Butlletí octubre 2016 Butlletí núm. 82, Octubre 2016\nButlletí núm. 82, Octubre 2016\nLa recerca realitzada pel Consell Superior de Recerques Científiques (CSIC) en el marc del projecte Nixe III, que es desenvolupa des del 2009, alerta sobre el nivell de contaminació del Mediterrani. Els resultats obtinguts, comparats amb la recerca històrica, permeten establir que la contaminació en aquesta zona del planeta ha estat creixent i és, en aquests moments, molt severa, fins al punt que es pot afirmar que es tracta d'un dels espais marins més contaminats del món.\nD'acord amb l'estudi esmentat, en la superfície del Mediterrani hi ha acumulades quantitats enormes de plàstic. En totes les mostres obtingudes pels investigadors arreu de la superfície marina es van trobar residus plàstics, els quals representarien en total gairebé 1500 tones i el 97% dels residus trobats en aquesta àrea. Tenint en compte que només es tracta de dades obtingudes en superfície, la dimensió del problema és manifestament preocupant, afectant greument a una massa hídrica particularment vulnerable i relativament aïllada.\nD'aquesta manera, el mar Mediterrani, un espai de civilització amb presència humana ancestral, que hi ha construït una cultura basada en bona part en les característiques d'aquest ecosistema marí, la qual cosa s'ha projectat, entre altres coses en l'alimentació -la dieta mediterrània és reconeguda internacionalment com una pràctica sana i diversa, que ha estat considerada patrimoni immaterial mundial per part de la UNESCO-, està en aquests moments esdevenint un mar de plàstic que posa en perill tota una herència cultural, al mateix temps que una riquesa biològica enorme.\nEls problemes que afronta l'àrea mediterrània, bressol de civilització i espai referencial de la història universal, són diversos i les qüestions ambientals s'hi projecten amb intensitat. La necessitat de construir un espai de cooperació i convivència comú per a tots als pobles riberencs es fa cada vegada més intensa. El perill d'un mar de plàstic que separa i empobreix, davant de la riquesa i la comunicació que han marcat la història de la Mediterrània, és cada vegada més intens.\nJapó i Sud-àfrica contra la prohibició del comerç d'ivori\nJapó i Sud-àfrica van fer enfurismar tot un congrés per a la conservació de la natura en oposar-se a una proposta de prohibir el comerç intern d'ivori d'elefant.\nEls caçadors furtius maten un elefant cada 15 minuts a l'Àfrica només per vendre els seus ullals, segons els resultats divulgats pel Gran Cens d'Elefants.\nLa moció per frenar el comerç intern d'ivori, presentada al Congrés Mundial de la Natura que es realitza en aquesta ciutat de Hawaii, és considerada una de les més significatives i controvertides que hauran de votar els delegats.\nLa Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN) és responsable de l'organització d'aquest congrés, que es realitza de l'1 al 10 d'aquest mes a Honolulú.\nPerò Japó i Sud-àfrica es van oposar a la prohibició el dimecres 7 quan un grup de contacte de representants governamentals i d'organitzacions de la societat civil van tractar de promoure un text consensuat de resolució i patrocinat per Estats Units i Gabon.\nUn senyal de les sensibilitats que va generar la moció és que els mitjans de comunicació van ser expulsats del saló de conferències pel president del grup de contacte de la UICN.\nLes negociacions es van perllongar fins el dimecres a la nit, però les delegacions japonesa i sud-africana es van retirar després que en la sessió es decidís mantenir els durs termes del text, que advoca per la prohibició.\nAquest divendres 9 es realitza la sessió plenària del congrés de la UICN, que té lloc cada quatre anys.\nEls conservacionistes de la societat civil que defensaven la prohibició van quedar perplexos amb els intents de Japó i Sud-àfrica, en ocasions recolzats per Namíbia, de diluir la contundència de la moció.\n"És una atrocitat", va comentar Mike Chase, fundador d'Elefants sense Fronteres i principal investigador del Gran Cens d'Elefants, realitzat en 18 països.\n"Van matar sis elefants mentre discutien per una oració", va dir Chase, després de la primera sessió de 90 minuts, mirant el seu rellotge.\nPer part seva, Susan Lieberman, vicepresidenta de política internacional de la Societat per a la Conservació de la Fauna Silvestre i una de les promotores de la moció, va comentar: "Hi ha una crisi i la gent la nega. De què serveix la UICN si no podem fer alguna cosa contundent per l'ivori?".\nJapó i Sud-àfrica sostenen que els interessa salvar als elefants d'Àfrica com a tothom, però que la millor manera de fer-ho és mitjançant un ferm control i una regulació del comerç, i no prohibint-ho.\n"Regular és quedar-se de braços creuats mentre Roma crema", va sentenciar Lieberman.\nNaohisa Okuda, director de la divisió de política de biodiversitat del Ministeri d'Ambient de Japó, va dir que la prohibició "no és adequada".\n"Hem de frenar tot el comerç il·legal. No és necessari prohibir el comerç legal d'ivori", va declarar a la premsa, abans de posar com a exemple les peces que importava Japó abans que entrés en vigor la prohibició al comerç internacional, el 1989. "El problema és identificar què és legal i què és il·legal", va subratllar.\nLa comunitat internacional ha de trobar un sistema de control efectiu per al comerç d'ivori, que sigui capaç de beneficiar a la conservació d'elefants africans, va sostenir.\n"El sistema de control japonès és molt bo i molt efectiu, tal com ho reconeix la UICN", va recordar Okuda. "Altres països haurien de seguir l'exemple", va fitar. Però nombrosos ambientalistes no comparteixen la seva opinió i qüestionen la quantitat de peces d'ivori produïdes pel Japó.\nSud-àfrica argüeix que les poblacions d'elefants són estables i, fins i tot, creixen, i que són necessaris alguns sacrificis, si es destina part dels ingressos que deixa la venda d'ivori als esforços de conservació. El govern sud-africà també va organitzar una venda puntual d'excedents d'ivori, però els activistes sostenen que això únicament dispara l'activitat dels caçadors furtius.\nMorgan Griffiths, de l'organització Wildlife and Environment Society of South Africa, va dir que malgrat la sofisticada tecnologia utilitzada pel Parc Nacional Kruger de Sud-àfrica, els caçadors furtius feien cada vegada més esforços per entrar-hi des de Moçambic, on són a punt d'extingir-se als elefants.\nPerò els esforços de conservació de Sud-àfrica estan dirigits al màxim a la protecció dels rinoceronts, també víctimes de la caça furtiva. Griffiths està entre els qui urgeixen al govern a acceptar una prohibició sobre tot el comerç intern.\nFont: IPS (9 de setembre 2016)\nUniversitaris denuncien intromissió de Monsanto en prestigioses acadèmies\nFont: La Gran Época\nPosen en dubte el curs Debat OGM impartit recentment per la Universitat de Cornell i el seu programa OGM MOOC, anunciat pel 13 de setembre.\nEstudiants de la Universitat de Cornell a Nova York, liderats per Robert Schooler, van denunciar fets de corrupció de Monsanto i d'algunes empreses de biotecnologia en l'àmbit acadèmic de la seva casa d'estudis i d'altres institucions importants dels Estats Units.\nVan explicar que aquesta declaració és la seva resposta al curs Debat OMG impartit recentment i OMG MOOC, anunciat pel 13 de setembre.\nSegons Schooler, aquests programes acadèmics són propaganda "pro OMG, anticientífica exposada per la Universitat", per aquesta raó, el 7 de setembre ell mateix va iniciar un curs paral·lel sobre els organismes genèticament modificats i transgènics, tal com anuncia al seu portal OMG WFT.\nRespecte al Debat OMG, en el qual també va participar l'universitari, l'organització Aliança per la Ciència de Cornell, va assegurar que havien examinat centenars d'estudis científics, i van concloure: "no trobem proves documentades que els aliments procedents de cultius transgènics siguin menys segurs que els aliments procedents de cultius no transgènics".\nEn el seu anàlisi divulgat al públic no s'esmenten els estudis sobre riscos de salut i ambient, ja sigui dels productes transgènics mateixos, o dels herbicides com el glifosfat, que deu obligadament comprar l'agricultor per conrear-los.\nFont: La Gran Época (9 de setembre de 2016)\nUn mapa interactiu que mostra la contaminació lumínica al voltant del món\nAlguna vegada t'has preguntat on pots veure millor els estels a les nits? Aquest mapa pot donar-te la resposta.\nEs tracta d'un mapa interactiu creat a partir del Nou Atles Mundial de Contaminació Lumínica, desenvolupat amb dades del satèl·lit NASA-NOAA, que mostra la intensitat de la il·luminació artificial de les ciutats, que oculta la llum natural dels estels al voltant del món.\nLa contaminació lumínica crea una boira lluminosa que oculta els estels i constel·lacions del cel nocturn. Això explica per què el 83% de la població mundial no pot veure els estels en el cel nocturn.\nA Espanya, el panorama no és gaire encoratjador. Una valoració de l'Atles realitzada per la Xarxa Espanyola d'Estudis sobre la Contaminació Lumínica (XEECL) reconeix que és difícil trobar un lloc que no estigui afectat per contaminació lumínica.\nFont: El HuffPost\nNomés existeixen algunes excepcions com El Roque de los Muchachos a La Palma, la província de Conca, la frontera entre les províncies de Toledo, Ciudad Real i Extremadura, així com les fronteres entre la Província de Guadalajara i Teruel. Però això no és conseqüència d'una bona gestió de l'enllumenat sinó per la baixa densitat de la població, segons la XEECL.\nAquí pots accedir al mapa i explorar els nivells de contaminació lumínica al voltant del món.