Incorporació al sistema sanitari - Moncat\nIncorporació al sistema sanitari\nPer adquirir la condició d' assegurat , cal complir algun dels requisits següents:\nSer treballador per compte d'altri o per compte propi, afiliat a la Seguretat Social i en situació d'alta o assimilada a l'alta.\nSer pensionista del sistema de la Seguretat Social.\nPercebre qualsevol altra prestació periòdica, incloses la prestació i el subsidi de desocupació.\nHaver esgotat la prestació o subsidi de desocupació i estar inscrit com a demandant de feina, no acreditant la condició d'assegurat de cap altra manera, i residir a Espanya.\nSi l'interessat no es troba en cap d'aquests supòsits i no té uns ingressos superiors, en còmput anual, a 100.000 € ni cobertura obligatòria de la prestació sanitària per cap altra via, podrà adquirir igualment la condició d'assegurat sempre que es trobi en algun dels supòsits següents:\nTenir la nacionalitat espanyola i residir a Espanya.\nSer nacional d'algun estat membre de la Unió Europea (UE), de l'Espai Econòmic Europeu (EEE) o de Suïssa i estar inscrit al Registre Central d’Estrangers .\nSer nacional d'un país diferent als esmentats anteriorment, o apàtrida, i titular d'una autorització de residència a Espanya, mentre sigui vigent.\nEs pot obtenir informació més detallada sobre qui pot acollir-se a la condició d'assegurat aquí (accés al web de la Seguretat Social).\nPoden adquirir la condició de beneficiari d'un assegurat:\nEl cònjuge de l'assegurat o persona amb relació anàloga d'afectivitat, que constitueixi una parella de fet.\nL'excònjuge, o cònjuge separat judicialment, a càrrec de l'assegurat per tenir dret a percebre una pensió compensatòria per part d'aquest.\nEls descendents, o persones assimilades a aquests, de l'assegurat o del seu cònjuge, tot i que estiguin separats judicialment, del seu excònjuge a càrrec o de la seva parella de fet, en ambdós casos a càrrec de l'assegurat i menors de 26 anys o, en cas de ser més grans, que tinguin una discapacitat reconeguda en un grau igual o superior al 65%.\nEs consideren persones assimilades als descendents:\nEls menors d'edat subjectes a la tutela o a l'acolliment legal de l'assegurat o del seu cònjuge, tot i que estiguin separats judicialment, de la seva parella de fet o del seu excònjuge a càrrec, quan, en aquest darrer cas, la tutela o l'acolliment s'haguessin produït abans del divorci o de la nul·litat matrimonial.\nEls germans de l'assegurat.\nEs pot obtenir informació més detallada sobre qui pot acollir-se a la condició de beneficiari aqui (accés al web de la Seguretat Social).\nSi no es dóna cap d'aquestes situacions, sempre hi ha la possibilitat d'obtenir la prestació d'assistència sanitària mitjançant el pagament d'una quota derivada de la subscripció d'un conveni especial.\nEls estrangers no registrats ni autoritzats com a residents a Espanya poden rebre assistència sanitària en les mateixes condicions que els espanyols en aquests casos:\nUrgència per malaltia greu o accident i fins a la situació d'alta mèdica.\nEmbaràs, part i puerperi (només en el cas de dones).\nQuan el malalt és menor de 18 anys.\n3.2.1. Procediment d'alta i afiliació\nL'alta (així com la baixa i les variacions de dades) és una comunicació obligatòria que ha de fer-se al Sistema Nacional de Salud per informar del començament de l'activitat laboral d'un treballador. L'ha de fer sempre l' empresari , tret que es tracti d'una relació laboral amb un període d'activitat mensual inferior a les 60 hores, que podrà ser assumida pel mateix treballador de mutu acord amb l'empresari.\nEl tràmit s'efectua a la seu de la Dirección Provincial de la Tesorería de la Seguridad Social o en alguna de les seves administracions (se'n pot consultar una llista aquí ). Altrament, també es pot fer de manera telemàtica a través del sistema RED .\nSi el treballador (ja sigui per compte d'altri o per compte propi) no disposa de número de la Seguretat Social, l'empresari el sol·licitarà en aquest moment. El número de la Seguretat Social es transformarà en número d'afiliació en el moment en què el treballador iniciï l'activitat laboral. Aquest número serà únic i exclusiu i serà el mateix durant tota la vida laboral de l'afiliat.\nEl termini establert per comunicar l'alta d'un nou treballador és de fins a 60 dies abans de l'inici de la relació laboral (en cas de baixa o variació de dades, aquest termini és de 6 dies naturals). Les altes causen efecte a partir de la data d'inici de l'activitat.\nSi l'empresari incompleix la seva obligació de comunicar l'alta d'un nou treballador, el treballador podrà fer-ho ell directament.\nEs pot consultar amb més detall el procediment d'alta i afiliació aquí (accés al web de la Seguretat Social).


Hotel Sinatra Camyuva Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTurizm Cad camyuva, Camyuva City Center, Camyuva, Turquia, 7980 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Sinatra\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Hotel Sinatra es troba a la zona de Camyuva City Center de la ciutat de Camyuva. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Hotel Sinatra, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, restaurant, servei de bugaderia, ascensor.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, mini bar, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses platja privada, sauna, piscina exterior, massatge, billar, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel Sinatra és una selecció idònia per a la vostra estada a Camyuva.\nTots els tipus de viatgers (6)Parelles (1)Viatgers en solitari (5)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (1)Grups (2)


Les finances descentralitzades (DeFi) sovint es caracteritzen per ser un moviment que podria desbancar els bancs tradicionals d’una vegada per totes, eliminant els intermediaris i donant als consumidors nivells de llibertat i d’elecció als quals probablement no estiguin acostumats..\nPerò hi ha una narrativa alternativa, que no enfronta DeFi als bancs. Què passaria si aquests protocols innovadors poguessin ajudar a proporcionar una modernització que necessitava desesperadament a les institucions financeres de moda antiga … que els permetés oferir millors nivells de servei d’una manera molt més rendible?\nFins i tot abans que els actius digitals entressin en escena, molts bancs lluitaven per adaptar-se al canvi sobtat a gran escala cap a la banca en línia i mòbil. Els prestadors que han existit des de fa centenars d’anys de cop i volta havien d’invertir innombrables milions de dòlars en llocs web i aplicacions resistents que permetessin als clients accedir als saldos bancaris en moviment. Tot i això, al mateix temps, la majoria de les marques es van sentir obligades a mantenir les seves extenses xarxes d’oficines per garantir que els clients més vells o amb menys coneixements tecnològics no quedessin enrere..\nDurant l’última dècada, els tancaments de bancs s’han accelerat. Als Estats Units, les xifres de la Federal Deposit Insurance Corporation suggereixen que 4.500 oficines han tancat definitivament les seves portes des del 2010, aproximadament el 6% del total. Hi ha hagut encara més tancaments al Regne Unit. Del 2012 al 2019, es va produir una caiguda del 22% en el nombre de bancs als carrers elevats. Amb un gran nombre d’usuaris que engloben la banca digital (alguns per necessitat perquè la seva sucursal més propera és massa llunyana), s’ha tornat insostenible financerament que totes aquestes ubicacions continuïn obertes..\nFins i tot si els consumidors accepten que hauran de prescindir d’una cara amable darrere d’un quiosc, la desaparició de la banca física també pot fer-los mal a la butxaca. Els tancaments d’oficines s’han agreujat amb una davallada dramàtica del nombre de caixers automàtics d’ús gratuït a pobles i ciutats de tot el món. Especialment a les zones rurals, això significa que moltes persones tenen poca opció que utilitzar caixers automàtics que no formen part de la xarxa del seu banc i, de mitjana, això costa 4,64 dòlars per transacció el 2020..\nL’escassetat de caixers automàtics s’ha tornat tan extrema que, en una part de Nova Zelanda, només hi ha un caixer automàtic als 418 km que separen les comunitats rurals de Wanaka i Hokitika. Bona sort si us quedeu sense gasolina i una benzinera no accepta targetes. El Regne Unit també està considerant si hauria d’obligar els minoristes a oferir devolució de diners a tots els consumidors, independentment de si compren o no.\nCom pot ajudar DeFi?\nTenint en compte els costos sorprenents associats a l’ús de caixers automàtics privats, no és estrany que DeFi pugui oferir una alternativa atractiva per als consumidors que volen taxes més baixes. Tot i que els problemes d’escalabilitat d’Ethereum van provocar que les taxes de transacció augmentessin gairebé a 15 dòlars a principis de setembre, la gran varietat de cadenes de blocs i xarxes de pagament de la indústria poden ajudar a reduir aquests costos. Amb algunes plataformes que permeten executar les transferències per fraccions de cèntim, els bancs comencen a seure i adonar-se que necessiten ser més competitius … o s’arrisquen a ser irrellevants en un panorama en ràpida evolució.\nTreure algunes fulles del llibre de DeFi també podria ajudar el sector a superar repetides dificultats tècniques que són inacceptables en una era digital. Aparentment cada setmana, hi ha nous titulars d’aplicacions bancàries que han patit interrupcions generalitzades (generalment en dies de pagament), que han deixat els consumidors fora dels seus comptes, i s’ha trobat que alguns supermercats han rebutjat les seves targetes perquè no s’han pagat. Les interrupcions de la cadena de blocs són molt més rares, atesa la seva naturalesa descentralitzada, i quan sorgeix un problema, normalment es tracta d’un intercanvi centralitzat en lloc de la tecnologia en si. (Per descomptat, les interrupcions no són impossibles. El 12 de novembre, Ethereum va patir interrupcions a causa d’irregularitats als proveïdors d’infraestructures Infura i Blockchair.)\nEls avantatges que DeFi pot oferir no s’acaben aquí. Les xifres del Banc Mundial mostren que els bancs eren la via més cara per a les remeses als països de renda baixa i mitjana, ja que treien trossos substancials dels ingressos de les persones que més ho necessiten. Per afegir insult a lesions, els sistemes antics solen significar que hi ha llargues demores en els pagaments, i poden passar dies abans de finalitzar les transferències internacionals. DeFi pot ajudar a reduir aquests costos i fins i tot eliminar-los completament, mentre es mouen fons d’A a B en segons.\nDeFi, almenys ara per ara, també té avantatge quan es tracta d’interessos. Les taxes d’estalvi que ofereixen moltes institucions financeres han tingut un èxit i, en alguns països, l’1% és un bon negoci ara mateix. La naturalesa d’igual a igual d’aquests protocols també facilita als prestataris l’accés al crèdit, mentre que els bancs poden escollir notòriament qui deixa als seus llibres..\nEls beneficis per als bancs\nAra potser us preguntareu … tenint en compte totes aquestes altes comissions, els bancs no preferirien guanyar-se els beneficis??\nNo és així, segons Criptoentre. La plataforma d’infraestructures blockchain diu que no li interessa competir amb empreses que ja existeixen al mercat financer. En canvi, la seva màxima prioritat és ajudar els bancs a facilitar les transferències fiduciàries i criptogràfiques en temps real i esborrar els límits entre els dos mons, mitjançant la tecnologia que es pot integrar en els sistemes existents. Els sistemes informàtics ben dissenyats i enfocats a Fiat només poden ser d’un 30% a un 50% més barats que les operacions de maó i morter, però, per contra, Cryptoenter diu que el cost de la seva infraestructura és “pràcticament insignificant”. Tenint en compte com cada vegada més bancs comencen a explorar blockchain per primera vegada, això pot ajudar a eliminar els alts costos d’entrada al mercat..\nL’objectiu de la companyia és proporcionar serveis DeFi amb nivells de fiabilitat similars a la banca, cosa que permet als bancs accedir a nous instruments financers sense perdre el control sobre la liquiditat. Segons Cryptoenter, la seva tecnologia pot oferir banca sense sucursals a través d’una xarxa de punts de venda connectats, oferint una major cobertura a les regions de difícil accés. Les remeses de qualsevol valor es poden transferir a un cost màxim d’1 dòlar i les proves de la seva infraestructura suggereixen que és capaç de processar més de 1.000 transaccions per segon, més si les regions i els països estan segmentats en xarxes de cadenes de blocs separades.\nLa plataforma també ofereix ofertes d’expansió del mercat, que ajuden a afavorir les inversions en arrencades de criptomonedes alhora que donen als patrocinadors la garantia que els productes s’alliberaran a temps. També s’estableixen restriccions estrictes sobre com es poden utilitzar els fons dels inversors i els destinataris estan obligats a oferir actualitzacions periòdiques sobre com progressen els projectes a la comunitat..\nAl nucli principal de Cryptoenter hi ha Hyperledger Fabric, una cadena de blocs que ja compta amb IBM, Intel i les principals institucions financeres com JPMorgan, Visa, Swift i el Banc d’Anglaterra entre els seus membres..\n“Els bancs han de respondre als reptes moderns i transformar la gamma de serveis oferts als clients. El finançament descentralitzat ampliarà la funcionalitat que s’ofereix als clients, augmentant així la fidelització i els usuaris finals. Amb DeFi, els bancs poden passar al següent nivell de serveis financers sense perdre clients “, va dir a Cointelegraph Pavel Lvov, el CEO de Cryptoenter..\nA mesura que països de tot el món exploren les monedes digitals dels bancs centrals de manera molt més agressiva, els actius, incloses les criptomonedes, només esdevindran una part més gran de la nostra vida quotidiana. Ara, la pilota és al camp del sector bancari i tenen l’oportunitat d’avançar-se en la corba adoptant aquesta tecnologia aviat.\nAprendre mes sobre Criptoentre


