37 kW s’instal·len en cases de més de 180 m² situades en climes molt freds.\nEntre els 38 i 45 kW trobem calderes pensades per a cases molt grans, amb un aïllament molt deficient i situades en climes molt freds. Per aquest motiu és molt poc freqüent veure-les a Espanya.\nTriar una caldera per a la calefacció depenent de la potència\nCom hem vist amb aquesta classificació, hi ha una caldera de condensació pensada per a cada tipus d’habitatge. Encara que pugui resultar temptador apostar per un model amb una potència alta per a assegurar-nos uns hiverns càlids, si ens preocupa la protecció del medi ambient haurem d’apostar per l’optimització dels recursos.\nEncara que no volem instal·lar menys dels kW que necessitem i tenir una climatització deficient, tampoc ens interessa tenir més potència de la que necessitem. Això implicarà un consum energètic innecessari, que no ens beneficiarà i no obstant això inflarà la factura de gas.\nEncara que s’estima que a Espanya la potència ideal és de 115 W / m², per a calcular la quantitat exacta hem de tenir en compte el clima i l’aïllament de la casa. Així, un habitatge eficient en una zona càlida no necessitarà mes de 57 W per metre quadrat, mentre que una casa amb aïllament deficient en una zona molt freda necessitarà augmentar fins als 135 per a gaudir d’una bona climatització.\nEn definitiva, la potència en les calderes de condensació és tan important per a satisfer les nostres necessitats com altres característiques qualitatives. Per a més notícies com aquesta i altres novetats, no dubtis a consultar les nostres xarxes socials.\nprevious post: Arriba la calor i amb ell les discussions per l’aire acondicionat a l’oficina


El ple de gener votarà la modificació de l'Ordenança Municipal de residus de #SantJust | GESTOR DE COMUNICATS | Ajuntament de Sant Just Desvern\nsantjust.cat 28/01/20 nota informativa\nEl ple de gener votarà la modificació de l'Ordenança Municipal de residus de #SantJust\nDemà dijous se celebra el ple ordinari corresponent al mes de gener, amb l’aprovació inicial de la modificació de l’Ordenança Municipal de residus com un dels punts més destacats. Aquesta modificació servirà per concretar els drets i deures de les persones usuàries en relació amb el nou sistema de recollida de residus, que s’implantarà progressivament en els propers mesos.\nEn el cas de la recollida comercial, el sistema serà “porta a porta”, mentre que la recollida de residus domiciliaris es farà a través de contenidors amb obertura electrònica. La modificació de l’ordenança regularà principalment l’obtenció i ús de les targetes d’obertura dels contenidors, així com les condicions per a la implantació esglaonada del nou sistema, que anirà acompanyada d’una campanya informativa.\nUn altre punt destacat és la revisió de les seccions electorals de Sant Just Desvern. El ple sotmetrà votarà la proposició, coordinadament amb l’INE, de revisar les seccions electorals de Sant Just Desvern. Aquesta revisió inclouria la creació d’una nova secció electoral a Mas Lluí, la inclusió del nou sector de Torreblanca al sector electoral 6 (Escola Montseny) i la redistribució d’alguns sectors, de manera que les electores i electors votin en un col·legi més pròxim a casa seva.\nEn l’apartat de l’Àrea de Serveis a la Persona, el ple de gener votarà l’aprovació inicial de les bases de dos concursos: el Concurs de Prosa i Poesia en Català per a no professionals, promogut per l’Ajuntament, el Consorci per a la Normalització Lingüística i l’Ateneu de Sant Just Desvern, i els concursos de foment de la lectura de la Biblioteca Joan Margarit.\nMoció dels grups municipals del PSC i MOVEM SANT JUST de rebuig a la supressió dels jutjats de violència contra la dona.\nMoció del grup municipal de JUNTS PER CATALUNYA-ALCALDIA REPUBLICANA sobre les ajudes econòmiques a les famílies amb infants de 0-3 anys i altres mesures urgents.\nMoció del grup municipal de JUNTS PER CATALUNYA-ALCALDIA REPUBLICANA per a la construcció d'una llar d'infants.\nFinalment, en el torn de precs i preguntes els grups municipals CUP-AMUNT i C’s demanaran al Govern Municipal que es mantingui en suspensió el Pla de Mobilitat Urbana 2018-2024 de Sant Just Desvern, aprovat per el 22 de novembre per decret de l’Alcaldia. Aquesta petició respon a una al·legació presentada pel grup CUP-AMUNT, que considera que el document no té en compte les Declaracions d’Emergència Climàtica en els seus objectius.\nEl ple se celebrarà el dijous, 30 de gener, a les 19 h, a la Sala de sessions de l’Ajuntament, i es podrà seguir en directe a través del canal de YouTube de l’Ajuntament.