\nFont: El HuffPost (10 de setembre de 2016)\nEls Compromisos de Hawaii, nou full de ruta per a la conservació\nEl Congrés Mundial de la Natura acaba de concloure a Honolulú (Hawaii) amb l'aprovació d'"Els Compromisos de Hawaii: Navegar l'illa terra", que recullen tot un seguit de promeses de conservació per part de prop de 200 governs i més de mil entitats de la societat civil.\nPromogut per la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN), de la qual formen part 1.300 membres governamentals i no governamentals de 192 països, la trobada ha aprovat un centenar de mocions per a la preservació del planeta.\nEntre elles destaca el compromís de protegir el 30% de les aigües nacionals dels països el 2030, la qual cosa implica triplicar esforços respecte la meta actual fixada pels països en el marc de la convenció de biodiversitat de l'ONU (un 10% pel 2020), i preservar una àmplia part de l'oceà (dos terços de les aigües són de jurisdicció nacional).\nEn matèria d'oceans, els membres han recolzat també l'establiment d'un Santuari de Balenes de l'Atlàntic Sud en el si de la Comissió Balenera Internacional (CBI), i conforme a allò que han proposat Argentina, Brasil, Gabon, Sud-àfrica i Uruguai.\nDesprés d'un intens debat, els membres de la UICN també han instat a tots els governs a tancar els mercats nacionals d'ivori per evitar la massacre d'elefants per aconseguir els seus ullals i els assassinats dels guardes que els protegeixen.\nEntre altres mesures adoptades contra el tràfic d'espècies hi ha la d'adoptar plans de gestió sostenible i prohibir el comerç il·legal d'una espècie molt present a Llatinoamèrica, la vicunya, en l'ull de l'huracà pels caçadors furtius per la seva valuosa pell.\nUna decisió similar s'ha pres per a l'amenaçat pangolí, reclamant més protecció per a les seves vuit espècies en la convenció contra el tràfic de vida silvestre (CITES), més sensibilització a la població i més control del comerç il·legal de les parts del cos d'aquest animal.\nA més, els membres de la UICN van acordar prohibir la cria de lleons en captivitat per ser utilitzats per a caça de tir fix abans de 2020, una pràctica que titllen d' "èticament vergonyosa i repugnant".\nPropostes de SEO/BirdLife\nL'ONG espanyola, SEO/BirdLife està d'enhorabona per l'aprovació de les sis mocions que impulsava o recolzava (de les 99 existents), entre elles una segons la qual els membres de la UICN es comprometen a avançar per eliminar la munició de plom, altament contaminant per a les aus i perillosa per a la salut humana.\nEl Congrés també ha donat llum verda a les seves altres cinc iniciatives; controlar l'ús de medicaments perillosos per a la fauna silvestre, com el diclofenac; lluitar contra l'ús del verí en el medi natural; legitimar a les ONG per denunciar delictes ambientals; promoure major col·laboració dels països per protegir les aus migratòries, i naturalitzar els centres educatius de tot el món.\nEntre d'altres, també s'ha aprovat respectar els drets dels pobles indígenes en tot tipus de presa de decisions; protegir els boscos primaris; identificar els ecosistemes que han de quedar a resguard de l'expansiva activitat de la indústria de la palmera d'oli, o prohibir activitats nocives (mineria, extracció de gas o petroli o agricultura insostenible) en zones protegides.\nEl Congrés ha comptat amb anuncis importants, com el del Govern de Colòmbia de quadruplicar l'extensió del santuari de Flora i Fauna de l'illa de Malpelo, fins a aconseguir els 27.000 metres quadrats.\nAquest congrés ha mostrat "la gran maduresa i consolidació de la comunitat de la conservació, i ha produït bones notícies per al Mediterrani: amb una desena de resolucions per protegir la seva biodiversitat davant de problemes com les escombraries marines, especialment els plàstics", va dir a Efe Antonio Troia, director del Centre de Cooperació del Mediterrani de la UICN a Màlaga.\n"Al Mediterrani tenim un gran desafiament vers el canvi climàtic, però també una gran oportunitat, demostrar com les solucions basades en la natura (gestió d'incendis, pasturatge, ús dels recursos hídrics, àrees protegides) poden contribuir a mitigar-lo i adaptar-nos als seus efectes", va agregar.\nEls Compromisos de Hawaii ens donen les claus per "Navegar l'illa terra": necessitem un canvi de paradigma econòmic, de model productiu i de consum i, com a humans, hem de redefinir radicalment la nostra relació amb les altres espècies en el nostre medi natural compartit", va subratllar a Efe, David Howell, portaveu de SEO/BirdLife.\nFont: EFE (11 de setembre de 2016)\nEls delictes ambientals podran ser jutjats com a crims contra la humanitat\n[Quadre de text: Font: público.es] Els governs o individus responsables de delictes contra el medi ambient, apropiar-se de terres o l'explotació il·legal dels recursos naturals podran ser, a partir d'ara, perseguits i jutjats per la legislació internacional.\nLa Cort Penal Internacional (CPI), el tribunal internacional permanent encarregat de jutjar casos de crims d'agressió, de guerra, contra la humanitat i genocidi, ha inclòs aquests nous criteris entre els delictes de la seva competència, en un document que es va fer públic la setmana passada i que ha estat aplaudit per les organitzacions de drets humans.\n"L'impacte dels crims pot avaluar-se a la llum de, entre altres coses, l'augment de la vulnerabilitat de les víctimes, el terror causat en conseqüència, o el dany social, econòmic o mediambiental causat a les comunitats afectades. En aquest context, l'Oficina prestarà especial consideració a la persecució dels crims compromesos a través de l'Estatut de Roma o que tinguin com resultat la destrucció del medi ambient, l'explotació il·legal dels recursos naturals o la despulla il·legal de les terres", assenyala la Cort Penal Internacional.\nEncara que la iniciativa no suposa una extensió formal de la jurisdicció de la Cort, sí amplia els estrets marges en els quals actua aquest tribunal, obrint la porta al fet que els delictes contra la natura, que tenen conseqüències directes sobre comunitats senceres, puguin ser considerats també com a crims contra la humanitat.\nFins ara la CPI, amb seu a la Haia i que es va fundar el 2002 després dels genocidis de Iugoslàvia i Rwanda, s'havia centrat en crims molt concrets que han tingut lloc en èpoques de guerra.\nPerò la repercussió cada vegada major que estan tenint per a milers de persones els delictes contra el medi ambient en entorns de pau ha fet que la Cort inclogui ara aquests nous criteris.\nSegons l'organització Global Witness , que ha realitzat diverses recerques sobre aquests casos en els últims anys, el 2015 van ser assassinades de mitjana tres persones cada setmana per intentar defensar la seva terra del robatori i les indústries extractives, una xifra rècord. La majoria van morir per conflictes derivats de la mineria, seguits de la agroindústria, les preses hidroelèctriques i la tala. I en un 90% dels casos, els assassinats mai es resolen.\nPer fer-se una idea de les dimensions que està adquirint el problema, almenys 38,9 milions d'hectàrees han estat arrendades a empreses o estan en procés de negociació des de l'any 2000, segons Land Matrix Project, una organització que recopila, compara i analitza les dades disponibles sobre la compra i venda de terres.\n"Expulsar a les comunitats de les seves terres i destrossar el medi ambient s'ha convertit en una forma acceptada de fer negocis en molts països pobres, però rics en recursos. La decisió de la CPI mostra que la impunitat està arribant a la seva fi. Els directius de les empreses i els polítics còmplices de l'apoderament violent de la terra, arrasant boscos tropicals o enverinat els recursos d'aigua, aviat podrien veure's sotmesos a judici a la Haia al costat de criminals de guerra i dictadors", assenyala Gillian Caldwell, director executiu de Global Witness, que denuncia que fins ara la Cort no estava investigant les "atrocitats massives comeses en nom del desenvolupament" .\nNo obstant això, la Cort Penal Internacional només pot jutjar a persones físiques. Malgrat els molts casos, actualment no existeixen instàncies jurídiques internacionals davant les quals denunciar a les empreses pels casos de violacions de drets humans o al medi ambient. El Consell de Drets Humans de l'ONU va adoptar el 2014, a proposta d'Equador i Sud-àfrica, una resolució per crear un instrument jurídicament vinculant que reguli l'activitat de les empreses transnacionals, però les traves per part dels països inversors ho han impedit.\nAlmudena Moreno, d'Aliança per la Solidaritat, assenyala que "el fet que la Cort Penal Internacional sentenciï sobre aquests delictes ajudarà a reforçar la necessitat de comptar amb una normativa internacional que sigui vinculant, atès que existirà ja una entitat internacional en la qual poder denunciar".\nL'ONG ha denunciat, entre uns altres, un projecte hidroelèctric sobre el riu indígena Cahabón, a Guatemala, per part de l'empresa ACS, presidida per Florentino Pérez.\nFont: público.es (26 de setembre de 2016)\nNou de cada deu persones al món respira aire contaminat, segons l'OMS\nNou de cada deu persones al món respiren aire massa contaminat. L'Organització Mundial de la Salut encén el senyal d'alarma en un informe en el qual indica que el 92 per cent de la població viu en llocs on la qualitat de l'aire no és l'adequada, la qual cosa provoca sis milions i mig de morts a l'any. El sud-est asiàtic, el Mediterrani oriental i el Pacífic occidental són les regions més contaminades del planeta.