Una tesi sobre l'obtenció de materials més eficients en piles de combustible, Premi Sant Albert Magne d'Investigació en Química 2016. Actualitat Universitària\nUna tesi sobre l'obtenció de materi..agne d'Investigació en Química 2016\nUna tesi sobre l'obtenció de materials més eficients en piles de combustible, Premi Sant Albert Magne d'Investigació en Química 2016\nEls actes per Sant Albert Magne continuen aquesta vesprada amb la graduació de la Facultat de Ciències. La lliçó magistral "Hadronterapia: haces de iones contra el cáncer”, la farà la professora Isabel Abril\nActe de lliurament del Premi Sant Albert Magne d’Investigació en Química 2016 i el tast de whisky\nAlacant. Divendres, 11 de novembre de 2016\nEl treball “Interfacial reactivity: Model surfaces and tailored shape-controlled nanocatalysts”, fet per la doctora Rosa María Arán, ha sigut guardonat aquest matí amb el XXIV Premi Sant Albert Magne d’Investigació en Química 2016 convocat per la Secció Territorial d’Alacant de la Reial Societat Espanyola de Química (RSEQ).\nEmmarcat en l’àmbit de l’Electroquímica i de la Catàlisi Heterogènia, “encara que els estudis que he fet en la meua tesi són de caràcter fonamental, la finalitat pràctica d’aquests seria l’obtenció de materials més eficients per a ser utilitzats en piles de combustible”, aclareix la premiada. “Aquests dispositius són capaços de generar electricitat i produir baixes emissions, és a dir poc contaminants. L’exemple més simple d’aquest tipus de tecnologia és la pila d’hidrogen, que a partir de la combustió d’aquest gas i la reducció de l’oxigen de l’aire és capaç de produir un corrent elèctric, que genera com a únic residu vapor d’aigua. No obstant això, les baixes eficiències d’aquests dispositius estan donades per les limitacions dels materials que s’utilitzen en els elèctrodes”, hi afig.\nEl lliurament del premi, dins dels actes del Dia de la Química per Sant Albert Magne, ha sigut presidida per la vicerectora d’Estudiants i Ocupació de la UA, Nuria Grané; el tresorer de la Secció Territorial d’Alacant de la RSEQ, Francisco Foubelo, en representació del president de la Secció Territorial, Miguel Yus; el degà de la Facultat de Ciències, Luis Gras; i el director de Secretariat d’Investigació de la UA, Juan Mora.\nQuímica del whisky\nPrevi a aquest acte, en la mateixa sala de juntes de la Facultat de Ciències, s’ha pogut gaudir de la conferència “Sobre la química del whisky y la parte de los ángeles" del catedràtic del Departament d’Enginyeria Química de la UA, Juan C. García, i també d’un tast de whisky fet per Carlos Magdaleno de l’establiment Cava Benito d’Andorra.\nAixí mateix, a les 13 hores, s’han conegut els guanyadors de les competicions esportives i del Concurs de Fotografia Sant Albert Magne 2016. En concret, en la modalitat de fotografia científica, han sigut premiades "Fluorescencia Sumergida" de Rafael Bonete, i "Combustión festera" de Adrián Maturano. I, en la categoria naturalesa i medi ambient, “Latidos de arenisca” d’Olga Sánchez, i "Rezo al sol" d’Isabel López.\nAquesta vesprada continua la programació al voltant de Sant Albert Magne, patró de Ciències, a les 19 hores en el Paranimf, amb la graduació de 135 estudiants de les diferents titulacions que s’imparteixen a la Facultat de Ciències de la Universitat d’Alacant. La lliçó magistral, a càrrec de la professora del Departament de Física Aplicada de la UA, Isabel Abril, té com a títol “Hadronterapia: haces de iones contra el cáncer”.\nL’acte estarà presidit per Enrique Herrero, vicerector d’Estudis i Formació; Luis Gras, degà de la Facultat de Ciències; Magdalena García, secretària de la Facultat; Sergio Molina, coordinador de Qualitat; i Rosa María Martínez, coordinadora Pràctiques en Empresa.\nQuímica i whisky commemoren Sant Albert Magne, patró de Ciències\n"Limitar la nostra dependència energètica del carbó i els hidrocarburs", mesura contra l’emissió de CO2 i gasos tòxics\nAlacant entra en Declinació zero aquest dimecres\nArranquen els actes de la Facultat de Ciències de la UA entorn de Sant Albert Magne 2016\nFotografies guanyadores del Concurs de Fotografia Sant Albert Magne 2016


El 200 aniversari de la Fàbrica dels Panyos, protagonista de les Jornades Europees de Patrimoni - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesGeneralEl 200 aniversari de la Fàbrica dels Panyos, protagonista de les Jornades Europees de Patrimoni\nEl 200 aniversari de la Fàbrica dels Panyos l’esdeveniment protagonista de les Jornades Europees de Patrimoni, que es faran del 6 al 19 d’octubre.\nTot i que serà l’any 2020 quan es compliran dos segles que la fàbrica va començar a funcionar, els actes de commemoració de la construcció de la fàbrica dels Panyos s’iniciaran amb aquestes jornades.\nCan Miralda, coneguda popularment com la Fàbrica dels Panyos, és un edifici emblemàtic, de l’època de la primera industrialització a Catalunya, amb un reconegut prestigi internacional, i que a més de Bé Cultural d’Interès Nacional, també està inclosa en el Plan Nacional del Patrimonio Industrial com un dels quatre edificis industrials de major interès de Catalunya.\nPer això es farà una exposició de fotografies, una jornada lúdica, música i visites a la fàbrica i unes Jornades tècniques.\nAlabern considera que l’objectiu actual és donar valor a l’edifici, mantenir-lo i que no es malmeti. I que per a rehabilitar-lo definitivament, primer cal decidir-ne l’ús.\nPer tercer any les activitats de les Jornades Europees del patrimoni a Manresa s’amplien a un municipi de la comarca, en aquest cas Callús, el dia 13 d’octubre, amb visites a elements patrimonials del poble.\nAl llarg de les Jornades Europees de Patrimoni, els museus, la Cova, la Seu i el carrer del Balç obriran portes i es faran també una conferència al monestir de Santa Clara i un itinerari especial de “Manresa, cor de Catalunya”.\n645 gossos al cens genètic caní de Súria