Joc en línia gratuït de Pokémon\nPokémon -Epic Conclusió\nPokémon: nombres ocults\nDoraemon: Carrer Carrera\nPokemon. Objectes Ocults\nAtrapa el meu Pokémon\nCom Pokémon Press\nTrencaclosques amb Pokémon\nPokémon Rajoles de memòria\nTrobi seves targetes amb els seus Pokémon favorits\nEquip amistós de pokemons\nPàgina per pintar per sempre en línia Pokémon\nPokémon repte memòria\nDesafiament de trencaclosques de Pokémon\nPokémon Bike Joc\nConjunts entrenador Pokémon\nPokémon - Objectes ocults\nPokémon Memory Match\nPokémon Invaders TD\nOferta per jugar a jocs de Pokémon en línia i recollir les seves fantàstiques combatents. Jocs de jocs de Pokémon colorit, diversió i tenen una història interessant.\nUna altra cultura - sempre és una manera diferent de pensar. Per tant, els representants de l'art de tot el món, fins i tot icòniques de la nació que els ha creat, i l'altre és percebut de diferents maneres. Per exemple, l'amor japonès de l'obra de Dostoievski. Però sens dubte l'espiritualitat Guardià eslava Made Institut Fyodor hauria caigut en un estat de xoc després de sentir que dibuixa en la seva obra descendent de samurai. La mateixa situació, però per contra, es va produir un personatges de culte japoneses com Pokémon. Què pensa vostè, ¿ per Satoshi Tajiri va crear un joc d'ordinador amb personatges similars? No, no per complaure els nens animals divertits del nadó. Des del seu punt de vista, els Pokémon del joc fan atractiu en el primer lloc de la passió de recollida. Després de tot, en el joc original es va posar èmfasi en el fet que els jugadors han canviat entre ells recollits Pokémon amb un cable que es pot connectar entre si dues consoles. I va venir el pensament de l'autor, perquè quan era nen recollia insectes. I segueixo creient que una persona porta una col · lecció de col · leccions d'emocions úniques. Per ventura aquest enfocament inusual? Tenen les seves raons i per què Pokémon i viu en petites caixes. Satoshi Tajiri s'explica pel fet que, en primer lloc, els petits monstres són fàcils de controlar. I els van comparar amb les emocions negatives i les qualitats negatives de l'home. Ell o controls, tenint en quadre de ( a ) o deixa anar. D'acord, un fons del joc difícilment podria haver arribat amb dissenyador de jocs eslava, que sens dubte han balbucejar alguna cosa sobre complaure als kiddies i portar-los a un tros de l'alegria. Però els jocs de Pokemon, fins i tot sense aquest context complicat per fer divertit per als nens i adolescents. Després del llançament de l'animi i la seva marxa triomfal per tot el planeta, molts dels jocs flash amb monstres japonesos de la caixa. La majoria d'ells estan dedicats als més famosos Pokémon - Pikachu. És poc el que queda dels jocs originals de jocs de plataformes, es desenvolupen els cànons dels jocs moderns, utilitzant tots els gèneres més populars - de tiradors de lluitar i plataformes. Per descomptat, no podem deixar de prestar atenció als monstres del kawaii japonès. Per això han creat per la seva pròpia etiqueta al nostre lloc. Hi ha tota una extensa col · lecció de jocs amb Pokémon que segur agradarà als nens d'un ampli rang d'edat. Sobretot, el nostre lloc web li permet jugar de forma gratuïta per a tots en un lloc convenient a Internet.


