Aruba - Enciclopèdia Encydia-Wikilingue, de aruba wikipedia\nPer a altres usos d'aquest terme, vegeu Antilles Neerlandeses.\nLema: Una illa feliç\nHimne nacional: Aruba Dushi Tera Arxiu:Aruba Dushi Tera instrumental.ogg\nOranjestad12°33′ N 70°06′ O\nPaís autonómo del Regne dels Països Baixos\nCap d'EstatGovernadorPrimer Ministre\nS. M. Beatriz IFredis RefunjolMike Eman\nde les Antilles Neerlandeses 1 de gener de 1986\nLloc 221º193 km²menyspreable0 km\nLloc 59º± 110.000 (2007)570 hab/km²\n± US$ 2.400 milionsUS$ 21.500\nFlorí arubeño (AWG)\nFus horari • a l'estiu. UTC - 4=\nMembre de: AEC (Associat).\nAruba és una illa de les Antilles Menors, la més occidental del grup de Sotavent a 25 km al nord de la península de Paraguaná, al nord-oest de Veneçuela i al sud del Mar Carib, just a l'oest de la illa de Curaçao. Va formar part de les Antilles Neerlandeses, encara que des de l'1 de gener de 1986 és un País autònom dins del Regne dels Països Baixos, de forma separada a les Antilles Neerlandeses. Aruba i les Antilles Neerlandeses no formen part de la Unió Europea a semblança d'altres territoris de sobirania europea que comparteixen aquest estatus (i.i.) Groenlàndia (Dinamarca), Polinèsia Francesa (França) i Illes Caiman (Regne Unit). No obstant això, existeixen altres territoris exteriors a Europa de sobirania de països de la Unió Europea, que sí són parteix integrant d'aquesta (i.i.: La Guayana francesa a Sud-amèrica). Malgrat això, tots els ciutadans d'Aruba posseeixen passaport neerlandès, i per tant els arubeños gaudeixen dels mateixos drets que els ciutadans de la Unió Europea.\nHistòria Article principal: Història d'Aruba\nEspanya va colonitzar Aruba des de 1499 per un període aproximat d'un segle. Així mateix, una de les referències més antigues sobre el nom de la illa, es troba en l'arxiu del Registre Públic Principal de la ciutat de Caracas (Veneçuela). Un document datat el 9 de desembre de 1595 especifica que Don Francisco Montesinos, Guareix i Vicari de "les Yslas de Curasao, Aruba i Bonaire" li conferia un poder a Pedro Gutiérrez de Lugo, prestatge a Caracas, perquè cobrés de les Reals Caixes de La seva Catòlica Majestat Don Felipe II, el salari que li corresponia pel seu ofici de capellà i vicari de les illes.\nVegeu també: Colonització espanyola de Curaçao, Aruba i Bonaire\nL'illa d'Aruba va ser conquistada pels Països Baixos, per la Companyia holandesa de les Índies Occidentals, en 1636; i va mantenir el seu control, per gairebé dos segles. En 1805, durant les Guerres Napoleòniques, els anglesos van mantenir breument el control de la illa fins a 1816, quan és retornada als Països Baixos.\nEn 1828 pansa a control de les Índies Occidentals Daneses, i en 1848 pansa a formar part de les Antilles Neerlandeses. Durant el segle XIX va haver-hi una febre d'or , i a aquesta prosperitat es va sumar, l'obertura d'una refineria de petroli de la Standard Oil en 1924, la més gran del món per al seu temps.\nDurant la Segona Guerra Mundial, va ser una important font per al proveïment de combustible de les forces aliades que operaven a Europa. El que va exposar el seu port al setge de submarins de l'Alemanya Nazi.\nL'1 de gener de 1986, obté un estatus d'autonomia dins del Regne dels Països Baixos, la qual cosa la separa de la resta de les Antilles Neerlandeses; quan assumeix com a primer ministre Henny Eman, des d'aquesta data és un territori no metropolità dels Països Baixos, amb cambra legislativa pròpia.\nOranjestad, capital d'Aruba\nGovern i política Article principal: Govern i política d'Aruba\nAruba és part del Regne dels Països Baixos, però manté ampli control sobre els seus assumptes excepte qüestions relacionades amb la defensa nacional, ciutadania, relacions exteriors i extradició. Aruba posseeix les seves pròpies lleis, constitució, govern i moneda oficial.\nEl poder judicial resideix en la Cort Suprema de Justícia d'Aruba, els jutges de la qual són designats pel monarca neerlandès. La Constitució d'Aruba data de 1986.\nArticle principal: Primer ministre d'Aruba\nEl Cap d'Estat és l'actual monarca dels Països Baixos , que és representat a Aruba pel Governador d'Aruba, triat per a un període de sis anys. El Cap de Govern és el Primer Ministre d'Aruba qui forma, juntament amb el Consell de Ministres, el poder executiu del govern.\nArticle principal: Parlament d'Aruba\nVista del Parlament d'Aruba.\nEls membres del Consell de Ministres són triats pel Parlament d'Aruba, òrgan unicameral, anomenat Staten, posseeix 21 escons i representa al poder legislatiu. Els membres del Staten són triats per vot directe i popular per un terme de quatre anys.\nOrganització polític-administrativa El territori manca de subdivisions polític-administratives,\nNo forma part de les Antilles Neerlandeses des que es va separar d'aquestes en 1986.\nGeografia Article principal: Geografia d'Aruba\nL'illa és generalment plana i sense rius. Posseeix platges de sorra blanca, localitzades en les costes oest i sud de la illa; a l'interior de la illa existeixen alguns pujols, de les quals es destaquen l'Hooiberg (165 m) i la Muntanya Jamanota (188 m), que és el punt més alt de la illa. Oranjestad, la seva capital, està localitzada a 12°19′N 70°1′O / 12.317, -70.017, està situada a 25 km al nord de Veneçuela.\nEl clima local és del tipus semiárido tropical marítim, amb petites variacions de temperatura l'any, Aruba no posseeix fronteres terrestres però si Marítimes, solament amb Veneçuela, que van ser fixades mitjançant el Tractat de 1978 entre els Països Baixos i Veneçuela.\nEconomia Article principal: Economia d'Aruba\nAl voltant de 70% del PIB d'Aruba prové del turisme o d'activitats relacionades i un 75% dels visitants ve dels Estats Units. Abans d'obtenir el seu estatus autonòmic, la major activitat era la refinació de petroli; actualment aquesta activitat té una petita influència en l'economia. L'agricultura i la manufactura tenen també un petit impacte econòmic. El florí arubeño té un canvi fix amb el dòlar nord-americà d'1.79:1. Els seus principals socis comercials són Veneçuela, els Estats Units , Països Baixos, i Regne Unit.\nÉs important assenyalar que malgrat la seva petita extensió territorial, Aruba és, segons dades de l'Organització Mundial de Cafè (2003), el segon país amb major consum a nivell mundial de cafè, només superada per Finlàndia.\nTurisme Sector de Palm Beach, Aruba\nEl turisme és el principal suport de la petita economia arubana, la major font d'ocupacions dels habitants de la illa. El ràpid creixement del sector turístic durant la dècada de 1990 ha donat lloc a una expansió substancial d'altres activitats econòmiques. La construcció immobiliària, amb major capacitat en hotels és cinc vegades superior al nivell de l'any de 1985. Això ha produït unes xifres baixes de desocupació, provocant la falta de mà d'obra i una pujada de salaris.\nDemografia Article principal: Demografia d'Aruba\nÈtnies La majoria de la població és descendent dels espanyols i holandesos que van dominar l'illa i població negra, juntament amb els Arahuacos, que eren els nadius de la illa i que van ser permesos en el pasturatge i la ramaderia en l'època de dominació holandesa. A pesar que no existeixen indis arahuacos actualment, l'herència ètnica és molt visible, sent una de les més fortes en el Carib. Recentment han arribat immigrants d'Amèrica i de les illes del Carib a la recerca de treball. A la illa conviuen persones de 40 diferents nacionalitats. Deplorablement existeix persones que prefereixen viure en aquest lloc per motivacions il·lícites com és el cas de l'assassí Holandes Von Der Sloot, assassí convicte i confés d'una senyoreta a Lima-perú.\nIdiomes Article principal: Idiomes d'Aruba\nImpera el multilingüisme, on la majoria de la població pot parlar més de quatre idiomes. Igual que a les illes de les Antilles Neerlandeses els idiomes oficials són el papiamento i el neerlandès, aquest últim és l'idioma d'instrucció en escoles i de treball del govern sent el tercer idioma més parlat ja que el seu ús quotidià és limitat amb només 5.300 persones que ho tenen com a llengua materna.\nSegons el cens de l'any 2000 la població usa com a llengües principals les següents:\nPapiamento (oficial i llengua nacional) pel 66.3 %\nEspañol 12.6 % (important per la seva proximitat amb Veneçuela, ensenyat a les escoles des del 5to grau)\nInglés (important pel turisme, ensenyat a les escoles des del 4to grau) el 7.7 %\nHolandès (oficial usat en l'administració pública) el 5.8 %\nUns altres el 2.2 %\nEl 5.3 % inespecificado o desconegut (cens de 2000)\nReligions Capella Catòlica d'Alta Vista (Alt Vista) en Papiamento\nLa majoria de la població és cristiana, principalment catòlica Catòlics - El 80,8 %\nEvangèlics - El 4,1 %\nAltres protestants - El 2,5 %\nTestimonis de Jehová - L'1,5 %\nMetodistas - L'1,2 %\nJueus - El 0,2 %\nUns altres - El 5,1 %\nInespecificado o desconegut - 5.3 (cens de 2000)\nCultura Article principal: Cultura d'Aruba\nEls orígens de la població i la localització de la illa arubeña, li atorga una barreja de cultures riques i mil·lenàries. La influència holandesa és visible, a pesar que la majoria de la població no és d'origen holandès. El Carnestoltes d'Aruba és una de les festivitats més importants de la illa, i també una altra festivitat important és el Dia de Sant Joan (Dia vaig donar Sant Joan); ambdues celebracions són conegudes per la seva música i colorit.\nTransport Article principal: Transport a Aruba\nL'Aeroport Internacional Reina Beatriz d'Aruba es troba prop d'Oranjestad . Aquest aeroport té vols diaris a diverses ciutats amb destinacions als Estats Units: Sant Joan, Puerto Rico; Miami, Florida; Chicago, Illinois; Filadèlfia i Pittsburg Pennsilvània; Houston, Texas; Atlanta, Geòrgia; Charlotte, Carolina del Nord; Washington DC; Nova York; i Boston, Massachusetts. A més hi ha vols des d'Aruba amb destinació a Torontó, Ontario, i Sud-amèrica, amb vols diaris als aeroports internacionals de Veneçuela, Colòmbia, Perú, Brasil, Alemanya, França, Espanya, Regne Unit i la major part d'Europa a través de l'Aeroport d'Ámsterdam-Schiphol als Països Baixos. També compta amb vols directes a Itàlia, que van començar al novembre de 2008.\nAeroport Internacional Reina Beatriz, Aruba\nAruba té dos ports principals: Barcadera i Platja. Aquest últim, que està localitzat en Oranjestad, el Port de Platja, dóna la benvinguda a totes les línies de vaixell de creuer, incloent a Royal Caribbean, Carnival Cruise Lines, NCL, Holland America Line, Disney Cruiseships i més molts; aproximadament gairebé un milió de turistes entren per aquest port a l'any. L'Autoritat de Ports d'Aruba, gestionada i dirigida pel govern d'Aruba és la màxima autoritat en aquests ports.\nEl transport en autobusos públics d'Aruba està a càrrec d'Arubus, una companyia estatal que opera de 3:30 a. m. fins a les 12:30 a. m. els 365 dies de l'any. També es compta amb un servei de furgonetes privades que proporcionen serveis de transport a certes zones com la zona dels hotels, Sant Nicolaas, Santa Creu i Noord.\nArticle principal: Telecomunicacions a Aruba\nAruba també compta amb dos proveïdors de telecomunicacions, Setar, la companyia estatal, i Digicel companyia irlandesa amb base a Kingston, Jamaica. Setar és la proveïdora de serveis com a Internet, videoconferències, tecnologia sense fil GSM i esteses terrestres i ofereix l'últim en serveis de telecomunicacions, Digicel és la contrincant de Setar en tecnologia sense fil, usant la plataforma GSM.\nEsports Article principal: Aruba en els Jocs Sud-americans\nA Aruba es practiquen diversos esports, el país a més compta amb les seves pròpies delegacions en competicions internacionals com els Jocs Sud-americans, els Panamericanos i les Olimpíades d'Estiu.\nEn aquesta illa igual que en la propera Veneçuela i diversos països del Carib com Puerto Rico, República Dominicana i Cuba, l'esport més popular és el beisbol i després li segueixen els seus derivats (el sóftbol per exemple). L'illa posseeix el seu propi equip nacional de Beisbol, alguns dels seus jugadors van participar en el clàssic mundial de beisbol com a part de l'Equip nacional dels Països Baixos.\nArticle principal: Selecció de futbol d'Aruba\nEl futbol no té tanta importància a la illa, té un modest nombre de practicants, els professionals tendeixen a seguir la seva carrera però als Països Baixos, no obstant això l'illa compta amb el seu propi equip nacional, la Selecció de futbol d'Aruba, que sol jugar en l'Estadi Guillermo Pròsper Trinitat. La Federació Arubana de Futbol va reconèixer a la fi de 2006 l'efectivitat que va tenir Aruba en la primera de les 3 fases de les eliminatòries del Con Nord camino a Líbia-Tunísia 2010 de Fut-Set, ja que va guanyar els seus 6 partits de grup (3 de local i 3 de visitant) als combinats Saint-Martin, Illes Caiman i Illes Verges del Regne Unit. Aruba va ser eliminada en els grups de la segona Fase perdent en els 3 primers cotejos davant República Dominicana, Trinidad i Tobago, i Hondures, encara que derrotant-los en les 3 respectives voltes.\nPlatja Eagle a Aruba.\nLlocs d'interès Alt Vesteixi Chapel\nParc Nacional Arikok Formacions Rocoses Institutor i Casibari Bushiribana i Balashi\nFar Califòrnia Frenchman's Pass\nPlatja Eagle Arashi, Aruba\nCavis of Aruba\nSant Nicolas, Aruba\nHuliba Cavi (Tunnel of Love)\nArubeños famosos Dave Benton, músic que va guanyar el Festival d'Eurovisió de 2001 representant a Estònia\nJuan Chabaya Lampe, Compositor de l'himne nacional d'Aruba\nBetico Croes, polític\nRadhames Dykhoff, antic jugador MLB\nBobby Farrell, músic (grup Boney M.)\nHef, Artista holandès d'hip-hop\nPercy Irausquin, dissenyador de moda\nJim Jones, artista americà d'hip-hop\nGene Kingsale, antic jugador MLB\nCalvin Madur, antic jugador MLB\nPete Philly, artista holandès d'hip-hop\nSidney Ponson, actualment un jugador MLB que juga en les lligues inferiors, pel Kansas City Royals\nRoger Peterson , artista holandès\nEnllaços externs Wikimedia Commons alberga contingut multimèdia sobre Aruba.Commons\nAruba.com Pàgina oficial del govern d'Aruba Informació d'Aruba