\nVladimir Chuprov, responsable d'energia de Greenpeace a Rússia, diu que "les qüestions relacionades amb la protecció del medi ambient, que poden augmentar la taxa de mortalitat, no són una prioritat a Rússia (...)\nA més de la contaminació de l'aire, està el problema de la ionització: avui dia, centenars de milers, si no milions de persones viuen en zones radioactivament contaminades".\nFont: Expansión - Cuartoscuro/Archivo\nXina, Índia, Turkmenistan, Afganistan i Egipte són citats com els països en els quals hi ha més morts degudes a la contaminació. No obstant això, en totes les regions del món, excepte a Amèrica, almenys el 20 per cent de la població està exposada a nivells malsans de partícules.\n"Tenim aquesta imatge d'Europa, amb molt bona qualitat de l'aire i pensem que només a l'Índia, que només a les ciutats asiàtiques, només als països asiàtics i a Àfrica hi ha problemes de contaminació, però aquest informe ens diu que Europa també ha de fer front al problema", afirma l'investigador indi Usman Nasim.\nEl gran enemic de la salut són les micropartículas procedents del tràfic, la crema de combustibles i deixalles, les centrals elèctriques i les activitats industrials. Aquestes micropartículas penetren profundament en els nostres pulmons i en el nostre sistema vascular.\nFont: Euro News (27 de setembre de 2016)\nCientífics de Mèxic descobreixen fong que ajudaria amb la contaminació de plàstic\nL'espècie Fusarium culmorun produeix uns enzims que tenen el poder de degradar un additiu dels plàstics en 60 hores.\nUn grup interdisciplinari de científics mexicans va descobrir un fong fitopatogen capaç de degradar un additiu del plàstic en menys de tres dies.\nLa raó per la qual la troballa de l'espècie Fusarium culmorun és rellevant és perquè produeix enzims anomenats "cutinases" que poden degradar plastificants, una substància que se li afegeix al plàstic per fer-ho flexible. En el cas que es pugui replicar l'efecte a gran escala, el descobriment significaria una llum d'esperança per al problema de contaminació amb plàstic que afligeix el planeta.\nL'excés de plàstic és una amenaça per al medi ambient perquè, depenent de la seva composició, triga de mitjana entre 100 i 1.000 anys a degradar-se, va informar l'agència informativa del Consell Nacional de Ciència i Tecnologia (Conacyt).\n"Gràcies a l'habilitat dels fongs de produir aquests enzims, que per les plantes representa una desgràcia, pel fi que nosaltres perseguim això és una benedicció", va dir Carmen Sánchez Hernández, la investigadora de la Universitat Autònoma de Tlaxcala (UAT) al capdavant del reporti "Degradació de plastificants emprant fongs filamentosos".\nA part de ser perjudicials per al medi ambient, els plastificants dels quals parla Sánchez en el seu informe són nocius per a la salut humana.\nEls plastificants són usats, per exemple, en les tintes que s'usen a la indústria paperera i també en els adhesius per a sobres de paper i caixes de cartró.\nSegons va explicar Sánchez, en una segona etapa de l'experiment intentarà amb el seu equip produir l'enzim a gran escala usant tècniques biotecnològiques. "L'important és que ara ja tenim l'organisme productor d'aquests enzims", va apuntar Sánchez.\nEl projecte correspon a la tesi d'una estudiant de Sánchez inscrita en el doctorat de Biologia Experimental a la Universitat Autònoma Metropolitana (UAM-Iztapalapa), a la capital de Mèxic.\nFont: EntraVisión (29 de setembre de 2016)\nSeguretat alimentària i canvi climàtic, el pitjor encara ha d'arribar\nEl sotsdirector general d'Assumptes Forestals de l'Organització de l'ONU per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO), el costa-riqueny René Castro Salazar, va alertar avui sobre les situacions extremes d'inseguretat alimentària que es donaran en un futur proper, agreujades pel canvi climàtic.\n"El més dramàtic encara ha d'arribar", va indicar a Efe Castro Salazar, qui va participar aquest dimecres a Brussel·les en la reunió inaugural de l'Aliança Parlamentària "Lluita contra la Gana" del Parlament Europeu (PE) dedicada a la pau i la seguretat alimentària i organitzada conjuntament amb la FAO.\nEn l'esdeveniment, eurodiputats i representants d'institucions, governs i la societat civil, la inseguretat alimentària no solament és conseqüència de les situacions de conflicte, sinó que de vegades és un dels factors que les originen.\nCastro Salazar va explicar que a Amèrica Llatina existeix "un flux de gent desplaçada per una sèrie de raons, incloent els conflictes de guerra, però també milions de persones desplaçades per efectes extrems del clima, com El Nen, que han estat exacerbats pel canvi climàtic".\nCol·lapse de l'agricultura de subsistència\nEn la seva opinió, el problema actual dels fluxos migratoris conseqüència de situacions de violència es veurà agreujat per desplaçaments motivats per una situació econòmica precària i el col·lapse de l'agricultura de subsistència.\nSegons els estudis de la FAO, en conjuntures així les víctimes principals són els nens, doncs l'organisme ha esbrinat que "si els nens sofreixen desnutrició en els seus primers mil dies, el dany sofert podrà ser irrecuperable mental i físicament", va explicar Castro Salazar.\nEl costa-riqueny, que també va ocupar la cartera mediambiental de la nació centreamericana, va destacar a més els efectes que tindrà el canvi climàtic en la producció agrícola dels diferents països llatinoamericans.\n"La zona tropical d'Amèrica Llatina no va a poder produir moltes de les lleguminoses i dels grans bàsics, que són la base d'alimentació de la seva població", va pronosticar.\nEs tracta, segons el parer del representant de la FAO, d'un problema que "els països no podran afrontar sols", i cita l'exemple del corc, un insecte que està destruint els boscos de pi a Centreamericà, a Hondures particularment, i que ara està migrant rumb al nord.\nCooperació amb el sector privat\nEn aquesta cooperació, que al seu judici té així mateix que estendre's a més al sector privat, Castro Salazar creu especialment urgent el compromís dels qui més tenen, doncs "cap país desenvolupat està fent suficient per a les noves condicions".\n"No és un panorama optimista i va a requerir un gran esforç d'adaptació davant del canvi climàtic", va reconèixer Castro Salazar, qui va advertir que seran necessàries "una inversió milionària i una gran transferència de tecnologia" per fer front a aquest desafiament mediambiental.\n"El canvi climàtic no està esperant a que els diplomàtics es posin d'acord", va manifestar Castro Salazar a la conferència.\nFont: EFEverde (02 d'octubre de 2016)\nSarkozy dubta del canvi climàtic en plena campanya per a unes primàries\nL'expresident de la República Francesa Nicolas Sarkozy no solament ha endurit el seu discurs contra la immigració i el terrorisme. En plena campanya a les primàries en el seu partit, Els Republicans, s'ha posicionat, aquesta vegada més clarament, en l'escepticisme climàtic. "L'home no és l'únic responsable d'aquest canvi climàtic", va dir la tarda de dimecres a l'Institut d'empresa. "Com pretén saber més que la comunitat científica?", li ha respost Barbara Pompili, secretària d'Estat de Biodiversitat, que ha ratllat el seu discurs de retrògrad. La ministra d'Habitatge, Emmanuelle Cosse, l'ha comparat amb el candidat republicà americà, Donald Trump.\nSarkozy ocupa aquests dies tots els espais mediàtics en la seva intensa carrera per aconseguir ser el candidat de la dreta a la presidència de la República. "S'ha organitzat una conferència sobre el clima", va dir davant els empresaris el dimecres en referència a la Cimera mundial celebrada a París a finals de l' any passat.\n"Es parla molt del canvi climàtic i és molt interessant", va continuar, "però fa 4.500 milions anys que el clima canvia. L'home no és l'únic responsable"...\n"Prefereixo que es parli d'un tema més important: la bomba demogràfica. França ha d'organitzar una conferència sobre la demografia. Mai ha conegut la terra una bomba demogràfica com la que es conèixerà perquè serem 11.000 milions en pocs anys. Aquí sí, l'home és directament responsable. I ningú parla d'això".\nLa resposta del Govern socialista ha estat contundent. "És al·lucinant", ha declarat la ministra Cosse, exdirigent dels Verds. "Sarkozy ens retorna a 15 anys enrere. És com Donald Trump. Negar els efectes de l'escalfament global és l'obscurantisme. Pompili, una altra ecologista de l'Executiu d'Hollande, s'ha mostrat aquest dijous escandalitzada per les afirmacions de Sarkozy. "Com pot saber més que tota la comunitat científica, que avui està d'acord sobre el fet que l'home té una influència nefasta sobre l'escalfament global. El seu discurs és molt regressiu, molt retrògrad i ens farà perdre dècades d'avanços". "És un greu error", ha dit el portaveu del Govern Stéphane Le Foll.\nEl centre dreta celebra les seves primàries a finals del proper novembre. Un total de vuit candidats han aconseguit presentar a temps els seus avals en el partit dels Republicans i Sarkozy està ben posicionat, encara que el favorit segueix sent, de moment, l'ex primer ministre Alain Juppé, actual alcalde Bordeus. L'esquerra ha anunciat les seves pròpies primàries al gener, però la batalla ja ha començat a tots els nivells. A ella atribueix Pompili les declaracions de Sarkozy. "Té unes eleccions que guanyar". Cosse ha anat més enllà: "Votar a Sarkozy és posar en perill la salut dels francesos i el futur de les noves generacions".\nSegons els periodistes de la revista Marianne, que van assistir a l'acte electoral de Sarkozy, aquest va assegurar que el Sàhara és un desert des de fa milers d'anys i que això no és culpa de la indústria, una afirmació que l'equip de campanya de l'expresident no ha confirmat.