CLOENDA AGENDA 21 ESCOLAR 2012-2013\nMés de 300 alumnes de diversos centres de primària i de secundària s'han tornat a trobar per intercanviar les seves experiències i participar d'una diada plena d'activitats sostenibles.\nUn any més El Centre cultural Metropolità Tecla Sala ha acollit la cloenda de l’Agenda 21 escolar. Una quinzena d’escoles han participat de diverses activitats i tallers dinamitzats pels alumnes de centres educatius com :\nTecla Sala, que ens ha ensenyat a crear un portamonedes amb tetrabriks.\nEugeni d'Ors, que ens ha permès d'assistir a un llançament de coets fets amb ampolles de plàstic i propulsats amb aigua.\nEduard Fontserè, que ens ha ensenyat a construir penells amb ampolles de plàstic.\nSant Jaume de la Fep , que els seus alumnes de la USEE ens han ensenyat a plantar un all.\nTambé s'ha comptat amb la participació de diverses entitats col·laboradores com el Casalet amb el Pesca deixalles, La Saboga creant punts de llibres amb capsules nespresso, el TPK amb una activitat creativa i artística, Àmbit energètic que ensenyaren als alumnes com crear un Hort sostenible i la Fundació Ondablue que va dinamitzar el seu taller "L'aigua un recurs imprescindible".\nDurant l'acte també va haver-hi temps perquè les escoles i instituts participants intercanviessin les seves experiències tot exposant a la sala d'actes del centre cultural la feina feta durant el curs.\nActualment hi ha 26 escoles adherides, que realitzen gran varietat d'activitats educatives que tenen com a objectiu el respecte del medi ambient.\nSi vols veure la Notícia a L'H digital clica AQUÍ\nPublicat per Agenda 21 escolar a 12:30


Els nins saharians fan fora la por per gaudir d'un dematí a la piscina\nEls jocs esdevingueren tota una gran aventura per als infants\nEls nins saharians que aquests dies es troben de vacances a Mallorca gaudiren ahir de valent amb una diada aquàtica al poliesportiu de Sant Ferran. Acompanyats per les respectives famílies que aquest estiu els acullen, des de primera hora del matí i fins al migdia no es varen cansar de l'aigua i de les diverses activitats que els havien preparat.\nEls actes de la jornada, organitzada pel Consell de Mallorca, s'encetaren a les 10.00 hores amb diversos jocs aquàtics, principalment destinats als més petits de tots, però que no foren rebutjats per cap ni un. En la seva majoria no sabien nedar, però sense gens de por a l'aigua i amb la seguretat que els garantien els monitors, s'endinsaren convençuts protegits per matalassos i maneguets.\nAixí fou com convertiren en aventura els jocs amb la pilota, les pràctiques per aprendre a nedar o simplement els llançaments des del trampolí o el tobogan. A les 11.00 hores s'admiraren davant una demostració de natació sincronitzada i a les 11.30 hores es lliuraren diversos obsequis, com camisetes i gorres amb visera. Així mateix, es repartí la dotació de material esportiu per als diversos campaments organitzats aquest estiu.


"Estem absolutament infrafinançats"\nEntrevista Josep Maria Puig, secretari general de Metges de Catalunya\nPuig adverteix de la fuga de cervells a l'estranger per la precarietat laboral\nJosep Puig, secretari general de Metges de Catalunya\nJosep Maria Puig, secretari general de Metges de Catalunya\nPUIG INFRAFINANÇATS PUIG URGENCIES PUIG DESPRIVATITZACIO PUIG DISCURS CONSELLER PUIG FUGA METGES\nL'única solució per millorar el sistema sanitari català passa per augmentar el finançament. És la principal reclamació del sindicat Metges de Catalunya. El seu secretari general ha dit a 'L'entrevista' de La Xarxa que "estem infrafinançats. L'única solució real és augmentar la dotació que va a parar a sanitat. I el problema que tenim és que no es preveu cap tipus de solució real. Estem absolutament infrafinançats. Ho estàvem abans de la crisi i ho reconeixíem, i ara ho estem molt més", ha lamentat.\nLes urgències hospitalàries, en el punt de mira\nLa situació és especialment preocupant als serveis d'urgències dels hospitals, col·lapsats de manera endèmica i agreujada la situació amb epidèmies com la de la grip. "Sis o set anys d'evolució de retallades signifiquen una acumulació de retallades que tard o d'hora acabaran manifestant l'efecte del que representa haver injectat 8.860 milions menys d'euros que han desparagut del camp de la sanitat. En aquest moment el punt més feble són les urgències. Tot aquest temps que hem perdut, ni que ara ens arribés tot l'or del món, la solució no arribaria fins a mitjà termini", ha alertat.\nSegons Puig aquest infrafinançament és el reflex de la manca de voluntat política. I ha llançat aquest missatge al conseller Comín. "La sintonia política i amb els objectius del conseller és total. Però em frapa que quan aquest discurs s'ha de traduir en números i en concreció, em decep. Si el govern augmenta el seu pressupost un 7'5%, per què a sanitat només arriba un 4'5%? Si som prioritaris, si hem de ser socials. Això contradiu les paraules amb els fets. És el que em sobta del conseller Comín. Jo me'l crec, però els fets ens estan posant en una situació difícil", ha reblat.\nEl Departament de Salut està preparant un pla per evitar els col·lapses dels serveis d'urgència. Estarà enllestit al març d'aquest any.\nLa compra de l'Hospital General de Catalunya\nA l'octubre el conseller Comín va avançar que el govern estudiava comprar l'Hospital General de Catalunya. Malgrat això, el grup QuirónSalud, que és el propietari del centre, va insistir que l'hospital, ubicat a Sant Cugat del Vallès, no està a la venda. De moment l'oferta està aturada.\nComín va explicar que el preu de compra s'hauria de situar entre els 50 i els 55 milions d'euros. Des del sindicat Metges de Catalunya, el doctor Puig ha qüestionat la viabilitat d'aquesta operació. "El projecte té una viabilitat molt difícil. Crida molt l'atenció que es parli només de 50 milions d'euros. Jo treballo a l'Hospital del Mar i una ala que va quedar a mig construir, i que ara finançarà l'Ajuntament, acabar aquesta ala costarà 38 milions d'euros. Per tant, com puc comprar tot un complex hospitalari per només 50 milions? I un altre dubte: com es garantiran els drets dels mutualistes?".\nCatalunya, líder en trasplantaments\nCatalunya ha batut el rècord en trasplantaments. L'any passat se'n van fer 1.015, fet que situa el país al capdavant dels rànquings internacionals. L'increment de les operacions va acompanyat d'un augment de les donacions d'òrgans, en part gràcies a l'extensió del protocol de donacions a més hospitals. Això descarta la necessitat d'eventuals canvis normatius com el que han fet a França. De fet, el doctor Puig ha explicat que la llei espanyola de trasplantaments és la mateixa que la francesa i que aquests dies ha estat notícia. "Estem confonent. La família no és qui decideix si es dona o no. És el testimoni de la voluntat del difunt. La mateixa llei que ara se li està donant un bombo increïble a França, és la mateixa que tenim al nostre país", ha argumentat.\nMetges de Catalunya ha reclamat al Departament de Salut que adopti urgentment les mesures necessàries per aturar l'èxode sagnant de facultatius a l’estranger. Catalunya s’ha situat per segon any consecutiu com la comunitat autònoma líder en certificats d’idoneïtat expedits a professionals que volen sortir fora de l’Estat espanyol, a la recerca d’una oportunitat laboral millor.\nFins al 22 de novembre, 662 metges de la sanitat catalana han sol·licitat aquest document necessari per col·legiar-se i treballar com a metge en altres països de la UE, un increment del 7,5% respecte a l’any 2015 .\nPuig ha alertat que perilla el recanvi generacional perquè estem expulsant del sistema professionals altament qualificiats. "Catalunya encapçala el rànquing de metges que demanen l'acreditació per poder treballar a l'estranger. L'any passat van marxar 660 metges de Catalunya, la immensa majoria per sota dels 40 anys. Ens hem gastat una gran quantitat de diner públic per formar-los com a especialistes reconeguts amb una gran qualitat i quan estan a punt per donar servei a la societat, se'n van a altres països on es respecta el treball del metge i es compensa econòmicament el seu treball", ha advertit Puig.\nEntrevista Josep Maria Puig