Les propostes del CC El Sortidor pel Dia de la Dona | Zona Sec\nLes propostes del CC El Sortidor pel Dia de la Dona\nEn el marc del Dia Internacional de les dones i en especial durant tot el mes de març, no cal sortir del Poble-sec per poder reivindicar el feminisme. A partir del 2 de març es pot gaudir d’una exposició de fotografies de l’artista Zinteta. Habitar mi cuerpa és el resultat del seu treball personal on denuncia la pressió estètica a la qual el cos de la dona i d’altres identitats, està sotmès. Si voleu experimentar el procés de creació i sentir, mirar i observar-vos per arribar a l’empoderament a través de l’art, ho podreu fer de la mà de l’autora el dissabte 7 de març, amb reserva prèvia, en un taller de pintura corporal.\nSi sou més de trepitjar carrer, us convidem a l’itinerari “Dones d’avantguarda” d’Androna Cultura pel dia 5 de març. Un repàs històric d’artistes com Lluïsa Vidal o Margarita Xirgu que, marcades pel context del feixisme, van dibuixar les primeres passes cap a l’emancipació de la dona.\nSi preferiu participar d’un espai per opinar i dir la vostra, podeu reservar entrada a l’espectacle Akelarde de la Cia Averlasailas el dijous 12 de març. Un espectacle irreverent amb fòrum posterior per poder analitzar les relacions patriarcals i de poder establertes tant en l’àmbit laboral com públic. De ben segur no us deixarà indiferent.\nI si us agrada el cinema i l’animació, teniu l’oportunitat de veure Zog, dracs i heroïnes… el dissabte 21 de març a les 12 h. En\nZog és un drac que superarà els obstacles típics dels dracs amb l’amistat d’una princesa imaginativa i valenta que li farà veure que no sempre han de ser el que el món espera d’ells.\nUs esperem a totes per fer del Poble-sec, un barri feminista. Podeu donar una ullada a la resta de les activitats culturals a: ccivics.bcn.cat/elsortidor


L'Espanyol B, en una bona segona part, s'imposa al Sant Andreu | betevé\nEl filial blanc-i-blau suma la seva tercera victòria de la pretemporada mentre el Sant Andreu perd el seu primer amistós\nRedacció Esports | dissabte, 12 de setembre del 2020, a les 20.40\nL’Espanyol B i el Sant Andreu han jugat aquest dissabte un amistós de pretemporada a la Ciutat Esportiva Dani Jarque. Aquest és el tercer partit de pretemporada per al filial blanc-i-blau i el primer dels quadribarrats. Els blanc-i-blaus han guanyat el partit per 4 a 1 i ja sumen tres victòries en tres partits aquesta pretemporada.\nUna primera part igualada\nEl partit ha començat amb un gol de Raigal al minut 4, que ha suposat l’1-0, després d’un seguit d’atacs per part del filial blanc-i-blau. Tot i el gol els d’Azparren han intentat tenir la pilota, però l’Espanyol no els ho ha permès. El Sant Andreu s’ha vist obligat a llançar contres i precisament en una ha arribat l’empat dels andreuencs. El gol l’ha marcat Manu Lanzarote després d’una mala sortida del porter blanc-i-blau al minut 14. Amb l’empat, el Sant Andreu ha tingut bons minuts i ha buscat avançar-se en el marcador, tot i això els de Jose Aurelio Gay han seguit amb la mateix intensitat i també han gaudit d’ocasions. La primera meitat ha acabat amb els dos equips bastant igualats, malgrat això, el filial de l’Espanyol ha pogut marcar amb un xut de Svensson que s’ha estavellat al pal.\nL’Espanyol s’emporta el partit a la segona meitat\nA la represa, l’Espanyol B ha sortit molt endollat i Ferran Jutglà ha marcat el 2-1 amb un xut des de fora de l’àrea que ha entrat per l’escaire. Els blanc-i-blaus han buscat augmentar l’avantatge i han aprofitat un error en la sortida de pilota del Sant Andreu per fer el 3-1 al minut 50 gràcies a Svensson. Després del tercer gol, els locals han posat a prova al porter dels andreuencs, David Aragon, que ha hagut de treballar de valent. Els de Jose Aurelio Gay han estat superiors després del 3-1. Al minut 83 Enric Baquero ha marcat el 4-1 definitiu amb un xut creuat que no ha pogut aturar el porter dels quadribarrats.\nLa valoració d’Àlex Poves i Mikel Azparren\n— pretemporada futbol — Segona RFEF\nL’Espanyol comença la tornada a Primera contra l’Albacete