\nEl Cimera del Clima de París va ser un èxit que es va poder apuntar el Govern socialista d'Hollande. 195 països van aconseguir un acord històric que els dos principals contaminadores del planeta, Estats Units i Xina, han ratificat recentment. "Ningú volia organitzar-la en vista dels fracassos anteriors", recordava el dimecres altre ex ecologista de l'Executiu socialista, Jean-Vincent Placé, ara secretari d'Estat de la Reforma de l'Administració.\nFont: El País (16 de setembre de 2016)\nLondres autoritza una nova central nuclear 5 anys després de Fukushima\nEl Govern britànic va aprovar la construcció d'una central nuclear a Hinkley Point, la primera a Europa occidental des del desastre de Fukushima, i la paralització del qual va amenaçar les relacions amb Xina just quan el país busca nous socis comercials.\nEs tracta a més de la primera central nuclear en el Regne Unit en més de 20 anys, des de la de Sizewell B, que va entrar en funcionament el 1995.\nLa decisió es produeix cinc anys després del desastre de la central nuclear japonesa de Fukushima, el 2011, a conseqüència del sisme i un tsunami, i que va fer que Alemanya renunciés definitivament a l'energia atòmica.\nLa construcció la durà a terme la companyia francesa d'energia EDF amb un terç de capital xinès que va provocar enorme recel en el Regne Unit.\n"Hem decidit anar endavant amb la construcció de la primera planta nuclear en una generació", va dir el secretari d'Estat d'Energia i Empreses, Greg Clark, en un comunicat.\n"És la primera comanda a Europa després de Fukushima", va dir el secretari d'Estat d'Indústria francès, Christophe Siruque.\nEl nou govern britànic de Theresa May va anunciar a finals de juliol que necessitava un temps per "examinar acuradament" el projecte i es va donar de plaç fins a l'octubre.\nLa construcció, que tindrà un cost de 18.000 milions de lliures (23.600 milions de dòlars, 21.200 milions d'euros), té un fort suport del Govern francès, que posseeix 85% de EDF, però també inclou inversions del grup xinès CGN, que aportarà un terç del capital.\nEl "rellançament" de l'energia nuclear a Europa\n"La decisió del Govern britànic de rellançar la construcció de Hinkley Point C significa el rellançament de l'energia nuclear a Europa", es va congratular el president de EDF, Jean-Bernard Lévy.\n"Demostra", va afegir, "el desig de liderar el combat contra el canvi climàtic".\nLa de Hinkley se sumarà a les 185 centrals nuclears repartides per Europa (incloent les cinc en la part asiàtica de Rússia), segons ENS, la Societat nuclear europea.\n"Estem molt contents de la llum verda del govern britànic", va assegurar per la seva banda l'empresa xinesa CGN.\nPer a uns altres, no obstant això, la construcció de Hinkley, que ha d'entrar en funcionament en 2025, haurà de salvar encara molts obstacles.\n"Als sindicats francesos no els agrada el projecte, ni a alguns dels probables candidats a l'elecció presidencial francesa de l'any que ve, les finances de EDF no estan al seu millor moment, i l'organisme regulador nuclear francès està examinant fallades en l'acer usat per a un reactor similar", va explicar Richard Black, director de Energy and Climate Intelligence Unit (ECIU), una organització d'anàlisi britànica.\n"Potser la decisió no sigui tan 'definitiva' com sembla ara", va sentenciar.\nTemor al fet que Pequín controli l'interruptor\nLa implicació xinesa era vista com una amenaça a la seguretat britànica per alguns sectors, però, al mateix temps, Londres temia aïrar a la segona economia mundial en un moment en què busca nous socis després que els britànics votessin a favor d'abandonar la Unió Europea.\n"És incomprensible" que Londres hagi permès la participació d'empreses estatals xineses que permetran a Pequín "paralitzar a la seva voluntat la producció energètica britànica", va dir l'any passat Nick Timothy, el principal assessor de Theresa Maig\nEn l'anunci d'aquest dijous, el secretari Clark va assegurar que s' "introduiran una sèrie de mesures per reforçar la seguretat i garantiran que Hinkley no pot canviar de mans sense l'acord del govern".\nEn un comunicat separat, el Govern va afirmar que hi havia un "acord revisat amb EDF" i que s'aprovaran noves lleis per controlar la participació estrangera en infraestructures estratègiques.\n"Els poders legals existents, i el nou marc legal, significaran que el govern pot intervenir en la venda de la participació de EDF una vegada Hinkley sigui operatiu", afegia aquest comunicat.\nMay va anunciar personalment el dimecres al president francès, François Hollande, la llum verda del seu govern, va anunciar l'Elisi.\nEls reactors cobriran el 7% de les necessitats elèctriques del país i ajudaran al Regne Unit a combatre el canvi climàtic.\nNo obstant això, la construcció té una forta oposició popular i aquest dijous May es trobarà sobre la taula un manifest amb 300.000 signatures reunides per l'organització ecologista Greenpeace.\n"Els consumidors s'adonen que és un projecte inconstruïble, requereix grans subvencions i generarà electricitat massa cara per al seu ús", va argumentar en un comunicat Sue Aubrey, la portaveu de la plataforma Stop Hinkley.\nEl temor a l'energia nuclear es va augmentar per la tragèdia de la central atòmica japonesa de Fukushima, el 2011.\n"Els deliris nuclears del govern tracten de frenar la revolució de l'energia renovable que s'està produint a tot el món", va afegir Aubrey.\nFont: APF (20 de setembre de 2016)\nEuropa demanarà un acord global vinculant per reduir emissions de l'aviació\nLa Unió Europea (UE) pressionarà a favor que s'adopti un acord global vinculant per reduir les emissions de diòxid de carboni (CO2) en el sector de l'aviació en l'assemblea general de l'Organització Internacional de l'Aviació Civil (OIAC) que es celebra a partir d'aquest dimarts a Mont-real.\n"Després d'anys de treball, l'Assemblea és a punt d'aprovar unes mesures mundials basades en un sistema de mercat per contenir les emissions de CO2 en el sector", va assenyalar avui la Comissió Europea (CE) en un comunicat.\nSi es fes realitat, aquest seria el primer acord global vinculant en la totalitat d'un sector econòmic, va indicar la CE, que va afirmar així mateix que "en la línia de la seva política climàtica, la Unió Europea pressionarà per aconseguir els resultats més ambiciosos".\nL'objectiu dels Vint-i-vuit és aconseguir un creixement neutre en matèria d'emissions de carboni en l'aviació internacional per a l'any 2020.\nA més de la descarbonització, la conferència, que reunirà a 191 autoritats aeronàutiques fins al proper 7 d'octubre, també abordarà temes com les amenaces virtuals, el sobrevol de zones en conflicte, els drons i el suport a Estats en desenvolupament.\nL'Executiu comunitari, juntament amb el Govern de Mèxic i Illes Marshall, va demanar el passat 16 de setembre un esforç global per reduir les emissions contaminants en el sector de l'aviació en aquesta trenta-novena assemblea de la OIAC.\nLa crida està subscrita en nom de l'anomenada High Ambition Coalition, una aliança forjada abans de la Cimera del clima de París de 2015 que reuneix a 49 Estats -la UE al costat de Canadà, Estats Units, Turquia o Noruega, entre uns altres- en favor d'aconseguir incloure a l'aviació comercial en els objectius de reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle.\nL'aviació comercial va quedar fora del pacte del clima de París per limitar per sota dels dos graus Celsius, o fins i tot un i mig, l'augment de la temperatura mitjana a finals de segle respecte als valors preindustrials.\nFont: EFEverde (26 de setembre 2016)\nEnergia: la indústria eòlica, en expansió\nSegons l'Agència Internacional d'Energia Renovable, a la indústria eòlica s'ha duplicat el nombre d'empleats des de 2009, a més d'1,1 milió. A Alemanya treballen aproximadament 150.000 persones en aquesta professió.\nEn ser consultat per DW sobre els riscos del seu ofici, Andre Töpfer adverteix que els tècnics a càrrec del manteniment de les turbines de vent no han de tenir por. "Ens protegim usant corretges. Si s'està ben assegurat, la tasca no és perillosa", assegura l'enginyer de servei.\nA l'home de 34 anys d'edat i als seus tres col·legues els esperen 45 parcs eòlics de 100 a 141 metres d'altura al nord de Hesse. "El vent va en direcció al futur -la bonança- i els contractes de servei de noves plantes corren al voltant de quinze a vint anys. Per tant, el vent és un lloc de treball més segur".\nQualificat com a mecànic de vehicles, Töpfer s'ha encarregat de reparar les turbines de vent durant l'últim lustre. En un ensinistrament amb l'empresa, es va professionalitzar. "Estic molt feliç pel canvi. L'equip és fantàstic, se'm paga millor, el treball és molt més diversificat, respiro aire fresc i contribueixo a produir energia neta", diu Töpfer.\nEl nombre de treballs augmenta rapidament\nSegons l'Agència Internacional d'Energia Renovable (AIER), a la indústria eòlica s'ha duplicat el nombre d'empleats des de 2009, a més d'1,1 milió. A Alemanya treballen aproximadament 150.000 persones en aquesta professió. A la fira mundial del sector, denominada "Energia Eòlica Hamburg", que va tenir lloc entre el 27 al 30 de setembre, també es va dur a terme la contractació de treballadors qualificats.\n"Avui dia, estem particularment a la recerca d'empleats per al sector de serveis de ràpid creixement", comenta Frauke Bastians, representant de la companyia eòlica Nordex. "La revolució energètica està en plena marxa i hem de construir noves capacitats i adquirir nous talents per aconseguir els nostres ambiciosos objectius", afegeix Lamin Faye, gerent de personal de la signatura Vattenfall.