Sorteig d’exclusius Miniglús de la Campanya per a fomentar el reciclatge – Movimiento Banderaverde\nEls Ajuntaments estan molt implicats en la campanya ‘Banderes Verdes’, ja que en aquesta edició tenen un major protagonisme en comprometre’s a donar-li la màxima difusió a la iniciativa a través dels seus webs municipals, xarxes socials i quants mitjans tinguin al seu abast.\nPer part de Ecovidrio, se’ls han facilitat també exclusius miniglús de la campanya per a promocionar el #MovimientoBanderasVerdes entre la ciutadania.\nL’opció preferida pels Consistoris per a sortejar-los i generar així una major consciència ecològica i compromís amb el medi ambient i el reciclatge, estan sent les promocions en les xarxes socials.\nEl miniglú està convertint-se en un objecte cobejat, ja que tothom vol aconseguir-lo.\nMoltes de les poblacions participants ja han sortejat miniglús, però durant el mes d’agost els ciutadans tenen també l’oportunitat d’aconseguir-los en els sortejos que poden trobar en les RRSS dels 129 consistoris que participen en la campanya.\nI recorda que el vidre, sempre, al verd.


Les normes hi són per complir-les, també al transport | Hora Punta\nLes normes hi són per complir-les, també al transport\nEl conjunt de mesures contra el frau desplegades a les xarxes de metro i autobusos de TMB continuen donant com a resultat la reducció d’aquesta pràctica incívica i insolidària que encara manté aproximadament el 3% del passatge.\nOriol Pàmies / 16.05.12 - 18:02h\nNo pagar el bitllet és una de les pràctiques que més perjudica el transport públic, perquè el priva d'uns recursos essencials per al manteniment i la millora del servei, i alhora una de les que més molesta els ciutadans que es comporten cívicament, que són la immensa majoria.\nSón gaires els defraudadors a Barcelona? Més dels que tots voldríem, però menys de la mitjana, segons un estudi de TMB que inclou una comparació de 19 ciutats mitjanes i grans d'arreu del món.\nL'estudi es basa en comptatges fets sobre el terreny per observadors no identificables situats en vestíbuls de metro i dins d'autobusos, els anys 2009, 2010 i 2011. Així s'ha obtingut una sèrie de dades molt fiables i que situen el problema en la justa dimensió, pel que fa a les xarxes de TMB: els defraudadors eren la tardor de l'any passat el 3%, amb més exactitud el 3,45% al metro i el 2,15% al bus.\nReducció del frau des del 2009\nI són cada vegada menys. A l'inici dels comptatges, el 2009, els defraudadors al metro representaven el 6,63% i al bus el 3,27%. Des de llavors s'ha refermat el compromís de TMB en la lluita contra el frau i per facilitar-ne la persecució, amb mesures per evitar-lo, desacreditar-lo i perseguir-lo:\nSubstitució de validadores de tipus torn per portes lliscants ─més efectives, ja que redueixen el frau a la meitat─, en 8 estacions de metro. Actualment, en el 77% dels vestíbuls l'accés es fa per portes lliscants.\nPresència de vigilants a les línies de peatge.\nGeneralització de les intervencions intensives en els punts de més trànsit de la xarxa de metro.\nMillora tècnica dels equips d'inspecció de títols.\nIncorporació de vigilants de seguretat com a acompanyants d'algunes rutes d'inspecció en busos.\nMillora en la gestió i la formació dels recursos d'inspecció.\nSuccessives onades de la campanya de sensibilització, amb octavilles, adhesius, espots i falques de megafonia, amb lemes punyents com ara "Et creus molt llest?", "Qui la fa, la paga" i "Les normes hi són per complir-les".\nEl 2010 ja es va notar l'efecte de les mesures i els defraudadors es van reduir fins al 3,83% al metro i el 3,20 al bus. La mitjana de les ciutats europees, americanes i asiàtiques de les quals es coneixen dades a través dels benchmarkings Nova i Comet, pel que fa a les xarxes de metro, era aquell any del 4,14%.\nAl metro, han estat especialment efectives i exemplaritzants les intervencions intensives, ordenades i senyalitzades, en punts de trànsit elevat. Se n'han practicat 88 al llarg de l'any, en les quals es van inspeccionar més d'1 milió de títols, i aquest any s'espera arribar a un centenar.\nL'alta productivitat de les intervencions intensives es reflecteix en l'increment dels expedients oberts a passatgers per no haver presentat un títol vàlid, que el 2011 van sumar 71.282 al metro i 17.239 al bus. En total, doncs, van ser 88.521, un 31% més que el període anterior.\nPortes lliscants en sis estacions més\nDins del pla de mesures antifrau, continua la modernització de línies de peatge, que aquest any arriba a sis estacions més. A Sant Ildefons i Glòries ja han estat instal·lades les portes lliscants, mentre que a Torras i Bages, Arc de Triomf, Bellvitge i Urquinaona (L4) estan en curs o previstes.\nPer reforçar la dissuasió de les pràctiques fraudulentes, el 2012 han entrat en vigor noves mesures. Des de l'1 de febrer la percepció mínima que se sol·licita als usuaris del metro i el bus sense títol de transport vàlid ha passat a ser de 100 euros, en comptes de 50, en compliment d'una resolució del departament de Territori i Sostenibilitat. A més, els títols integrats incorporen al revers una banda hologràfica que en garanteix l'autenticitat.\nTerminal portàtil d'inspecció de títols / Pep Herrero\nBellvitge / Urquinaona / Arc de Triomf / Glòries / Torras i Bages / Sant Idelfons\nCivisme / Economia / Estudis / Normativa


