El PSC considera que el Govern ha fet uns pressupostos amb "més voluntat de protestar que de governar"\nEl PP acusa l'executiu de fer uns comptes en forma "d'estafa", mentre ICV-EUiA crida Junqueras a no cedir al "xantatge" de Mas\nMARC COLOMER Barcelona 17/12/2014 14:00\n"No em diguis què és el que valores. Mostra'm el teu pressupost i et diré què valores realment". Parafrasejant el vicepresident nordamericà Joe Biden, el portaveu del PSC al Parlament, Maurici Lucena, ha acusat aquest dimecres el Govern de CiU d'haver presentat uns comptes pel 2015 que són "pura fantasia" amb "més voluntat de protestar que de governar". "Més enllà de la propaganda, els valors de CiU no surten ben parats en aquests pressupostos", ha deplorat Lucena en el debat parlamentari sobre les esmenes a la totalitat presentades pel PSC, PP, ICV-EUiA, C's i la CUP als pressupostos del 2015.\nDesprés de reconèixer que alguns indicadors econòmics apunten ja a una "insipient recuperació" de l'economia Catalana, Lucena ha alertat del creixement de les desigualtats socials i ha acusat el Govern Mas d'haver fet créixer el deute de la Generalitat en quatre anys gairebé el doble del que ho va fer el tripartit en set anys. Lucena, que s'ha queixat que el president de la Generalitat s'hagi absentat del ple just en començar el debat a la totalitat dels comptes del 2015 -"la llei més important en qualsevol país del món"-, ha opinat que el Govern ha fet els comptes "sense el temperament ni la fortalesa d'esperit" que la situació de profunda crisi requeriria.\nEl "xantatge indigne" amb la paga dels funcionaris\nHa criticat que, a criteri seu, l'executiu "s'ha instal·lat en un permanent exercici de supervivència" sense ambició ni projecte més enllà del procés sobiranista, que els ha permès, diu, ocultar amb "un núvol d'èpica i emoció" la situació social del país. També ha carregat contra el "xantatge polític indigne" de dir que sense pressupost no es podrà recuperar la paga dels funcionaris. "En política no s'hi val tot. Plantejar un xantatge polític als grups d'aquesta cambra en un tema tant sensible agafant com a ostatges els treballadors públics és una maldat", ha etzibat. Això sí, ha opinat que aquesta no és una jugada pròpia de Mas-Colell, a qui ha volgut exculpar.\nAixò sí, ha retret a Mas-Colell que després que el 2013 digués que mai maquillaria uns pressupostos, porti dos anys fent-ho, com demostra, diu, els 2.300 milions pressupostats l'any passat d'ingressos que no s'han concretat com els 2.500 pressuposats aquest any i que estan condicionats a la bona voluntat del govern espanyol "amb qui estan barallats i no es parlen".\nEl PP hi veu una "estafa"\nDura intervenció del portaveu parlamentari del PP a Catalunya, Enric Millo, en el debat a la totalitat dels pressupostos de la Generalitat per al 2015. "Aquests comptes són una estafa", ha indicat Millo, que ha acusat el Govern de "gastar" en estructures d'estat que ha considerat "inútils". "Al Govern només li interessa la independència, però ha de tornar a la realitat. Les prioritats són erràtiques", ha considerat el portaveu parlamentari popular, que troba que els comptes són una "burla" que desacredita qui els presenta.\nMillo ha denunciat el "populisme" de l'executiu amb el debat sobiranista i ha carregat contra el nivell d'impostos establert a Catalunya. "Són uns pressupostos que dificulten la sortida de la crisi", ha considerat el portaveu parlamentari del PP, que fa només dos anys era l'encarregat de negociar els comptes amb el conseller Andreu Mas-Colell. "Volem un govern per les persones", ha indicat Millo.\nICV-EUiA crida ERC a no deixar-se arrossegar per Mas\nDes d'ICV-EUiA, el diputat Josep Vendrell ha fet una crida a ERC a no deixar-se arrossegar per l'estratègia d'Artur Mas per assolir un pacte pressupostari i, en paral·lel, un acord per avançar eleccions i presentar una llista unitària per la independència. "Demanem a ERC que, des de la coherència i fermesa nacional, no acceptin el xantatge de CiU i votin l'esmena a la totalitat" als pressupostos, ha proclamat Vendrell.\nEl diputat ecosocialista ha aprofitat per carregar contra el Govern per l'operació fallida de privatització d'Aigües Ter-Llobregat. "Han fet un nyap", ha etzibat. "Van fer una operació per valor de mil milions d'euros que al final podem acabar pagant tots els catalans, és el risc de les seves fórmules de col·laboració público-privada", ha denunciat. Les crítiques han enervat el conseller de Territori i Sosteenibilitat, Santi Vila, que ha demanat la paraula per recriminar-li les "acusacions greus" de "falta de transparència" en l'adjudicació, unes acusacions pròpies de "gent indocumentada".\nAlexis fitxa pel United de Mourinho\nLa Interventora de la Generalitat nega que els encàrrecs a Unipost fossin per a l'1-O\n'El Periódico' segueix esprement una nota dels Mossos malgrat admetre que és irrellevant\nERC i el PDECat ofereixen a Sánchez una moció de censura sense res a canvi i el PSOE la rebutja


Friki Attack: d’abril 2013\nAquesta data marcava la història dels USA de finals del segle XX ja que és la fatídica data de l'assassinat del president dels EEUU, John F. Kennedy. I ara també és el títol de la novel·la que l'Stephen King ha dedicat al magnicidi.\nAquest cop l'autor utilitza el viatge en el temps per a fer una novel·la costumista que descriu amb tot detall com era la vida de l'Amèrica dels anys 60, amanida amb tocs del seu gènere preferit, el terror, del qual sembla incapaç de desprendre's. Ens explica la història des del seu més pur estil, planer i eficaç i es clar, al girar el full, a poc que ens descuidem, trobem al protagonista (i a nosaltres) al vell mig d'una mini trama aterradora. També trobem contínues referències a la seva altra novel·la "It", ja que, el protagonista en viatjar en el temps va a parar al poble de Derry a l'època dels atacs del malvat pallasso. (no puc especificar més sobre el tema ja que reconec que no he llegit "It", em donava massa mal "rollo", però he pogut intuir que moltes referències anaven per aquí).\nA tots aquells que busquem elements de ciència ficció en els viatges en el temps, us he d'avisar que us pot resultar decebedora en aquest aspecte. En King passa per alt qualsevol aspecte tecnològic referit als viatges en el temps. No l'interessa el més mínim el perquè ni el com i ho redueix a un mer recurs. Simplement hi ha un lloc concret d'un edifici que travesses i et trasllada en el temps als anys 50. En cap moment es planteja les causes d'aquesta anomalia ni com funciona. Ara bé, si que es veu obligat a fixar les seves pròpies regles del viatge en el temps que com veureu són una mica particulars: En travessar el forat\nhom es trasllada als anys 50. Si canvia alguna cosa del passat i torna pel forat, els canvis es propaguen automàticament al futur, per tant, en tornar pel forat hom veurà com s'han aplicat els canvis. Ara bé, si torna a viatjar al passat, els canvis es desfan, per tant, en tornar al futur, es restableix o s'apliquen els nous canvis si n'hi ha hagut. No resulta fàcil, però, canviar el passat. Sembla com si s'auto-regulés i els esdeveniments es confabulessin per impedir que puguis canviar alguna cosa, i com més gran és el canvi, més dificultats et posa.\nEs nota que en King s'ha documentat força sobre l'assassinat de Kennedy, no el tracta a la lleugera si no que hi inclou força detalls, així com de la vida de Lee Harvey Oswald.\nLa novel·la és llarga, més de 1000 fulls, però en King és un mestre i et proporciona una lectura molt àgil i lleugra.\nEn definitiva, la novel·la tot i ser llarga, més de 1000 fulls, és llegeix molt bé. En King és un mestre i et proporciona una lectura molt àgil i lleugera. Si us agraden els viatges en el temps i/o la història dels USA del segle XX aquest és el vostre llibre. Per la meva banda, m'esperava quelcom diferent però m'ha acabat agradant un cop he reajustat les meves expectatives i m'he adaptat al mode King. I com he dit abans, l'art de l'escriptura en les seves mans sembla que sigui fàcil, per que ho fa fàcil, i notes com flueix la lectura d'una forma molt natural. Qui tingués ja només una 4a. part de la seva habilitat!!\nPublicat per ciwoc a 12:41:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Ciència Ficció, Viatges en el temps


Mollerussa confia poder estrenar les instal·lacions del nou institut amb l'inici del curs\nActualitzada 13/08/2019 a les 13:31\n© La visita aquest dimarts a les obres del nou institut de Mollerussa.\nL'Ajuntament de Mollerussa confia que les instal·lacions del nou institut de secundària de la localitat puguin entrar en servei el 12 de setembre, coincidint amb l'inici del curs escolar 2019-2020. Ja s'han enllestit els treballs de construcció de l'estructura i dels fonaments i, en els pròxims dies, s'instal·laran més d'una vintena de mòduls prefabricats que conformaran les aules i els diferents espais de l'institut. A principis de setembre està previst que s'acabi la urbanització del carrer d'accés al centre. Les noves instal·lacions acolliran una línia d'ESO i començaran a funcionar amb una vuitantena d'alumnes de primer i segon, i en els pròxims cursos s'ampliaran progressivament amb tercer i quart. Provisionalment, els alumnes van fer les classes de primer d'ESO el curs passat a les instal·lacions de l'antic Hotel de Cal Duch.\nL'alcalde accidental de Mollerussa, Pere Garrofé, ha visitat aquest dimarts les obres del nou institut de secundària del municipi, ubicat al carrer Josep Tarradellas, darrera de l'escola bressol El Niu. Garrofé ha explicat que ja ha finalitzat la primera fase dels treballs, els quals han consistit en la construcció de l'estructura i dels fonaments del centre. L'actuació, adjudicada per un import de 226.077 euros (IVA inclòs), ha estat finançada al 50% entre l'Ajuntament i el departament d'Educació en virtut del conveni de col·laboració signat entre les dues administracions.


Ja s’usen en alguns països per reduir la sinistralitat\n3 min. Palma 07/09/2018 22:00\n651x366 Aquest tipus de vies permeten augmentar la velocitat i la seguretat amb un total de tres carrils. / ARA BALEARS Aquest tipus de vies permeten augmentar la velocitat i la seguretat amb un total de tres carrils. / ARA BALEARS\nUn dels principals arguments a favor del desdoblament de la carretera entre Llucmajor i Campos és que contribueix a la millora de la seguretat viària. La reducció de la sinistralitat a les carreteres, i al cap i a la fi evitar morts, sembla un motiu de pes per consentir l’afectació al territori que suposa l’ampliació d’aquesta infraestructura. Així i tot, alguns activistes han assenyalat que es podria haver optat per alternatives que suposen un menor consum de territori i que permeten igualment minvar la perillositat de les vies interurbanes.\nUna d’aquestes possibles solucions que no s’ha tingut en compte són les carreteres 2+1. Es tracta d’un tipus de via amb dos carrils independents separats per una mitjana que es va endinsant en una via o una altra, i deixa un segon carril en un sentit per avançar. Aquest segon carril es va alternant en un sentit o en un altre perquè els conductors que circulen en ambdues direccions puguin avançar igualment. Així doncs, són carreteres que tenen tres carrils, dos de dedicats a un sentit i un a l’altre. El carril central, però, va alternant entre un sentit i l’altre segons el tram, de manera que agilita la conducció i la fa més segura en els dos sentits. A més, els carrils de diferents sentits estan separats per una tanca i no per una gran mitjana amb espai enmig.\nAquesta millora ja s’utilitza amb èxit en països com Suècia -on s’ha reduït un 76% la mortalitat en carreteres reconvertides en 2+1-, Irlanda i Alemanya i, segons uns càlculs de la Fundació Mapfre en un informe sobre seguretat viària, permetrien salvar la vida de 338 persones a l’any a tot l’estat espanyol. De fet, Mapfre aposta per la conversió de la majoria de vies interurbanes amb una sinistralitat elevada en vies d’aquest tipus, que són més segures. L’experiència internacional indica que aquestes vies s’utilitzen quan el trànsit passa els 6.000 vehicles diaris, però no arriba als 20.000. En el tram Llucmajor-Campos, n’hi circulen uns 10.000.\nA més, en disposar només d’un total de tres carrils i no de quatre, la carretera 2+1 consumeix menys territori que el desdoblament tradicional que s’està construint entre Llucmajor i Campos i que farà que la via passi a tenir un total de quatre carrils, igual que la majoria d’autopistes. No només fundacions privades com Mapfre demanen l’aplicació d’aquesta mesura a les carreteres de l’estat espanyol, sinó que la Direcció General de Trànsit (DGT) defensa que són una bona mesura per disminuir els accidents, juntament amb la millora de les interseccions, els marges de les carreteres i la il·luminació.\nEl Consell de Mallorca no ha previst aquesta possible alternativa, no consta en cap document tècnic ni d’avaluació ambiental i no l’ha mencionada en intervencions o presentacions públiques. Tanmateix, el cap de secció d’Infraestructures Viàries de la Junta d’Extremadura, Emilio M. Arévalo, explica que aquest tipus de vies encara no tenen una normativa general a l’Estat, però algunes comunitats autònomes, com ara Catalunya i Navarra, ja en desenvolupen d’específiques.