Comitè d'Esquema de Certificació en Enginyeria - AQPE\nComitè d’Esquema de Certificació en Enginyeria\nHome/Certificació PE/Comitè d’Esquema de Certificació en Enginyeria\nComitè d’Esquema de Certificació en EnginyeriaArman Shahinyan2020-10-09T14:42:43+02:00\nEl Comitè d’Esquema és un òrgan promogut per AQPE, en el qual estan representades les parts afectades pel procés de certificació d’Enginyers Professionals: empreses/clients, administració, i professionals de l’enginyeria.\nPer garantir la imparcialitat en el procés de certificació, es crea el Comitè de l’Esquema que està constituït per persones representatives de les parts interessades en el procés de certificació, per garantir l’equilibri d’interessos.\nA l’AQPE estem convençuts que la implicació de les parts interessades en el nostre procés de certificació és imprescindible per salvaguardar la transparència, la independència i imparcialitat en la presa de decisions que afecten a l’emissió del certificat. Per aquest motiu hem creat el Comitè d’Esquema de Certificació en Enginyeria. El Comitè d’Esquema és un òrgan promogut per AQPE, en el qual estan representades les parts afectades pel procés de certificació d’Enginyers Professionals: empreses/clients, administració, i professionals de l’enginyeria.\nEnginyer de Telecomunicació, vocal de la Junta de l’Associació Catalana d’Enginyers de Telecomunicació de Catalunya i membre del Comitè Directiu de AQPE.\nEnginyer de Camins, Canals i Ports, secretari del Col·legi d’Enginyers de Camins, Canals i Ports (Demarcació Catalunya) i membre del Comitè Directiu d’AQPE.\nPresident de la Cambra Oficial Contractistes d’Obres de Catalunya, CCOC.\nPresident de la Comissió Administracions Públiques del Col·legi d’Enginyers Industrials de Catalunya.\nPresident d’ASINCA, Associació d’Empreses d’Enginyeria i Consultoria Independents de Catalunya.


“Una quarta temporada de ‘Merlí’ hauria estat problemàtica”\nLa sèrie que ha triomfat entre els joves estrena a TV3 la tercera i última temporada\nFrancesc Orella i Carlos Cuevas, a RAC1.\nActualitzada el 18-09-2017 19:06\nAquest dilluns 18 de setembre s’estrena a TV3 la tercera i última temporada de Merlí , una de les sèries de més èxit dels últims anys entre la gent jove. La segona temporada va tenir més de 500.000 espectadors de mitjana i gairebé un 19 % de quota de pantalla, i tothom està pendent de com acabarà. Enguany, s’incorporen a la sèrie els actors Carlota Olcina, Pau Vinyals, Elena Vilaplana i Isaac Alcayde.\nFrancesc Orella (Merlí) assegura que serà una temporada “emocionalment intensa, adulta, que ensenyarà altres aspectes dels personatges”. Tant ell com Carlos Cuevas (Pol) veuen amb bons ulls que aquesta sigui l’última temporada i argumenten que una temporada més hauria estat problemàtica perquè hauria implicat seguir els nois a la universitat.\nUna de les novetats de la tercera temporada és l’horari: els episodis s’emetran a les 22 h, després del TN vespre. Era una de les reivindicacions més populars, que denunciaven que la sèrie començava massa tard. Després de cada capítol també s’estrenarà Merlinari, un espai en què adolescents de diversos instituts tractaran els temes de la sèrie i on també s’inclouran imatges del making of.\nOrella i Cuevas confessen que els ha sorprès molt l’èxit internacional que ha tingut Merlí. Netflix va comprar-ne els drets d’emissió arreu del món i ha fet furor especialment a l’Amèrica Llatina. Per exemple, Cuevas explica que el van aturar pel carrer a Costa Rica i a Houston, mentre que Orella narra una experiència similar a l’Argentina.\nEscolta la conversa sencera amb Francesc Orella i Carlos Cuevas aquí:


Crònica de la sessió 22 de gener 2014 • Aula d'Extensió Universitària de Cerdanyola del Vallès\nCrònica de la sessió 22 de gener 2014\nDoctor en Història de l’Art. Actualment treballa per l’Institut de Cultura de Barcelona. Ha estat professor del Departament d’Història de l’Art de la Universitat de Barcelona i comissari de les exposicions Imatges Secretes. Picasso i l’estampa eròtica japonesa (Museu Picasso de Barcelona, 2009) i Japonisme. La fascinació per l’art japonès (Obra Social La Caixa, 2014). Membre de la Society for the Study of Japonisme (Tòquio). Autor de diversos articles i llibres d’art català i europeu dels segles XIX i XX i dels seus vincles amb l’art oriental, l’últim dels quals és Erotic Japonisme. The influence of Japonese Sexual Imagery Western Artists (Hotel Publishing, 2013).\nJAPONISME ERÒTIC. LA INFLUÈNCIA DE L’ESTAMPA ERÒTICA JAPONESA EN L’ART EUROPEU. El Japonisme, la fascinació per l’art japonès i la seva influència en l’art occidental, és un dels fenòmens artístics més fructífers de les relacions entre Orient i Occident, amb una gran incidència en l’art de la segona meitat del segle XIX. La conferència presentarà per primera vegada un aspecte fins ara inèdit, malgrat que sorprenentment rellevant: l’impacte de l’imaginari sexual japonès, a través dels seus llibres, àlbums, estampes i pintures eròtiques, en un gran nombre d’artistes europeus, de Toulouse-Lautrec i Rodin a Klimt i Picasso.\nLA INFLUÈNCIA DE L’ESTAMPA ERÒTICA JAPONESA EN L’ART EUROPEU\nEl japonisme eròtic és un dels fenòmens artístics més fructífers de les relacions entre Orient i Occident i va exercir una gran influència en l’art occidental en la segona meitat del segle XIX. L’impacte de l’imaginari sexual japonès, es veu reflectit en molts dels seus llibres, estampes i pintures eròtiques d’artistes com Toulouse–Lautrec, Rodin i Picasso.\nLa paraula “japonisme” ens indica tot allò que té interès pel Japó en general. Fins el segle XVII, Japó era totalment desconegut pels occidentals. Només algunes descripcions de Marco Polo donaven fe d’aquella cultura que es considerava mítica. Al llarg d’aquell segle, hi van desembarcar un grup d’holandesos amb la finalitat d’establir llaços comercials al marge de la religió, és a dir que no volien cristianitzar ni canviar la cultura nipona. Per la seva banda, els japonesos expulsen tots els estrangers perquè no volen cap mena d’influència forana i al mateix temps no permeten la sortida de nadius fora del seu territori i si ho fan no se’ls permet tornar.\nDurant els segles del XVII al XIX, Japó resta tancat i s’hi crea un art particular que prové de diferents escoles artístiques. No és fins a mitjans del segle XIX que comença l’època del colonialisme i els americans intenten apropiar-se dels principals ports del país, cap el 1850, amb la finalitat de poder-hi comerciar. Finalment i davant l’hermetisme del Japó, el 1854 els americans els donen un ultimàtum i aconsegueixen començar a exportar obres d’art (1860) que arriben a Europa. Un art nou que no s’havia vist mai.\nPer aquella època, els artistes europeus copiaven l’art clàssic (grec, romà, gòtic, etc.), creant un tipus d’art neoclàssic. Per tant, l’arribada d’aquell art japonès tan diferent va causar un gran impacte en la majoria d’artistes de finals del segle XIX i tots ells es van aproximar a aquest nou art oriental. Les arts decoratives, edificis, etc., tot queda influenciat pel japonisme perquè és un art fresc, modern i en definitiva diferent del que s’estava fent en aquell moment a Europa.\nArtistes de primera línia com Gustave Courbet, Toulouse–Lautrec, Degas i, a casa nostra, Marià Fortuny, col·leccionen art eròtic japonès.\nMentrestant al Japó es crea una illa artificial per als holandesos als que no se’ls hi permet cap contacte amb els habitants japonesos, només un cop a l’any hi pot accedir un vaixell holandès i poden accedir als prostíbuls d’on surten els gravats. Aquests són rics en frescor, poesia i molta estètica, i això és el que fa que els artistes europeus els valorin més.\nA l’any 1907 a Europa, es publiquen els primers llibres de gravats eròtics i les imatges que hi són reproduïdes, corren entre les mans de la majoria d’artistes de l’època especialment els gravats de l’artista japonès Utamaro, que és un dels més famosos.\nL’art eròtic japonès toca temes molt diversos i a vegades estrafolaris com batalles de pets, tamanys de penis, etc. Però la finesa de línies i la bellesa estètica sobrepassen la resta dels aspectes.\nLa influència d’aquest art arriba també a artistes com Picasso i Dalí.