Salm 71, 2-13\nEvangeli s/Sant Mateu\nDesprés que Jesús va néixer a Betlem de Judea, en temps del rei Herodes, vingueren uns savis d'Orient i, en arribar a Jerusalem, preguntaven: «On és el rei dels jueus que acaba de néixer? Hem vist sortir la seva estrella i venim a adorar-lo». Quan el rei Herodes ho va saber, es va inquietar, i amb ell tot Jerusalem. Herodes va convocar tots els grans sacerdots i els mestres de la Llei que hi havia entre el poble i els preguntava on havia de néixer el Messies. Ells li respongueren: «A Betlem de Judea. Així ho ha escrit el profeta: ‘I tu Betlem, terra de Judà, no ets de cap manera la més petita de les principals viles de Judà, perquè de tu sortirà un príncep que pasturarà Israel, el meu poble’».\nEn aquestes festes nadalenques anem contemplant el misteri d’un infant que és el Salvador, el mateix Déu que comparteix, en la persona de Jesús, la nostra vida humana. Hem escoltat sobretot els relats de Lluc sobre el Jesús infant. Si llegim l’evangeli de Mateu veurem la gran diferència entre els dos evangelistes. Lluc vesteix la narració del naixement d’un ambient de gran alegria i solemnitat: Avui us ha nascut un salvador. Una bona nova que porta una alegria per a tot el poble. Els àngels canten: Glòria a Déu i pau als homes. I els primers de saber la bona notícia són els pastors, gent senzilla del poble de Betlem, el poble jueu.\nMateu, en canvi, presenta el naixement de Jesús amb paraules tan simples que ens deixen sorpresos. Si se subratlla amb tota cura la preparació del naixement (Maria tindrà un fill; ha concebut per la força de l’Esperit Sant), no obstant el naixement es descriu d’aquesta manera: Josep va prendre a casa la seva esposa. No hi havia tingut relacions conjugals quan ella tingué el fill. I Josep li va posar el nom de Jesús (Vegi’s Mt 1,18-24). Quina simplicitat! Ens podem preguntar: per què aquestes diferències? Perquè no se’ns vol pas explicar una història sinó donar una bona nova, un evangeli.\nFixem-nos en una cosa important: Lluc diu que el naixement de Jesús, la seva salvació, es dóna a conèixer a uns pastors que representen el poble d’Israel. Mateu vol subratllar que la salvació que porta l’infant de Betlem, va destinada a tots els pobles. L’evangeli no té fronteres. I ho diu amb la narració entranyable, ben coneguda de tots nosaltres, dels mags que descobreixen Jesús i s’acosten a venerar-lo. L’evangelista deixa ben clar que la bona nova de Jesús traspassa les fronteres d’un poble que es considerava privilegiat per Déu. Els mags són uns personatges difícils d’identificar però representen els pobles que no coneixien la Bíblia ni la religió d’Israel. I buscaven el Déu que se’ls va manifestar. Manifestació que sempre estarà envoltada de misteri, i que Mateu expressa amb l’aparició d’una estrella.\nEs diu que els mags venien de l’Orient. Cal tenir ben present que els pobles orientals es caracteritzaven pel seu interès a buscar la veritat, vingués d’on vingués. Escriu un pensador d’avui: “El que ha conduït els savis (els mags) fins a Jesús és una necessitat, la necessitat de conèixer l’altre, de sortir de la pròpia referència religiosa, de buscar una vegada i una altra aquesta veritat que mai no posseïm del tot”. I recorda un edicte d’un rei indi, creient budista del segle III abans de Crist que deia: “La fe dels altres ha de ser respectada...Honorant la fe dels altres es respecta la pròpia fe...Jo desitjo que les persones del meu regne coneguin les religions d’altres persones, perquè així aconseguiran una saviesa més ferma” (Enzo Bianchi). En aquesta recerca de la veritat, Déu es manifesta perquè el seu amor no té fronteres, no està enclaustrat dintre dels murs d’Israel, del seu temple o de les seves institucions.\nEl missatge que vol donar Mateu queda clar: Els pobles allunyats d’Israel, desconeixedors de Déu, tenen accés a aquest Misteri d’Amor que és Jesús. Tots els pobles estan cridats a participar de l’evangeli. I és així com acaba aquest evangeli de Mateu. Diu Jesús: Aneu a tots els pobles i feu-los deixebles meus, batejant-los en el nom del Pare i del Fill i de l'Esperit Sant (Mt 28,19). L’evangeli que hem escoltat (Mt 2,1-12) vol ser la narració d’uns cercadors de Déu que van conèixer el misteri de Jesús, quan se’n sentien lluny. Fixem-nos en el contrast ben remarcat per l’evangelista: Els jueus, els lletrats, els mestres, els coneixedors de la Bíblia, i el mateix Herodes, no mostren cap interès per Jesús ni prenen cap decisió per reconèixer-lo. Els mags, els cercadors de la veritat, senten la necessitat de conèixer Jesús. Mateu sofria pel seu poble que es mostrava tan fred a la presència nova de Déu enmig dels homes, l’Emmanuel. I proposava els allunyats com a model de creients. “El nen nascut a Betlem és un do de Déu per a tota la humanitat” (Bianchi). Va ser-ho ahir i continua essent-ho avui.\nMolts han volgut fer veure com la fe cristiana ha estat i continua essent perjudicial per al bé de les persones. ¿No podem dir clarament que Jesús és un bé, és llibertat, amor, transformació, salvació, per a tots nosaltres? ¿Com ho vivim i com ho transmetem nosaltres?\nGirona, 6 de gener de 2013


Autors: Àlex Martínez Vidal, Andreu Rami. Composició musical: Joan Berenguer (música), Àlex Martínez Vidal i Andreu Rami (lletres). Amb: Àlex Martínez Vidal, Andreu Rami. Música en directe: Joan Berenguer. En un futur no molt llunyà, la crisi arribarà...\nFins al divendres 7 maig 2021 Gratis


Sanació energètica - Espai Sistèmic i Humanista · Carme Tuset & Equip\nFormació de Sanació Energètica:\nLa formació en Sanació Energètica està dirigida a persones que desitgen exercir professionalment la sanació energètica, a terapeutes que vulguin incorporar una nova eina al seu treball, o a persones que desitgen fer un profund treball de sanació personal.\nTé dos anys de durada.\nLa formació ofereix a l'alumne adquirir o ampliar els seus coneixements i experiències del camp energètic humà com així desenvolupar camps energètics i tècniques de sanació.\nEl guaridor, per a poder acompanyar a una altra persona, primer travessa un procés personal i contacta amb les àrees que necessiten sanació. D'aquesta manera, no només aconsegueix un enteniment a nivell cel·lular de l'après, sinó que està preparat per a sostenir el procés de l'altre.\nAquesta formació, en els dos anys de durada, necessita de la vivència de l'alumne, portar els coneixements teòrics constantment a la pràctica, experimentant en el seu cos, emocions, camp energètic i ànima l'après.\nÉs per això, que les classes ofereixen un ampli espai per a pràctiques entre alumnes, tècniques de sanació i procés personal.\nDurant els dos anys de formació l'alumne desenvolupa les següents eines:\n•“Jo com a instrument amorós de sanació”:\n-4t Nivell del camp energètic, amor incondicional\n-Desenvolupament de la intuïció i de la percepció sensorial\n•“Jo com a Presència”:\n-Estat de Presència (amor, voluntat, ment)\n•“El Guaridor Ferit”:\n-El Guaridor comença un viatge de creixement personal en el marc del seu grup.\n-El Guaridor treballa els seus patrons defensius, distorsions, ferides, intencions, bloquejos, etc.\n-El Guaridor contacta amb cada caracterologia i la ferida principal de cadascun i fa treball de procés emocional i Energètic.\nEs treballen les cinc caracterologies defensives del Dr. Lowen.\n-Equilibrar chakras ( lectura i percepció).\n-Balancejar, equilibrar, carregar i eliminar debris del camp energètic humà.\n-Diferents maneres d'emprar l'energia( càrrega, descàrrega, circulació i moviment).\n-Treballar amb els tres centres (emoció, raó i voluntat) a través de lectura dels chakras i desenvolupar tècniques pròpies de sanació.\n-Treball d'harmonització i neteja energètica d'òrgans.\n•Aprofundiment del 4o nivell del camp energètic on principalment es fixen les experiències traumàtiques tant a nivell individual com col·lectiu.\n-Treballar les dimensions de la Intenció i l'Essència tant a nivell personal com Universal.\nEst el moment en què l'alumne pot crear els seus camps vibracionals amb amor per a ell mateix o el client.\n•Altres temes que s'inclouen en la formació:\n-Mecàniques entre client-terapeuta (transferència-contratransferència, intenció positiva, intenció negativa, imatges, contacte, límits, etc).\n-Ser Inferior i Sexualitat.\n-Ser Inferior i Ràbia.\n-Ser Inferior i Màscares.\n-Conceptes generals de Medicina Tradicional Xinesa.\n-Pràctiques de sessions de sanació.\nDates: 1 cap de setmana al mes. Durant 10 mesos\nPreu: 180€ mensuals