#PregnantOutfit – El blog de la Maria\nCom avui no tinc gaire bon dia, faré una mica d’egoblog i us redactaré els outfits que pràcticament cada dia penjo a Instagram amb el hashtag #PregnantOutfit. Pugen molt l’autoestima perquè tothom diu que què bé que em senta l’embaràs i bla bla bla, vaja, un caramel enverinat perquè d’aquí un parell de setmanes serà quan més ho necessiti i quan menys ho senti 😦\nVestir-se estant embarassada, com tot, pot estar bé o pot ser una puta merda.\nLes botigues més tradicionals de roba maternity, no sé qui es deuen pensar que pareix avui en dia, suposo que les senyores que passen dels 45 –per allò de que com l’empresari no s’ho espera, ténen feina i poden permetre’s-ho-, perquè quan he anat a mirar la roba que ténen m’he trobat amb que:\nÉs roba de senyora, que a ma mare li ha encantat, és a dir, que no fa per a mi, o en faria si tingués 20 anys més.\nÉs caríííssima, com si no tinguéssim prou amb el que se’ns ve que a sobre volen fer-nos pagar 40€ per una samarreta que portarem 6 mesos amb sort, i això perquè intentarem amortitzar-la durant el post-part.\nSi mireu la col·lecció d’estiu, acostuma a ser tot de ratlles. Que està bé tenir alguna cosa de ratlles, però tot l’armari potser cansa una mica.\nEls maniquins ténen una panxeta molt mona i segueixen fent una talla 36. No faig una 36 sense estar embarassada, la faré quan tinc barra lliure per menjar el que vulgui… pffff Que la panxa no és l’únic que engreixa a l’embaràs ho sap fins i tot la Victoria Beckham (ho cita al seu llibre; sí, el tinc).\nEl fet de no haver hagut de fer repòs en aquest embaràs, m’ha donat la oportunitat d’haver pogut disfrutar i lluïr més la meva panxa, encara m’ho estic passant molt bé tot i que tenia pensats outfits d’hivern que amb la merda del canvi climàtic dels nassos es quedaran a l’armari…\nComenço per una samarreta – brusa d’ H&M (9,90€ o 14,90€, no ho recordo), no és que fos molt ampla però tenia l’espai just per donar-se i créixer amb mi. Ho he combinat sobretot amb pantalons negres i leggins:\nUna de les peces clau que m’he comprat, han estat uns pantalons amb cintura elàstica d’H&M; no eren maternity però m’han anat molt bé. Els he combinat sobretot amb tops negres, però la combinació d’aquestes fotos ha estat una de les meves preferides: una samarreta de tirants blanca bàsica i una jaqueta curta.\nTambé em vaig comprar una brusa ampla, en una talla molt gran, que he pogut combinar amb pantalons i amb leggins; afegint-li un cinturó i un bon collaret ja estava més que vestida!\nDesprés de parir el toddler, em vaig comprar un parell de samarretes amples a l’Stradivarius, ideals per poder-les aixecar i treure pit i que a la vegada em tapessin tot el que hi penjava per sota. Gràcies a això, les he pogut aprofitar a l’embaràs perquè hi havia espai de sobra per a que creixés alguna cosa a sota, mireu:\nPrimer la grisa:\nI ara la de ratlles:\nVaig treure temps de sota les pedres per fer-me un parell de peces, una va ser aquest top rosa, súper súper fàcil. Havia de ser una mica més llarg però em vaig quedar curta comprant la roba…\nTambé vaig reciclar una samarreta i vaig fer el meu primer frunzit, aquest n’és el resultat:\nAl començament deia que pintava avorrit tenir-ho tot de ratlles i ja he penjat dos models així… doncs en tinc un tercer, una de les primeres peces d’embarassada que em vaig comprar, és una samarreta de màniga llarga de Benetton, que per culpa del maleït canvi climàtic he lluït poquíssim, aquí la teniu:\nDe l’embaràs del Pol tinc un vestit blau marí de la col·lecció maternity d’H&M:\nUn altre vestit maternity, aquest, d’Asda, combinat amb una armilla d’Stradivarius:\nI com no, també he provat d’encabir-me a la meva roba de no embarassada (pantalons no, òbviament, miracles no en fem):\nLa veritat és que m’ho he passat molt bé fent servir aquest hashtag que ja se m’acaba, i confesso que tinc alguns blaus al braç…. Aquest ascensor és bastant birriós, mai saps què fa i a la que porta dos segons amb la porta oberta li dóna per tancar-la. El seu funcionament dóna per un post sencer, o per un Cuarto Milenio en exclusiva.


Iniciativa contra els acords comercials entre la UE i Amèrica Central, Colòmbia i Perú | Cooperaccio\nEstàs aquí: Home › Comunicació › Iniciativa contra els acords comercials entre la UE i Amèrica Central, Colòmbia i Perú\nDiverses associacions centreamericanes han posat en funcioament una pàgina web per a la recollida de signatures en contra de la ratificació dels acords comercials negociats entre la Unió Europea i Centreamèrica, Colòmbia i Perú. Aquest acords, com molts dels anteriors que s’han signat en la mateixa línia (també els que s’han signat amb els Estats Units), enlloc d’afavorir el desenvolupament econòmic dels països en vies de desenvolupament, són una oportunitat per a les empreses del països inversors. Això pot desembocar en una degradació dels drets humans i les condicions de vida del camperolat de les nacions productores, ja que per facilitar la inversió estrangera els governs dels països en vies de desenvolupament relaxen els controls i les exigències sobre les empreses.\nA més l’accés d’Europa als mercats interiors, porta a un augment de la demanda, que comportarà uns preus elevats, preus que la població autòctona no podria pagar veient com els cultius propis s’exporten i no tenen suficient poder adquisitiu per a impedir-ho.\nSegueix el següent enllaç per a llegir el manifest i adherir-te:\nRespostes urgents per a les dones defensores dels Drets Humans en risc: Mapeig i avaluació preliminar


L'Ajuntament impulsarà, a proposta d'ERC, una unitat del SOC especialitzada en ocupació del sector cultural i creatiu - ERC Barcelona\nGrup municipal 17.06.2020 18.45 h\nL'Ajuntament impulsarà, a proposta d'ERC, una unitat del SOC especialitzada en ocupació del sector cultural i creatiu\nBarcelona Activa crearà un programa específic que ajudi a la sostenibilitat del projectes culturals i creatius i acompanyi els professionals i emprenedors del sector, gràcies a la proposició dels republicans\nL’Ajuntament de Barcelona ha aprovat avui una proposició del grup municipal d’Esquerra Republicana amb un seguit de mesures per fer front als efectes que la pandèmia de la COVID-19 ha tingut sobre el sector de la cultura. El text, que ha estat aprovat per unanimitat, contempla, entre d’altres iniciatives, que l’Ajuntament insti el Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC) a la creació d’una unitat especialitzada en l’ocupació dels professionals dels sectors culturals i creatius.\n“Necessitem més ocupació, necessitem que el personal de les indústries creatives i la cultura que avui està a l’atur pugui reincorporar-se ràpidament a projectes i tenir segones oportunitats”, ha afirmat la regidora republicana Gemma Sendra.\nAquesta oficina del SOC haurà d’oferir una línia d’ajuts específics per promoure l’ocupació en el sector cultural, que ha estat un dels més greument afectats per la pandèmia. “No voldríem que els efectes de la crisi de 2008 al sector de la cultura tornin a repetir-se i cal buscar instruments nous”, ha reblat Sendra.\nA més, la proposició d’ERC contempla la posada en marxa d’un programa específic dins de Barcelona Activa que contribueixi a aconseguir una major sostenibilitat dels projectes, enfortint la seva vessant empresarial i econòmica i facilitant l’accés a noves formes de finançament adequades al nivell de risc, progressivitat i oportunitats d’escalabilitat dels projectes culturals i creatius.\n“Demanem alinear l’instrument més potent que té la ciutat en desenvolupament econòmic, Barcelona Activa, amb una prioritat de la ciutat, que és la cultura, la creativitat i el coneixement”, ha assegurat Sendra.\nL’objectiu d’aquest programa serà, a més, oferir un acompanyament als professionals i emprenedors d’aquests sectors en totes les etapes de desenvolupament dels seus projectes, ja sigui en matèria de formació, assessoria o cofinançament.\nObertura dels paradistes del mercat de Sant Antoni\nEls republicans també han presentat un prec a la comissió per tal d’establir un protocol sanitari perquè tots els paradistes del Mercat Dominical de Sant Antoni puguin obrir. El prec instava al govern a acordar amb els paradistes el protocol, per tal de garantir l’obertura simultània del conjunt de parades sota les marquesines, amb les mesures sanitàries adients, i que es fixés una reducció significativa del cànon municipal 2020 i l’endarreriment del pagament de juliol a setembre.


amb data de caducitat: El ritual sempre era el mateix\nEl ritual sempre era el mateix\nPau va deixar ràpidament la maleta sobre el llit i, sense mirar gaire les condicions de l'habitació, va obrir les cortines i les persianes de totes les finestres. En uns segons, ja notava com una llum encegadora s'obria pas i li deixava veure amb un poc de dificultat, des d'aquell desè pis de l'hotel, una platja immensa de sorra blanca i d'aigües transparents que definien l'horitzó. Mentre buscava el banyador i la crema solar del cinquanta, li anaven venint pensaments solts al cap: aquesta vegada ho he allargat més, potser massa... Sabré fer surf... M'entendran quan parle...\nFeia més de cinc anys que Pau viatjava a l'estranger cada Nadal. El ritual sempre era el mateix: cap a principis de setembre escrivia en paperets separats deu ciutats europees en les que no havia estat i que li agradaria visitar. Després, doblegava aquells papers acuradament en quatre, els posava en una bossa i els barrejava. A l'atzar en triava un i la ciutat que hi apareixia escrita es convertia en el seu destí. Comprava un vol d'anada que eixira el 24 de desembre a la tarda-nit i un de tornada el 26 al migdia. Aquesta tàctica d'esquivar els dies de Nadal li semblava magnífica! Passava la nit de Nadal arribant a un lloc nou que li feia il·lusió, el dia de Nadal descobrint una ciutat que sempre havia volgut conèixer i el 26 descansava una miqueta fins agafar l'avió a hora de dinar.\nAquest any va decidir apostar més fort, en el seu joc particular, i en comptes de ciutats europees, va decidir escriure en cada paperet un país no europeu on fora estiu. D'aquesta manera, no sols evitava el Nadal, sinó també el terrible hivern per uns dies. Finalment, la sort el va portar fins a aquell país paradisíac. Allí passaria aquella setmana de desconnexió, entre les ones, el sol i la calidesa, mentre la resta vivia el Nadal estàndard, el que s'havia de celebrar.\nPau se sentia realment orgullós cada any per la seua gesta, que considerava èpica! No consentia que les tradicions o el sistema li digueren quan havia d'estar en família o sentir-se immensament feliç i agraït a Déu o a l'univers. Pau volia fer aquest tipus de coses quan li vingueren de gust o com ell deia "quan sentira que era el moment adequat i no quan ho marcava el calendari comercial i uns costums que no reconeixia com a propis".\nPublicat per M. Fighter a 16:14\nEtiquetes de comentaris: banyador, Nadal, ones, ritual, sol, vol\nSerrix 29 de desembre de 2011, a les 17:01\nEl Nadal és una època que molta gent odïa... Has de reunir-te per que si amb la familia, et caiga bé o no; t'ho has de passar bé per que si la nit de cap d'any,... (jo sóc una d'eixes persones q treballa la nit de cap d'any... I no em molestara gaire) però és també una de les poques èpoques de l'any que, la gent li surt "l'espèrit nadalenc" i és més tolerant, o més amable, o més altruïsta...\nSi, és trist que hi haja gent que necessite una excusa per a ser "bona persona", però més val que ho siguen només aquest període de temps que mai en la vida...\nla-lai 29 de desembre de 2011, a les 17:10\nJo crec que aquest cap d'any, faré el Pau. Volia sortir de festeta amb vos però com no vens cap a Barna...\nMolt bon relat, Imma!\nmireiona 30 de desembre de 2011, a les 9:22\nBrindis pre cap d'any, perquè mai ningú ens impose què, com i quan hem de celebrar i mostrar la nostra felicitat!\nM. Fighter 30 de desembre de 2011, a les 17:21\nAnna! completament d'acord!\nla-lai, fer el Pau sempre molarà!\nMireia, brindem pel que dius i per tot el que ens done la gana!;-)\nTONI PITARCH 1 de gener de 2012, a les 11:41\nImma, te felicite (l'any nou també!) perquè vas superant-te a cada post. Aquest relat és a una bona novel·la el que suposaria un bon curtmetratge a una bona pel·lícula. Espere poder seguir gaudint dels teus bonsais literaris, cada dia més, durant aquest nou any que comença...