Neàpolis cerca a la fira potencials socis entre empreses i organismes per assolir projectes europeus com l’Urban Innovative Action que promou solucions innovadores per resoldre reptes urbans locals\nLa Primera tinenta d'Alcaldia. Regidora d'Hisenda, Empresa, Innovació i RSC, Olga Arnau, serà dimecres, 14 de novembre a la Smart City Expo on participarà en un seguit de contactes amb empreses i organismes vinculats al desenvolupament de solucions i projectes de transformació digital, gestió ambiental o mobilitat sostenible. Les trobades han estat propiciades des de l'estant de la Generalitat de Catalunya en aquest certamen que es fa aquesta setmana al recinte de la Fira Gran Via de Barcelona. La delegació de Neàpolis amb la regidora d'Innovació, Olga Arnau, ha estat rebuda a l'estand de la Generalitat per David Ferrer, secretari de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital de la Conselleria de Polítiques Digitals i Administració Pública.\nÉs previst que la regidora visiti els estands de T. Systems, Cisco, Elecnor, Urbaser, FCC, Ferrovial, Seat o Alstom, entre altres. Aquest conjunt d'empreses són la punta de llança en l'aplicació de solucions intel·ligents (smart solutions) en els municipis i compten amb espais propis dins l'Smart City Expo.\nDes de Neàpolis, L'Agència Publica Local d'Innovació, s'està treballant en la definició de l'estratègia i àmbits d'aplicació de les tecnologies smart a Vilanova i la Geltrú. Segons la regidora d'Innovació, Olga Arnau "Aquestes tecnologies es perfilen com un dels instruments clau per al desenvolupament futur dels territoris i tenen un especial interès perquè evidencien els potencials de les ciutats intermèdies com Vilanova i la Geltrú".\nLes anomenades ciutats intemèdies responen a una tipologia urbana que compren municipis d'entre 20.000 i fins a un milió d'habitants. En conjunt són entorns urbans que s'estima concentraran, cap a l'any 2030, més del 50% de la població mundial. "Haurà de ser en ciutats com la nostra on caldrà trobar i donar resposta als reptes que ens plantejaran els habitants i per això hi hem de ser treballant i provant aquestes solucions", afegeix la regidora d'Innovació, Olga Arnau.\nEn aquest sentit la visita a la fira servirà també per cercar potencials socis per a nous projectes europeus com el l'Urban Innovative Action per donar resposta, des de la tecnologia, als desafiaments futurs en la gestió de la ciutat, les seves infraestructures i els serveis a la ciutadania.\nLes tecnologies smart comprenen des de la implementació de la Internet de les Coses (IoT) o el Big Data aplicats en la gestió de serveis com l'enllumenat, la gestió de l'eficiència energètica o la connectivitat. També aporten solucions a aspectes com mobilitat urbana, l'aparcament, la gestió del trànsit o la senyalització o solucions orientades als serveis a les persones en matèria d'atenció, prevenció, etc..\nLa concreció dels àmbits d'aplicació d'aquestes tecnologies és fonamental per reforçar el teixit econòmic i la competitivitat de les empreses locals. En un context smart els teixits productius obren les portes a iniciar processos d'innovació i per tant a incidir finalment en la transformació del sector productiu i també del sector públic. Aquest és un segment que ajuda a crear llocs de treball més qualificats i ja han demostrat ser una eina de millora dels serveis públics en matèria de gestió de serveis relacionats amb aspectes ambientals de gestió de la mobilitat o els residus i també en matèria de participació ciutadana, per citar-ne alguns dels més destacats.