La hipoteca que s'adapta millor a les necessitats dels joves - TV Digital Ontinyent\n05/12/2021 - 9:32\nInici Economia Empreses i comerços La hipoteca que s’adapta millor a les necessitats dels joves\nLa cooperativa marca la diferència gràcies a la seva agilitat i flexibilitat durant tot el proces\nCada vegada resulta més complicat per als joves independitzar-se, i cada cop és menor el nombre de persones que ho aconsegueixen abans dels 30 anys. Tal com indica l’últim informe publicat per l’Observatori Català de la Joventut, només el 15,5 % dels joves d’entre 16 i 29 anys està completament emancipat, un percentatge que cau a la meitat des de la crisi del 2008.\nEls obstacles a l’hora de marxar de casa són diversos, i els joves es topen amb una llarga llista com l’atur o la crisi pandèmica actual. A més, a l’hora d’adquirir un habitatge propi, s’afegeixen gran quantitat de problemes i dubtes. En conseqüència, una de les claus per aconseguir-ho és tractar amb una entitat financera de confiança que aporti un assessorament fiable, pròxim, familiar i de qualitat durant tot el procés de compravenda.\nAquest és el cas de l’entitat col·laborativa Caixa Popular, la qual “flexibilitza el producte de forma personalitzada”, tal com explica Vicent Llàcer, encarregat de Desenvolupament de Negoci de Caixa Popular. L’entitat assessora als joves durant tot el procés de compra, ajuda a escollir productes potencials per facilitar la inversió i s’adapta a les característiques personals oferint un tracte personalitzat. Posant-se en el lloc d’aquest segment poblacional – el públic entre 18 i 35 anys –, quan es disposen a fer “la inversió més important de la seva vida”.\nLa cooperativa marca la diferència gràcies a la seva agilitat i flexibilitat durant tot el procés, oferint l’elecció d’un interès fix o variable i la possibilitat de reduir la quota mensual contractant productes addicionals. L’assessorament personalitzat és clau, ja que gran part d’aquest segment poblacional no disposa de tota la informació per afrontar una operació tan complexa.\n“Això és una cosa nova per a ells i no saben què han de tenir en compte. Nosaltres proporcionem tota aquesta informació a través dels assessors en les nostres oficines, i això ens diferencia de la resta d’entitats”, detalla Llàcer. I recorda que “cada jove té una situació particular i nosaltres adaptem el finançament que funcioni i s’adapti millor al client”.\nCaixa Popular disposa de dues eines interactives per facilitar el procés de compravenda\nD’altra banda, l’entitat s’ha adaptat a la forma de pensar i actuar del sector poblacional més jove, i en conseqüència ha apostat fortament per la digitalització. Els clients disposen de dues eines amb les quals poden consultar informació per a contractar les seves hipoteques de manera àgil i còmoda.\nA través del web de Caixa Popular, la cooperativa ofereix una guia interactiva que orienta sobre el procés de compravenda i subratlla els aspectes més rellevants. A més, també han creat un simulador d’hipoteques, el qual permet adaptar quin tipus d’habitatge pot adquirir el client imitant el seu cas particular.\nUna vegada s’hagin consultat ambdues eines, l’assessor en les oficines pot ajudar el client i treballar sobre el seu cas concret. Caixa Popular s’adapta als nous temps i ofereix un procés de compravenda omnicanal, combinant l’experiència online i física i adaptant-se en tot moment, a través del tracte personalitzat, a les necessitats de cada client.\nClúster Tèxtil Sanitari d’Ontinyent promou una expedició de 10 empreses a la fira Mèdica de Düsseldorf


SEMINARI - Introducció al sistema polític i mediàtic portuguès - Notícies - Càtedra Ideograma-UPF de Comunicació Política i Democràcia (UPF)\nSEMINARI - Introducció al sistema polític i mediàtic portuguès\nSEMINARI - Introducció al sistema polític i mediàtic portuguès - Notícies\nCarla Baptista, visita la Universitat Pompeu Fabra per impartir una classe sobre les dinàmiques dels partits polítics i mitjans de comunicació portuguesos.\nAvui, la Càtedra Ideograma – UPF de Comunicació Política i Democràcia ha organitzat, conjuntament amb el grup de recerca POLCOM-GRP, una sessió d'introducció al sistema de partits portuguès, realitzada per Carla Baptista, professora de Comunicació Política i Periodisme a la Universitat Nova de Lisboa.\nBaptista impartint la sesió.\nBaptista, ha estat presentada pel coordinador de la Càtedra, Aleix Martí, que ha ressaltat el desconeixement que hi ha entre les dinàmiques polítiques de Portugal i Espanya, tot i ser veïns i tenir molts llaços a nivell cultural i polític.\nA continuació, Baptista ens ha fet una breu contextualització dels últims successos electorals a Portugal, com les darreres eleccions legislatives en què Antonio Costa va obtenir la majoria absoluta, deixant enrere el pacte de govern amb el Bloc i el PCP.\nTambé ha ofert una comparativa amb Espanya al voltant del nivell de confiança en les institucions polítiques de cada país i de la polarització del debat, i els espanyols són aquells que tenim pitjors índexs.\nFinalment, ens ha mostrat com a Espanya les formes de mobilització política depenen directament dels partits polítics, en canvi a Portugal han estat més vinculades a sindicats i moviments estudiantils.\nPodeu consultar la presentació de la sesió: Master class Carla Baptista


Road | One Piece Català Wiki | Fandom\nCapítol 898, Episodi 836\nPirata; Oficial; Mercenari (abans)\nEn Road és un gegant d'Elbaf i l'oficial dels Nous Pirates Gegants.\nEl Road és un gegant esvelt amb llargs cabells de color blau fosc que li cobreix tot el costat dret de la cara. Porta un abric de botons de color gris fosc amb pell, pantalons de color gris fosc amb pell a la part inferior, un cinturó ample marró amb una sivella gran del crani groc, plaques d'espatlla gris-blau clar cobertes de protuberàncies i una gran capa groga amb ratlles verticals de color groc clar. També porta una bufanda molt llarga de ratlles grogues al coll que li cobreix la boca i guants marrons a les mans.\nCom a gegant, el Road posseeix probablement una gran quantitat de força física. Com a navegant de la seva tripulació, té almenys prou coneixements de navegació i cartografia per navegar pel Nou Món, i se’l va veure tenint un mapa a la mà quan es van allunyar de l’illa Karai Bari.\nEl Road posseeix una espasa extremadament llarga, però no se l'ha vist fer servir.\nEn Road va néixer en un poble d'Elbaf uns 63 anys abans dels nostres dies. El seu naixement es va celebrar a l'inici del dejuni de dotze dies fins al solstici d'hivern.\nMolts anys després, en Road i tres gegants més es van unir a l'Hajrudin en el seu objectiu de reviure els Pirates Guerrers Gegants. Després de la guerra de Marineford, la tripulació es va convertir en mercenària de l'organització d'enviament de pirates, Buggy's Delivery. Durant la durada del seu servei, la tripulació es va convertir en els cinc primers guerrers de l’organització, a més de guanyar el rang de soldats de la classe S.


Els voluntaris de Protecció Civil de Campdevànol ja estan connectats amb la Generalitat a través del RESCAT - Ajuntament de Campdevànol\nInici Actualitat Els voluntaris de Protecció Civil de Campdevànol ja estan connectats amb la Generalitat a través del RESCAT\nEls voluntaris de Protecció Civil de Campdevànol ja estan connectats amb la Generalitat a través del RESCAT\nProtecció Civil de la Generalitat va entregar fa uns dies les emissores de la xarxa de radiocomunicacions d’emergències de la Generalitat RESCAT a l’Ajuntament de Campdevànol perquè el seu voluntariat de Protecció Civil les utilitzin, amb l’objectiu que hi hagi una millor comunicació i coordinació entre els diferents organismes. Amb l’entrega de les emissores es posa en valor la tasca del voluntariat, sobretot pel que fa a la seva participació en serveis preventius en actes en què es preveu una gran concurrència de persones així com en situacions d’emergència que afectin el seu municipi i en les quals estiguin desenvolupant tasques de suport a l’ajuntament.\nLes emissores estan configurades per poder contactar directament amb el Centre de Coordinació Operativa de Catalunya (CECAT) de Protecció Civil de la Generalitat en cas de necessitat. La connexió directa del voluntariat de protecció civil amb el CECAT facilitarà la coordinació i alhora garanteix les comunicacions en cas de caiguda de les telecomunicacions ordinàries (telefòniques i connexió internet).\nLes emissores s’han cedit en virtut del conveni de coordinació i col·laboració del Departament d’Interior amb les Associacions de Voluntariat de Protecció Civil municipals registrades al Departament d’Interior. L’AVPC de Campdevànol, amb 20 voluntàries i voluntaris acreditats, es va inscriure a la Generalitat el dos de juliol del 2007.