L’Escola Joan Maragall de Ripoll estrena el primer Bicibús del Ripollès — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ L’Escola Joan Maragall de Ripoll estrena el primer Bicibús del Ripollès\nL’Escola Joan Maragall de Ripoll estrena el primer Bicibús del Ripollès Un grup d’infants es desplaçarà de casa cap a l’escola en bicicleta amb el suport d’adults voluntaris. El Bicibús compta amb 3 rutes que enllacen diferents punts de la vila amb l’escola. https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/l2019escola-joan-maragall-de-ripoll-estrena-el-primer-bicibus-del-ripolles https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/l2019escola-joan-maragall-de-ripoll-estrena-el-primer-bicibus-del-ripolles/@@download/image/FQDv_AnWYAIQCUU.jpg\nEl primer Bicibús de la comarca del Ripollès ja és una realitat, la col·laboració entre l’Associació Leader Ripollès, l’Ajuntament de Ripoll, l’Associació Canvis en Cadena i la comunitat educativa de l’Escola Joan Maragall ha promogut la implantació d’aquest model de mobilitat sostenible a la capital del Ripollès.\nEl 22 d’abril, el Bicibús es posa en marxa amb 3 rutes i 11 parades que connectaran diferents punts de Ripoll amb l’escola. Cada escamot ciclista està guiat per adults voluntaris i en diferents punts de la ruta es van incorporant els infants que es desplacen cap al centre lectiu. El seu funcionament recorda al dels busos interurbans que fan parada en un recorregut i horaris establerts.\nL’associació que ha dinamitzat aquest primer Bicibús a Ripoll és Canvis en Cadena. Aquesta iniciativa, originària de la comarca d’Osona, ha implantat desenes de bicibusos a diverses poblacions de Catalunya i la tendència segueix en creixement.\nPer a garantir la seguretat i el correcte funcionament del Bicibús s’han format 6 pares i mares de l’escola que voluntàriament acompanyaran als nens i nenes. Per altra banda, tot l’escamot ciclista vestirà armilles d’alta visibilitat per garantir un desplaçament segur.\nL'acció de promoció i difusió del Bicibús s'emmarca en el projecte Energia, Forest i Canvi Climàtic (ENFOCC) de l'Associació Leader Ripollès Ges BISAURA. És un projecte de cooperació que té com a finalitat fer arribar a les entitats locals, als diferents sectors econòmics i a la població en general la idea que una nova cultura energètica i forestal és possible, a fi de generar un impacte important als nostres territoris rurals.


Torna el concurs de jeroglífics “Endevina-la!” al CNL de l’Alt Penedès i el Garraf - Notícies - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nEl concurs "Endevina-la!" es durà a terme en els 170 comerços que s'hi han sumat, la majoria dels quals col·laboradors del programa Voluntariat per la llengua. S'hi podrà participar durant tot el mes de maig fins al 3 de juny.\nHi ha establiments distribuïts per cinc poblacions de les dues comarques. A l'Alt Penedès: 52 a Vilafranca del Penedès i 50 més a Sant Sadurní d'Anoia (en aquesta població, s'inclou en el programa d'actes del Maig Gastronòmic); al Garraf: 40 a Vilanova i la Geltrú, 16 a Sitges i 12 a Cubelles. A Sant Pere de Ribes i les Roquetes, el concurs es farà a la tardor.\nCada un d'aquests establiments que col·laboren en el concurs tindrà exposat a l'aparador o a la porta un cartell amb un dels jeroglífics. El joc consisteix a resoldre el jeroglífic, omplir una butlleta que es trobarà a l'establiment posant-hi la solució de l'enigma i deixar-la a la mateixa botiga. Hi haurà un jeroglífic a cada botiga; per tant, com més aparadors es mirin i més jeroglífics es resolguin, es podran omplir més butlletes i es tindran més opcions de rebre un premi.\nHi haurà premis variats per als participants en cada una de les poblacions, que van des de lots de productes i vals de compra cedits pels establiments col·laboradors fins a obsequis del CNL. Un cop finalitzat el termini per participar al concurs, a cada població es farà un sorteig amb les butlletes premiades.\nAquesta és la segona vegada que s'organitza el concurs a l'Alt Penedès i el Garraf. En l'edició de 2016 es van recollir prop de 2.000 butlletes a les diferents poblacions de les dues comarques. El joc es va fer per primera vegada el 2015 al CNL del Vallès Oriental.


Llistat d'empreses Industrials\nAcer Inoxidable en Color\nL'empresa The Inox in Color® està especialitzada en tota classe d'acers inoxidables. Els seus productes s'ofereixen a arquitectes, enginyers i dissenyadors, moltes opcions per als seus projectes i dissenys sempre fidels als seus gustos en funció de l'est&egrav ...\nDepuració, separadors, aigües\nResmat és una empresa destinada a la fabricació de productes per al tractament de l'aigua. Ofereix els seus productes a Espanya així com a la resta del món. En la categoria de depuració, fabrica fosses sèptiques, compacte fossa filtre, Oxidaci&oacu ...\nSolucions PRFV per a enginyeria i tractament d'aigües\nPresentem l'empresa Trepovi que treballa amb solucions en PRFV per a l'enginyeria i el tractament d'aigües. Estan especialitzats en la fabricació d'equips de polièster reforçat amb fibra de vidre (PRFV), destinats al tractament d'aigua, aire i emmag ...\nDecapats en Acer Botifoll\nDecapats acer és un servei ofert per l'empresa Aujor a Sant Fruitós de Bages. El decapatge és un tractament químic que es dóna a les superfícies de l'acer inoxidable, eliminant les taques, contaminacions i impureses que pugui normalment apareix ...\nNíquel aliat amb Fòsfor sobre superfícies metàl·liques\nUna especialitat de l'empresa Cromo Duro Botifoll es diu Níquel Químic Un tractament sobre un material metàl·lic que no pot cobrir-se amb cap tipus de tractament electroquímic, s'empra el Níquel Químic, que sense cap tipus de corrent el& ...\nBosses Inflables per a contenidors\nPresentem les bosses inflables, el producte estrella de J2 Servid, empresa especialista en la protecció de les mercaderies durant el transport. Es tracta d'un concepte senzill i interessant: es tracta de bosses d'aire que es col·loquen en els espais on són inflades ...\nPassivats d'acer inoxidable\nA l'empresa Aujor disposen d'un departament de passivació de superfícies metàl·liques, concretament d'acers inoxidables. Els tractaments de l'acer com talls, soldadures o altres manipulacions, fa que l'acer experimenti diferents contaminacions en ...\nCrom Dur Manresa\nAnem a donar-vos a conèixer una indústria que tracta de la superfície dels metalls. Cromoduro Botifollens ofereix dues classes de serveis, Crom dur i Níquel químic. S'aplica una petita quantitat sobre l'acer, el coure o l'alumini, depenent de les ...


L’absolut assoleix l’ascens a Segona Divisió - Club Natació Granollers\nPàgina inicial/Aigua, Competició, Esport, Notícies, Waterpolo/L’absolut assoleix l’ascens a Segona Divisió\nL’equip absolut del Club Natació Granollers ha fet historia. Els integrants del conjunt que lidera Juanma González van aconseguir l’ascens després de vèncer tots els partits disputats en el Campionat d’Espanya de 3a Divisió Masculina – Zona A, que va celebrar-se del 2 al 4 de maig a les instal•lacions del Club i on hi havia una única plaça en joc per a pujar a 2a Divisió.\nEn el primer match d’aquesta competició, els granollerins van guanyar contundentment el Ciutat de Palma per 15 gols a 4. El següent rival va ser el Montjuïc, a qui van imposar-se sense problemes per 19-8; i el tercer el Mallorca WC, que van derrotar per 5 a 22.\nEn les semifinals, els de Juanma González es van veure les cares amb l’Stadium Casablanca. Els de casa van estar molt encertats, arribant a la mitja part per davant en el marcador (3-7) i aconseguint una emocionant victòria que els va conduir al partit decisiu contra el CN L’Hospitalet (5-12).\nLa gran final entre el CNG i el CN L’Hospitalet va ser d’infart. Els dos conjunts van donar-ho tot per assolir l’ascens en un match històric en què les grades de la Piscina 1 del Club estaven plenes a vessar. El bon nivell dels dos rivals va fer-se palès en aquest partit, que va estar molt igualat des de l’inici fins el final.\nQuan tan sols faltaven 8 segons perquè l’àrbitre xiulés el final, els granollerins van aconseguir empatar el marcador, el que va obligar els dos conjunts a anar a la tanda de penals. Els del Club van ser superiors en els llançaments des de cinc metres, amb un Joan Galvan que va ser capaç de parar l’imparable i un Enric Lloreda que va marcar el gol que va valer-los el bitllet a Segona.\nLa competició organitzada amb èxit pel Club Natació Granollers, va acabar amb els jugadors i els membres de l’equip tècnic dins l’aigua celebrant el triomf aconseguit.