\nLa conceptualització d'una estratègia d'Smart City és un camí encetat per alguns municipis catalans, entre els quals hi ha Vilanova. És un recorregut que necessàriament ha de vincular-se amb la resta de línies de treball d'abast territorial més gran per la qual cosa cal alinear els plans locals amb els de les entitats supramunicipals. En aquest sentit el pla d'Internacionalització de la ciutat també ha de ser un instrument destacat i que marc l'itinerari a seguir.\nUn exemple d'aquest model escalat seria la implementació dels Projectes d'Especialització i Competitivitat Territorial (PECT) emmarcats en la RIS3CAT i en el Programa operatiu FEDER Catalunya 2014-2020 que es perfilen sota el paraigua del consell comarcal per treballar projectes i iniciatives al voltant de la Gent Gran i l'atenció a la dependència, l'atenció geriàtrica i l'envelliment actiu i saludable.\nAltres exemples d'aquesta coordinació territorial és la inclusió de Neàpolis i Vilanova en la xarxa d'innovació digital de Catlabs o la participació en el projecte de xarxes urbanes URBACT.\nLa primera d'aquestes xarxes recull les diferents iniciatives emergents materialitzades en laboratoris de fabricació digital on es treballen processos d'innovació. En aquests espais es fa activitat de formació, es fomenta l'adquisició d'habilitats i competències, s'estimula la creativitat i l'emprenedoria i es dona impuls a nous processos de treball que naixen d'experiències de co-creació entre col·lectius diferents.\nA Neàpolis es treballa en la concreció d'aquests diferents àmbits d'experimentació que fan possible la cohesió de comunitats de diferents perfils i entorns i que es relacionen en aquests espais socialitzant el coneixement i posant a l'abast les tecnologies. Un exemple d'aquest treball s'ha pogut visualitzar a la darrera Fira de Novembre on s'ha estat provant els tallers del futur laboratori de fabricació digital per a infants i joves del projecte europeu Creative Makers.\nTenir una estratègia Smart City possibilitarà treballar en la coordinació d'infraestructures i serveis en àmbits que van des de l'atenció ciutadana i l'administració digital al suport al desenvolupament de les indústries 4.0 o la implementació de tecnologies com el desplegament avançat del 5G o l'extensió de sistemes de sensors o la gestió de dades a escala local.


Un 40% d'inscrits, sense plaça per al màster de professorat malgrat que falten docents\nEnsenyament ha hagut de recórrer provisionalment a graduats sense aquesta formació obligatòria per falta d’especialistes a Secundària || Universitats preveu ampliar l’oferta a partir del pròxim curs\nEls instituts de Lleida mantenen el veto a acollir les pràctiques d’alumnes d’aquest màster\nFonts del departament del Consell Interuniversitari de la Generalitat, que van donar per bones les xifres d’UNportal, van precisar que l’assignació de les places “encara no està tancada i potser, finalment, els qui es quedaran sense entrar seran un o dos de cada deu, perquè sempre hi ha els que hi acaben renunciant”.\nVan afegir que actualment s’estudia la planificació de places per als propers tres anys, ja que les actuals són les fixades al 2015-2016 per a un trienni, i van avançar que “segurament s’ampliaran les de les especialitats on es preveuen més jubilacions”. Les 1.350 places es distribueixen entre vint especialitats repartides entre les universitats. Les d’Educació Física i Anglès, amb 40 places cada una, s’imparteixen a la UdL.\nPer una altra banda, els instituts de Lleida mantenen el seu veto a acollir les pràctiques dels alumnes d’aquest màster –i dels graus de la Uuniversitat de Lleida– al no rebre cap contrapartida. Un portaveu dels directors va indicar que la setmana passada hi va haver una reunió amb responsables d’Ensenyament i que aquests els van reconèixer que tenen raó. No obstant, va dir que encara no hi ha cap proposta concreta, per la qual cosa el boicot encara continua vigent.