Avís legal | Ajuntament de La Riba\nEn compliment del deure d’informació establert per l’article 10 de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, s’informa de les dades identificatives de l’entitat propietària dels dominis http://www.riba.altanet.org/\nDenominació: Ajuntament de La Riba\nDomicili social: Plaça major, 1\nAdreça electrònica: ajuntament@riba.cat\nL’accés i/o ús d’aquest lloc web de l’Ajuntament de la Riba atribueix la condició d’USUARI, el qual accepta, des de l’esmentat accés i/o ús, les condicions generals d’ús incloses en aquest avís legal.\nEl lloc web http://www.riba.altanet.org/ proporciona l’accés a multitud d’informacions, serveis, programes o dades (d’ara endavant, “els continguts”) a Internet pertanyents a l’Ajuntament de La Riba o derivats d’un acord de llicència amb tercers i als quals l’USUARI pugui tenir accés. L’USUARI assumeix la responsabilitat de l’ús del portal. Aquesta responsabilitat es fa extensiva al registre que sigui necessari per accedir a determinats serveis o continguts. En el cas que es produeixi aquest registre, l’USUARI haurà de facilitar i mantenir de forma veraç, exacta, actualitzada i completa la informació sobre la seva identitat. A més, es compromet a fer un ús diligent de les claus d’accés (codi d’usuari i contrasenya) que se li puguin proporcionar durant el registre, a no posar-les a disposició de tercers, i a comunicar-ne a l’Ajuntament de La Riba la pèrdua o robatori i el possible accés que en pugui fer un tercer. L’usuari es compromet a utilitzar aquest lloc web sense incórrer en activitats que puguin ser considerades il·lícites o il·legals, que infringeixin els drets de l’Ajuntament de La Riba o de tercers, o que puguin atemptar contra les normes vigents. L’Ajuntament de La Riba no serà responsable de l’ús per part de tercers de la informació continguda al web, si bé caldrà atenir-se a les prescripcions i els advertiments que s’estableixin per a determinats documents i aplicacions.\nEn el cas que en el lloc web http://www.riba.altanet.org/ s’habiliti alguna eina de participació dels usuaris, l’Ajuntament de La Riba es reserva el dret de retirar tots aquells comentaris i aportacions que vulnerin el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes o pornogràfics, que atemptin contra la joventut o la infància, l’ordre o la seguretat pública o que, al seu parer, no resultin adequats per a la seva publicació. En qualsevol cas, l’Ajuntament de La Riba no serà responsable de les opinions expressades pels usuaris en diversos mecanismes de participació que s’habilitin en el lloc web.\nL’Ajuntament de La Riba complirà estrictament la normativa vigent en cada moment sobre protecció de dades de caràcter personal i adoptarà les mesures legalment exigibles per a la protecció de les dades de caràcter personal de l’usuari, preservant-ne la privacitat i confidencialitat.\nPer utilitzar algun dels continguts i/o serveis del portal o tenir-hi accés, l’Ajuntament de La Riba pot demanar l’emplenament de formularis que impliquin el tractament de dades de caràcter personal. En aquest cas, l’usuari dona el seu consentiment exprés i inequívoc i, per tant, autoritza l’Ajuntament de La Riba a incorporar les dades que facilita per aquest mitjà als seus fitxers i al seu tractament i ús amb la finalitat de gestionar la seva sol·licitud, d’acord amb el que estableix el Reglament general de protecció de dades (UE) (2016/679) ( endavant RGPD) i la Llei orgànica 3/2018 de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals. L’usuari resta informat que les seves dades de caràcter personal podran ser cedides a tercers per complir la seva sol·licitud.\nAixí mateix, l’usuari del web que faciliti dades de caràcter personal a l’Ajuntament de La Riba resta assabentat que podrà exercir davant el mateix l’Ajuntament els drets d’accés, rectificació, cancel·lació , oposició i limitació, d’acord amb el que estableix el RGPD, mitjançant la corresponent sol·licitud, acompanyada d’una fotocòpia del seu DNI, davant el Registre de l’Ajuntament de La Riba, Plaça Major, 1 o mitjançant la Seu Electrònica de l’Ajuntament.\nL’Ajuntament de La Riba adopta les mesures i els mecanismes necessaris per garantir la seguretat de les comunicacions i les transaccions que es produeixin mitjançant l’entorn web, segons l’estat de la tecnologia i d’acord amb la tipologia de les transaccions i serveis que es posen a disposició dels usuaris. Tot i això, l’usuari ha de ser conscient que les mesures de seguretat a Internet no són inexpugnables.\nL’Ajuntament de La Riba utilitza galetes (cookies) pròpies i de tercers al seu llocs web per tal de poder millorar els serveis que hi presta. En cap cas s’utilitzen galetes per recollir informació de caràcter personal. Per a més informació, l’usuari pot consultar la pàgina de Política de galetes dels llocs web d’Ajuntament de La Riba\nAquest lloc web i tots els seus continguts, incloent-hi els textos, les imatges, els sons, les bases de dades, els codis i tot altre material en qualsevol altre format, són propietat de l’Ajuntament de La Riba i dels ens de gestió que hi estan vinculats, o de tercers que hagin autoritzat l’ús d’aquests continguts a l’Ajuntament. Tot aquest material està sota l’empara de la legislació de protecció de la propietat intel·lectual. Els titulars es reserven les accions oportunes per restituir els danys i perjudicis causats per qualsevol acte que vulneri els drets de propietat intel·lectual sobre aquests continguts.\nQueda totalment prohibit distribuir, copiar, modificar o trametre tant el contingut com el codi de les pàgines, llevat que es tingui l’autorització expressa i per escrit de l’Ajuntament de La Riba.\nS’autoritza l’usuari a utilitzar , visualitzar, imprimir, descarregar i emmagatzemar els continguts i/o els elements inserits en el lloc web exclusivament per a l’ús personal, privat i no lucratiu, això és, sense finalitats comercials, sempre que es mantingui la indicació sobre el seu origen i el símbol de copyright i/o les notes de propietat industrial dels seus titulars. L’usuari ha d’abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigui instal·lat a les pàgines de l’Ajuntament de La Riba\nL’Ajuntament de La Riba no garanteix la disponibilitat i continuïtat del funcionament del web i dels seus serveis. Quan sigui raonablement possible, s’advertirà prèviament de les interrupcions en el seu funcionament.\nTot i adoptar totes les mesures tecnològiques necessàries per evitar-ho, l’Ajuntament de La Riba no garanteix que el web i el servidor estiguin lliures de virus i no es fa responsable dels possibles danys o perjudicis que es puguin derivar d’interferències, omissions, interrupcions, virus informàtics, avaries telefòniques o desconnexions en el funcionament operatiu d’aquest sistema electrònic, motivats per causes alienes a l’Ajuntament, de retards o bloquejos en l’ús d’aquest sistema electrònic causats per deficiències o sobrecàrregues de línies telefòniques o sobrecàrregues en el sistema d’Internet o en altres sistemes electrònics, així com tampoc de danys que puguin ser causats per terceres persones mitjançant intromissions il·legítimes fora del control de l’Ajuntament.\nLa informació administrativa facilitada a través del lloc web de l’Ajuntament de La Riba no substitueix la publicitat legal de les lleis, de les disposicions generals i dels actes que hagin de ser publicats formalment als diaris oficials, l’edició dels quals és l’únic instrument que dona fe de la seva autenticitat i contingut.\nL’Ajuntament de La Riba posa a disposició dels usuaris enllaços a efectes purament informatius, però sense que l’Ajuntament de La Riba conegui, controli, avali o recomani els continguts, productes o serveis facilitats pels llocs web aliens als quals s’estableixen enllaços. Per això, l’Ajuntament de La Riba no assumeix cap responsabilitat per qualsevol aspecte relatiu a la pàgina web a la qual s’estableix un enllaç des d’aquest lloc web.\nL’establiment d’un enllaç des d’un lloc web aliè cap al lloc web de l’Ajuntament de La Riba no suposa que entre l’Ajuntament de La Riba i el titular de l’altre lloc web hi hagi cap tipus de vincle o relació jurídica. L’Ajuntament de La Riba de no serà responsable dels continguts o serveis oferts al web des del qual es fa l’enllaç.\nL’Ajuntament de La Riba es reserva el dret de denegar o retirar l’accés al portal i/o als serveis oferts sense necessitat de preavís, a instància pròpia o d’un tercer, a aquells usuaris que incompleixin les presents condicions generals d’ús.\nL’Ajuntament de La Riba perseguirà l’incompliment de les presents condicions així com qualsevol utilització indeguda del seu portal web i exercirà totes les accions civils i penals que li puguin correspondre en dret.\nL’Ajuntament de La Riba podrà modificar en qualsevol moment les condicions aquí determinades, les quals seran degudament publicades en el mateix web. La vigència d’aquestes condicions aniran en funció de la seva exposició i seran vigents fins que siguin modificades per unes altres i degudament publicades.


Una finestra al mon. Crònica d'una determinació. - Òmnium Cultural\nUna finestra al mon. Crònica d’una determinació.\nÒmnium Cultural Terrassa, presentarà el proper dijous 19 de març, a les 7 del vespre, al Centre Excursionista de Terrassa (C/ Sant Llorenç, 10) la iniciativa de tres fotògrafs bagencs: Ramon Creus (Artés, 1949), Jordi Preñanosa (Manresa, 1992) i Miquel Vilalta (Puig-reig, 1960), de recollir en un llibre els actes de suport organitzats davant de les presons de Lledoners, de Mas d’Enric i del Puig de les Basses, on hi ha empresonats els líders independentistes. El llibre, que distribuirà Rafael Dalmau, presenta una selecció de les més de 5.000 fotografies recollides d’ençà l’arribada el 4 de juliol de 2018, fins el trasllat a Madrid, al judici al Tribunal Suprem, l’1 de febrer de 2019.\n“Una finestra al món” il·lustra, amb mig miler de fotografies, les mobilitzacions organitzades a l’exterior de les presons. Els tres fotògrafs varen coincidir en els actes, al Bages, des de la Trobada Gegantera; a Música per la Llibertat, que són cada diumenge a Lledoners; o amb en Joan Bona nit, que cada nit a Lledoners s’adreça als presos. El llibre inclou els actes organitzats per sardanistes, diables, geganters, motoristes,…, tant a Lledoners, com a Mas d’Enric, i al Puig de les Basses. També inclou un codi QR per a veure vídeos dels actes. Se n’han recollit 1.400 en el procés de preparació del llibre.\n“Una finestra al món” recull, sense personalismes, actes organitzats durant 242 dies, prenent el sentit d’una frase de Carme Forcadell: el clam col·lectiu que s’escola entre els barrots.\nEl llibre serà distribuït per Rafael Dalmau Editor i constarà de 200 pàgines. Els fotògrafs Ramon Creus, Jordi Preñanosa i Miquel Vilalta n’han finançat l’edició amb un micromecenatge, en que les persones que hi han volgut col·laborar han aportat 20€ i han rebut un val per a poder retirar-lo dels punts de distribució, per Sant Jordi. El llibre sortirà a la venda al preu de 30€. Els beneficis aniran destinats a l’Associació Catalana pels Drets Civils, promoguda pels familiars dels presos polítics catalans.\n« Cròncia A peu per la història: Exposició internacional de Barcelona (1929)\nEnric Casasses guanya el 52è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes »


L’Ajuntament avança la distribució de mascaretes i ja ha arribat a 1.700 domicilis – Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet\nL’Ajuntament avança la distribució de mascaretes i ja ha arribat a 1.700 domicilis\nPer Sant Vicenç de Castellet28 maig, 2020Actualitat\nL’Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet continua avançant el repartiment de mascaretes a totes les llars del municipi. La setmana vinent continuarà la tasca de distribució amb el suport de la Brigada i de Protecció Civil. Fins al moment s’han cobert 1.702 municipis als quals s’han entregat 1.448 mascaretes esterilitzades a punt per utilitzar. Tots els veïns i veïnes que no hagin estat a casa en el moment del lliurament podeu adreçar-vos a l’oficina de la Policia Local a la plaça de l’Ajuntament.\nAquests són els carrers als quals hem fet el lliurament de les mascaretes:\nCAL RAFAEL (TESTAGORDA)\nDEL GENERAL PRIM\nMN. JOAN ORRIOLS\nEntrada anteriorL’Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet retrà homenatge a les víctimes de la Covid-19 i muntarà un punt de record\nEntrada seguentSant Vicenç de Castellet inicia dilluns la reobertura presencial de serveis municipals amb cita prèvia