L’expresident argumenta que es van vulnerar els seus drets com a diputat quan se li va impedir delegar el vot\n5 min. Barcelona 22/01/2019 00:01\n651x366 Puigdemont: "El temps del pal i la pastanaga s'ha acabat" / PERE VIRGILI Puigdemont: "El temps del pal i la pastanaga s'ha acabat" / PERE VIRGILI\nL’expresident de la Generalitat Carles Puigdemont va fer ahir un pas que pot fer trontollar la unitat de l’independentisme i complicar les relacions entre Junts per Catalunya i Esquerra. Puigdemont va portar al Tribunal Constitucional la mesa del Parlament i el seu president, el republicà Roger Torrent, per l’acord aprovat amb els vots d’ERC i el PSC el 9 d’octubre en què se li denegava la possibilitat de continuar amb el vot delegat després que el Suprem l’hagués suspès.\nEl TC ja està estudiant el cas, perquè precisament ahir va admetre a tràmit el recurs que el mateix Puigdemont havia presentat anteriorment, només referit a la decisió del Suprem. En un nou escrit avançat ahir per Eldiario.es que demana afegir a la causa, hi suma les al·legacions contra la decisió de la mesa, que considera que vulnera els seus drets fonamentals, en concret l’article 23 de la Constitució, sobre participació política, i també els dels seus votants el 21-D. El text defensa, a més, que la mesa incompleix l’acord del ple en contra de la suspensió dels diputats -seguint l’article 25 del reglament-, que Puigdemont afirma que té plena “vigència jurídica”. “El principal efecte jurídic de la decisió de no suspendre els drets parlamentaris d’un diputat és, com és obvi, que els drets parlamentaris d’aquest diputat no es troben suspesos conforme dret”, diu el recurs, i afegeix: “L’actuació de la mesa és una decisió arbitrària, sense base jurídica i sense motivació vàlida de cap tipus”.\nPer entendre el fons de l’escrit cal remuntar-se a la gestió de les suspensions de Pablo Llarena, que van suposar una nova crisi en l’independentisme i gairebé de govern entre JxCat i ERC. El jutge instructor de la causa del Procés va dictar la resolució per suspendre els diputats processats per rebel·lió al juliol i, davant el desacord entre els republicans i JxCat sobre com respondre-hi, Torrent va haver de suspendre l’últim ple abans de les vacances. ERC buscava una solució pragmàtica que li permetés rebutjar la decisió de Llarena sense arriscar judicialment la mesa del Parlament; el grup de Puigdemont, en canvi, es negava de totes totes a prendre qualsevol decisió que impliqués que l’expresident perdés qualsevol opció de tornar a ser investit.\nDesprés de setmanes de tenses negociacions, els partits van arribar a un acord a finals de setembre que intentava combinar tots dos posicionaments. Això, finalment, es va traduir en una votació al ple del Parlament (ja a principis d’octubre, amb l’oposició indignada per la paràlisi de la cambra) per activar un mecanisme de substitució sense acatar implícitament Llarena, ja que es rebutjava la suspensió dels diputats. El pacte, però, amagava la discrepància d’ERC i JxCat sobre com aplicar-lo. La crisi va esclatar el 9 d’octubre. El grup de Puigdemont va presentar un escrit a la mesa en què defensava que l’expresident podia seguir votant com fins llavors, a través d’una delegació de vot. Una fórmula diferent de la “substitució” que defensava Esquerra i que també permetia l’escrit del jutge Pablo Llarena. Aleshores els republicans es van aliar amb el PSC a la mesa -avalats per l’informe dels lletrats- per rebutjar l’escrit dels diputats de JxCat suspesos en què insistien en la delegació de vot, encara que fos a costa de perdre la majoria absoluta independentista.\nAra Puigdemont al·lega davant del TC que aquell acord de la mesa anul·lava la decisió prèvia del ple. Conscients de la crisi que pot obrir aquesta petició, fonts de JxCat rebaixaven ahir el recurs a una “qüestió tècnica”, i afegien que si s’han impugnat totes les resolucions del jutge Llarena, també s’han d’impugnar tots els actes que hi donen compliment.\nLa reacció d’Esquerra es podrà calibrar avui. De fet, el president de la Generalitat, Quim Torra, i el vicepresident, Pere Aragonès, faran una reunió de treball -ja prevista- després de la reunió de l’executiu en què planarà aquesta qüestió. Fonts republicanes sostenien ahir que Torrent s’havia assabentat del recurs ahir mateix a la tarda. Des del partit, subtilment, van subratllar que havia triat el “Tribunal Constitucional espanyol” per corregir una decisió de la mesa del Parlament. A més, el partit segueix defensant que la seva decisió va ser “la millor” per mantenir els vots dels diputats i la majoria independentista. En el fons de tota la picabaralla hi ha el principal motiu de disputa entre JxCat i ERC des de l’inici de la legislatura: la investidura a distància de Puigdemont. Des que Torrent va frenar-la el 30 de gener (amb una crisi que no es va resoldre fins a la renúncia de l’expresident, l’1 de març), el seu entorn ho ha convertit en un cavall de batalla. A vegades un debat soterrat, en els últims dies veus de JxCat hi havien tornat, i el mateix Puigdemont hi va insistir des de Brussel·les, demanant celeritat al TC i deixant la pilota a la teulada d’ERC: “La qüestió [per ser investit] és si hi ha la voluntat de fer-ho o no”.\nDescarregar Recurs d'empara al TC de Puigdemont


L'alimentació a Catalunya - ACCA\nL’alimentació a Catalunya\nArticle publicat a El Punt Avui el passat 17 de maig de 2019 , per Abel Mariné.\nAquest 7 de maig es va presentar, a l’Institut d’Estudis Catalans (IEC), el llibre Alimentació i nutrició a Catalunya: industrials, productors i científics, editat per l’Associació Catalana de Ciències de l’Alimentació (ACCA), societat filial de l’IEC, i el Centre Català de la Nutrició (Ccniec), també adscrit a l’IEC. La primera agrupa professionals, científics i tecnòlegs del món dels aliments, i el segon, grups de recerca del mateix entorn. Aquesta publicació recull una bona part del llegat que en l’àmbit alimentari ens han deixat empresaris i investigadors: aliments de qualitat, marques reconegudes i coneixements de les relacions entre alimentació i salut. A l’obra hi han col·laborat periodistes, historiadors, empreses i professionals relacionats amb els aliments i l’alimentació i el seu impacte social, i ha comptat amb la bona feina del Servei Editorial de l’IEC. Evidentment, no es tracta el tema de manera exhaustiva, però sí prou il·lustrativa.\nLa primera part, Persones, famílies i indústries alimentàries a Catalunya, reflecteix la diversitat dels productes dels nostres empresaris i industrials (oli, vi, cava, cervesa, llet i derivats, galetes, productes dietètics). Com va posar de manifest el professor Ramon Clotet, membre emèrit de l’Institute of Food Technologists (EUA) i secretari de la Fundació Triptolemos, bona part de la producció d’aliments a Catalunya és fruit de personatges clarividents que han aplicat el que deia el pare de la gestió de les organitzacions, Peter F. Drucker: “A l’empresa (eficient), els beneficis són el subproducte de la feina ben feta.”\nA la segona part, Científics destacats en alimentació o nutrició a Catalunya i els Països Catalans, com va comentar el professor Màrius Foz, membre de la Secció de Ciències Biològiques de l’IEC, es descriuen notables aportacions, de diverses èpoques, en fisiologia, anàlisi i control d’aliments, seguretat alimentària, bioquímica i nutrició.\nTambé fruit de l’activitat d’una altra filial de l’IEC, la Institució Catalana d’Estudis Agraris (ICEA), és la recent publicació de les Actes del Primer Congrés Masia-Territori, obra coordinada per Assumpta Serra, especialista en història rural, que tracten molts aspectes del món agrari i la pagesia, als quals no sempre dediquem l’atenció que es mereixen.\nCom indica en aquesta obra Josep M. Monfort, de l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentària (IRTA), Catalunya és un ecosistema innovador agroalimentari, i la visió que tenim de la nostra pagesia no sempre és la correcta; està molt tecnificada i aporta el 80% de la matèria primera per a la indústria alimentària.\nEstem davant d’unes mostres de les activitats científiques i acadèmiques vinculades a l’IEC, que no es limita a l’estudi científic de la llengua catalana i a ser-ne l’autoritat lingüística, sinó que també promou i desenvolupa la recerca en els diferents àmbits de la ciència i de la tecnologia, principalment en tot el que té relació amb la cultura catalana.\nPreviousPrevious post:Dinar-col·loqui Què mengem? Petits canvis per menjar millor 7 de juny, BarcelonaNextNext post:Cicle de conferències : Indústria sostenible indústria competitiva


Dempeus davant la repressió! – Crida Premianenca\nDempeus davant la repressió!\n23set. 2019 by crida No Comments\nCrida Premianenca expressa la seva solidaritat amb les persones detingudes en les diverses operacions de la Guàrdia Civil contra la base del moviment independentista. Al mateix temps denunciem el paper que juga el departament d’interior de la Generalitat que, una vegada mes, situa els mossos dins de les lògiques de persecució del moviment democràtic.\nEstem davant d’una causa general que es multiplicarà en el context de les sentències i dels dies d’octubre. Presos i exiliats polítics, encausats, detinguts, investigats i dispositius de control permanent formen part d’un mateix relat i d’una pràctica repressiva que intenta desmobilitzar i dividir la societat.\nCal multiplicar els espais de lluita i resistència, així com reclamar de les institucions catalanes un comprimís ferm, efectiu, desobedient i radicalment democràtic amb la lluita per l’amnistia, l’autodeterminació i els drets fonamentals. Venen dies de repressió i mentides d’estat i caldrà la màxima concordança entre la societat, el moviment sobiranista, les entitats i partits amb unes institucions i un govern que no pot cedir a la barbàrie i a les crides a un ordre que no és més que el de l’autoritarisme d’un règim embogit.\nConvocatòria de resposta avui a les 19h davant l’Ajuntament de Sabadell!


Recordes com va acabar "Com si fos ahir"? Ho revivim amb 6 fans - TV3\nLa sèrie torna el 30 d'agost\n23/08/2021 - 16.30\nLa Rosó, la Marta, la Pili, en Cristian, l'Alfonso i la Marissa són sis fans incondicionals de "Com si fos ahir". L'últim episodi de la quarta temporada els ha deixat amb sentiments contradictoris, entre sorpreses, emocions inesperades, tendresa i vergonya aliena.\nPer situar-nos una mica, recordarem que l'últim capítol arrossega tres temàtiques importants: la renúncia del Litus del pis de l'Eva, la confessió de l'Hèctor, que admet a l'Ivan haver vist l'agressor de la Lua i la mort del Paco, el pare de la Noe.\nEls moments més top del capítol\nDels trenta-sis minuts que dura l'episodi, les sis declaracions que més han impactat els nostres fans han estat:\n1.- Noe: "El meu pare s'ha mort per culpa teva"\nLa Noe responsabilitza en Miquel de la mort del seu pare\nLa Noe culpa el seu marit de la mort del seu pare. En Miquel, avalat pels pares de la Noe, va invertir diners en el negoci d'en Manel, d'amagat de la Noe. Una tempesta colossal ha destrossat les instal·lacions del projecte d'en Manel. Tot ha quedat inservible i l'assegurança no ho cobrirà. En Miquel, la Gemma i l'Andreu han perdut els diners invertits. En saber la notícia, el pare de la Noe té un atac de cor i acaba morint a l'hospital.\n"És una mica bèstia que et diguin això", comenta la Pili, que estava preocupada pel que podia acabar fent en Miquel. La Rosó s'ha fixat més en un altre moment de la seqüència que considera més important. En canvi, el Cristian puntualitza molt bé com van passar els fets, i no es pot negar que té una part de raó. Segons el que explica, no tota la culpa seria del Miquel, sinó més aviat compartida.\n"Ha estat massa dura, la Noe?", es pregunten els fans. La Núria tampoc les té totes amb el que pugui fer en Miquel a partir d'ara.\nL'Alfonso té una teoria que ha deduït lligant caps aquí i allà: "Crec que la Noe s'ha fixat en algú altre i que hi haurà un canvi de parella." L'Alfonso dispara i proposa un nom. Tindrà raó? La Pili veu un bri d'esperança i assenyala una persona com a possible conciliadora.\n2.- Sílvia: "Vol que el posis a dins amb ell"\nLa Sílvia dona un dinosaure de joguina de l'Èric a la Noe\nLa Sílvia dona a la Noe un petit dinosaure de goma perquè el posi dins el taüt amb el Paco. Ha estat cosa de l'Èric, el fill gran de la Noe i en Miquel, que estimava el seu avi amb bogeria. Aquest detall ha agradat als nostres fans. El Cristian ha trobat que el fet ha estat molt amorós, tot i que li ha sobtat que la Noe expliqués d'on va sortir el dinosaure: "M'ha fet molta gràcia aquest comentari i trencava totalment amb el moment dramàtic del tanatori".\n3.- Cati: "El teu pare és en un lloc millor"\nLa Cati creu en la vida després de la mort\nLa Cati va estar a punt de morir congelada en una nau magatzem de fruites, on treballava. Per sort, la van trobar a temps. Ella afirma haver estat morta una estona molt curta. Aquesta experiència propera a la mort ha produït un canvi profund en la manera d'encarar la vida.\n"La Cati se'ns ha tornat espiritual de cop", comenta la Marissa. El Cristian també creu que la Cati no ha estat encertada amb aquest comentari, mentre que l'Alfonso treu una nova teoria sobre una conspiració espiritual.\n4.- Quim: "Quins collons venir aquí com si res, no?"\nEn Quim està molt enfadat amb en Litus i el fa fora\nL'Eva i en Litus estan vivint un malson d'emocions. Han passat d'estimar-se i planificar una vida junts a odiar-se i malparlar l'un de l'altre. Però la vida porta sorpreses, com ara una reconciliació que ningú s'esperava. El Litus, feliç de nou, es presenta al tanatori, amb ganes d'explicar-ho a tothom. Però en Quim, que, entre altres coses, no ha pogut oblidar el tema de la pizza a domicili, li tira la cavalleria per sobre i el fa fora a crits.\nRosó: "Ha sigut un boom! I a sobre no saben què ha passat fa mitja hora!". El Cristian hi està d'acord i creu que aquesta trama ens deixa sorpreses per a la temporada que ve. La Marissa no és amiga dels ultimàtums i afegeix que la culpa és que "es diuen coses que no es poden dir". La Núria afegeix: "Veurem què passa". El fet que l'Eva i en Litus possiblement tornin a anar a viure junts ha generat un cert rebombori. "Tela!", exclama la Pili.\n5.- Hèctor: "Vull dir que t'estimo una mica, no com al meu germà, però una mica sí"\nL'Hèctor fa una confessió molt important a l'Ivan\nL'Hèctor se sent alliberat després de l'episodi de l'agressió a la Lua. Per fi s'ha decidit a anar a comissaria i allà ha pogut reconèixer l'agressor d'entre les fotos dels sospitosos. Ha estat capaç de fer aquest pas gràcies al suport de l'Ivan. Sense que ell s'ho esperés, l'Hèctor el va a veure a la botiga i li fa una confessió que el deixa corprès. Fins i tot a un dels fans li ha caigut la llagrimeta. A veure si endevines a quin. Ha estat una escena commovedora.\n6.- Noe. "Et vaig demanar que no vinguessis"\nLa Noe fa fora en Miquel de la seva vida\nLa Noe, decebuda amb el doble engany del seu marit, demana al Miquel que no vingui a l'enterrament. Però en Miquel creu que hi ha d'anar i hi va. Entra al tanatori, passa per davant dels seus amics i puja les escales per donar el condol a la Mari Carmen, als germans de la Noe i finalment a ella. La Noe està realment dolguda i contrariada. Vol que se'n vagi i li demana que se'n vagi de casa i de la seva vida per sempre. Vol la separació.\nQuè diu la Pili d'un bolet? En general, els nostres fans no estan gens d'acord amb com es comporta la Noe. Troben que es passa de dura i senten pena pel Miquel. "Això ens deixa una mica amb l'ai al cor per saber què passarà amb aquesta relació", comenta en Cristian, que ha trobat que l'escena té un parell de moments molt potents.\nEls secrets que queden per descobrir\nL'episodi s'acaba aquí, però queden molts interrogants oberts. Què passarà entre el Jordi i la Gina? Els pares d'ella descobriran l'engany o Cupido vindrà a fer-los una visita? L'Anna ha perdut el Juli per sempre més? L'Andreu i la Pili es tornaran a quedar embarassats? La Patri acceptarà la proposta de la Marta? En Manel aixecarà cap?\nUnes històries comencen i d'altres s'acaben\nLa Cati podrà tirar endavant la feina de la seva vida? La Mari Carmen s'haurà de vendre la casa de Cañada? L'Eva i en Litus tornaran a ser parella? El Quique acabarà amb la Cèlia o tornarà amb la Cristina tot i haver firmat el divorci? I la Noe i en Miquel han partit peres per sempre més?\nAmb tantes preguntes sense contestar, queda clar que el "Com si fos ahir" té corda per a estona.\nLa vida es capgira en uns segons\n6 fans reviuen el final de la 4T de "Com si fos ahir"