L'UTE OHL Ingesan-Asproseat no gestionarà la residència del Bon Pastor | betevé\nEls familiars dels usuaris confien que "s'acabi el malson"\nCarles Garcia | Laia Balasch Solé | diumenge, 17 de març del 2019, a les 20.31\nDesprés de prop de dos anys de lluita, els familiars dels usuaris de les cinc residències de gent gran gestionades per la unió temporal d’empreses (UTE) OHL Ingesan-Asproseat estan d’enhorabona. L’UTE ha renunciat a optar a l’adjudicació per gestionar les residències poc després que esdevingués ferma la sanció oberta el juny del 2017 arran d’un brot de sarna en un dels centres, i que va suposar l’expulsió de l’empresa de les cinc residències.\nMés inversió i canvis substancials als plecs\nDesprés d’una vintena de reunions entre la Generalitat i els familiars de la Coordinadora de Residències 5+1, el secretari d’Afers Socials i Famílies, Francesc Iglesies, ha explicat que s’han incorporat novetats als concursos, que han suposat un augment del 22 % del valor del contracte. Fins ara es destinaven dos milions d’euros a la gestió de les cinc residències de titularitat pública (Mossèn Vidal i Aunós, a Sants-Montjuïc; Bon Pastor, a Sant Andreu; Bertran Oriola, a la Barceloneta; El Molí, a Nou Barris; Alchemika, al Clot), que ara seran 2,4 milions d’euros.\nA partir d’ara, la Generalitat exigirà a les empreses tenir un servei d’infermeria nocturn i una ràtio de personal d’1/10 per planta i també se les obligarà a tenir una borsa de professionals per substituir les absències sobrevingudes.\nQue s’acabi el malson\nEn espera de la resolució del nou concurs —les adjudicacions definitives es faran a l’abril— els familiars dels usuaris estan satisfets amb el canvi. En el cas concret de la residència Bon Pastor, es va produir la particularitat que la mateixa empresa que s’havia fet fora havia quedat en la primera posició en el concurs recent. Ara serà la segona amb millor puntuació, la Fundació Vallparadís, la que presumiblement se’n farà càrrec. El panorama ha canviat però per a ells és un meló sense obrir i alerten que continuaran la lluita. Confien que “acabi el malson” i demanen que es facin més inspeccions i que la Generalitat no aturi el seguiment.\n“Serveis públics de gestió pública”\nLa llarga reivindicació en els cinc centres han convertit la coordinadora en un moviment social que, asseguren, seguirà creixent. Les properes setmanes els usuaris de tres residències més també s’agruparan dins la plataforma perquè insisteixen que només són “la punta de l’iceberg” i que hi ha molts més casos en altres centres de titularitat pública. A més, ara volen centrar la lluita a modificar els criteris de puntuació per fer que el condicionant econòmic no sigui el més important. De fet, volen que deixi de subcontractar-se el servei a empreses privades.\nArran de l’experiència en aquests cinc centres, han advertit que fiscalitzaran els nous gestors i també les decisions que es prenguin des de la Generalitat. També han tornat a reivindicar que es modifiqui la cartera de serveis de la Generalitat, que, consideren, està desactualitzada.\n— gent gran — protestes\nActe de rebuig a l’atac terrorista de Nova Zelanda davant del consolat


L'Informatiu - AFOVISP convoca el XIX Concurs de Fotografía de Festa Major d'Hivern\nAFOVISP convoca el XIX Concurs de Fotografía de Festa Major d'Hivern\nL’Associació Foto Vídeo Santa Perpètua (AFOVISP) ha convocat el XIX Concurs de Fotografia Festa Major d’Hivern 2016. La data límit per a la presentació de les imatges és el dilluns 8 de febrer a les 14 hores. El certamen repartirà premis per un import de 820 euros. El concurs estableix set categories: fotografia de paisatge i natura, retrat, lliure, festes populars, macro, arquitectura i concursant jove. El primer premi de cada categoria està dotat en 125 euros, trofeu i diploma a excepció de concursant jove que el primer premi és de 70 euros, trofeu i diploma.\nEl veredicte del jurat es farà públic el 13 de febrer al Museu Municipal a partir de les 12 hores. El jurat estarà format per tres persones vinculades al món de la fotografia. L'acte inaugural de l'exposició i el lliurament de premis tindrà lloc el 3 de març a les 20 hores a l'Espai 2 de la Granja Espai Cultural. L'organització, segons qualitat fotogràfica, realitzarà una selecció prèvia de les imatges que formaran part de la mostra.\nLes fotografies es poden presentar al Museu Municipal, en horari: dimecres, dijous i divendres de 18 h a 20.30 h; i dissabte i diumenge d’11.00 h a 14 h. Si les obres s'envien per correu ordinari l'adreça és Regidoria de Cultura / XIX Concurs de Fotografia de Festa Major d'Hivern / Camí de la Granja s/n / 08130 Santa Perpètua de Mogoda\nEl vicepresident d'AFOVISP, Francesc Masip, ha explicat que en aquesta edició s'ha eliminat la categoria de fotoperiodisme i s'ha afegit una nova d'arquitectura. Masip subratlla que la categoria de concursant jove és una molt important per engrescar en aquesta disciplina artística. El certamen ja ha rebut una cinquantena d'imatges però serà en aquesta darrera setmana quan arribi el gruix de fotografies.\nFoto: Exposició i lliurament de premis de la darrera edició / L'Informatiu


Ja podem convertir una pàgina web en una aplicació d'escriptori amb Mozilla Prism - YCOM\nJa podem convertir una pàgina web en una aplicació d’escriptori amb Mozilla Prism\nUn plug-in per a Firefox permet "tancar" qualsevol servei en línia en una finestra pròpia com si d’una aplicació en local es tractés.\nGuillem Alsina (guillem@imatica.org) – Ja fa gairebé mig any que es va presentar el projecte Mozilla Prism, la resposta d’aquesta iniciativa oberta a entorns d’execució d’aplicacions d’Internet RIA (Rich Internet Applications) com el Silverlight de Microsoft o l’Apollo d’Adobe. Ara ja podem començar a veure el que dóna de sí aquest projecte amb el primer plug-in que permet dotar de la funcionalitat Prism al navegador lliure per excel·lència.\nAquest plug-in es troba disponible de moment només per a les versions beta de Firefox 3 i, un cop instal·lat, crea una nova opció en el menú Eines del navegador, el títol de la qual és "Convert Website to Application".\nPer tal de crear una icona a una aplicació en línia i que aquesta es comporti en el nostre sistema com una aplicació instal·lada en local* només hem d’escriure la URL de la pàgina a la qual accedim per al servei en el navegador, i un cop s’hagi carregat aquesta, és qüestió de desplegar el menú Eines i clicar sobre la nova opció.\nUn cop dut a terme aquest procés, se’ns obrirà una finestra en la qual li haurem de confirmar la icona amb la que dotarem a l’aplicació, i per a la qual es prendrà per defecte la que presenti la pàgina web a la barra d’adreces del Firefox, malgrat que podrem escollir una altra imatge diferent. També entrarem el nom que volem donar-li a l’aplicació, podrem editar la seva URL, seleccionar en quins llocs volem tenir l’accés directe (a l’escriptori, en el menú d’Inici o a la barra d’accessos ràpids) i algunes altres opcions.\nDe moment, el plug-in de Prism està en la seva versió 0.2, i una primera fallada que li hem detectat en el nostre laboratori és que un cop creada una nova aplicació en línia, la primera vegada que l’executem haurà d’estar obert també el navegador, ja que si no donarà un error, que no es produirà ja a partir de la segona vegada encara que Firefox no estigui carregat en memòria.\nPrism 0.2 es troba disponible com a descàrrega lliure per a les plataformes Windows, Mac OS X i Linux.\n* només en el que es refereix a tenir una icona pròpia a l’escriptori o en el menú d’aplicacions i a executar-se en una finestra que porta per títol el mateix que el servei web. Per la resta, necessita la connexió a Internet per a funcionar.


Contra la política d'excepció: +drets + democracia\nContra la política d’excepció: +drets + democracia\n02.10.2017 - Catalunya - Redacción Barcelona\nLa sobirania de Catalunya no es toca!\nLa Taula per la Democràcia constituida per les organitzacions sindicals mayoritaries com CCOO o UGT i entitats socials, ha realitzat una doble convocatòria a tota la ciutadania de Catalunya per protestar contra les actuuacions policials realitzades pel govern del PP ahir diumenge 1 d’Octubre.\nLa primera convocatòria ha sigut aquest migdia quan ens hem concentrat als centres de treball i davant ajuntaments. I la segona és una “Aturada de País” per a demà dimarts 3 d’octubre.\nLa convocatòria d’aturada de demà s’emmarca doncs com a protesta pacífica, democràtica però contundent contra les actuacions policials de diumenge passat i amb la voluntat de fer tot el possible per defensar i garantir els drets fonamentals i les llibertats de la ciutadania de Catalunya. És en aquest sentit que des de Catalunya en Comú ens afegim a la convocatòria d’aturada de demà dimarts 3 d’octubre, i cridem a participar de les concentracions que es realitzin arreu del territori.\nLes convocatòries concretes són les següents:\n18 h concentració als ajuntaments dels municipis capitals de comarca. Lloc de trobada pròpia a les 17.30 h a decidir per les organitzacions locals..\nDemà tornem a sortir al carrer a defensar els drets i llibertats de totes, i exigir que no es tornin a repetir mai més les agressions policials del dia 1 d’octubre.\nDavant la política d’excepció,\n+ Drets, #MésDemocràcia\nCategories: Comunicats de premsa, Europa, No-violència, Política\nTags: #CatalanReferendum, 1-O\nNombre d'entrades : 848