¿I les científiques? - Cartes Lectors - El Periódico\nDivendres 19 octubre 2018, 05:36 h\n¿I les científiques?\nDissabte, 23 de febrer del 2013 M. Teresa Paramio (Dones Investigadores i Tecnòlogues a Catalunya)\nDes de l'Associació de Dones Investigadores i Tecnòlogues a Catalunya (AMIT-Cat) volem fer pública la frustració soferta al rebre el llibre Ciència i Universitat a Catalunya. Projecció de Futur editat per la Universitat de Barcelona amb la col·laboració de l'Institut d'Estudis Catalans. El motiu d'aquesta frustració és, primer, observar que el llibre està editat i escrit per científics homes, sense participació de cap de les milers de dones científiques que aportem el nostre treball d'investigació a Catalunya. A més, no s'esmenta el repte que suposa per a la ciència futura la incorporació de les dones en tots els àmbits de responsabilitat científica. Diversos informes de la UE alerten del perill que suposa per a la ciència i les societats europees desaprofitar la costosa i bona preparació que milers de dones van adquirir en els seus estudis de grau i doctorat i que després desapareix en esglaons més alts. No obstant, en el llibre aquest tema no es reconeix ni tan sols com un dels reptes de futur de la ciència i la universitat de Catalunya. Ens sembla un desconeixement imperdonable en aquells que pretenen donar llum i aportar propostes sobre com arribar a l'excel·lència científica en les institucions catalanes. Desconeixement que podria haver-se pal·liat si haguessin tingut en compte els informes europeus esmentats o consultat qualsevol de les científiques que desenvolupem la nostra professió a Catalunya


Cementiri de Pneumàtics: Lectures: De què parlo quan parlo de córrer\nLectures: De què parlo quan parlo de córrer\nNo és la primera vegada que parlo d'una obra del meu admirat Haruki Murakami i espero que no serà l'última, però en aquest cas, abans de llegir-la, no esperava pas que n'acabaria parlant al bloc. Perquè no és una de les seves novel·les realistes, ni una d'aquelles més aviat fantàstiques i surrealistes, sinó cap de les dues coses: és una mena d'autobiografia però centrant-se en un tema extremament concret.\nConfesso que me'l vaig demanar perquè llegeixo tot el que es publica en català d'aquest senyor, però que no n'esperava gaire. Només el volia conèixer una mica millor. El tema, córrer, no em semblava el més apassionant a què es podia dedicar un llibre, però el volia igualment. I m'ha agradat molt.\nPublicat al Japó el 2007, i aquí uns quants anys més tard, De què parlo quan parlo de córrer (Hashiru koto nitsuite kataru toki ni boku no kataru koto) és un recull curtet de textos en què Murakami ens parla del que ha significat per a ell sortir a córrer gairebé cada dia des de fa més de 25 anys, un exercici orientat a mantenir-se en forma física i mentalment per tal de rendir millor com a escriptor, una relació causa-efecte que ens intenta explicar al llibre.\nTambé conté algunes fotografies d'ell corrent, i cadascun dels capítols gira al voltant d'una cursa per a la qual s'està preparant, especialment la Marató de Nova York de 2006, o d'alguna del seu passat que recorda per algun motiu i que serveix per a exemplificar l'afirmació amb què comença un capítol.\nEncara que el tema pugui semblar avorrit —i és normal que ho pensem en un primer moment— Murakami hi imprimeix el seu característic estil ameníssim i ens fa interessar-nos pels seus moments bons i dolents en la seva carrera com a corredor aficionat, les sensacions que ha anat experimentant al llarg dels anys en voler continuar corrent tot i fer-se gran, les coses que li passen pel cap quan és en una marató o tot el que li ha aportat com a persona el fet de sortir a córrer.\nPrincipalment ens parla de córrer, el títol no menteix, però també hi ha algunes pinzellades sobre els seus mètodes com a escriptor i alguns detalls de la seva vida privada que a les novel·les, per molt que no ens abandoni la sensació que contenen moltes coses autobiogràfiques, no podem veure.\nFins i tot en aquest sentit és interessant, De què parlo quan parlo de córrer, encara que això sigui un al·licient més aviat per als seus lectors habituals com ara jo, que volem conèixer millor l'autor, però el llibre és especialment esperonador per a tots aquells que correm, hem corregut o volem posar-nos (o tornar) a córrer.\nCom a mínim a mi, i no vull treure importància al pes que ha tingut en la decisió la decadència física que he observat en mi en el darrer any i mig, m'ha motivat a tornar a sortir a córrer i ara ja fa uns quants dies que ho faig. No al nivell d'aquest senyor que als seus 64 anys sospito que encara corre (no pretenc, per exemple, córrer mai una marató), però val més poc que res.\nEtiquetes de comentaris: De què parlo quan parlo de córrer, haruki murakami, Hashiru koto nitsuite kataru toki ni boku no kataru koto, japonès, Lectures


Ganes de guanyar – PadelCV\nEl circuit Or autonòmic de la Comunitat Valenciana va fer parada en Family Sport Center (Beniparrell) per a disputar el torneig inclòs en el programa impulse de la Federació Espanyola, que va repartir 7.800 euros en premis.\nEn categoria femenina, Anna Cortiles i Jessica Castelló, enfront de Sandra Hernández i Tamara Icardo, van protagonitzar el millor partit femení de l’any. Va ser una final inoblidable. Fins a arribar ací, totes dues parelles van patir. Mentre Jessica i Anna van haver de remuntar en quarts davant Gala León i Cynthia Pérez, Tamara i Sandra van acudir fins al tercer set per a deixar en la cuneta en semifinals a Celeste Paz i Aránzazu Osoro. Pots veure la jornada de quarts i semifinals en aquest enllaç.\nEren les principals favorites. Tamara sempre havia guanyat a Anna i Jessica, amb Lorena Figueres, amb Arantxa Soriano. Però ahir no va poder. Sandra i la mateixa Tamara es van veure embolicades en la tela d’aranya que van teixir amb mestratge Anna i Jessica. La pista, cert és, estava lenta. Va haver-hi trams de la final amb duels de revessos antològics. Tamara jugava «a casa», la seua motivació era màxima. El creuat amb Jessica estava parell, però cada vegada que el punt s’allargava queia del costat de les guanyadores.\nEn un partit replet de trencaments de servei, tot semblava decidit amb 6/2 5/2, no obstant això ací va emergir la millor versió de Sandra Hernández, que va demostrar tot el seu poder. Tamara continuava a nivell top, però Anna i Jessica van saber ser fredes, constants, calculadores i estar serenes per a no perdre la calma després de 8 «matchpoints» desaprofitats. La victòria els ha de fer gust de glòria a Jessica i Anna. I a les quatre, el pàdel els deu l’agraïment d’un esforç ímprobe a la recerca d’un triomf que només pot aconseguir una parella. Les finals completes estan en aquest enllaç.\nEl quadre masculí també va marxar amb certa lògica, les dues parelles principals caps de sèrie, Javi Rico i «Coki» Nieto i Sergio Alba i Xisco Gil es van citar per a dilucidar el títol de campió.\nDe nou les condicions de la pista van marcar el partit. Javi i Coki estaven en la seua salsa. Globo, chiquita, globo, chiquita, en un carrusel interminable de jugades preparades des de la sala de màquines. Però davant estaven Sergio i Xisco preparats per a córrer una marató si fora necessari per a donar resposta a cada colp assestat pels seus rivals. Punts eterns, plens de màrge, poques rematades, molts sprints i gran espectacularitat.\nAixí, Javi i Coki van marcar diferències des del primer joc per a col·locar-se 5/1 a dalt i tancar el primer set 6/3. La segona manga va ser diferent. Amb 2/0 a dalt, Sergio i Xisco van tindre bola per al 3/0 però van rebre el break i van mantindre l’equilibri fins al tiebreak on Nieto i Rico van ser lleugerament superiors.\nDues finals dignes d’un grandíssim torneig, que va coincidir amb l’inici del World Padel Tour València Open 2020, en el qual vam veure a quatre parelles que van demostrar la seua fam, les seues ganes de guanyar.\nPublicat el DOGV que suspén tota la competició autonòmica fins al 4 de febrer\nComunicat conjunt: «La justícia declara la nul·litat de les quotes aprovades per la FEP en…