Oscar als orígens del cinema – El blog del director\nOscar als orígens del cinema\n10 anys ago\nLes dues pel·lícules més guardonades de la darrera edició dels Oscar reten homenatge als orígens del cinema. The artist és un cant nostàlgic als darrers anys del cinema mut amb la traumàtica irrupció del sonor que va acabar amb la carrera de moltes estrelles d’aquella època. La invención de Hugo encara es remunta més enrere per reivindicar la genialitat de Georges Méliès, pioner dels trucatges a la pantalla i injustament oblidat quan els darrers anys de la seva vida venia joguines en una estació de París.\nEl públic de les filmoteques coneix perfectament les referències extretes dels melodrames de Cecil B. De Mille, les aventures de Douglas Fairbanks o les comèdies de Chaplin i també s’ha deixat embadalir per les fantasies del Voyage dans la lune. Hi ha molts espectadors, tanmateix, que tindran notícia d’aquestes joies del passat gràcies a la potent difusió de la qual gaudeixen els films guardonats amb l’Oscar. Tot i els anacronismes de The artist (què hi fa la música de Bernard Hermann per Vertigo en un film que transcorre als anys vint?) o les imprecisions biogràfiques de La invención de Hugo, la seva importància rau en reivindicar el cinema com art del segle XX i com a llenguatge universal.\nUn cop sembrada aquesta llavor entre el gran públic, la feina que ens correspon a les filmoteques és la de preservar i difondre les obres originals. El públic que va acudir a la jornada de portes obertes de la Filmoteca de Catalunya o a la sessió especial d’inauguració va tenir l’oportunitat de passar-ho bé amb curtmetratges de Segundo de Chomón, i no hi ha res més reconfortant que comprovar fins quin punt conserven tot el seu potencial lúdic i fantàstic. Més endavant, quan les sales comercials ja hagin fet la seva feina, The artist i La invención de Hugo també tindran un lloc destacat a la nostra programació per celebrar la seva contribució a la Història del cinema.


El bloc de la mami: magret d'ànec amb salsa vermella\nMiriam mairiM 8 de gener de 2015 a les 20:34\nFa temps que busco com fer el magret d'ànec i no trobava cap que em fes el pes. Em sembla que avui le trobat! Gràcies per aquesta recepta.\nLa Mami 9 de gener de 2015 a les 20:14\nGràcies a tu pel teu comentari. Ja em diràs quan ho provis. Surt al punt ja ho veuràs.


Un estudi demostra que la mortalitat va ser un 50% inferior en les ciutats on es va actuar a temps\n3 min. Barcelona 18/03/2020 12:17\n651x366 Infermeres atenent malalts de grip espanyola el 1918 a Massachusetts / Hulton Archive/Getty Images Infermeres atenent malalts de grip espanyola el 1918 a Massachusetts / Hulton Archive/Getty Images\nQuina pot ser l’efectivitat del confinament? La història de la grip espanyola dona algunes dades que demostren que prendre mesures de manera radical redueix el nombre de morts dràsticament. El 1918 la ciutat nord-americana de Filadèlfia va decidir desafiar la grip espanyola i tirar endavant una desfilada per retre homenatge als soldats que combatien a la Primera Guerra Mundial. Es calcula que unes 200.000 persones van sortir al carrer per veure-la. Tres dies després, els 31 hospitals de la ciutat nord-americana no donaven l’abast. Al finalitzar la setmana, més de 4.500 persones havien mort a Filadèlfia per culpa d'una pandèmia que es calcula –hi ha importants variacions segons els estudis– que va matar entre 50 i 100 milions de persones a tot el món. El nombre de malalts i morts va ser molt diferent a Saint Louis, a l’estat de Missouri, al centre del país i a uns 1.200 quilòmetres de Filadèlfia. Només dos dies després de detectar el primer cas, Saint Louis va tancar parcs, escoles, biblioteques, jutjats, sales de ball, esglésies... Va confinar les persones malaltes i va prohibir els funerals o les reunions de més de 20 persones. En el seu pic més alt de mortalitat dividia per cinc els registres de Filadèlfia.\nUn article publicat el 2007, en una revista de l’ Acadèmia de Ciències dels Estats Units, i firmat per Richard J. Hatchett, Carter E. Mecher i Marc Lipsitch, dona les dades sobre com la corba de mortalitat i d’afectats varia radicalment –ho fa comparant 17 ciutats que van patir la pandèmia el 1918– segons si es van prendre mesures a temps o si es va actuar massa tard. “Les ciutats que van prendre moltes mesures en el moment que es van detectar els primers casos van tenir una mortaldat un 50% inferior”, asseguren els autors de l’article. La conclusió de l’estudi és que les intervencions molt ràpides poden frenar la propagació de la malaltia. L’estudi també incideix en l'endemà, en el que pot passar quan les mesures es relaxen. El 1918 no hi havia vacunes contra la grip espanyola i, per tant, la grip es va tornar a manifestar quan es van suspendre les mesures per contenir-la. “Les mesures van ser capaces de reduir la transmissió de la grip, però els seus beneficis es limitaven al temps que continuaven en vigor”, detalla l’informe.\n"Els estudis demostren que actuar abans i de manera contundent funciona. A Europa hem fet tard però entenc que també era difícil vaticinar que podríem estar en una situació similar a la de la Xina o pitjor", diu Joaquim Segalés, investigador de l'IRTA-CReSA i professor de la UAB. "En algun moment o altre haurem de sortir de la situació de contenció estricta i cal veure com evolucionem a partir d'aleshores –diu Segalés–. Molts científics creiem que aquest és un virus que ha arribat per quedar-se però sospitem que el nivell d'afectació serà més limitat, hi haurà una part de la població immune en algun moment i, fins i tot, potser és estacional. Però és absolutament necessari desenvolupar vacunes".


Nom: CONVENT I ESGLÉSIA DELS CARMELITANS DESCALÇOS\nAdreça: c/ Sant Miquel, 44\nL'església té tres naus, de línies neogòtiques, sense transsepte.\nLa coberta de les naus laterals, totalment plana, delata la utilització de tècniques i materials moderns -les columnes, arcs i sostres de les naus estan fets amb ciment armat- emmascarats amb decoracions historicistes.\nLa façana, endarrerida respecte l'alineació del carrer, té un cos central amb la porta i el gran finestral i es corona amb un campanaret de finestres geminades i agulla amb una imatge. També s'hi pot veure un gran escut de l'orde carmelita i altres dos de petits.\nInstal·lats a Badalona des de 1908, on sofriren els efectes de la Setmana Tràgica (el seu fou el primer edifici en ser incendiat, el 26 de juliol de 1909, un dia abans que a Barcelona) els carmelites descalços, encarreguen a Enric Sagnier l'ampliació del primitiu convent i la construcció de la nova església.\nDirigí les obres inicialment fra Ramon de Maria Santíssima, aparellador carmelita de València, que morí aviat i fou substituït pel germà i entre 1921 i el 15 d'octubre de 1923 ja s'ocupava el convent .\nL'església fou consagrada el 26 de juliol de 1925 i patí, posteriorment, desperfectes durant la guerra, el 1936. Instal·lats a Badalona des de 1908, on sofriren els efectes de la Setmana Tràgica (el seu fou el primer edifici en ser incendiat, el 26 de juliol de 1909, un dia abans que a Barcelona) els carmelites descalços, encarreguen a Enric Sagnier l'ampliació del primitiu convent i la construcció de la nova església.\nL'església fou consagrada el 26 de juliol de 1925 i patí, posteriorment, desperf...