BIM 2. Polinyà de Xúquer. Desembre 2007 by Jesus Marti - issuu\nP O L I N YÀ Butlletí d’Informació Municipal. Desembre 2007\n• Visita dels xiquets de l’escola a l’Ajuntament el dia de la Constitució. Amb motiu del dia de la Constitució, el dia 5 de desembre els xiquets de tercer a sisé de primària vistaren l’Ajuntament. Allí els treballadors els explicaren les seues funcions i es celebrà un plenari extraordinari protagonitzat pels mateixos alumnes. Al dia seguent, foren els majors els que pogueren visitar l’Ajuntament, en la jornada de portes obertes.\nButlletí d’Informació Municipal - Polinyà de Xúquer - Desembre 2007 - Núm. 2 TELÈFONS D’INTERÈS Ajuntament Policia municipal Biblioteca Col·legi L’Alcocera Centre de Salut Farmàcia Ana Comes Farmàcia Marcos Bohigues Llar dels Jubilats Casino Casota Correus Atenció al client Guàrdia Civil Sueca Hospital La Ribera Cita prèvia C. Especialitats Sueca Planificació Familiar Iberdrola Avaries Aigües Sueca Renfe Algemesí Sueca Renfe 24 hores Agència Energètica Mancomunitat Ribera Emergències\n96 297 609 11 96 297 96 297 96 297 96 297 96 297\n30 96 37 32 34 30 30\n25 16 27 01 24 27 01\n902 19 96 170 96 245 96 245 96 170 96 171 901 20 96 171 96 248 96 170 902 24 96 242 96 241 112\n71 04 81 85 26 14 20 11 19 28 02 46 41\n97 52 00 00 99 65 20 41 61 67 02 41 42\nHORARIS Ajuntament: De 10 a 13,30 (DL-DV) Enginyer: De 12 a 13 (DM) Arquitecte: De 12 a 13 (DM) Aparellador: De 12 a 13 (DM) Treballadora Social: De 10 a 14(DM,DJ) (Amb cita prèvia 96 297 30 25) Psicòloga: Jutjat de Pau: D’11 a 13 (DX) De 17 a 19 (DJ) Biblioteca: De 17 a 19 (DL, DM, DX, DV) De 11 a 13 (DS) Arxiu: De 9 h a 13 (DL) Poliesportiu: Tots els dies de 9 a 21 Cementeri: Tots els dies de 8 a 20 Potabilitzadora: Tots els dies de 8 a 20 Correus: De 12 a 13,15 (DL - DV) De 9 a 10 (DS) Ecoparc: De 14 a 20 (DX) De 8 a 13 i de 15 a 20 (DS) AUTOBÚS CULLERA - SUECA ALGEMESÍ vDe dilluns a divendres Eixides de Cullera: 7-9-10,30-11,30-16-1820 Eixides d’Algemesí: 8-9-10,30-13,30-1417-19\nvDissabtes Eixides de Cullera: 9,30-12-18-20 Eixides d’Algemesí: 8,30-10,30-14-19 vDiumenges i Festius Eixides de Cullera: 9-14-18-20 Eixides d’Algemesí: 9-10,30-12-14-17 (De Cullera a Polinyà hi ha uns 40 minuts aproximadament)\nAUTOBÚS POLINYÀ - HOSPITAL DE LA RIBERA vDe dilluns a divendres Eixides de Polinyà: 7,40 - 10,55 Eixides de l’Hospital: 12,55\n• Reunió amb la Diputació. Representants dels Ajuntaments de la Ribera Baixa (exceptuant els governats pel PP) ens reunirem amb el director tècnic d’infrastructures de la Diputació de valència per a veure com estava el compliment del pla de carreteres de la comarca. Cal recordar que aquest pla encara que haja sofert modificacions, es el mateix des de fa molts anys i no s’acava mai d’executar. A la fi ens trobarem el compromis per part de la Diputació d’accelerar al màxim els terminis d’execució (promesa que s’està fent des del principi). Se’ns va comunicar que al 2008 s’executarà l’actuació del tram que va des de Polinyà fins a Riola, amb l’ampliació de la calçada i eliminació de corbes. • Subvenció de 28.000 €. La Diputació de Valencia ha concedit a l’Ajuntament de Polinyà una subvenció de 28.000 € per a la millora del firme i l’accessibilitat als patis dels col·legis de Trevijano Fos. Aquesta subvenció està compresa dins de la convocatòria de subvenció per remanents de PPOS de 2007. S’ha preparat el projecte d’execució de les obres i aquestes es duran a terme quan finalitze el curs escolar 2007-2008 per a no interferir en el desenvoluamet normal de les activitas educatives. El cost total del projecte es de 33.824, euros dels quals 28.000 els aporta diputació i la resta l’ajuntament. • Reclamació sobre la depuradora L’ajuntament de Polinyà (juntament amb els de Fortalieny, Riola i Benicull), demanà a la Conselleria d’imfrastructures que s’amplie l’actual depuradora (o que se’n faça una de nova), ja que la que hi ha està treballant al límit de la seua capacitat. També ha demanat que es separe el cánon que es paga del de Benicull, per a no seguir pagant el cost suplementari que suposa la fàbrica d’olives. • 7.000 € per a la web municipal. La conselleria de presidència de la Generalitat ha concedit a l’ajuntament de Polinyà un subvenció de 7000 euros per a la posada en marxa d’una nova web municipal així com per al seu manteniment. S’està treballant ja en la construcció de dita web i esperem que estiga el mes prompte posible oberta a tots els veïns i veïnes. • Millores a les instal·lacions esportives. L’ajuntament de Polinyà va a destinat 13500 euros del seu pressupost per a la realització de millores a les instalacions esportives municipals. En concret aquests diners aniran a la construcció d’una caseta de materials al poliesportiu municipal, i al començament de les obres d’adequació del frontó municipal • Acondicionament del cami vell d’Alzira De contestació per part de la conselleria de territori i habitatge sobre una subvenció de 48000 per a arreglar-lo. Aquesta ajuda si ens la donaren entraria com a ajuda d’emergencia degut als efectes de la gota freda d’octubre de 2007. Al mateix temps mentre no tingam contestació s’està estudiant alguna solució barata i ràpida que es duria a terme només passaren els nadals, aquesta consistiria en tapar amb saorra els clots i compactar-los per a que es pogues fer ús normal del camí durant la campanya de recollida de la taronja.\nButlletí d’Informació Municipal - Polinyà de Xúquer - Desembre 2007 - Núm. 2 PLENARI DE NOVEMBRE\n• Concert de Santa Cecilia El passat 30 de novembre es celebrà amb gran èxit de públic el concert de Sta Cecília de la Unió Musical Polinyanense amb la col.laboració de l’Ajuntament. Enguany era un merescut homenatge a l’antic director D. Juan G. Gómez Deval i totes les obres interpretades han estat composades per ell, entre altres “Alonso Quijano” de gran complexitat tècnica però resolta amb gran nivell per la nostra banda baix la batuta del mestre José David Ramírez. L’acte acabà amb el lliurament a l’antic director d’un pergamí per part de la Junta de la Societat Musical, un quadre amb l’escut del poble i un ram de flors per part de l’Ajuntament i la interpretació de l’Himne a Polinyà amb la participació d’antics músics.\nAl plenari deL passat 28 de novembre es tractaren els següents temes: - El Partit Popular presentà una moció de reprobació de l’alcalde per la convocatòria del ple extraordinari del 30 d’octubre. Es va aprobar amb els vots favorables del PP i el PSOE. - El PSOE presentà dues mocions per via d’urgència. La primera, revocava l’acord pres en juliol per fixar el salari de l’alcalde en 1450 euros per 35 hores setmanals.. La segona, proposava el mateix sou, però a cobrar a partir del moment d’acceptació de la proposta, es a dir, sense caràcter retroactiu. Les dues mocions s’aprobaren amb els vots favorables delPP i el PSOE.\n• 9 xiquets s’incorporen a la Banda Els xiquets i xiquetes que han entrat a la Banda són: Andrea Llombart, Elena Nadal i Clara Arce amb el saxo, Marta Benavent i Carla Grau amb el clarinet, Rosa Cebolla i Sira Montagud amb la flauta, Helena Martin amb el Violoncel i Carles Iborra amb la Trompa.\nL’alcalde ha acceptat aquest sou, que serà el que regirà a partir d’ara. - Tanbe es presentà una moció instant a Conselleria a obrir una extensió de l’escola oficial d’idiomes a Sueca. Aquesta moció s’aprovà amb els vots favorables de tots els grups polítics.\n• Cicle “cine i dona” Amb gran èxit s’ha celebrat durant el passat mes de novembre el cicle de cine i dona amb el passe de les pel.lícules: Antonia, El festín de Babette i el Crimen de una novia. Després de cada pel.lícula es van fer xicotets col.loquis amb la participació del públic assistent.\nEl plenari finalitzà amb les preguntes de fiscalització de l’equip de govern. Negociacions per al pressupost del 2008 El passat desembre s’iniciaren les reunions entre els grups polítics de Polinyà per a consensuar els pressupostos del 2008.De moment s’han realitzat tres reunions oficials entre els distints grups polítics de l’Ajuntament. La propera es farà el 9 de gener.\n• Jocs de taula a l’escola L’AMPA va organitzar el passat dia 21 de desembre, i coincidint amb el final de les classes, una sessió de jocs de taula amb el grup “Teràpia de Joc” per a tots els xiquets i xiquetes de primària del Col.legi L’Alcocera.\n• “El Restaurant del mòn” El passat 1 de desembre es va presentar el curt “El restaurant del món” pel seu director Pep Nogueroles amb l’assistència de nombrós públic. Va ser guanyador del Premi del públic en el Festival Internacional de Curts d’entre més de 180 curts de molts països. Aprofitant l’acte es van fer jocs infantils, una exposició i una xarrada sobre el tema de la fam al món als quals van assistir representats de l’ong intermón. Prèviament es va fer el joc “ el restaurant del món” amb xiquets del Col.legi l’Alcocera. També està previst realitzar-lo posteriorment amb les ames de casa i l’epa.\nButlletí d’Informació Municipal - Polinyà de Xúquer - Desembre 2007 - Núm. 2 f\nPolinyà, més net Utilització de contenidors de fem : El fem hi ha que dipositar-lo dins del contenidor amb una de bossa de plàstic tancada. Mai s’ha de deixar el fem fora del contenidor. S’ha de dipositar el fem al contenidors entre les 21.00 i les 23.00 de la nit. Assegurar-se abans d’anar a tirar el fem que el Servei de recollida del fem passa eixe dia. Cal recordar sempre que els dissabtes el servei de recollida del fem no passa. Els contenidors del fem estan posicionats de forma que es moleste els menys possible als veïns i es faça més mes senzilla la seua recollida, per això en cap cas els veïns poden canviar la ubicació dels contenidors. A aquests contenidors sols s’ha de tirar fem. Els residus separables (plàstic,vidre,paper,etc..), cadascun al seu contenidor, i els trastos o bé es porten a l’ecoparc d’Albalat o es trauen per a la seua recollida els dies que assigne l’Ajuntament.\nAquests són els nous contenidors per a roba\nRespectant aquestes normes, evitarem molèsties a tots els veïns\nAgenda GENER 4 de gener, recepció dels patges a tots els xiquets. Festa infantil a la plaça de l’Ajuntament, a partir de les 18 h. 5 de gener, Cavalcada de Reis, a partir de les 18 h. 16 de gener, foguerades de Sant Antoni. A la plaça de l’Ajuntament, sopar popular i actuació. 18 de gener, Inauguració de l’exposició de pintura d’Aida Arce, a l’Ajuntament. 19 de gener, Ball de la fira, al Casino amb l’orquestra “Selva”, a les 23 h. 20 de gener, San Sebastià. Fira a la Plaça Major. A les 12 h missa solemne. A les 13 h actuació de danses i cabuts, i “picaeta” popular a la plaça de l’Ajuntament. A les 20 h Processó i castell de focs artificials. Del 27 de gener al 10 de febrer, Cicle de documentals, organitzat pel Col·lectiu d’Esquerra Unida de Polinyà 27 de gener, projecció del documental 200 km 3 de febrer, projecció del documental “A tornallom” 10 de febrer, projecció del documental “ El mundo a cada rato” Si alguna persona o associació vol incloure algun acte a l’agenda del Butlletí d’Indormació Municipal, pot comunicar-ho a qualsevol dels regidors de l’Ajuntament\nBIM 2. Polinyà de Xúquer. Desembre 2007\nButlletí d’Informació Municipal - Polinyà de Xúquer - Desembre 2007 - Núm. 2