El desenllaç de la Tercera RFEF a betevé i La Xarxa\nUn programa en què es podran seguir en directe els quatre partits que decidiran el campió, el play-off i els descensos\nDavid Ferrús | dissabte, 30 d'abril del 2022, a les 11.32\nbetevé i la Xarxa de Televisions Locals faran un programa conjunt aquest diumenge a partir de les 17.45 hores per informar de l’emocionant última jornada de Lliga del grup cinquè de la Tercera RFEF, que començarà a les 18 hores. El programa serà en format carrusel de quatre partits, on es decidirà quin equip puja directe a la Segona Federació, quins jugaran el play-off d’ascens i quins són els que baixaran a la Primera Catalana.\nEl campió, el play-off i el descens\nEl partit principal serà el que enfrontarà l’Hospitalet contra el Manresa, que decidirà quin és l’equip campió del grup cinquè de la Tercera Federació. Si els del Bages guanyen o empaten aconseguiran l’ascens matemàtic a la Segona Federació. A més, amb aquest resultat, victòria o empat del Manresa, el Sant Andreu assoliria l’objectiu de classificar-se per jugar el play-off d’ascens a la Segona Federació.\nEl segon partit d’aquest programa especial és el que enfrontarà el Sant Andreu i el Figueres. Els andreuencs s’estan jugant la possibilitat de disputar el play-off d’ascens a Segona RFEF. Els quadribarrats depenen d’ells mateixos. Amb una victòria o un empat lluitaran per pujar de categoria. A més, si perden encara tenen la possibilitat d’una derrota de l’Hospitalet per aconseguir l’objectiu del play-off.\nTambé estarem pendents del partit entre el Sants i el Vilafranca. Els santsencs es juguen mantenir la categoria. Per no baixar necessiten guanyar els vilafranquins, que no es juguen res de res, i esperar una combinació de resultats. Derrota del Granollers i que el Figueres no guanyi per mantenir la categoria\nL’últim partit que completarà aquest programa especial és el que jugaran el Granollers i la Pobla Mafumet. Els vallesans estan implicats en el descens. Si guanyen salven la categoria, en canvi, si perden podrien salvar al Sants.\nEl Sants celebra l’acte central del centenari\nEl dia del seu centenari l’entitat ha fet una taula rodona amb exjugadors i exentrenadors\nEl resum de la jornada al ‘btvesports’ a partir de les 20.30 h\nUn cop acabi l’última jornada del grup cinquè de la Tercera Federació, les millors imatges i el resum dels partits amb els seus gols els podrem veure al programa ‘btvesports’, que començarà a les 20.30 h. Aquí us explicarem com ha quedat la classificació final i quines conseqüències té. A més, us aproparem les reaccions que hi ha hagut als diferents camps. Les imatges d’alegria o de decepció depenen dels diferents resultats que hi hagi hagut.\nLa petició de Ronald Koeman a Joan Laporta sobre Xavi Hernández\nUna metgessa de l’Hospital del Mar debutarà a la Marató de Barcelona per investigar el càncer de mama


Francesc Fabregat: “La cultura popular és la que la comunitat reconeix com a pròpia” | Núvol\nBarcelona, 15 de Desembre 2018\n1 “El fenomen Rosalía”, en defensa pròpia\n2 Rosalía, la tradició i el geni d’El mal querer\n3 El Poliamor a TV3 i la importància de fracassar\n5 La música i el fenomen Rosalia\n6 Risc i coratge d’Alain Finkielkraut\n7 Jordi Cabré obté el Sant Jordi amb una turbulenta suplantació\n8 'La niña gorda', una de les millors novel·les del segle XX\n9 Sixena, la boira i les àvies catalanes\n10 On podeu trobar la revista de Núvol?\nFrancesc Fabregat: “La cultura popular és la que la comunitat reconeix com a pròpia”\nL’Ajuntament de Barcelona ha posat en marxa una pàgina web per difondre i transmetre la gran riquesa cultural en l’àmbit de la cultura popular dels Països Catalans. Hem entrevistat Francesc Fabregat, Cap de cultura popular de l’Institut de Cultura de Barcelona, i Amadeu Carbó, especialista en aquest àmbit i assessor del portal web. “Al web, hi hem inclòs des del teatre popular i els gegants, fins a una classificació de bestiari defugint un academicisme rígid que entorpís la seva divulgació”, explica Carbó. “Pel que fa a les festivitats, la classificació comprèn les festes a partir de Sant Nicolau classificades per estacions”, detalla Francesc Fabregat. Les fonts documentals que han nodrit el web són: arxius particulars, converses amb experts, el Costumari Català de Joan Amades, els arxius públics de les biblioteques, documentació de Casa Ardiaca i informacions que les xarxes recullen, verificades i contrastades per experts.\nBèsties de foc | Arxiu: Web Cultura Popular.\nNúvol: Quins àmbits comprèn la cultura popular? Classificar-la és difícil per l’amplitud de temes que abraça.\nFrancesc Fabregat: La cultura popular és la mena de cultura que una comunitat reconeix com a pròpia. El que hem fet amb aquesta web és enretirar qualsevol altre adjectiu fora del popular, que històricament sempre s’havia associat a la idea de la cultura popular catalana d’arrel tradicional. Cultura popular és un sinònim de cultura comuna.\nNúvol: La cultura popular sovint ha estat menystinguda. Per quins motius?\nF.F: La cultura que han potenciat les administracions ha estat, sovint, la cultura de la creació que genera una indústria cultural. N’hi ha hagut una altra de popular, de paral·lela, provinent de pràctiques realitzades per persones que l’han entès com una pràctica d’expressió personal: buscant el propi gaudi i oferint-la a la seva comunitat sense un gran guany econòmic al darrere. Aquest fet ha generat una diferenciació de recursos econòmics. Al segle XXI hem viscut, però, un moment on l’eclosió de les societats urbanes ha permès donar un valor a l’associacionisme i als objectius culturals que persegueix, com una de les característiques principals que conformen la societat catalana.\nNúvol: De quina forma parla la imatgeria festiva de la identitat catalana? Quins origens tenen els gegants?\nF.F: La imatgeria festiva explica alguns valors de la societat catalana: el seny, la rauxa, l’equilibri, el treball… Els gegants i nans formen part d’aquesta imatgeria festiva i el seu origen apareix documentat a partir dels anys 80, on s’utilitza el món geganter per crear signes d’identitat en diferents comunitats. A part dels tòpics que identifiquen gegants menestrals i gegants guerrers, cada població impulsa el seu propi gegant buscant la història de referents, líders, lluitadors socials o governants estimats. I aquests són els que acaben inspirant les figures dels nous gegants. La imatgeria festiva fa pública la identitat d’una població i permet recordar trets històrics o llegendes vinculades a un personatge del territori.\nNúvol: Si parlem de bestiari català, quines classificacions trobem?\nF.F: Els antropòlegs tenen en compte la forma del bestiari, si és zoomòrfic (en forma d’animal) o combina alguns trets antropomòrfics (una part humana). Trobem bestiari de foc -vinculat a les festivitats on el foc hi té un paper important- o bèsties que tenen un funció important en cercaviles de públic familiar.\nAmadeu Carbó: El bestiari es pot classificar de moltes maneres, depèn de com cada investigador orienti la recerca. Dins del bestiari, hi trobem les víbries, les àligues, els dracs i les mulasses; però també els cavallets i les tarasques, o els lleons… Existeix un consens dins del camp de la imatgeria festiva que reconeix les bèsties vinculades al foc i també les bèsties que realitzen una funció específica dins de la festivitat, aquests darrers serien bestiari de protocol: són animals reals o imaginaris, que poden ser representats de forma fantàstica o més realista.\nHi ha bestiari de protocol, o bé, bestiari de no-protocol. Dins del bestiari de protocol hi trobaríem les àligues, pel seu paper simbòlic dins la festa. I si parlem de bestiari de no-protocol, hi inclouríem qualsevol de les bèsties que tenen una funció exclusivament lúdica.\nGegantons | Foto: Arxiu Web Cultura Popular.\nNúvol: Hi ha, però, bestiari que combina la forma animal i la forma humana.\nAmadeu Carbó: Dins d’aquesta classificació de bestiari que barreja forma antropomòrfica i zoomòrfica hi ha alguns nous escultors molt creatius com ara la Dolors Sans, que ha creat figures com ara les dones d’aigua de Bellvei del Penedès; o bé el Cérvol diabòlic de Gelida. Però els més comuns i coneguts són les bèsties zoomòrfiques, provinents del món fantàstic: les víbries, la nébula de Trinitat Vella, el griu de Barcelona… I també hi ha bestiari real: les mules, els lleons, els bous, galls, pollastres. Cal destacar, també, les bèsties arrelades amb la identitat del lloc i la festa de cada contrada, com els mussols del campanar de Vilafranca del Penedès.\nNúvol: Quina relació ha tingut amb el foc la cultura catalana?\nFrancesc Fabregat: Quan parlem de foc i cultura catalana, estem parlant de la relació entre el foc i la cultura mediterrània. El foc ha estat vinculat als rituals del solstici d’estiu i del solstici d’hivern, i també s’ha vinculat amb altres celebracions del calendari com ara la gran festa major d’hivern o les festes de Sant Antoni. En algunes àrees dels Països Catalans se celebren diferents rituals de foc, que serveixen per recrear la temptació del dimoni que va patir Sant Antoni. Altres festivitats tenen a veure amb el patronatge dels animals, que ha acabat desembocant en la festa dels Tres Tombs.\nNúvol: Els castellers també són un element distintiu de la nostra cultura. Quin és el seu origen?\nFrancesc Fabregat: L’origen dels castellers, dels gegants i del bestiari és comú: són la representació de les processons de corpus del segle XV. Sortien acompanyant els sants referents dels diferents gremis. Un d’ells, vinculat als balls de valencians i a les representacions de Sant Joan Baptista són els castells, que es van desenvolupar al segle XIX al Penedès i al Tarragonès i que al final del segle XX van extendre’s per tot el territori amb els seus valors intrínsecs de força, valor, equilibri i seny. Aquests valors s’han volgut adoptar com a signes d’identitat en la forma de ser català i ens han referenciat identitàriament en el moment de procés constituent com a país.\nNúvol: La dansa i la música són, també, elements indispensables per a la festa popular. Al web teniu un calendari amb totes les activitats ordenades per mesos i destacades a través de notícies. Amb quines entitats heu col·laborat?\nFrancesc Fabregat: Hem treballat amb moltes fonts documentals i a partir de converses amb experts hem completat la creació de 460 nous registres a la Viquipèdia catalana, que s’han nodrit del nostre portal web, documentant festes concretes i figures concretes.\nNúvol: Tampoc podem obviar la gastronomia, un dels altres signes indentitaris de la nostra cultura.\nFrancesc Fabregat: El pa de Sant Jordi, les aspes de Santa Eulàlia, el ranxo, les cremes de Sant Josep… hi ha moltes menges exquisides que defineixen la nostra terra. No hem volgut oblidar conscientment, dins del nostre portal, ni l’artesania ni la gastronomia, que depassen -per volum- el nostre àmbit mateix de la cultura popular. Hem volgut, referenciar-los. Mai fins ara havíem inclòs els camps específics d’artesania i gastronomia, en el web. Ens hem centrat en aquelles festivitats que tenen una referència gastronòmica: un pastís o àpat referenciat. L’apartat de gastronomia és un dels que ha de créixer més els propers anys, a partir del treball amb diferents entitats i associacions.\nNúvol: Per acabar, parlem una mica de música i d’instruments característics: l’acordió diatònic, la tenora, el flabiol, el tible i la cornamusa… els heu inclòs dins l’apartat de “Personatges i elements festius”. Quina relació té Catalunya amb aquests instruments?\nFrancesc Fabregat: Els instruments tradicionals són protagonistes de les festes i es troben presents en diferentes manifestacions, en el moment de recreació de tradicions populars.\nEl flabiol i el tamborí són, en si mateixos, els instruments propis dels trobadors i, per tant, conformen l’essència mínima del músic de festa. Més tard, amb la creació de la cobla moderna aquests instruments van ser incorporats a la sardana, tot i que la seva procedència és anterior a les formacions de cobla en si mateixes.\nEl rondallaire o trobador medieval voltava pels pobles acompanyat del flabiol i del tamborí. Després va venir la cobla de 5 músics que era l’acompanyament de les corts reials del segle XV. I la nostra formació de cobla amb la seva formació moderna és una recreació de finals del segle XIX, a càrrec de Pep Ventura.\nAquests instruments s’han afegit a la sardana molt més tard. La mateixa cobla és molt moderna: tot just té 10 anys d’història! I la reincorporació de l’acordió diatònic i les cornamuses a les festes, en canvi, té 30 anys. És dels anys 80.\nNúvol: Quins exemples de festivitats trobem amb aquesta instrumentació?\nFrancesc Fabregat: A Barcelona, en el marc de les festes de la Mercè, trobem les figures del seguici popular, que es van recrear sota el nom de “Ministrils del camí ral”, amb direcció musical de Jordi Fàbregas, i que conformen una orquestra d’instruments populars. Cada any provoquen la reunió de més de 60 músics que interpreten les músiques del toc d’inici.\nNúvol: Heu preparat un programa educatiu adreçat a les escoles. En què consisteix?\nFrancesc Fabregat: A través d’un treball en xarxa per part dels diferents centres de cultura popular del territori, ens hem posat en contacte amb el museu etnològic i amb el conservatori de música tradicional, que és el Centre Artesà Tradicionàrius de Gràcia. Hem creat les Cases de la Festa, que conformen un museu de la cultura popular en el territori i -com fan tots els museus- hem volgut crear uns serveis educatius i socials. D’aquesta forma, han nascut uns tallers en cinc àmbits diferents de la cultura popular: sardanes, castellers, imatgeria festiva, cobla i sardana. Aquests tallers es desenvolupen en els espais de les Cases de la Festa. Les escoles poden anar als espais a gaudir dels tallers amb una cita prèvia, i en un futur activarem una segona fase del projecte i els tallers es desenvoluparan en els centres escolars.\nEn la segona etapa del web hi ha previst desenvolupar i enriquir -una mica més- l’apartat d’arxius i documentació, afegint un recopilador de revistes d’entitats. També hi ha la voluntat de crear una secció sobre patrimoni oral, des del camp de l’etnologia -en un treball conjunt amb el Museu Etnològic de Barcelona-.