Taula redona #lidersocults - 3es Jornades Valencianes de Documentació3es Jornades Valencianes de Documentació\nTaula rodona: Open Data per a què i per a qui. →\nSis líders ocults citats en un esdeveniment, als que deliberadament se’ls ha ocultat la planificació i el desenvolupament del tipus de conferència a realitzar. Pablo Lara sotmet així a prova a Marcos Ros, Luisa Palomares, Estefanía Aguilar, Elvira Aleixandre, David Maniega i a Daniel Monleón. No estan ací pels seus èxits ni les seues especialitats, sinó perquè algú els ha proposat com a líders ocults.\nDurant dues hores, Pablo encamina la sessió provocant microdiscussions sobre lideratge i documentalistes; diàlegs on ponents i assistents acosten els seus rols per a parlar amb confiança i generar una interacció productiva, amb una participació semblant per ambdós parts.\nEntrant en matèria: què és el lideratge?\nLara llança aquesta qüestió a la taula, on els nostres líders ocults rebutgen majoritàriament ser líders, potser per modèstia: “líder és un terme un poc arrogant”, diu Maniega. No obstant això, sorgeixen una sèrie d’aportacions que van suggerint, a poc a poc, el concepte d’influència.\nForçant la improvisació, el nostre moderador esperona la reflexió dels invitats afegint al concepte d’influència aquesta consulta sobre el poder. Encara que tots es declaren no poderosos, Elvira no pot ocultar l’estela d’influència que exerceix sobre l’Arxiu Digital Espanya Unió Europea, el seu fill intel·lectual.\nAguilar assenyala que “deixar la llavor” en forma d’aportacions que s’acaben tenint en compte és una forma de poder. Ros apuntala que el documentalista que dóna suport a la presa de decisions té “part de poder” però no coneix tots els factors.\nMatisant aquest comentaris, que abunden en les formes d’influir, Palomares i Monleón al·ludeixen al funcional, la labor, com a font de poder: improvisar, eixir del pas, ser excel·lent en el treball, són també formes en què s’expressa el lideratge.\nEl públic entra en escena:\nEls assistents, un grup mixt de persones d’entre 25 i 50 anys majoritàriament (diguem a ull), ens veiem embarcats en una xarrada per torns aleatoris, on l’ordre ve dictat per un enorme dau-baló-micròfon que llança a l’atzar el participant anterior.\nEn canvi, contextualitzant-ho en els serveis públics bibliotecaris, altres professionals fan aportacions menys convencionals: posant el poder en l’usuari dels serveis, assenyalen al bibliotecari com a suport. “Facilitem que l’usuari prenga decisions en l’àmbit individual” (Enric Campos) ; “El poder ho tenen els usuaris, nosaltres liderem exercint l’autoritat” (Pilar Bueno).\nPer quant vendries la teua empresa que funciona?:\nCom si d’un experiment neurolingüística es tractés, Lara planteja observar a partir d’ací les respostes de tots els participants, atenent al to, o les vegades que es diu “però…”, o “crec que…”, i l’ús de la fórmula “depèn…”\nEn la taula, les respostes són diverses. Els “no ho faria de cap manera” (Ros) i els “la vendria pel màxim possible” (Maniega), es mesclen amb els “depèn…”, “en funció de…”…\nLara utilitza els depèn com a alerta de possibles inseguretats; “fa falta seguretat”, assevera. “Quan construeixes el lideratge es troben carències en les teues competències”, diu, la qual cosa aprofita per a llançar a la taula la qüestió següent:\nEn què sou bons?:\nDe taula i públic sorgeix una gran varietat de competències: “no tindre por al canvi”, “mesurar bé els riscos”, “intuïció”, “tècniques web”, “capacitat d’anàlisi i síntesi”, “suports”, “empatia”, “adaptabilitat”, “aprenentatge”, “dinamitzar”, “organitzar”, “dirigir equips”,…\nPablo aprofita per a assenyalar les vegades que els assistents han rebaixat involuntàriament la seua pròpia qualificació de fortaleses amb la paraula “crec”.\nQuè guanyaria si em junte amb tu? o “elevetar speech”:\nAleatòriament, els assistents responen amb breus eslògans que, com si es tractés d’anuncis publicitaris, elogien bé les seues qualitats tècniques, bé les seues actituds. Com Lara explica, i demostra consultant a l’auditori, els discursos centrats en les actituds tenen més èxit que aquells que ressalten el perfil i les qualitats tècniques.\nQuè significa per a vosaltres la paraula fracàs?:\nEl nostre moderador fa un gir de timó al signe positiu de la xarrada, preguntant directament a la taula pel concepte del fracàs.\nAmb respostes desiguals, Maniega i Monleón concreten el fracàs en experiències fallides: “un producte sense capacitat de venda” i “una campanya amb massa competència” ; mentre que Ros, Palomares i Aguilar donen una volta centrant-se en la superació d’experiències difícils: “alguns projectes no ixen, i cal prendre decisions”, “vaig aconseguir que funcionara la biblioteca escolar”, “al deixar el treball em vaig enriquir”. Aleixandre, per la seua banda, sentència que “no tinc una concepció mercantilista del treball”.\nQuè has aprés?:\nLara ens encamina al final de la sessió tornant-li l’enfocament positiu: el públic respon ara sobre el profit que ha obtingut de la xarrada. “Amb molt poc es pot ser líder” ; “no tindre por al canvi” ; “cal dedicar-li temps a cada projecte” ; “cal saber valorar-se a sí mateix”,…són comentaris amb què Adolfo Alonso, Mario Gato o i Julián Marquina, entre altres assistents, xifren allò que s’ha aprés a la sessió: una llista de deures, o “cal que”, que, si estem d’acord amb ells, hem d’incorporar al nostre dia a dia.\nUn DAFO improvisat de la xarrada, firmat pel nostre moderador, posa fi a la sessió. La falta de confiança i la constant defensa de la professió afloren com a debilitat i amenaça, mentre que la part positiva es centra en la capacitat d’influir dels documentalistes i de la possibilitat “d’arribar[PT12] molt lluny”. Només ens fa falta, diu Lara, “conèixer-nos un poc més a nosaltres mateixa”.


Producte fitxa tècnica Crocfol Antireflex Protector de pantalla antireflector Cámara Canon 1 peces Protectors de pantalla (AR2281)\nCrocfol Antireflex, Protector de pantalla antireflector, Cámara, Canon, PowerShot S90, Resistent a les ratllades, 1 peces\nCrocfol Antireflex. Tipus: Protector de pantalla antireflector, Tipus de dispositiu: Cámara, Marca compatibilitat: Canon, Compatibilitat: PowerShot S90. Aplicació en sec. Característiques de protecció: Resistent a les ratllades. Acabat de la superfície: Mat. Quantitat per paquet: 1 peces


En un principi, era un moviment per a escriptors, però immediatament es van veure les enormes possibilitats que hi havia per a la pintura i l'escultura. Va sorgir per tant com un moviment poètic, en el qual pintura i escultura es conceben com conseqüències plàstiques de la poesia. Aviat, es van distingir dues maneres de fer art surrealista:\nPer una banda, els pintors que seguien defensant l'automatisme com a mecanisme lliure de la intervenció de la raó; entre els artistes més destacats estan Joan Miró i André Masson. D'una altra, cada vegada va adquirir més força l'opinió de qui creien que la figuració naturalista podia ser un recurs igual de vàlid. Salvador Dalí duria al límit el poder de la figuració; però també, René Magritte, Paul Delvaux o Yves Tanguy, aquest últim més interessat en les formes viscoses, líquides.\nEl surrealisme sorgeix com una resposta dialèctica a la destrucció implantada pels dadaístes. En 1922, Breton i Picabia, que havien participat intensament en l'agitació Dadá, es desmarquen del seu líder, Tzara, que rebutjava tot l'art anterior a les avantguardes, decebuts d'uns actes de provocació que amb el temps es van anar tornant previsibles i mecànics. Durant les seves pràctiques com a mèdic, Breton havia estudiat i posat a la pràctica les teories de Freud (psicoanàlisi) sobre l'inconscient. D'elles extreu una nova proposta ètica i estètica. En 1925, amb l'adhesió al Partit Comunista per part de Breton, El Surrealisme es posa al servei de la Revolució. Aragó, Buñuel, Dalí, Elouard, Max Ernst, Yves Tanguy i Tristán Tzara, entre uns altres, es declaren partidaris de Breton. Per la seva banda, Arp i Miró, encara que no compartien la decisió política presa per Breton, continuaven participant amb interès en les exposicions surrealistes. Poc després, es van incorporar Magritte (1930), Masson (1931), Giacometti i Brauner, en 1933, i també, Matta, que coneix a Breton en 1937 per mediació de Dalí, i Lam; el moviment es va fer internacional apareixent grups surrealistes als Estats Units, Dinamarca, Londres, Txecoslovàquia i Japó. Des d'aquest moment, s'obrirà una disputa, sovint agra, entre aquells surrealistes que conceben el surrealisme com un moviment purament artístic, rebutjant la supeditación al comunisme, i els que acompanyen a Breton, en el seu gir cap a l'esquerra. En 1929, Breton publica el Segon Manifest Surrealista, en el qual condemna entre altres intel·lectuals als artistes Masson i Picabia. En 1936, expulsen a Dalí per les seves tendències feixistes i a Paul Eluard. Pablo Picasso es va aliar amb el moviment surrealista en 1925; Breton declarava aquest acostament de Picasso qualificant-lo de "...surrealista dintre del cubisme...". Es consideren surrealistes les obres del període Dinard (1928-1930), que Picasso combina el monstruós i el sublim en la composició de figures mig màquines mig monstres d'aspecte gegantesc i de vegades terrorífic. Aquesta monumentalitat surrealista de Picasso pot posar-se en paral·lel amb la d'Henry Moore.\nEn 1938, Breton signa a Mèxic juntament amb Lleó Trotski i Diego Rivera, el Manifest per un Art Revolucionari Independent. També, va tenir lloc a París l'Exposició Internacional del Surrealisme que va marcar l'apogeu d'aquest moviment abans de la guerra. Van participar entre uns altres, Marcel Duchamp, Arp, Dalí, Ernst, Masson, Man Ray, Óscar Domínguez i Meret Oppenheim. L'exposició va oferir al públic sobretot una excel·lent mostra del que el surrealisme havia produït en la fabricació d'objectes. Amb l'esclat de la Segona Guerra Mundial, els surrealistes es dispersen, alguns d'ells (Breton, Ernst, Masson) abandonen París i es traslladen als Estats Units, on sembren el germen per als futurs moviments americans de postguerra: Expressionisme Abstracte i Pop Art.\nHans Arp, en 1916 va ser un dels fundadors del revolucionari moviment dadá en Zurich. En 1917 va transformar el seu estil artístic cap a una abstracció de formes curvilínies que caracteritza la seva obra posterior, la més coneguda actualment. En 1924 Arp es va traslladar a París, on es va unir als surrealistes i va elaborar baix relleus de fusta pintada i construccions de cartró humorísticas. A Llatinoamèrica es consideren surrealistes: Matta, Lam, Remedios Encallo i Leonora Carrington\n. Van estendre a la tècnica del collage, afegir objectes incongruents, com en els poemes visibles de Max Ernst. Aquest últim va inventar el frottage (dibuixos compostos pel frec de superfícies rugoses contra el paper o el llenç) i ho va aplicar en grans obres com Història Natural, pintada a París en 1926. René Magritte. Un Picasso de collita especial, 1949\n. Magritte va dotar al surrealisme d'una càrrega conceptual basada en el joc d'imatges ambigües i el seu significat denotat a través de paraules posant en qüestió la relació entre un objecte pintat i el real. . El surrealisme va prendre del dadaisme algunes tècniques de fotografia i cinematografia, així com la fabricació d'objectes. - Temes: van anar buscant en les fonts de la repressió psicològica : somnis, sexualitat,... i social. Dalí utilitzava imatges preses dels somnis\nSALVADOR DALÍ (Girona, 1904-Figueres,1989)\n(1893-1983) Parella amb els caps plens de núvols, 1936


per Redacció - Fotografia: Ajuntament d'Alcarràs 02/07/2016 00:00h\nAlcarràs omplirà d'activitats els caps de setmana d'estiu amb les Nits a la Fresca| Redacció - Fotografia: Ajuntament d'Alcarràs\nEntre les propostes organitzades destaca una sortida per anar a observar el cel acompanyats per astrònoms i una acampada nocturna, el dissabte 9 de juliol; la IV Nectarina Atlètica Fruits de Ponent, el dissabte 16 de juliol; la 3a Revetlla Bestial de Sant Jaume, el dia 22 de juliol; una sessió de cinema a la fresca, el divendres 29 de juliol; la nit d'havaneres amb el grup 'Aires del Segre', el dissabte 30 de juliol; i els partits d'airfoot bubble i els partits de solters contra casats, del diumenge 21 d'agost.\nEls més petits també estan molt presents en la programació. Per ells, s'ha programat una tarda divertida fent bombolles de sabó gegants, el divendres 8 de juliol, a les 19.00 hores a la Plaça Arrabaleta; l'espectacle infantil 'El gran llibre de les històries imaginades de les tradicions', el divendres, 22 de juliol; i un espectacle sobre el cicle de la vida en clau de clown per a tots els públics, el divendres, 12 d'agost.\nUna de les novetats de l'edició d'enguany són les Torrades a la Fresca, una iniciativa a la que es sumen diversos establiments de la vila, els quals oferiran les torrades més sorprenents durant els divendres i dissabtes dels mesos de juliol i agost, a un preu popular: torrada i beguda, 7,5 euros.\n\_r\_n Programa d'activitats Nits a la Fresca d'Alcarràs\nTretze municipis de Lleida oferiran aquest juliol tastos de fruita per promoure'n el consum entre els infants\nLa I Festa del Comerç a la Fresca arriba a Alcarràs


universitat casal solidaritat trobar feina estranger formació ocupacional L'Hospitalet de Llobregat educació europa Santa Coloma de Gramenet voluntariat cooperació Estudiar a l'estranger cultura ofertes de treball habitatge premis beques pràctiques a l'estranger Voluntariat a l'estranger emprenedoria concurs mobilitat europea art ajuts formació estiu feina treball Idiomes lloguer Treballar a l'estranger tallers cursos recerca estudiants ofertes de treball a l'estranger pràctiques Badalona participar\nEl Ministeri de Foment promourà 20.000 habitatges per destinar-los a lloguer en els propers quatre o sis anys amb la finalitat d'augmentar l'oferta d'aquest tipus de pisos i contribuir així a atallar l'alça que està registrant el seu preu.\nAixí ho va anunciar el titular del Departament, José Luis Ábalos, que va indicar que els pisos públics de lloguer s'aixecaran a les ciutats amb més tensions en aquest mercat i en col·laboració amb les comunitats i ajuntaments corresponents.\nEs tracta d'una de les principals mesures del paquet d'iniciatives anunciades per Ábalos en matèria d'habitatge amb la fi última de “reorientar” la política en aquest àmbit per considerar que presenta “un repte de la màxima importància”.\nAixí, segons va desvetllar, el primer pas d'aquesta nova política d'habitatge ha estat la constitució d'un grup de treball interministerial per analitzar mesures urgents, i també de mitjà i llarg termini, en la matèria, la formació de la qual es va aprovar aquest mateix dijous en la Comissió Delegada del Govern per a Assumptes Econòmics.\nEn paral·lel, i pel que a Foment respecta, Ábalos va anunciar el ‘ascens’ de l'àrea d'Habitatge en el si del Ministeri, de manera que passarà a canalitzar-se en una Secretaria General, enfront de la Direcció general a través de la qual fins ara es gestionava.\nAixí mateix, el ministre va avançar la seva intenció de “replantejar” el Pla Habitatge 2018-2021 que va deixar aprovat l'anterior equip del Ministeri per, entre altres objectius, “millorar les condicions perquè els joves accedeixin a les ajudes al lloguer” i dissenyar noves línies d'ajudes. D'igual forma, va advocar per aconseguir un gran acord amb Sareb perquè el denominat ‘banc dolent’ contribueixi a aportar habitatges per a lloguer.\nA més, va avançar canvis fiscals tendents a incentivar el mercat de lloguer d'habitatges i una reforma en la legislació corresponent per “equilibrar” els drets d'arrendatari i arrendador modificant els terminis màxims de lloguer i establint “límits raonables” a les exigències addicionals que es demanen a la fiança en els contractes.