He vist les meves dades, i són a Cerdanyola (Albert Cuesta)\nHe vist les meves dades, i són a Cerdanyola\nSi el lector, com és probable, disposa de targeta sanitària catalana o té algun tracte amb La Caixa, les seves dades estan emmagatzemades entre el sincrotró Alba i l’autopista B-30, en un discret edifici sense cap rètol exterior que l’identifiqui. A dins, repartits entre diverses plantes majoritàriament subterrànies i equipades amb uns sistemes de control d’accés que farien desistir per avorriment qualsevol intrús, hi ha els servidors de dos centres de dades: els que IBM va inaugurar el setembre passat per donar serveis al núvol als seus clients, entre els quals hi ha la Generalitat i la Caixa.\nLes instal·lacions d’IBM a Cerdanyola, les úniques d’aquest tipus que l’empresa té a l’Estat, formen part de la seva xarxa mundial de 25 centres de dades, que abans d’acabar l’any seran 40. La firma es disputa amb Amazon el lideratge mundial del mercat de serveis al núvol, en què també trobem altres competidors, des de Microsoft fins a Google, passant per Dell i HP. Tots aspiren a repartir-se un pastís que creix: els analistes pronostiquen que d’aquí dos anys el 25% de totes les aplicacions informàtiques en ús funcionaran al núvol i, segons estimacions d’IDC, el 85% del software de nova creació ja es construeix per al núvol. Aquesta setmana Cisco ha anunciat que dedicarà 1.000 milions de dòlars a construir una xarxa pròpia de centres de dades.\nCada proveïdor aspira a diferenciar-se amb una proposta pròpia. La d’IBM és doble: abastar totes les combinacions possibles entre núvols públics i privats que pugui necessitar una empresa, i oferir flexibilitat geogràfica. Cristina Caballé, responsable local del negoci de núvol d’IBM, m’assegurava que els seus clients no han manifestat cap preocupació per la seguretat en aquesta era post-Snowden, però tot seguit insistia que cada client pot triar en quin país vol que resideixin les seves dades. Molt revelador.


No he cregut mai en la sort. Per ser més exactes, no he cregut mai en la meva sort. I al no creure-hi tampoc no n’he pogut gaudir. De manera que enguany tampoc no m’ha tocat res a la loteria de Nadal. Hi jugava molt poc, com fem els escèptics, o sigui que les pèrdues són menors i suportables. No en sortim ni més rics ni més pobres.\nNo acostumo a respondre a les campanyes comercials. No participo de rebaixes ni de Black Fridays ni de l’entusiasme consumista dels Nadals, la qual cosa treu molta poesia a les festes, com és fàcil de comprendre. No sóc especialment efusiu, més aviat ho sóc poc, i crec que els Nadals són la festa dels infants per excel·lència. Per qüestions d’edat, encara no sóc avi i, per tant, no tinc cap estímul extern per viure aquestes festes com una cosa especial. Quan arribin els néts suposo que tot canviarà. De moment, però, les festes són dies de lleure i sovint dies per anar a buscar el que no tenim a Lleida en aquestes dates ni pel mal de morir: una mica de sol amb el qual alegrar-nos el cos i carregar-lo de vitamina D. El mes de desembre és una de les èpoques més desagradables del calendari a la plana de Lleida, que no és un territori que en vagi mancat. Siguem clars, el mes de desembre a Lleida és una merda, meteorològicament parlant. Ja està dit. Espero que ningú no s’enfadi ara, que darrerament tenim tots la pell molt fina. Si vostè és d’aquells que la boira els agrada perquè reflecteix la personalitat del territori, dels que fa el pessebre i compra regals per a tota la família, dels que gaudeix dels àpats familiars i dels que va a missa del gall, li demano humilment perdó. Vostè que pot, passi-s’ho bé i no faci cas dels malastrucs, que prou pena tenim. Canti nadales, toqui la simbomba i mengi torrons i neules fins a petar, que els que no sentim ni vivim l’esperit nadalenc, no ens en queixarem i en qualsevol cas ens consolarem amb les reposicions televisives de vells films familiars i amb els partits de futbol de la lliga anglesa. No ens molesta la felicitat extrema dels altres ni que ens la passin per la cara una vegada i una altra. A aquestes alçades del mes de desembre, l’únic a què aspirem alguns és a l’escalf tímid d’uns raigs de sol. Perdonin la tristesa.