\nMés gran, menys costos\nL'energia eòlica generada en terra ferma és ara una de les millors fonts d'energia i conserva la meitat del cost de l'electricitat generada en una nova planta nuclear. A més, segons els pronòstics de la AIER, el cost de la generació d'energia eòlica es reduirà encara més: l'any 2025 descendirà al 26 per cent.\nAquesta reducció és possible gràcies a millores a la tecnologia, l'augment de la producció en massa i l'increment en les inversions. En la fira d'Hamburg les companyies van demostrar tecnologia de torres de vent de fins a 164 metres d'altura i van presentar turbines eòliques amb una capacitat de fins a 8.000 quilowatts.\nUna gran inversió en energia eòlica generada en el mar és capaç de cobrir les necessitats d'electricitat de prop de 20.000 persones. Fent la comparativa, fa vint anys, les torres de vent tenien de mitjana només 60 metres d'altura i les turbines produïen només750 quilowatts.\nEls focus d'interès a la fira eòlica seran també l'emmagatzematge d'energia i els sistemes de control intel·ligent, amb la finalitat de subministrar la quantitat correcta d'energia a la xarxa elèctrica i seguir utilitzant el residu per a la calefacció o la generació de gas.\nFont: DW (01 d'octubre de 2016)\nEl Mediterrani acumula unes 1.455 tones de plàstic a la seva superfície\nEl Mediterrani, especialment a les seves zones costaneres, s'ha convertit en un dels espais marins més contaminats del món. Un equip de científics espanyols acaba de fer públics els resultats d'una recerca que revelen que, només en la superfície d'aquest mar, hi ha acumulades unes 1.455 tones de plàstic.\nLa recerca, a càrrec del Consell Superior de Recerques Científiques (CSIC), forma part del projecte Nixe III, que es va crear el 2009 per comprovar l'estat actual del Mediterrani en contrast amb els més de 60 estudis publicat als segles XIX i XX per l'arxiduc Luis Salvador d'Àustria. La comparació és descoratjadora.\nDurant els diversos viatges realitzats pels investigadors el 2011 i 2013 -entre les Balears i el mar Adriàtic i entre les Balears i el mar Jònic- es van prendre aproximadament 70 mostres de la superfície marina i en totes elles, sense excepció, es van trobar residus plàstics. No només això, sinó que aquest material va suposar el 97% de tots els residus marins trobats en les mostres.\nL'estudi, publicat en la revista Marine Environmental Research, calcula que, de mitjana, el Mediterrani té unes 147.500 partícules de plàstic per quilòmetre quadrat, que extrapolades a la superfície completa d'aquest mar suposa un total d' 1.455 tones, aproximadament.\n"L'estudi només es basa en el plàstic trobat en la superfície, que és una petita porció, la qual cosa indica que en el fons del mar n'hi haurà moltíssim més", assenyala en conversa amb Público Luis Francisco Ruiz-Orejón, investigador del CSIC al Centre d'Estudis Avançats de Blanes i autor principal de l'estudi. "Hem detectat que com més prop de la costa, major és el nombre de partícules de plàstic", puntualitza.\nEls residus de plàstic, com una ampolla, un bolquer o el fil de niló que s'utilitza per pescar triguen diversos segles a desaparèixer de l'aigua i tot aquest material es va acumulant amb el temps. Ruiz-Orejón explica que, encara que van trobar plàstics de totes les grandàries, la majoria eren microplàstics (de menys de 5mm). "Com més petits són augmenten els organismes pels quals està disponible la partícula. Si arriba al plàncton, repercuteix en tota la cadena tròfica", afirma.\nEncara que les activitats associades al mar són responsables de bona part del plàstic que es troba surant en el Mediterrani, Ruiz-Orejón assegura que el major percentatge -unes tres quartes parts-prové directament d'activitats terrestres "a causa de la mala gestió o a residus que s'aboquen directament a l'aigua".\nNo és la primera vegada que s'estudien els residus de plàstic que acumula el Mediterrani. Una recerca de 2015 de l'investigador Andrés Cózar, del Campus d'excel·lència internacional del mar (Ceimar) ja llançava dades més o menys de la mateixa magnitud, encara que aquesta s'ha centrat més a les zones de costa. "En menys de 100 anys aquests residus han passat a ser part de l'ecosistema marí", sentencien els investigadors.\nPúblico (28 de setembre de 2016)\nEspanya, al capdavant d'Europa en frau de reciclatge d'aparells elèctrics\nEspanya encapçala la llista de països europeus amb major frau en reciclatge d'escombraries electròniques, ja que el 75 % dels residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) que es generen "no es gestionen de forma adequada", d'acord amb un informe de l'Oficina Europea d'Estadística (Eurostat).\nCada vegada que un usuari compra tecnologia, paga entre 5 i 30 euros de mitjana "perquè els fabricants es facin càrrec de la gestió dels aparells quan acaba la seva vida útil", encara que després els productors "destinen poc més del 20 % d'aquests diners al correcte tractament" de les deixalles, segons un comunicat facilitat per Back Market, plataforma europea de productes tecnològics que treballa contra l'obsolescència programada.\nAixò suposa un "perjudici" per al medi ambient i la salut, a més d'un "frau als consumidors" que, cada vegada que compren un aparell amb interruptor, paguen per endavant una taxa pel reciclat del producte quan es converteix en ferralla.\nNo obstant això, al final l'usuari "acaba pagant per un servei que no rep mentre els fabricants acaben percebent indegudament uns diners per a la gestió dels RAEE", ha advertit Thibaud de Larauze, primer executiu d'aquesta empresa.\nLa situació s'agreuja quan, segons les xifres europees, tot i que el consum d'aquest tipus de productes s'ha triplicat en els últims tres anys a Espanya, el seu reciclatge s'ha reduït "pràcticament a la meitat", la qual cosa mostra que "els fabricants no estan destinant els recursos suficients al reciclatge de les escombraries electròniques".\nEurostat reflecteix que anualment es produeixen al voltant d'un milió de tones de residus electrònics, de les quals més de 750.000 són aptes per al reciclatge però només 1 de cada 4 aparells electrònics venuts són reaprofitats, mentre que "els països del nostre entorn processen de mitjana el 35 %" de les seves escombraries electròniques.\nAixí, calcula que "més de 500.000 tones de ferralla electrònica" no es reciclen de forma adequada i acaben en abocadors il·legals, exportats irregularment o tractats de manera il·lícita per extreure i vendre els materials valuosos que contenen, malgrat la llei sobre el tractament d'aquests residus que determina que "els fabricants són responsables del correcte reciclatge de la tecnologia que produeixen".\nBack Market recorda que al febrer de l'any passat el Govern va introduir canvis en aquesta normativa per allargar la vida d'aquests productes, així com fomentar la seva reutilització i recondicionamient, incloent l'obligació de reutilitzar, a partir de 2017, el 3 % dels productes informàtics i petits electrodomèstics i el 2 % dels grans aparells elèctrics.\nFont: EFE Verde (28 de setembre de 2016)\nEl 'nyap' de Llei Turística de les Illes Verdes a Canàries\nLa Centinela-Ecologistas en Acción, l' Asamblea Ecologista de la Palma i la Federación Ben Magec-Ecologistas en Acción de Canarias qualifiquen de nyap legislatiu l'aprovació de les modificacions de la Llei d'ordenació de l'activitat turística de la Gomera, El Hierro i La Palma.\nLes modificacions introduïdes en la Llei 6/2002 d'ordenació de l'activitat turística de la Gomera, El Hierro i La Palma és el major nyap legislatiu que ha sortit del Parlament de Canàries en tota la seva història, i això ho saben fins i tot qui les han aprovat. Viciada des dels seus inicis, cal recordar que la iniciativa legislativa promoguda des del Cabildo de la Palma sorgeix com a resposta a les exigències de coneguts empresaris dedicats a l'especulació immobiliària i als revessos judicials del Pla Especial d'Ordenació Turística de la Palma. Amb aquests vímets, la majoria parlamentària ha fet un reguitzell sobreeixidor d'irregularitats, en la seva tramitació i en el seu contingut, gargotejant els motius i l'articulat de la Llei amb arbitrarietats i contradiccions, i perpetrant la desobediència a una sentència ferma en donar categoria d' "interès estratègic" i aparença de legalitat a actuacions declarades nul·les pel Tribunal Suprem.\nL'aprovació de les modificacions d'aquesta Llei també ha servit al Govern de Canàries com a experiment per comprovar la capacitat d'engolir del Parlament i posar a prova la salut del pacte i les seves possibles alternatives cara al debat sobre la Llei del sòl.\nEn aquest sentit, és trist veure a un Partit Socialista Canari noquejat i sense identitat que, excepte honroses excepcions, es deixa arrossegar de la mà de Coalició Canària cap a les posicions del neoliberalisme més feroç que ha conegut la política en aquestes illes, protagonitzat pel president Clavijo i la seva consellera de política territorial, i ovacionat pel Partit Popular i la patronal immobiliària.\nEl resultat de tot això, contràriament al que s'afarten de dir des del Cabildo de la Palma, no va a ser l'immediat desenvolupament turístic de la illa sinó, novament, la paràlisi, ja que si abans hi havia inseguretat jurídica, ara tenim inseguretat jurídica al quadrat, ja que tot pla o actuació que s'empari en aquesta Llei pot caure per la inconstitucionalitat de la pròpia Llei.