La UAB, primera universitat en arribar a les 10.000 tesis doctorals publicades al repositori TDX - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nD'esquerra a dreta, Montse Soler directora general del CSUC; Armand Sánchez, vicerector de Recerca i Transferència de la Universitat; Joan Gómez Pallarès, director general de Recerca de la Generalitat de Catalunya i Marta Minguet, autora de la tesi 10.000 de la UAB al TDX.\nLa Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) ha estat la primera universitat que ha arribat a la xifra de 10.000 tesis doctorals incorporades al repositori Tesis Doctorals en Xarxa (TDX), que gestiona el Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya (CSUC) i en què participen totes les universitats de Catalunya i d’altres de parla catalana. El TDX recull en l’actualitat més de 35.000 tesis.\n“Aquest assoliment palesa el bon funcionament i la qualitat dels programes de doctorat de la Universitat i reflecteix l’important tasca que s’hi està fent en recerca i formació de nou personal de recerca i professorat, que dóna a l’alumnat competències i capacitats per enfrontar-se als reptes actuals i de futur”, assenyala el rector de la UAB, Javier Lafuente, qui destaca també el paper de les tesis doctorals com a “motor de la recerca a les universitats i instituts”.\nLa tesi 10.000 ha estat realitzada per Marta Minguet Sánchez i porta per títol "Paper dels productes avançats de la glicació (AGE) en l’envelliment del cor". El treball ha estat dirigit per la Dra. Marisol Ruiz-Meana i presentat al Departament de Medicina de la UAB.\nPer celebrar la fita, la UAB i el CSUC han organitzat un acte al Rectorat de la UAB que ha comptat amb la participació del vicerector de Recerca i Transferència de la Universitat, Armand Sánchez; l’autora de la tesi, Marta Minguet; la directora general del CSUC, Montse Soler i el director general de Recerca de la Generalitat de Catalunya, Joan Gómez Pallarès.\nMarta Minguet ha manifestat el privilegi de poder representar els doctors i les doctores que l’han precedit i ha destacat el paper dels treballs doctorals en la generació de coneixement.\nMontse Soler ha destacat l’aportació que suposa a la fita que la tesi hagi estat feta per una dona: “sabem que sense diversitat no hi ha qualitat i sabem que necessitem més dones científiques”, i que hagi estat escrita en català, “donant-li així el mateix valor que la llengua franca de la ciència”.\nJoan Gómez Pallarès ha remarcat el compromís de la UAB “amb l’estratègia de posar la ciència bàsica que som capaços de generar com a país a disposició del món” i el TDX com un “element clau de la transmissió de coneixement des de Catalunya”, que “hem de millorar i fer progressar un cop aprovada la llei de la ciència en tràmit al parlament”.\nArmand Sánchez, vicerector de Recerca i Transferència, ha agraït “l’esforç de totes les persones que treballen perquè el doctorat de la UAB sigui un dels més prestigiosos del país”, tot destacant “el compromís de la Universitat per continuar avançant amb la ciència oberta i la transferència de coneixement a la societat”. Sánchez ha assenyalat “la bona tasca feta per la Universitat en matèria de doctorat” i el fet “d’estar entre les tres primeres universitats en recursos obtinguts en la convocatòria d’ajuts a la requalificació del sistema universitari del Ministeri d’Universitats, que permetrà a un centenar de doctors joves de la UAB gaudir d’un ajut Margarita Salas.\nDe les 10.000 tesis dipositades al TDX, un 33% corresponen a l’àmbit de Ciències i Enginyeries, un 30% a Ciències de la Salut, un 26% a Ciències Socials i Jurídiques i un 11% a Arts i Humanitats.\nLa UAB també va ser la primera universitat en arribar a la tesi número 9.000 l’any 2020 i a la tesi 5.000 l’any 2015.\nArmand Sánchez, vicerector de Recerca i Transferència de la UAB, i Marta Minguet, autora de la tesi 10.000 de la UAB al TDX, amb els diplomes acreditatius del CSUC.\nFormació, internacionalització i transferència\nEl doctorat de la UAB contribueix al prestigi estatal i internacional de la Universitat. Destaca per la qualitat de la formació, que combina competències transversals i específiques per formar l’alumnat en el màxim de competències i capacitats; la internacionalització, amb un 38% de l’alumnat de procedència estrangera i la potenciació de tesis vinculades a projectes europeus; i una clara aposta per la transferència a la societat, mitjançant els doctorats industrials i la ciència oberta a través de repositoris com el TDX o el Dipòsit Digital de Documents de la pròpia Universitat.\nEl curs 2020-2021 va comptar amb 67 programes de doctorat. La xifra d’alumnat matriculat va ser 4.831, un 57% del qual dones, i s’hi van defensar 831 tesis doctorals, 431 presentades per investigadores, dades que posen en relleu l’important paper de les dones en les primeres etapes de formació com a científiques.\nAmb més de 3.500 professors investigadors i més de 40.000 estudiants, la UAB està posicionada en els principals rànquings internacionals entre les 200 millors universitats del món (THE World University Ranking 2022) i entre les 100 millors d'Europa (QS World University Rankings 2022). Creada fa només 54 anys, és reconeguda per la qualitat i el caràcter innovador de la seva recerca, així com per la qualitat formativa en els àmbits de les ciències socials, les humanitats, les ciències experimentals, les biociències, les ciències de la salut, l’enginyeria i la tecnologia. Actualment participa en 68 projectes de recerca internacionals i 206 nacionals (any 2019). L’any 2020 va publicar 5.380 articles científics a la base de dades Web of Science, va signar 550 convenis de recerca, va sol·licitat 32 patents i 8 noves empreses van ser creades al campus universitari.\nEl TDX, un recurs de cooperació universitària\nTDX és un repositori cooperatiu que té com a objectiu difondre, arreu del món i a través d'internet, els resultats de la recerca universitària; oferir als autors de les tesis una eina que incrementa l'accés i la visibilitat del seu treball, i afavorir l'edició electrònica en obert de la producció científica pròpia. Creat fa 20 anys, va ser el primer repositori a Espanya. Està gestionat pel CSUC, un consorci integrat per la Generalitat de Catalunya i les universitats públiques catalanes per compartir serveis acadèmics, científics, bibliotecaris, de transferència de coneixement i de gestió de les entitats consorciades, per millorar l'eficàcia i l'eficiència potenciant les sinergies i les economies d'escala.


ALP2500: 24/03/13 - 31/03/13\nLa Credibilitat de un President\nSr. MAS president de la Generalitat, vostè es un mentider, i com a tal no es creïble tot el que pugui dir a partir d'ara, un es amo dels seus silencis i esclau de les seves paraules, i vostè un dia desprès de la reunió amb el Senyor Rajoy on va tornar a baixar-se els pantalons no pot dir que no s'ha reunit i que ho farà mes endavant. Tot plegat això dona peu a l'imatge del nostre president . anem arreglats amb personatges com aquest.\nEl Unionista Girauta posat a lloc, Gràcies Carme\nTenia que ser ella la que posès a lloc a aquest fatxenda, aquest senyor que es creu amb la llibertat absoluta, i a més a la televisió dels Convenients.\nDons apa aqui té el senyor Girauta la seva pluralitat.\nPerquè ja ratlla el surrealisme que un partidari del pensament únic demani pluraritat als demés.\nDons Bé en Girauta acusa a l'Assemblea Nacional Catalana de poc plural, i la Carme Forcadell li demana que es poc plural tenir membres de Cdc, Udc, Psc i Icv i Cup, això es ser poc plural. o potser poc plural es no tenir cap del seu partit C's i del Pp, però clar aquests dos partits poca cosa poden fer a l'assemblea com no sigui posar pals a les rodes .\nLa veritat que quan es tenen pocs arguments per atacar no hi ha com parlar de poca pluralitat, aixo de 104 versus 28 es una minoria de no res (pp+cs=28) això abans del cas Barcenas veuriem avui que passaria si haguessin eleccions.\nAquestes tertulies cada cop hi ha mes personatges que surten de les clavegueres amb dir tonteries, i com això vend cada cop són més. Dons aquest Cop Girauta t'ha sortit un gra al cul, mala sort.


Fresita no participarà a 'Supervivientes' i culpa a Isabel Pantoja\nFresita, fora de 'Supervivientes' i per culpa d’Isabel Pantoja?\nLa catalana ha mostrat la seva disconformitat amb la decisió de Telecinco\nper María Merino 15/04/2019 18:40h\nFresita no anirà finalment a l'illa de 'Supervivientes' | TELECINCO\nJa fa diverses setmanes que es parla de la pròxima edició de ‘Supervivientes’ que tindrà lloc un cop passada la Setmana Santa. I com passa sempre en aquesta classe de concursos, s’especula sobre quins seran els famosos que participaran aquesta vegada. Entre aquests possibles candidats es trobava qui va ser guanyadora de la cinquena edició de ‘Gran Hermano’, Núria Yáñez, més coneguda com a Fresita.\nPerò tot i aquests rumors, ella mateixa ha comunicat públicament, a través de les seves xarxes socials, que no participarà en aquesta nova edició i ha insinuat que Isabel Pantoja, que per altra banda s’ha convertit en el fitxatge estrella del ‘realitie’ de Telecinco, té part de culpa.\nFresita mostra el seu disgust a Instagram\nDurant el passat mes de març, diversos mitjans de comunicació afirmaven que Fresita negociava amb Telecinco i la productora Bulldog TV la seva participació en la nova edició del programa de supervivència de la cadena privada, i que inclús l’acord estava pràcticament tancat.\nFresita culpa a Isabel Pantoja per la seva no participació en el concurs de Telecinco | INSTAGRAM\nFresita ha utilitzat les ‘stories’ del seu perfil d’Instagram per informar els seus seguidors: «Vull explicar-vos que, finalment, no aniré a ‘Supervivientes’. Sí, el meu perfil estava en negociacions, però finalment ha caigut per altres perfils nous i d’última hora. Ens veurem en una altra edició».\nÉs prou evident, que amb aquest missatge, l’ex concursant de ‘Gran Hermano’ es referia a l’últim fitxatge del concurs, Isabel Pantoja. Però per no crear confusions entre els seguidors, va publicar un nou missatge: «Va per vosaltres ‘realities’... No per tenir més catxet ets més important... Tots som éssers humans... Jo cap endavant. #SiYoFueraCantanteHaríaConciertos». A més, Fresita també ha compartit un vídeo seu on apareix en un pont de la ciutat on viu i que acaba amb un «Maravillosooo» d’ella mateixa, en clara al·lusió a la cantant per la manera tan peculiar amb la qual diu aquesta paraula.\nAltres famosos ja han confirmat la seva participació\nMalgrat aquesta polèmica i un cop confirmada la participació d’Isabel Pantoja, Telecinco també ha anunciat la participació d’altres famosos en la pròxima edició de ‘Supervivientes’. És el cas de Colate Vallejo Nájera, exparella de Paulina Rubio i Omar Montes, ex d’Isa Pantoja.\nEls que també viatjaran a l’illa són el presentador Carlos Lozano i la seva exparella Mónica Hoyos i Dakota, d’‘Hermano Mayor’. I aquests darrers dies, també s’ha confirmat la participació del youtuber Oto Vans. Per altra banda, s’haurà d’esperar uns dies més per conèixer la resta de participants d’aquesta nova edició, encara que els noms de la periodista Chelo García Cortés i els ex tronistes de ‘MYHYV’ Albert i Violeta sonen amb molta força.\nTambé pots llegir: Jorge Javier Vázquez i Carlos Sobera presentaran 'Supervivientes 2019'\nAstrologia kàrmica: els astres et revelen què vas ser en una altra vida\nGran Hermano Supervivientes Telecinco Isabel Pantoja Setmana Santa