AFA Escola Joan Pelegrí: d’abril 2016\nÉs normal que les nostres filles vulguin ser princeses i els nostres fills pirates?\nAquest és el títol de la xerrada que l'AMPA va organitzar en el marc de les activitats al voltant del dia internacional de la dona i que va ser conduïda per la Plataforma contra les violències de gènere.\nEl principal missatge que es va transmetre va ser la importància de la coeducació. En una societat en que encara hi ha molts estereotips sexistes, la coeducació té un paper rellevant per aconseguir la igualtat entre els dos sexes i, tot i que s’han fet progressos, encara hi ha camí per recórrer. Un exemple habitual el trobem quan anem a una botiga a buscar un regal i la primera pregunta que ens fan és: “és un nen o una nena?”.\nLa coeducació pretén que nens i nenes desenvolupin la seva personalitat en igualtat d’oportunitats, és a dir, educar en la igualtat, sense fer diferències de gènere, per ajudar-los a construir la seva identitat personal.\nTot té un component sexista: els materials educatius, el llenguatge, les joguines, els contes, etc. Per això és important que els principals agents que intervenen en l’educació: família, escola i mitjans de comunicació, afavoreixin la coeducació.\nSi esteu interessats en el tema i no vàreu poder venir, a continuació us deixem dos links molt interessants que segur que us agradaran. I esperem que a la propera us animeu a assistir!\nTota la informació de la Xerrada "Transtorns a la infància i a l'adoslescència"\nEl passat dia 3 de març, l'Ampa va organitzar la xerrada sobre "Transtorns a la infància i a l'adoslescència", que va ser impartida pel Centre Som. Gràcies a totes a tots els assistents i us fem en mà la presentació de la xerrada.\nÉs normal que les nostres filles vulguin ser princ...\nTota la informació de la Xerrada "Transtorns a la ...


Hisenda limitarà els pagaments en efectiu a mil euros per evitar fraus\nTambé apujarà els impostos sobre l’alcohol i el tabac || Crearà una taxa a les begudes ensucrades que podrà frustrar ingressos previstos pel Govern\nHisenda reduirà els pagaments en efectiu de 2.500 a 1.000 €.\nEl Govern central limitarà a 1.000 euros el pagament en efectiu des dels 2.500 euros actuals per atallar l’economia submergida i el diner negre, segons van confirmar ahir fonts del ministeri d’Hisenda. A més, obligarà les grans empreses a enviar les factures de l’IVA en temps real per tal de limitar les possibilitats de frau en aquest impost.\nL’Executiu preveu aprovar demà el paquet de mesures que enviarà a Brussel·les per complir l’objectiu de dèficit del 3,1% per al 2017. Aquestes suposaran un increment en la recaptació d’entre 7.000 i 8.000 milions d’euros.\nEntre les mesures hi haurà la supressió de deduccions en l’Impost de Societats i l’esmentat pla de lluita contra el frau en l’IVA que inclou prohibir pagaments en efectiu superiors als 1.000 euros, limitar els ajornaments en el pagament d’impostos de les grans empreses i obligar aquestes a entregar les factures que emetin diàriament a Hisenda. A més, el Consell de Ministres de demà donarà també el vistiplau al sostre de despesa per a l’any que ve, així com a l’objectiu de dèficit per als exercicis 2017, 2018 i 2019.\nL’Executiu negocia contra rellotge amb els grups parlamentaris el sostre de despesa, que Hisenda proposa que sigui similar al de l’any 2016, de 118.000 milions d’euros, 5.000 milions d’euros menys que el pressupostat per al present exercici, a més de les mesures fiscals necessàries per poder augmentar els ingressos i aconseguir així complir la previsió de dèficit del 3,1% per al 2017 fixada per Brussel·les.\nLa previsió d’Hisenda és que els ingressos de l’Estat augmentin l’any 2017 uns 7.000 milions per l’increment de l’activitat i el creixement de l’economia. S’hi afegirien entre 7.000 i 8.000 milions més que s’ingressaran per les mesures que preveu adoptar el Govern per tal d’incrementar la recaptació. Això permetria equilibrar els comptes perquè es pugui baixar el dèficit previst el 2016, del 4,6% al 3,1% que exigeixen les autoritats comunitàries per al pròxim exercici 2017.\nHisenda té previst també gravar les begudes carbonatades i recaptar d’aquesta manera 300 milions. L’Organització Mundial de la Salut (OMS) recomana aplicar taxes a aquest tipus de begudes per reduir problemes sanitaris. La Generalitat de Catalunya estudia si la nova taxa col·lideix amb l’impost català, perquè podria frustrar els ingressos previstos i mantenir “la dependència de l’economia catalana”, segons el Govern.\nEl ministeri d’Hisenda també preveu augmentar la recaptació de l’Estat en 200 milions amb la pujada dels impostos especials que afecten alguns alcohols (licors i begudes d’alta graduació) i el tabac en totes les seues comercialitzacions, entre altres mesures.\nEl veto del Govern està protegit per la Constitució i el reglament del Congrés.\nRajoy defensa el veto a les propostes que apugin la despesa\nEl president del Govern, Mariano Rajoy, va defensar ahir al Congrés la capacitat de veto de l’Executiu a les propostes de llei aprovades pel Parlament que incrementin la despesa. En el primer cara a cara entre Mariano Rajoy i Pablo Iglesias en una sessió de control al Govern,el secretari general de Podem, Pablo Iglesias, li va preguntar al president si pensa aplicar les mesures que aprovi el Parlament. Mariano Rajoy va assegurar a Pablo Iglesias que aplicarà aquelles decisions del Legislatiu “que sigui obligatori aplicar” i li va recordar que s’han de respectar les competències dels tres poders de l’Estat, també de l’Executiu.


Reptes i claus per exportar amb èxit (Girona). ACCIÓ - Agència per la competitivitat de l'empresa\nReptes i claus per exportar amb èxit (Girona)\nSaps com estar preparat per vendre més al món? Coneixes quines eines i serveis tens al teu abast per optimitzar la teva operativa internacional i com accedir a nous mercats?\nLa informació és clau per planificar i operar en els mercats exteriors. Si vols millorar les teves capacitats exportadores vine a aquesta sessió on t’apropem estratègies, eines i serveis claus per definir la teva estratègia d’internacionalització i fes créixer el teu negoci al món.\nDescarrega't la presentació de la sessió.\nDonar eines i pautes per fer créixer el teu negoci al món.\nUna empresa que vol sortir a vendre a l'exterior.


Ràdio Sarrià 87.6 F.M.: L’Escola de Música del Gironès obre el període d’inscripcions per als Tallers d’Estiu 2015\nL’Escola de Música del Gironès obre el període d’inscripcions per als Tallers d’Estiu 2015\nL'Escola de Música del Gironès (EMG) ha obert, aquest mes de març, concretament a partir del 23 de març i fins el 19 d’abril, el període d’inscripcions per als Tallers d’Estiu 2015 mitjançant el formulari telemàtic que es pot trobar a: www.emg.cat.\nEs tracta de dos tallers, ‘Taller musical d’estiu’ i ‘Taller de corda fregada’ (música de cambra), per gaudir de la música amb uns formats totalment nous i que es portaran a terme les primeres setmanes de juliol als municipis de Celrà, Cervià de Ter i Sarrià de Ter.\nEls nens i nenes podran aprendre i exercitar les seves capacitats musicals amb activitats diverses, segons el nivell i edat, com:\n• Construcció instrumental a partir de material de reciclatge.\n• Pràctica musical amb instruments convencionals i fets amb material reciclat.\n• Tallers vocals i instrumentals de cançons tradicionals catalanes.\n• Tallers de titelles.\n• Contes musicals amb els titelles construïts\n• Interpretació de la música en grup.\n• Treball i estudi de les partitures del programa.\n• Didàctica de la música de cambra i orquestral.\nEl repertori musical s’ajustarà a l’estil i el nivell de cadascun dels instrumentistes participants\nEtiquetes: Escola de Música del Girones


Diputació instarà a la Generalitat al fet que corregeixi la seua discriminació cap a Castelló amb els 851 milions addicionals del Govern - Diari Millars, informació local en valencià.\nDiputació instarà a la Generalitat al fet que corregeixi la seua discriminació cap a Castelló amb els 851 milions addicionals del Govern\nEl Govern Provincial li demana que invertisca més aprofitant que els PGE li apugen el pressupost el doble que a la resta d’Espanya.\nEl Govern Provincial ha presentat una moció de cara al proper Ple de la Diputació amb l’objectiu d’instar a la Generalitat a compensar la seua discriminació inversora cap a Castelló amb els 851 milions d’euros que rebrà este any de més del Govern d’Espanya. Esta iniciativa es votarà en la sessió plenària del dimarts 20 de juny.\nLa moció presentada pel vicepresident primer i portaveu de la Diputació, Vicent Sales es recolza en el fet que els nous Pressupostos Generals de l’Estat inclouen per este any un important augment de les transferències a la Generalitat Valenciana, que ascendeix a 851 milions d’euros. “L’aposta del Govern per la Comunitat Valenciana és tal, que elevarà les seues transferències a la Comunitat Valenciana un 9,5 % més, enfront de la pujada mitjana en l’àmbit nacional del 5,7%”, ha explicat.\nEl portaveu del Govern Provincial recolza la reivindicació a la Comunitat Valenciana de major i millor finançament dels serveis bàsics i d’inversions productives per part del Govern Central, que ve des de lluny. “Però també és cert que la província de Castelló representa el 12% de la població de la Comunitat Valenciana i que als pressupostos de la Generalitat Valenciana amb prou feines hem rebut el 6% del total, la qual cosa suposa una evident discriminació per part del Consell a la província de Castelló si seguim els mateixos paràmetres de queixa del tripartit cap als Pressupostos Generals de l’Estat”, ha lamentat Salis.\nEn la proposta de resolució, es proposa instar a la Generalitat Valenciana al fet que destine el 100% dels nous ingressos derivats de l’actual i el futur model de finançament a matèria d’igualtat, dependència, ocupació, residències, emprenadoria, sectors productius, infraestructures, sanitat i educació, i no a incrementar el nombre d’alts càrrecs i assessors del Consell i del sector públic instrumental.\nPost més nousPeníscola presenta el seu Geoportal de mapes turístics, el primer a la Comunitat Valenciana\nPost més vellsAlmassora crea el comitè antifrau per a gestionar els fons EDUSI


Entrevista a ePickG\nEmpresa del mes: ePickG\nProducte o servei: eSports; Gaming.\n1) A què es dedica ePickG i com va sorgir la seva creació?\nePickG és la nova plataforma d'entreteniment gratuïta per als fans de League of Legends (LoL), un dels jocs amb major nombre de seguidors de la indústria dels eSports. Es presenta com la major comunitat en la qual no només es poden fer prediccions, sinó també competir i interactuar a través del sistema únic de streamer que proporciona als fans una experiència global amb el joc.\nAdrián Quevedo, Jordi Páez, Alberto Seguí, Alex Martín i Marcos Estévez, fundadors d’ePickG, eren jugadors de League Of Legends, a més de tenir la capacitat de cobrir junts les diferents necessitats que requeria un negoci d'aquest calibre (programació web, màrqueting digital, data analyst, ...). Així que vam decidir crear una plataforma de gamers i per gamers amb la qual hem aconseguit una gran acollit en aquest primer any.\n2) Com funciona la plataforma?\nJugar a ePickG és totalment gratuït i el seu funcionament és molt fàcil: Un cop registrat, el jugador comença la seva gesta èpica amb un fons de 500 ePickoins, és a dir, monedes virtuals que només podran ser utilitzades dins el joc. A continuació, Els usuaris poden veure partides, fer prediccions tant d'equips professionals com a jugadors amateurs, aprendre sobre aquests, connectar-se amb altres molts fans del joc i competir contra ells amb un elaborat sistema de missions amb premis.\nA mesura que els jugadors van pujant de nivell i sumant victòries, aniran rebent més monedes virtuals que podran ser utilitzades per arribar als rànquings més alts, podent així participar en missions i acabar rebent premis en el propi videojoc de League of Legends. L'objectiu és multiplicar la diversió i el visionat del joc.\n3) Quin és el vostre públic objectiu?\nEl nostre públic objectiu són els jugadors i seguidors del videojoc League Of Legends que compta amb més de 100 milions de jugadors mensuals a tot el món.\n4) Creieu que el sector dels eSports té futur?\nCreiem que és l'esport del futur. La gent de més de trenta comença a jugar amb els seus fills a videojocs en comptes de a futbol o a bàsquet. Això sumat a la reducció del consum de televisió per contingut a Internet facilita cada vegada més que es converteix en l'esport i entreteniment més practicat del món.\n5) Què és el que més valoreu de CINC Assessoria i 1Dia1Empresa?\nEl que més valorem és l'ajuda inicial que t'ofereixen quan vas més perdut, així com la ràpida i bona gestió que ofereix sobretot Cristian.\nTambé és molt positiu que cobreixin tot tipus d'àrees i et puguin assessorar al complet.