Barça Regal - Reial Madrid: motivats per al Clàssic de la Lliga Endesa! - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetPrimer EquipNotíciesBarça Regal - Reial Madrid: motivats per al Clàssic de la Lliga Endesa!\nBarça Regal - Reial Madrid: motivats per al Clàssic de la Lliga Endesa!\nEl Barça Regal està preparat i motivat per rebre aquest diumenge el líder invicte de la Lliga Endesa en un nou Clàssic de la competició (19 hores, La1 i TV3) Els de Pascual són la millor defensa de l’ACB, amb 69 punts encaixats per partit, i els de Laso, el millor atac, amb una mitjana de 88 punts per xoc Dos referents com Juan Carlos Navarro i Rudy Fernández s’enfrontaran per primera vegada amb les samarretes del Barça Regal i del Reial Madrid, respectivament\nJawai, a la final de la Supercopa Endesa / FOTO: ÀLEX CAPARRÓS - FCB\nSis mesos i mig després de superar el Reial Madrid i proclamar-se campió de la Lliga Endesa en el cinquè partit d’una final vibrant (73-69), el Barça Regal torna a rebre aquest diumenge al Palau la visita de l’etern rival (19 hores, La1 i TV3). Els blancs arriben a la cita com a líders invictes de la competició –amb 14 victòries– i amb la possibilitat d’igualar el millor inici històric de la Lliga Endesa. No obstant això, els de Pascual van demostrar divendres, davant el Fenerbahçe Ulker (100-78), que estan preparats i motivats per trencar la ratxa dels de Laso i sumar un triomf que els apropi definitivament a la Copa del Rei.\nEls blaugranes afrontaran el duel més atractiu de la 15a jornada amb la baixa de Joe Ingles –Jawai ha estat inscrit en el seu lloc–, mentre que el Reial Madrid té el dubte de Martynas Pocius, amb una fasciïtis plantar al peu dret.\nAl·licients de sobres per omplir el Palau\nEl Palau ha de ser, un cop més, el sisè jugador, i d’al·licients per omplir el temple blaugrana no en falten. A la pista hi haurà tres dels cinc jugadors més ben valorats de l’actual Lliga Endesa –Tomic, Llull i Mirotic–; Navarro i Rudy Fernández s’enfrontaran per primera vegada amb les samarretes del Barça Regal i del Reial Madrid, respectivament; Pascual i Laso viuran el seu 17è pols particular des de les banquetes –de moment, amb deu victòries per al tècnic de Gavà– i, a més, hi haurà un cara a cara trepidant entre la millor defensa de la Lliga i el millor atac.\nJasikevicius apuntava aquest dissabte que guanyarà “l’equip que sigui més agressiu, tant en defensa com en atac”. De moment, Barça Regal i Reial Madrid han protagonitzat les últimes quatre finals de competicions ACB, amb un balanç de dos títols per a cada conjunt. Els blaugranes es van emportar la Supercopa Endesa i la Lliga Endesa de la temporada 2011/12 i els blancs, la Copa del Rei del curs 2011/12 i la final de la Supercopa Endesa d’aquesta temporada (84-95). Aquell dia Xavi Pascual no va poder comptar amb Navarro ni amb el mateix Jasikevicius.\nTot i el bon estat de forma del Reial Madrid, la història diu que dels 85 partits que s’han disputat fins ara a Barcelona, el Barça Regal n’ha guanyat 48 i els blancs, 37. Encara més, en els darrers deu duels a la Ciutat Comtal, els locals s’han imposat vuit vegades. El conjunt blanc no guanya al Palau a la Lliga regular des de la temporada 2005/06. És clar que, com han reconegut els protagonistes d’aquest nou Clàssic de l’ACB, en un partit així no hi ha favorits. El que sí que hi ha són moltes ganes de guanyar-lo.\n“En partits així no hi ha favorits”


KurdisCat: Una història de dos rucs\na dimecres, d’agost 12, 2015\nPer veure's amb claredat a un mateix, sovint, el millor és veure-hi el contrari, l'antònim. En el cas kurdo-turc una manera de veure-hi les dues concepcions del món és mitjançant les mules. Un animal, injustament menyspreat, sorgit de l'encreuament d'una euga i un ruc.\nLa primera part de la història transcorre al Kurdistan del nord. A la frontera entre Turquia i l'Iran. Una zona rural on les mules fan de substitut dels vehicles doncs l'estat de les carreteres no és gens òptim. Amb aquestes mules la població kurda va recollir els seus 34 morts en un salvatge atac de l'aviació turca contra civils el desembre de 2.011. Turquia es va negar a recollir els cadàvers.\nUna de les moltes mules assassinades a trets per l'exèrcit turc\nAmb mules van haver de recollir, els kurds de Roboski, els seus familiars morts el 2.011\nEnguany l'exèrcit turc ha anat un pas més enllà en la seva política de terra cremada. Ha assassinat les mules que hi ha a la zona fronterera. Ho ha fet metòdicament, amb trets al coll. I qui defensa a les mules? Qui mouria un dit per elles?. Ankara acusa a la població rural d'utilitzar les mules per fer contraband i, fins i tot, ajudar a la resistència kurda. Sense proves. I la solució és matar els animals indefensos. L'habitual solució que troba Turquia. La que va trobar el 1915 assassinant un milió d'armenis, la del genocidi de la comunitat grega que vivia a Anatòlia dos mil anys abans de que hi arribessin els turcs, la de la cultura bizantina, la dels cristians assiris o la dels lazes. Matar és sempre la solució.\nLa segona part de la història ha passat aquesta setmana uns quilòmetres al sud. A la ciutat siriana d'al-Hasakah. La milícia kurda de les YPG combat des de fa un mes contra l'Estat Islàmic a la població. Els civils van marxar o foren evacuats de cop davant la irrupció dels islamistes pels vols de Sant Joan. van deixar-ho tot. De fet els kurds estan posant cadenes als establiments per evitar el pillatge i que, quan tornin, els civils trobin el que van deixar.\nLes YPG són una milícia que segueix la ideologia del confederalisme democràtic. Un dels quatre punts essencials és l'equilibri ecològic, i el respecte als animals. I ho han demostrat en el setge a Kobanê tenint cura dels animals ferits per les bombes islamistes. Aquesta setmana, a Hasakah, van trobar un ruc que havia estat sense beure des de l'inici del conflicte. El van treure al carrer i li van donar tota l'aigua que duien. Els milicians duen petites ampolles d'aigua per fer front a temperatures sovint superiors als 50 graus. L'animal va salvar la vida amb el sacrifici dels milicians kurds que es van quedar sense aigua. L'anècdota, contrastada al tracte turc de les mules, ens dóna una visió de dos bàndols en lluita. Un que combat allò que odia amb la mort i un que defensa allò que estima amb amor.