Centre de dia Les Teixidores : de febrer 2016\nPublicat per Centre de Dia Les Teixidores a 17:40 Cap comentari:\nPublicat per Centre de Dia Les Teixidores a 17:34 Cap comentari:\nEl proper dia 24 de febrer el nostre Centre de Dia les Teixidores rebrà la visita dels alumnes del Màster d’Atenció Integral Centrada en la Persona que imparteix la Universitat de Vic per tal de poder compartir l’experiència que l’empresa MAP Assessorament i Serveis S.L està desenvolupant vers la implantació d’aquest nou model d’atenció. Un model que suposa una nova visió de la persona gran i un canvi de rol pels professionals, així com el compromís d’un sistema organitzatiu més flexible i d’una bona coordinació entre els diferents agents de l’atenció gerontològica.\nAquesta visita és un reconeixement per tot l’equip del centre en l’esforç i la motivació presentada vers aquest canvi de mirada, que aporta a les persones usuàries un tracte més digne i un reconeixement social i personal respectant el principi d’autodeterminació.\nHa estat un camí difícil, a vegades, però sempre enriquidor per tots nosaltres ja que aquest canvi de mirada ens ha portat a una millora en la qualitat de vida de les persones grans que ens visiten. Des del 2013 hem fet un camí junts que ens ha portat fins el dia d’avui en el que ara ja som nosaltres qui podem mostrar la nostra experiència en un centre de dia autònom. Durant aquest camí hem tingut que flexibilitzar la nostra organització empoderant a la persona gran en el procés i establint un entorn terapèutic a través de la quotidianitat. Fins i tot, estem retirant l’uniforme tradicionalment “sanitari” per un altre molt més proper i d’indole social.\nLa visita serà guiada per les persones usuàries, com sempre ho fem! i per part de l’equip liderat per la Laura, la nostra directora i la María Moreno com a responsable de la implantació del model. En breu us penjarem les fotos d’aquesta visita per tal de poder-la compartir també amb tots vosaltres.\nPublicat per Centre de Dia Les Teixidores a 15:38 1 comentari:\nEl tercer dijous de cada mes, per la tarda, un petit grup d'usuaris/es acompanyats de la Treballadora Social del Centre de Dia, surten a passejar i fan una paradeta per berenar a algun lloc que els vingui de gust.\nAvui, hem fet un tomb per les rodalies del Centre de Dia, i hem triat la Cafeteria Goffik's per recuperar forces\nPublicat per Centre de Dia Les Teixidores a 17:44 Cap comentari:\nCom a "acte de cloenda" d'aquesta setmana festiva de Carnestoltes, al Centre de Dia s'ha celebrat una sardinada, a la qual han participat activament usuaris i usuàries.\nFeina no ha faltat per a ningú: preparar amanides, netejar sardines, preparar les brases, parar taula...\nQualsevol ajuda ha estat ben rebuda, Tots van voler col·laborar en aquest àpat tan bo i senzill.\nBoira a Cardedeu\nÉs curiós, però mentre estic fent l'entrada al bloc, se m'està fent la boca aigua ....\nEl Centre de Dia "Les Teixidores" té la fortuna de comptar amb uns usuaris/es molt col·laboradors /es. Això fa possible la realització d'activitats com aquesta sardinada, ja que sense ajuda d'aquestes persones, res d'això seria possible. Cada activitat d'aquest tipus és consensuada amb ells i elles, ja que són part fonamental de la preparació d'aquests esdeveniments. El centre prioritza l'autonomia i decisions dels usuaris i usuàries, per això, les festes, tallers de cuina, i moltes altres activitats requereixen l'esforç conjunt de professionals i usuaris/es en la mesura de les seves possibilitats i aptituds (des cuinar a escombrar, fer fotos , decorar el rètol informatiu ...), d'aquí la importància de comptar amb les opinions de tots a l'hora de donar llum verda a la celebració d'actes com aquesta sardinada, que ha esdevingut un èxit de participació, amb la qual cosa el resultat s'ha valorat molt positivament entre tots els assistents.\nPublicat per Centre de Dia Les Teixidores a 18:33 Cap comentari:\nDijous passat , dia 4 de febrer, el Centre de Dia Les Teixidores va celebrar la festa de Carnestoltes 2016.\nVa ser un esdeveniment preparat amb afecte i il·lusió tant per part dels usuaris, com per part dels treballadors.\nEn primer lloc, es va decidir que aquest any celebraríem una festa amb un segell d'elegància, i distinció propis de mitjans del segle XIX, i com sempre, simpatia a dojo, per la qual cosa durant aquestes últimes setmanes, al taller de manualitats els propis usuaris / es han elaborat barrets de copa per als cavallers, i uns graciosos tocats amb flors per a les dames. La veritat, és que tothom ha treballat de valent, ja que les flors dels barrets d'època de les senyores, tenien el seu entrellat.\nPerò per als nostres usuaris no hi ha repte impossible, i no només van realitzar els seus tocats, sinó que van aprofitar el matí abans de la festa, per preparar uns deliciosos pans de pessic per recuperar forces durant el ball.\nEl gran moment va arribar a la tarda, tothom lluint elegantíssim amb el seu corresponent tocat, música de tot els estils perquè tothom pogués lluir-se, pasdobles, salsa, rumba, tangos i fins ranxeres .... es van anar succeint mentre els usuaris, familiars, i treballadors ens ho passàvem d'allò més bé.\nTota aquesta ballaruga va ser acompanyada d'un berenar on el pa de pessic va obtenir tot el protagonisme. (I és que estava boníssim!)\nI per finalitzar, la Laura acompanyada de la seva inseparable guitarra, ens va obsequiar amb un repertori de cançons que van enlluernar als usuaris / es, que no van dubtar a acompanyar-la al compàs de cançons tan entranyables com "el camino verde", "El meu avi" , "un beso y una flor" ....\nHa estat un esdeveniment inolvidable, per això aprofitem l'ocasió per explicar-vos un secret ....\n...El dia 10 de febrer: SARDINADA AL CENTRE DE DIA ... us apunteu ?\nPublicat per Centre de Dia Les Teixidores a 18:50 Cap comentari:


L'exposició més important de l'Abat Oliba, al MEV - Canal Taronja Osona i Moianès\nIniciNotíciesCulturaL’exposició més important de l’Abat Oliba, al MEV\nEl Museu Episcopal de Vic ha presentat l’exposició ‘Oliba episcopus’, la mostra més important que s’ha realitzat fins ara sobre un dels personatges més rellevants de la Catalunya medieval. L’exposició presenta i contextualitza la figura del que va ser bisbe d’Osona i Abat de Ripoll i Cuixà, i reuneix els testimonis materials i documentats de l’època.\nLes obres més destacades són les anomenades bíblies de Ripoll, promogudes per Oliba, testimonis únics de l’art català i europeu de fa 1.000 anys. Segons el Bisbe de Vic, Romà Casanovas, la mostra serveix per donar valor a la catedral i tot el que representa.\nA l’exposició també es pot veure, en format vídeo, una reconstrucció virtual de la catedral romànica de Vic cap a mitjans del segle XI.\nL’antiga caserna de Manlleu, de tots\nCanal Taronja Osona i Moianès estrena temporada\nPilarín Bayés, l’homenatjada de la Marxa dels Vigatans\nDelícies hípiques a Roda de Ter