Eurosènior: La física quàntica - FÒRUM.ad\nEl 14/02/20 7:00\nÉs cabdal promoure la divulgació de la física quàntica, per posar-la a l’abast d’una part important de la ciutadania, per endegar una de les fites positives més determinants en el progrés de la humanitat. Ens trobem davant d’un descobriment científic, poc conegut, capaç de generar un canvi de civilització, que faci possible començar a ser realment humans, superant la seva primitiva lluita vital competitiva, individualista, egoista i materialista per una de nova compartida, comunitària, altruista i espiritual.\nCorrobora aquesta afirmació la constatació que un gran nombre de científics pioners, descobridors de la física quàntica, han estat místics, tot i que en cap moment s’han declarat favorables a una visió mística del món.\nLa física quàntica parteix d’una lògica indeterminada, quina explicació aproximada sobre el seu funcionament extern, és possible recorrent a la teoria de sistemes, que defineix una caixa negra com un element que s’estudia, des del punt de vista de les entrades que rep i les sortides o respostes que produeix, sense tenir en compte el seu funcionament intern.\nEn l’actualitat es comença a fer servir pels efectes positius que produeix, sense saber del tot el seu funcionament intern. Això és possible per l’acceptació del disseny intel·ligent, amb el que científicament es reconeix que funciona l’univers, constituït per energia portadora d’informació, transportada mitjançant ones, que es transformen en partícules quan són observades. Energia que segons Einstein, té com a principal força, que tot ho pot, a l’amor.\nNotícia Anterior: Dia anticiclònic amb inversions tèrmiques matinals\nSegüent Notícia: L’Ossa d’Andorra la Vella


IB3 | ELINA\nDissabte a les 18.40\nElina (Natalie Minnewik), que té nou anys, viu amb la seva mare i el seu germà i germana petits al nord de Suècia en la dècada de 1950. La seva família pertany a la minoria de parla finlandesa, pobra i menyspreada per la població sueca. Elina troba molt a faltar al seu pare mort i se sent sola i trista.\nArriba una nova professora a l’escola de Elina. Es diu Tora Holm (Bibi Andersson) i es considera salvadora d’aquest humil poble oblidat de Déu. La seva tasca és la de salvar aquests pobres i bruts nens finlandesos d’una vida miserable i els obliga a aprendre suec.\nLes coses van malament des del principi. Tora Holm castiga Anton, company de classe de Elina, per parlar finlandès i Elina no ho accepta. Quan el nou i jove professor Einar s’implica en el cas i també té l’imperdonable desvergonyiment de posar-se del costat del nen, Tora Holm s’enfurisma. Descàrrega el seu empipament en Elina i aviat es desencadena la batalla a la petita escola.\nElina es nega a respectar l’autoritat de Tora Holm. Es rebel•la de l’única manera que pot fer-ho, deixa de menjar i s’escapa als pantans, on queda atrapada i a punt d’enfonsar-se. Afortunadament, la seva mare i Einar arriben just a temps per rescatar-la.


ITINERARIS DE NATURA PEL GAIÀ, EL FOIX I L'ANOIA. XAVIER BAYER I CISCO GUASCH. Libro en papel. 9788497912471 Librería Patagonia\nAquest llibre és un recull de dotze itineraris que ens han de permetre millorar els nostres coneixements a l'entorn de la natura. En sortir a caminar per la muntanya ens podem trobar amb un munt de plantes, animals i altres elements de la natura o de la vida al camp que val la pena de conèixer. Com més coses sapiguem dels éssers vius que ens envolten més capaços serem de valorar la seva importància i la nostra estima per la natura serà major.\nEls dotze itineraris que proposem en aquest treball queden situats a l'entorn dels rius Gaià, Foix i Anoia, i del massís del Garraf. La part alta de les conques d'aquests rius és a la Serralada Prelitoral. En aquest conjunt territorial hi trobem una interessant i variada diversitat d'ambients naturals, sobretot de clara influència mediterrània. A més, cada un dels recorreguts que proposem ha estat realitzat en un dels diferents mesos de l'any. Això ha estat així per tal d'anar veient els canvis que es produeixen en la natura durant el pas de les estacions. La floració i fructificació de les plantes, l'aparellament dels animals, les migracions dels ocells, la influència del temps i molts altres fenòmens fan que al llarg de l'any hi hagi un cicle vital prou interessant i variat.


El Parc de l'Estació acull amb èxit de participació la primera projecció del Cinema al carrer\nAquest estiu, a Abrera gaudim del Cinema al carrer! El Parc de l'Estació ha acollit, aquest dissabte 4 de juliol, la pel·lícula "Perdiendo el este", la primera projecció del cicle Cinema al carrer, que té lloc al Parc de l'Estació. 170 veïnes i veïns de totes les edats van passar una divertida vetllada de cine, omplint l'aforament de la zona delimitada al parc per la projecció, amb distància de seguretat entre els grups d'assistents.\nEnguany, l'Ajuntament d'Abrera ha canviat el format de l'activitat i les projeccions de les pel·lícules, que en anys anteriors estaven adreçades al públic jove, aquest estiu estaran dirigides a un públic més ampli, familiar.\nEls i les assistents van riure amb "Perdiendo el este", una comedia espanyola de 2019 dirigida per Paco Carabello, amb un repartiment coral format per Julián López, Miki Esparbé, Carmen Machi, Younes Bachir, Leo Harlem, Eduard Soto i Silvia Alonso, entre d'altres.\nEl cinema al carrer o a la fresca és una proposta estiuenca per gaudir del cine a l'aire lliure. El cicle continuarà al mateix Parc de l'Estació del nostre municipi el dissabte 18 de juliol, amb la projecció de la pel·lícula "Spiderman, un Nuevo universo:" (2018). L'Ajuntament convida la ciutadania a assistir-hi portant una tovallola, cadira per estar còmodes, taula i sopar... Caldrà guardar les distàncies de seguretat amb altres grups de persones delimitades i complir les mesures de protecció com l'ús de mascareta, rentat de mans amb gel hidroalcohòlic a l'entrada i no compartir els estris en cas de fer pícnic.\nL'aforament serà limitat. Reserveu les vostres entrades fent clic aquí.\nLa Regidoria de Joventut de l'Ajuntament d'Abrera organitza el cicle de Cinema al carrer, amb la col·laboració de voluntaris i voluntàries de Protecció Civil d'Abrera, que van repartir un full informatiu, que inclou una enquesta, que permetrà conèixer la valoració de l'activitat per part del públic assistent.\nGaudim del cinema familiar a la fresca!


L'Ajuntament i l'ACA arriben a un acord per invertir 700.000€ en la millora de les rieres de les Arenes i del Palau - Radio Star Terrassa 100.5 Fm --- La Cultural de Terrassa\nL'Ajuntament i l'ACA arriben a un acord per invertir 700.000€ en la millora de les rieres de les Arenes i del Palau\nLes intervencions estan destinades a minimitzar el risc d'inundacions als dos cursos d'aigua\nDetall d'una riera de TerrassaLa Junta de Govern ha aprovat aquest matí la proposta de conveni de col·laboració entre l'Agència Catalana de l'Aigua i l'Ajuntament de Terrassa per a la promoció i execució d'actuacions per a la minimització del risc d'inundació a les rieres del Palau i de les Arenes de Terrassa. Aquest acord, fruït de la negociació entre ambdues parts per a la redacció d'un conveni de col·laboració per impulsar accions de millora extraordinàries en aquestes rieres, permetrà la inversió de més de 700.000 € en intervencions destinades a millorar el manteniment als dos cursos d'aigua.\nEls estudis realitzats per les dues administracions en els darrers anys han posat de manifest dos problemes fonamentals a les dues rieres: D'una banda, s'han detectat alguns trams on els murs de canalització han anat patint un procés de degradació. De l'altra, l'excessiva presència, en diversos punts, de vegetació massa crescuda. Amb l'objectiu d'evitar riscos potencials, s'han dissenyat cinc actuacions incloses en aquest conveni.\nAquests cinc projectes es concreten en la retirada de sediments a la riera de Palau, a l'alçada de l'avinguda de l'Abat Marcet. Una intervenció en la vegetació de la riera de les Arenes, entre el pont de les Arenes i la riera del Palau, així com una tala i esbrossada de vegetació en el tram urbà de la riera del Palau i en el Torrent Mitger. Aquestes retirades de vegetació són selectives i afecten a arbres de grans dimensions i altres elements que podrien taponar el ponts en cas d'avingudes d'aigua. Finalment, es realitzaran reparacions puntuals dels murs a la riera de les Arenes, des de la rotonda dels Bellots cap al nord; i s'executarà una millora puntual concreta en aquesta mateixa llera en el tram que va des del pont de Sant Llorenç fins el de Navarra.\nEl conveni que subscriuran l'Ajuntament i l'ACA estableix les aportacions d'ambdues institucions per a l'execució d'aquestes obres per un import de 710.000 euros (IVA inclòs). Aquestes aportacions econòmiques corresponen als pressupostos dels anys 2017 i 2018. Concretament, l'ACA ha consignat 100.000 euros pel primer any i 300.000 pel segon. L'Ajuntament, per la seva part, aportarà per a l'execució d'aquests treballs 79.000 euros el 2017 i 231.000 euros el 2018.\nParal·lelament, l'ACA ha concedit a l'Ajuntament 38.421 euros de la convocatòria de subvencions d'ajuts als municipis per actuacions en lleres que discorren per zona urbana. La subvenció correspon al 80% del cost total de les actuacions. Aquestes es concreten en dues a la Riera del Palau, als trams que van des dels Jutjats fins al Torrent de Vallaparadís i des d'aquest torrent al carrer dels Horts. En aquests espais es realitzarà la retirada de canyes, rizomes i arbres aïllats situats al mig de la llera i es plantaran arbres a la part superior de la llera per protegir el marge i donar consistència. Una altra intervenció serà al Torrent Mitger, entre el pont de la carretera de Rellinars i el carrer de Seron, on a més de la retirada de canyes, rizomes, esbarzers i arbres, se'n plantaran també a la part alta del talús per acompanyar el tram on es pot passejar.\nFinalment, a la riera de les Arenes, entre el Passeig del 22 de Juliol i la carretera de Rubí, es tallaran i retiraran els arbres situats a més de cinc metres de les parets laterals de la riera, seguint les recomanacions dels equips tècnics de l'ACA, i s'esporgarà la resta fins a l'alçada mínima d'1,5 metres. També es sembraran les parts properes als estreps dels ponts per estabilitzar les terres. La previsió d'execució d'aquestes actuacions és durant el mes d'octubre d'aquest any 2017.\nPer altra banda, durant el 2016 es van efectuar diverses actuacions a les rieres, per import de més de 85.000 euros. Dins d'aquestes intervencions hi figura la retirada de més de quatre mil arbres, així com l'actuació realitzada pel Districte 6, en el marc del Programa de Priorització d'Inversions dels Districtes.\nPosted on Tuesday 18 July 2017 - 14:23:29 in Varios by Director