\nAmb un problema afegit: l'aprovació exprés d'un projecte dels anomenats d' "interès estratègic" generaria als seus promotors uns drets adquirits que caldria indemnitzar amb diners públics en el cas més que probable que els tribunals confirmin la seva nul·litat.\nNovament el Cabildo de la Palma fuig cap a endavant, ven fum i genera expectatives que no es compliran, en comptes d'abandonar les polítiques que afavoreixen l'especulació i per fi de prendre's de debò l'activitat turística, una activitat que en aquestes illes ha de caminar per vies diferenciades, basada en la riquesa natural i cultural pròpies i no en impostures passades de moda com els camps de golf, en la rehabilitació urbana i paisatgística i no en l'extensió de l'urbanisme pel sòl rústic, que sustenti el desenvolupament de l'agricultura i no que li arrabassi els seus recursos com el sòl i l'aigua.\nCreiem, en definitiva, que l'activitat turística ha de contribuir al repartiment de la riquesa i no a la consolidació del model de desigualtat que fa que a Canàries s'assoleixi simultàniament el record d'arribada de turistes i el de prevaricació de l'ocupació, el de beneficis empresarials, i el de la pobresa.\nÉs aquest model injust i insolidari el que ha presidit l'aprovació de les modificacions en la Llei 6/2002.\nEcoticias (28 de setembre de 2016)\nLes Corts Valencianes també volen un Sistema de Dipòsit que acabi amb llaunes i ampolles abandonades\nLes Corts Valencianes aproven per àmplia majoria una sol·licitud al Govern Valencià per impulsar l'engegada d'un Sistema de Dipòsit que acabi amb l'abandó massiu de llaunes i ampolles d'aigua, refresc, suc i cervesa. Dijous passat, el projecte del Consell perquè aigües, refrescs, sucs i cerveses tornin a vendre's amb dipòsit va rebre un gran impuls per part dels Corts Valencianes.\nL'òrgan de major representativitat del poble valencià va aprovar per àmplia majoria una resolució que demana a la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient i Canvi Climàtic que compleixi amb el seu compromís d'implantar un Sistema de Dipòsit per als envasos de begudes per evitar que, cada dia, 5 milions de llaunes i ampolles segueixin perdent-se i contaminant els seus entorns terrestres i marins.\n"Les Corts Valencianes aposten així clarament per la reutilització i el reciclatge, recolzant una iniciativa que lluita contra la contaminació a les nostres ciutats i en el nostre mitjà natural, especialment en la nostra mar, contaminada per tot tipus d'envasos", va declarar Julià Àlvaro, Secretari Autonòmic de Medi ambient i Canvi Climàtic.\nAquest compromís per part de les Corts Valencianes ha estat rebut i celebrat per entitats socials i de reciclatge. L'ex director de l'Agència Europea de Medi ambient i president de Retorna, Domingo Jiménez Beltrán, valora el pas que està donant la Comunitat Valenciana com "una decisió política transcendental, ja que és inexorable avançar en l'objectiu comunitari de residu zero i de clara defensa del medi ambient i els recursos naturals com a béns públics".\nEn la mateixa línia s'ha expressat Alodia Pérez, responsable de residus d'Amigos de la Tierra. "El compromís de l'administració amb la protecció del territori per fi comença a passar de les paraules als fets. Quan comenci a funcionar el Sistema de Dipòsit, la Comunitat Valenciana es convertirà en el primer lloc lliure de llaunes i ampolles abandonades de tot el Mediterrani", ha afirmat.\nLa resolució en favor del Sistema de Dipòsit, aprovada amb els vots del PSPV, Compromís i Podem, ve a ratificar l'aposta decidida del govern valencià per convertir-se en un territori pioner en sostenibilitat, economia circular i creació d'ocupació verda. De fet, aquesta mesura ja va ser inclosa com una de les 50 prioritats per al segon semestre de 2016 en els acords de govern de l'executiu de Ximo Puig i Mònica Oltra.\nEcoticias (27 de setembre de 2016)\nEl Govern diu que no pot ratificar l'acord de París i culpa al PSOE\nLa ministra en funcions d'Agricultura i Medi ambient, Isabel García Tejerina, va afirmar ahir que Espanya no pot ratificar l'acord de París contra el canvi climàtic i va culpar tàcitament al PSOE, al que va demanar que "desbloquegi" la situació política espanyola i faciliti un govern per fer possible aquesta ratificació.\nLa ministra García Tejerina va destacar que el Govern "ha avançat tot el que administrativament pot avançar" per confirmar l'acord de París (que requereix la seva aprovació en les Corts) i que encara que existeix consens sobre la seva ratificació, no es pot dur a terme mentre l'Executiu estigui en funcions.\n"Els serveis jurídics ens diuen que no és possible", va sentenciar mentre ressaltava que l'Executiu treballa en un full de ruta que complir el pacte internacional.\nHi ha "altres seixanta acords esperant" (com els pressupostos de l'Estat) condicionats per aquesta provisionalitat, va esgrimir.\nEl PSOE i Equo-Podem han registrat al Congrés sengles proposicions no de llei en les quals demanen al Govern la urgent ratificació del tractat de París, prèvia tramitació en les Corts. "Està bé que el PSOE hagi plantejat això, però el que hauria de plantejar és la necessitat imperiosa que Espanya té de tenir un govern. Està a la seva mà precisament desbloquejar la situació, que hi hagi un govern, que Espanya pugui ratificar l'acord de París i al més aviat possible ser una de les parts", va afegir la ministra. Les declaracions van ser rebatudes per Teresa Ribera, exsecretària d'Estat de Canvi Climàtic amb el PSOE. "Si porten al Congrés el projecte de ratificació, tindran l'aprovació; hi ha acord total. El que ocorre és que no els dóna la gana fer-ho. Són excuses" diu Ribera, qui veu aquí més pressió contra el PSOE.\nMentre, els ministres de Medi ambient van donar ahir llum verda al fet que la Unió Europea ratifiqui, com a bloc, l'acord de París (que persegueix limitar l'escalfament del planeta), malgrat que la majoria d'Estats membres no han finalitzat els seus procediments nacionals. I està sent una tramitació per la via ràpida. Així, es van esmenar les desavinences amb Polònia -principal escull de la negociació- que havia posat serioses objeccions a la metes sobre reducció de gasos per a l'any 2030. "Acord. Dia històric", va sentenciar a Twitter Miguel Arias Cañete, comissari d'Energia i Acció Climàtica. No obstant això, el procés europeu de ratificació exprés no ha acabat. L'Europarlament ha de donar el seu consentiment (en una votació el dimarts dia 4 d'octubre) i després, el Consell de la UE podrà adoptar la seva posició el dia 5. A més, el tractat de París ha de ser ratificat per cadascun dels socis comunitaris una vegada que completin els procediments nacionals. I ara com ara, tan sols Eslovàquia, Hongria, Àustria i França, Alemanya, Malta i Portugal han conclòs els seus procediments nacionals.\nL'entrada en vigor de l'acord de París exigeix que ho ratifiquin 55 països que representin el 55% de les emissions de gasos. Ja hi ha 61 països que ho han secundat i cobreixen el 47,7 % dels gasos globals; pel que amb prou feines queda aconseguir el 7,3 % de les emissions perquè s'engegui.\nLa UE accelera el procés de ratificació després que EUA i Xina hagin lliurat a l'ONU els documents que acrediten la ratificació del pacte, mentre que Índia ho farà en breu. La UE vol evitar costi el que costi que l'acord entri en vigor sense la seva presència, que pot ser clau (doncs aporta el 12% de les emissions de gasos).\nPerò si no s'espavila, corre el risc que el tractat entri en vigor gràcies a les adhesions d'altres països a la conferència de Marrakech (del 7 al 18 de novembre). Si fos així, la UE no podria participar en una hipotètica primera reunió de les parts signatàries del tractat ni estaria representada en l'òrgan gestor, ni podria fixar l'agenda o les prioritats. "Aquesta possible absència tindria una valor polític però no significació pràctica", doncs pot donar-se una incorporació posterior. "Però confirmaria la pèrdua de pes de la UE, que ha fet bandera de la lluita contra el canvi climàtic", diu Teresa Ribera.\nLa Vanguardia (1 d'octubre de 2016)\nL'Ajuntament de Tarragona espera tenir acabat el mapa acústic a la tardor\nLes denúncies dels veïns, d'una banda, i els músics de carrer, per un altre, han posat el focus en la necessitat d'un mapa acústic de la ciutat. En l'actualitat, Tarragona és l'única de les quatre capitals catalanes que no disposa d'aquest document encara que és obligatori des de 2005. A més, juntament amb el L'Hospitalet de Llobregat, és també l'única de més de 100.000 habitants sense ell. «Fins ara no era prioritari però la realitat de la ciutat demostra que és necessari, al cap i a la fi, Tarragona és una ciutat mediterrània i amb molta vida als carrers», explica Josep M. Prats, el regidor de Cultura.\nL'objectiu d'aquest mapa és situar el soroll i els valors d'emissió acústica a les diferents zones urbanes.\nAquesta representació també té en compte el període del dia i distingeix entre matí, tarda i nit.\nL'eina serà útil per marcar els carrers que poden acollir més, o menys, locals d'oci nocturn o espectacles a l'aire lliure, per exemple. «Serà una fotografia de la realitat i les necessitats de la ciutat», afirma Prats.\nL'Ajuntament ha encarregat l'estudi i la creació d'un mapa acústic a una empresa externa i preveu que estarà acabat a la tardor.\nUna vegada el projecte estigui finalitzat, pretén reunir-se amb les associacions de veïns de la ciutat, la plataforma de músics i els diferents grups polítics per consensuar una ordenança clara.\n«Els anirem convocant a taules de diàleg perquè tots junts puguem fer una anàlisi de la foto dels sorolls i ens adonem de la realitat que es viu als carrers», comenta Prats.