[Opinió]El que caldria i no es fa a Sallent: Nou cicle formatiu de Recuperació i Restauració del medi\nJEP RIBERA 21/07/2015\nIberpotash, la Generalitat de Catalunya (Departament d’Ensenyament), l’Ajuntament de Sallent i l’Institut d’Educació Secundària Llobregat ja s’han posat d’acord: el curs que ve es podrà fer a Sallent un Cicle Formatiu de Grau Mig (CFGM)), dual (amb pràctiques remunerades a l’empresa) d'Electromecànica de Maquinària ( no de Recuperació i Restauració del medi, que és el que convindria!)\nÉs que no hi ha ningú que tingui una mica de criteri, en aquest nostre país? A veure, a veure...una mica de paciència. Tots sabem que ICL- Iberpotash està obligada a fer un pla de restauració pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que ha estat condemnada per contaminació, que tres dels seus directius són a punt d’entrar a la presó, condemnats en un judici penal, per haver permès una contaminació greu del medi. Sabem també que La Unió Europea ha obert un expedient a l’empresa, a la Generalitat i al Govern Central per contaminació i... cap autoritat aixeca el cap i diu “Prou!”? Seguim fent “plans de futur” i formant els nostres joves perquè facin una feina que, a la llarga, serà contra el seu país- en una empresa que actua amb criteris del segle XIX? Quin futur és aquest?\nNosaltres, a ProuSal, el desembre del 2012, després de veure les dades que l’empresa havia presentat al Registre Mercantil, que mostraven una rendibilitat econòmica bruta de l'activitat ( EBITDA) de 505 milions d'Euros, és a dir, amb uns beneficis d'un 21 % aproximadament sobre uns actius en balanç de 450 milions de €uros., ja vam proposar la creació d’una empresa mixta, on participessin totes les parts implicades: Iberpotash, treballadors, administracions locals, comarcals, entitats ambientalistes, Generalitat i altres possibles implicats, amb un capital format bàsicament per les fiances obligatòries fixades en garantia de la restauració dels runams.\nDe cara al que faria concretament aquesta empresa, no entrarem en detalls que corresponen més als tècnics, però es ben evident que tota aquesta activitat de desenrunament i restitució, sigui per creació de sal vacuum, sigui per conducció de sal al mar o per reintroducció, crearia llocs de treball al Bages, i que això tindria un efecte positiu en les persones i l'economia de la comarca.\nDoncs, perquè no hi ha ningú que proposi un cicle formatiu de Restauració i Recuperació del medi? Si aquesta hauria de ser la principal ocupació al Bages! Molt ens fa malpensar que el “capitalisme d’amiguets” del que Ernesto Ekaizer va parlar el 16 de febrer al Parlament de Catalunya, no només és evident a la capital o a les grans ciutats, sinó que, a petita escala, també és veritat a la nostra comarca i al nostre poble, Sallent. i que aquí també se’ns continua mentint per continuar manant de manera semblant. Com hem d’entendre, sinó, la visita de l’eurodiputat Tremosa al Cogulló i la indefinició del Llibre blanc per la Transició Nacional de Catalunya, especialment pel que ens toca a la salinització del Llobregat, en l’informe número 9, “L’abastament d’aigua i energia” quan parla dels runams del Bages! Sabem quin país volem? Volem realment un país que es descapitalitzi en mans d’una multinacional estrangera? Que no deixi res a les generacions futures?


Il Nido Bagno a Ripoli Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nIl NidoVia Molino di Vernalese, 5-6/b, Bagno a Ripoli, Bagno a Ripoli, Itàlia, 50012 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en3comentarisIl NidoVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Il Nido és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Florència. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Florència. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, servei de llançadora per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com camp de golf (a 3 km), equitació, jardí. Il Nido és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Florència.


L’AIRET DEL MONTSENY (Conte de tardor) | el Blog de l'Associació de Dones Pal·las Atena\nA la tardor, l’airet que baixa del Montseny és juganer i a voltes, emprenyador. Incessantment escombra carrers i places i aplega i recull totes les fulles seques que mica a mica, van formant com una mena de tapis dessota els arbres, i desprès, d’una inesperada i sobtada bufada, ho torna a escampar arreu, altre cop incansable i orc, inclement i vel·leïtós, esborrant tots els dibuixos capriciosos i efímers que el fullam havia fet sobre el gris impàvid del paviment, coure, marró, groguenc, talment una gegantina catifa, animada i movedissa, estesa als terres, viva, recobrint-ho tot, sota el caminar de la gent, cruixent, recargolada i resseca, arreu. Contra la natura de les coses i el dictat dels dies, no s’hi pot lluitar. Però vet aquí que un matí de dilluns, un xic boirós i melangiós, l’airet del Montseny frisa per fer caure totes les fulles de la plaça Joan Alsina de Cardedeu.\nEls arbres no volen deixar escapar les fulles que encara no son prou seques, no volen despullar-se tant aviat i s’hi resisteixen. Aleshores, a veure qui pot més, l’airet i els arbres entren en un joc d’estira i arronsa.\nEn Paco és un noiet de vint anys que acaba d’entrar al servei de la neteja pública. És el seu primer dia de treball i ho vol fer molt bé. Comença per un cantó de la plaça i escombra que escombraràs, fa petits munts de fullaraca amb l’idea de dur-los desprès al cabàs. I més tard al contenidor. Xiula, feliç d’haver aconseguit la feina. Se’n sortirà i demostrarà a la família i coneguts, que el seu grau de deficiència no l’impedeix incorporar-se al món laboral com qualsevol altre.\nL’airet del Montseny continua bufant i bufant, fent bellugar branques i branquillons i el pobre noi no dona l’abast i no fa via per recollir-les a temps. Quan té la pila preparada i es disposa a arreplegar-la…. arriba de nou una ventada i tot se’n va en orris. No hi ha res a fer, d’aquesta manera no podrà finalitzar la neteja en el temps establert…. En Paco mira amb desconsol les fulles que rodolen amunt i avall davant dels seus peus.\nDe sobte, el sol apareix entre dos núvols com per art d’encantament… tot s’atura agafat entre dos llostres. Tant sols l’airet i els arbres escolten la veu del poeta Pere Ribot, qui fou durant molt de temps, el mossèn de Riells del Montseny, recriminant el comportament de l’aire i el seu joc capriciós i inacabable.\n“Airet, airet del Montseny, a veure si hi poses una mica de seny\nAquest noi no para de treballar i tu no pares de bufar.\nLes fulles no han de caure en un moment. Ho han de fer, lentament.\nFes cas d’aquest vell mossèn que ja no hi és\nI ajuda al noi que sense feina, mai serà res.”\nAl prompte, el sol, torna a desaparèixer rere els núvols i el carrer s’omple dels sorolls quotidians. Avergonyit, l’airet fa una darrera i forta bufada i totes les fulles escampades arreu la plaça, van a parar directament al cabàs i al contenidor, deixant el sòl, net com una patena. En Paco no s’ho pot creure…. la feina està enllestida….. Una fulleta que està a punt de caure és agafada al vol per un ocell col·laborador, un pardal? Una merla? Un tudor?, que se l’en du lluny d’aquí.\nQuan arriba l’encarregat, el seu supervisor, queda gratament sorprès per tant bona feina i el felicita, donant-li efusivament un parell de cops a l’esquena. – Xaval, tens la teva plaça assegurada.\nL’airet ara és més suau i plàcid, les paraules del seu amic, aquell home que escrivia i recitava poesies tot passejant pel Montseny, i que li va dedicar un poema……no, no podia fer-lo pas enfadar. Aleshores, per uns moments, abandona la seva activitat i recorda aquells versos….\n“He trobat el meu terreny\nl’aire, l’aire del Montseny.\nl’aire, l’aire del Montseny ”\nEls nens segueixen jugant, les dones creuen la plaça carregades amb els cistells de compra. Al quart pis d’un dels edificis, un home rega les seves plantes. Res ha passat…. Els petits miracles de cada dia sovint passen desapercebuts. Ni tan sols en Paco se n’ha adonat. Però a partir d’aquest moment, ell , sense saber-ho, té un bon aliat que mai més li farà la guitza.\nJoana (octubre del 2015)\noct. 24, 2015 @ 09:34:31\nJoana, gràcies pel teu conte-poema. És preciós!!\nUna dolça abraçada!!\noct. 17, 2015 @ 22:23:10\nm’agrada molt, Joana moltes gracies 🙂\noct. 17, 2015 @ 21:01:16\nJoana, per fi et recuperem !!!\nGràcies per permetre’ns compartir les teves “sensibles” observacions. En aquest cas, de la recent arribada tardor.


← Recomanacions: Blogs culturals en català\n10 enllaços útils per planificar un viatge (2 de 2) →\njuliol 13, 2009 · 2:09 pm\t↓ Jump to Comments\nI vosaltres, què feu servir? Continuarà…\n9 Responses to 10 enllaços útils per planificar un viatge (1 de 2)\nKarles23\tjuliol 13, 2009 at 8:18 pm\tMmm, àcies, cap a delicious que van !!\nRespon\tbetesiclicks\tjuliol 14, 2009 at 10:21 am\tde res!\nRespon\tJulio\tjuliol 14, 2009 at 9:57 am\tNo t’oblidis de la Wikitravel (la germana de la Wikipedia dedicada a viatges)…\nRespon\tbetesiclicks\tjuliol 14, 2009 at 10:22 am\tsí, tens raó!\nRespon\tPingback: 10 enllaços útils per planificar un viatge (2 de 2) « Betes i Clicks – desenredant la xarxa\nYolanda i Toni\tjuliol 16, 2009 at 7:20 pm\tHola,\nRespon\tPingback: 10 enllaços útils pels amants de la cuina « Betes i Clicks – desenredant la xarxa\nPingback: 10 enllaços pels amants de la música « Betes i Clicks – desenredant la xarxa\nPingback: 10 enllaços més per planificar un viatge | Betes i Clicks – desenredant la xarxa


El Teatre Principal vibra amb el Canta Gran! garrotxí\nComentaris tancats a El Canta Gran! s’estrena amb una vuitantena de cantaires de la comarca i amb una molt bona acollida al Teatre Principal\nEl Teatre Principal d’Olot va acollir el projecte de l’Auditori de Barcelona conegut com Canta Gran!. Ahir una vuitantena de cantaires de més de 60 anys van unir les seves veus per donar vida a la cantata ‘Tòtems’.\nEl Canta Gran! va omplir el Teatre Principal amb la cantata ‘Tòtems’. Es tracta d’un projecte de l’Auditori de Barcelona que es desenvolupa a diverses ciutats de Catalunya i que enguany ha arribat a la Garrotxa per primera vegada.\nA la versió garrotxina d’aquesta iniciativa hi van participar una vuitantena de cantaires de més de 60 anys, provinents de la Coral del Casal de la Gent Gran, la coral de l’antic hospital Sant Jaume i de la Coral Puigsacalm de Les Preses. Amb tot el Canta Gran! garrotxí, organitzat per l’Ajuntament d’Olot i el Consorci d’Acció Social de la Garrotxa, ha arribat amb força a la comarca i de ben segur que serà per quedar-s’hi.


petricó | Records de Terrassa\nCal Canela i el petricó d’oli\nRecordo de Cal Canela que la mare m’hi feia anar a comprar un “petricó d’oli” i que en aquell establiment l’oli el servien a “granel”.\nEl treien amb una mena de cullerots d’unes tines plenes d’oli i amb ell omplien una mena de cantirs d’alumini, on a casa hi guardàvem l’oli per cuinar o per amanir. Hi havia qui anava a buscar l’oli amb garrafes de vidre.\nUn altra dia us explicaré la història de l’antiga casa pairal de Cal Canela.\nPer cert un “petricó” era una mesura de capacitat per a líquids que equival a la quarta part d’un porró, o sigui, més o menys un quart de litre.\nEtiquetes: cal canela, petricó