\n«Per aquest motiu ens hem donat marge fins a primavera, perquè la propera temporada comenci amb un control definit», continua.\nDes de la plataforma veïnal Farts de Soroll a la Part Alta asseguren que ells no van en contra de ningú, ni de cap bar en concret ni dels músics al carrer, tan sols demanen que existeixin uns límits respecte als espais, les hores i el volum. «Quan ens queixem pel soroll, ens diuen que els músics volen actuar al carrer, i quan els músics demanen permisos per tocar, els diuen que els veïns necessiten descansar», assegura Marc Suanes, portaveu de Farts de Soroll. «No van aconseguir que ens enfrontem», afegeix. L'associació s'ha reunit de manera informal amb els impulsors de la campanya Tarragona Loves Music, «per una normativa objectiva i transparent per a la música a la ciutat», i tots dos grups coincideixen que el problema és la saturació. «No és racional que en un mateix espai hi hagi quatre concerts en una setmana i, en canvi, altres zones es converteixin en un desert musical», es queixa Marc.\nDiari de Tarragona (19 de setembre de 2016)\nEl Dia Sense Cotxes només redueix un 6,1% el tràfic a Barcelona\nEl Dia Sense Cotxes amb prou feines ha aconseguit reduir un 6,1% el tràfic a Barcelona, segons el primer balanç de l'Ajuntament al migdia, que ha subratllat que en nombres, parlem de 120.000 desplaçaments (o sigui, cotxes) menys.\nLa regidor de Mobilitat, Mercedes Vidal, ha agraït a la ciutadania l'absència d'incidents, ha celebrat que els 56 talls de carrers mostren com és l'ús cívic i lúdic dels carrers sense vehicles i ha insistit que l'aposta municipal és avançar en l'expulsió de cotxes del carrer.\n"Encara hem d'aprofundir més en polítiques de mobilitat", ha dit i ha recordat mesures com l'ampliació de la xarxa ortogonal de bus, de la de carrils bici o les superilles amb tràfic restringit, com la del Poblenou.\nS'ha parlat tant en els dies previs, que ha arribat el Dia Sense Cotxes a Barcelona i, ara com ara, l'apocalipsi que auguraven transportistes, tallers, restauradores i comerciants està lluny d'arribar.\nEls cotxes circulen amb normalitat per la immensa majoria de la ciutat i el tall més simbòlic de tots, el de la Via Laietana, s'ha produït sense incidents. De fet, no ha estat fins a gairebé dos quarts de nou quan els treballadors municipals han acabat de posar tanques Jersey -es diuen així- per marcar els dos carrils centrals -un de pujada i un de baixada- que quedaran lliures per a la circulació de bicicletes.\nL'altra via principal que s'ha tallat aquest dijous, i aquí, sí, totalment, és Gran de Gràcia, entre Diagonal i Lesseps. Per aquest carrer que creua el barri de Gràcia només pugen busos, taxis, algun vehicle de repartiment i desenes de motos que es colen malgrat els Guàrdies Urbans que no paren de xiular-los. El tall, no obstant això té si se'm permet l'expressió, trampa, perquè sí es circula amb normalitat als carrers adjacents: vies transitades com Travessera de Gràcia. Les úniques on no hi ha tràfic són on hi ha activitats a l'asfalt, com Montseny.\nJa passada l'hora punta de tràfic, des de l'àrea de Mobilitat de l'Ajuntament expliquen que en els accessos de la ciutat les congestions habituals han començat abans del normal, com si els conductors haguessin avançat l'entrada a la ciutat. En les Rondes, la densitat també ha estat l'habitual, indiquen. És durant les hores vall, les de menor intensitat de tràfic, quan han començat els talls a una cinquantena de carrers secundaris i terciàris dels barris, on es poden gaudir activitats lúdiques sobre l'asfalt.\nMentrestant, d'opinions de conductors i vianants hi ha per a tots els gustos, enxampats a la calçada, entre semàfor i semàfor verd. "Un sol dia no serveix més que per provocar més embussos i tocar els collons". "Sí, vinc amb cotxe a Barcelona perquè els trens de rodalies van fatal. Passo". "Tela marinera, haig amb el camió d'arribar a repartir carn a Sant Jaume". O "normalment vaig en transport públic, però avui havia d'agafar el cotxe".\nHa estat un treballador de Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) qui ha fet el tall simbòlic de la Via Laietana a les 8 del matí. La ciutat està pendent de com transcorrerà un dia laborable amb 56 carrers de la capital catalana sense vehicles particulars circulant. L'any passat, l'equip de govern municipal d' Ada Colau va recuperar aquesta iniciativa, que respon a una jornada internacional per desincentivar l'ús de vehicles a motor, però en un dissabte.\nL'aposta del Govern municipal -que està decidit a treure cotxes del carrer durant el seu mandat-, és ambiciosa i tallarà 56 carrers: 54 són secundàries o terciàries, en les quals hi haurà activitats amb les entitats dels barris. Però dos són vies troncals de la mobilitat: la Via Laietana, que creua Ciutat Vella; i Gran de Gràcia, que travessa el districte del mateix nom, entre Diagonal i Lesseps. Els transportistes, tallers, restauradores i comerciants han posat el crit en el cel i han alertat que la jornada perjudicarà a l'economia i asseguren que provocarà un col·lapse a la ciutat.\nEl País (22 de setembre de 2016)\nEls animalistes exigeixen el tancament del delfinari d' Aquopolis per tortura\nEl delfinari d' Aquopolis, l'únic que hi ha a la província, torna a estar al centre del debat creat per diferents associacions animalistes sota el paraigua de la Plataforma No al Dofinari. L'entitat es va crear fa tres anys per conscienciar, segons els seus criteris, que les instal·lacions per a dofins i lleons marins no són el mitjà natural dels animals i que era preferible tancar-les i retornar aquests mamífers o bé al seu hàbitat natural -el mar- o en zones de recuperació per passar els últims dies allunyats de les piscines.\nEl tema no ha passat desapercebut a Vila-seca ni en l'entorn. De fet, l'Ajuntament va obrir el debat en una comissió que porta per títol Servei al Territori i on totes les forces polítiques estan representades. La idea és reflexionar sobre la instal·lació i conèixer al detall el seu funcionament.\nDe fet, el 14 de juliol, es va realitzar una visita al delfinari acompanyats del director del parc, Josep M. Claver i del responsable de zoologia del Grup Parcs Reunits, la societat que gestiona el parc aquàtic i el delfinari de la Pineda.\n«L'objectiu era conèixer de primera mà la vida d'aquests animals, el funcionament de la instal·lació i les cures que s'apliquen per al seu benestar», expliquen fonts de l'Ajuntament.\nDe fet, Aquopolis compleix amb tots els requisits legals per a la seva activitat i encara que el debat pugui estar a peu de carrer, la normativa permet el seu funcionament com fins ara.\nMalgrat aquestes explicacions, la Plataforma ha intentat en aquests anys poder parlar tant amb el govern de la ciutat com amb els responsables del parc per fer-los entendre la necessitat de tancar el delfinari i reconvertir, si es desitja l'espai, en una activitat sense presència animal. La raó, expliquen des de la Plataforma, és eliminar el maltractament animal i la tortura. Argumenten que són esclaus d'un espectacle i que hauria de posar-se fi a això.\nPer aquesta raó, i davant les dificultats de poder exigir el tancament als responsables i a l'actual govern de Vila-seca, la Plataforma gastarà l'última bala en l'àmbit municipal amb una moció «per declarar Vila-seca municipi lliure d'espectacles amb animals salvatges». La proposta està recolzada pel PSC i Vila-seca en Comú, els dos partits que presentaran l'escrit, si no hi ha canvis, en el plenari d'octubre.\nL'entitat assenyala que «aquesta ha estat una temporada precedida per la pressió i la negociació política amb els partits en l'oposició. També marcada per les negatives al diàleg amb l'alcalde». Si la moció no prospera -a priori és el que passarà-, la Plataforma no cessarà en la seva obstinació i assegura que anirà a instàncies superiors, sense especificar més.\nDes de Aquopolis han contestat a la Plataforma: «Estem compromesos amb la cura i benestar dels nostres animals (dofins i lleons marins). Aquests reben les millors cures i atencions per part de l'equip humà: cuidadors, veterinaris i biòlegs experts».\nAfegeixen les mateixes fonts que «la moderna instal·lació -és membre de la AIZA (Associació Ibèrica de Zoos i Aquaris)- compleix amb tots els requisits tècnics establerts a nivell nacional i internacional i forma part del Programa Europeu de Reproducció de la EAZA (Associació Europea de Zoos i Aquaris). El centre desenvolupa una important labor educativa i de conservació a través de diversos projectes.\n«S'està també treballant juntament amb la Fundació Parcs Reunits en un projecte dedicat a l'establiment d'indicadors que ens ajudin a mesurar el benestar dels animals. És la nostra prioritat tant física com a mental i social i a això dediquem els nostres esforços».\nEl delfinari nega que no s'atengui a la Plataforma: «Sempre estem encantats a ensenyar, amb tot tipus de detall, les instal·lacions i el dia a dia dels animals».\nDiari de Tarragona (28 de setembre de 2016)\nEl COAMB proposa afavorir les renovables i prohibir el fracking en la futura Llei catalana de Canvi Climàtic\nCatalunya s'ha de plantejar l'objectiu de reduir les emissions de diòxid de carboni en un 95% el 2050 -sobre la base dels nivells de 1990- i d'acord amb el compromís europeu de disminuir les emissions segons l'establert voluntàriament en els acords de París.\nAixí ho va exigir ahir, dilluns 26 de setembre, el vicepresident del Col·legi d'Ambientòlegs de Catalunya (COAMB) i expert en energia, Josep Escarrà, en una compareixença al Parlament de Catalunya en representació del Col·legi.\nEn la seva intervenció, Escarrà va desgranar alguns dels punts clau del posicionament del COAMB, entre els quals hi ha els de establir altres objectius generals complementaris vinculats a PIB i cápita, fent èmfasis en les implicacions econòmiques que tindrà el canvi climàtic sobre el país.\nEn concret, va dir, "l'impacte del canvi climàtic pot suposar una disminució de prop del 30% del PIB de la província de Barcelona i de més del 20% de les províncies de Lleida, Tarragona i Girona".\nCom a mesures concretes, entre les aportacions del Col·legi al projecte de llei, el COAMB aconsella establir impostos sobre l'emissió de N2O i CH4, de forma addicional a l'emissió de CO2 i assentar les bases per a un sistema d'avaluació de la petjada de carboni de determinats productes, que haurà de ser desenvolupat per via reglamentària.\nFinalment, recomana establir mecanismes de balanç net per afavorir l' autoconsum elèctric d'origen renovable i demana incloure la prohibició explícita de l'obtenció de gas i petroli d'esquist per fractura hidràulica horitzontal, més conegut com fracking.\nPer tot això, el COAMB encoratja els parlamentaris a aprovar l'avantprojecte, perquè, així, Catalunya serà pionera en l'aprovació d'una Llei de Canvi Climàtic a nivell estatal.\nLa compareixença al Parlament es va emmarcar en una sessió per presentar propostes al projecte de llei en la qual van participar també unes altres col·legis professionals i entitats.\nCOAMB (28 de setembre de 2016)\nCatalunya insta a millorar Rodalies per reduir la contaminació a l'àrea de Barcelona\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha afirmat aquest dimecres que, si Rodalies hagués crescut tant com Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) els primers vuit mesos d'aquest any, s'hauria "reduït de manera molt substancial" la contaminació a l'àrea de Barcelona. Ha fet aquestes declaracions en un comunicat en referència a l'estudi del Real Automòbil Club de Catalunya (RACC) sobre la congestió en les vies d'accés a l'àrea de Barcelona i l'impacte que això té sobre el temps que perden els conductors i sobre l'economia.\nRull ha fet èmfasi en l'impacte ambiental derivat de les xifres aportades pel RACC: "Les dades ens diuen que aquests primers vuit mesos de l'any hem aconseguit un rècord en l'ús del transport públic, però falla una baula que és Rodalies, ja que no tenim capacitat de captar nous usuaris perquè la gent ho percep com a poc fiable".\nHa insistit que fa falta més inversió i que el Ministeri de Foment compleixi els seus compromisos, i ha defensat el traspàs total a la Generalitat.\nFonts de Renfe han explicat a Europa Press que Rodalies està en tònica de creixement "a poc a poc" perquè va sofrir molt durament la crisi econòmica en pèrdua de viatgers, i en els últims anys hi ha hagut obres de millora que van implicar talls de línies. Han donat l'exemple de la posada en servei de l'estació de Sagrera-Meridiana, que va obligar a tallar les línies R4, R5 i R7, amb el que molts viatgers van optar per altres mitjans de transport i recuperar-los després "és complicat".\nEcoticias (29 de setembre de 2016)\nDrets Humans i empreses europees. Un manual pràctic per a organitzacions de la societat civil i defensors dels drets humans\nEl passat mes de setembre es va presentar Human Rights in European business. A practical handbook for civil society organisations and Human Rights defenders.\nAquesta publicació s'emmarca en el projecte de Recerca "Business & Human Rights challenges for cross border litigation in the European Union" (JUST/2013/JCIV/AG/4661) (http://humanrightsinbusiness.eu/).\nEl CEDAT ha elaborat aquesta guia dirigida a persones que donen suport a les víctimes de violacions de drets humans o de danys ambientals causats per empreses europees que operen en tercers països.\nEl Manual es centra en els mecanismes no judicials de reparació i mecanismes de la jurisdicció civil.\nEl document està disponible en línia en quatre llengües (anglès, francès, portuguès i espanyol) al web del CEDAT: http://www.cedat.cat/publicacions/manual-drets-humans-i-empreses-europees/\nFont: CEDAT (16 de setembre de 2016)\nIXè Diàleg Ambiental, constitucional i internacional "Justícia Social i Ambiental en el context de la crisi global"\nEls dies 26 i 27 de setembre es va celebrar, a la Sala de Graus de la Facultat de Ciències Jurídiques de la URV, la primera part del "IX DIÁLOGO AMBIENTAL, CONSTITUCIONAL E INTERNACIONAL: A Justiça Social e Ambiental em um contexto de crise global".\nAquest seminari es va dedicar a analitzar la justícia social i ambiental en un context de crisi global i va comptar amb la participació de diversos investigadors del CEDAT, tant en els diferents panels com en les taules rodones i grups de treball que es van dur a terme.\nAquest és el primer cop que el CEDAT i la Universitat Rovira i Virgili acullen a Tarragona aquest esdeveniment, que des de l'any 2012 s'ha celebrat a diverses ciutats del Brasil i en tres ocasions -inclosa la segona part d'aquesta novena edició- a Lisboa (Portugal).\nConegueu el projecte "Diálogo ambiental, constitucional e internacional" al lloc web: http://www.dialogoaci.com\nFont: CEDAT (26 de setembre de 2016)\nComiat del Dr. Antonio Cardesa-Salzmann\nEl passat mes de setembre, el Dr. Cardesa-Salzmann va deixar la seva plaça com a docent-investigador del Departament de Dret Públic de la URV, per tal d'incorporar-se a principis d'octubre al seu nou lloc de treball com a Lecturer in EU Environmental Law, a la University of Strathclyde (Glasgow).\nEl professor Cardesa-Salzmann, el qual porta forces anys de col·laboració amb el CEDAT amb dedicació intensa i molt encert, a partir d'ara seguirà vinculat al Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona com a col·laborador extern.\nPresentació de l'anuari per a una Nova Cultura del Territori 2015 a Tarragona\nEl dimecres 28 de setembre, a les 18h., a la Sala de Graus de la Facultat de Ciències Jurídiques, es va presentar l' anuari per a una Nova Cultura del Territori 2015 a Tarragona.\nL'acte, en el qual hi van col·laborar el CEDAT i la Facultat de Ciències Jurídiques de la URV, comptà amb la participació d'Àlex Casademunt, president del Centre per a la Sostenibilitat Territorial (CST).\nL'Anuari per la Nova Cultura del Territori pretén ser un instrument d'investigació i comunicació per tal de fer una societat més sostenible.\nÉs alhora, un referent de moviments en defensa del territori i experts per tal de publicar-hi alternatives al model insostenible actual; i per a propiciar una nova cultura del territori, basada en els principis d'integritat, sostenibilitat i equitat.\nPodeu consultar el document en línia a: http://www.centresostenibilitat.cat/wp-content/uploads/2016/04/CST-Anuari-2015.pdf\nFont: CEDAT (28 de setembre de 2016)\nLectura de Tesi doctoral de la Sra. Isabel Vilaseca\nEl dia 10 d'octubre, a la Sala de Graus de la Facultat de Ciències Jurídiques de la URV es va dur a terme l'acte de defensa de la tesi doctoral de la Sra. Isabel Vilaseca Boixareu, exestudiant del Màster Universitari de Dret Ambiental de la URV i investigadora del CEDAT.\nLa tesi, titulada, "Democracia ambiental: una alternativa a la crisis civilizatoria del capitalismo tardío" i dirigida pel Dr. Jordi Jaria i Manzano.\nEls membres del tribunal avaluador van ser el Dr. Gregorio Mesa Cuadros, Profesor investigador de la Facultat de Dret, Ciències Polítiques i Socials de la Universidad Nacional de Colombia; el Dr. Albert Noguera Fernández, Professor de Dret Constitucional, Ciència Política i de l'Administració de la Universitat de València i el Dr. Marco Aparicio Wilhelmi, professor de Dret Constitucional de la Universitat de Girona.\nL'estudi s'escriu en un context de crisi civilitzatòria marcat pels límits planetaris als quals s'enfronta el sistema capitalista mundial, amenaçant la supervivència de l'espècie humana i sotmet a crítica conceptes com desenvolupament sostenible o democràcia liberal participativa. Aquest conceptes, segons l'autora, són matrius discursives reformistes que esdevenen inadequades per assegurar una transició democràtica cap a un model de reproducció social ajustat a les capacitats de la naturalesa.\nA partir d'aquí, la tesi formula una aproximació alternativa a la crisi civilitzatòria a partir de la noció de democràcia ambiental, plantejada en el marc d'un procés avui liderat per la societat civil, que aspira a desconstruir les arrels econòmiques de la Modernitat i construir simultàniament noves formes de ser i estar al món, entorn la idea de justícia ambiental i decreixement. Expandint-se en espais al marge del sistema institucional, aquest procés no defuig completament les institucions. Per això el treball proposa un paradigma constitucional crític i innovador al servei de l'estratègia ciutadana de la democràcia ambiental.\nFont: CEDAT (10 d'octubre de 2016)\nSentència del Tribunal Suprem. Sala del Contenciós. Nº Recurs: 505/2014, de 16 de setembre de 2016. Reial decret 413/2014, de 6 de juny, pel qual es regula l'activitat de producció d'energia elèctrica a partir de fonts d'energia renovables, cogeneració i residus; i Ordre del Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme IET/1045/2014, de 16 de juny, per la qual s'aproven els paràmetres retributius de les instal·lacions tipus aplicables a determinades instal·lacions de producció d'energia elèctrica a partir de fonts d'energia renovables, cogeneració i residus. TRACTAMENTS CINCA MITJÀ, S.L.\nSentència del Tribunal Suprem. Sala del Contenciós. Nº Recurs: 2455/2015, de 19 de setembre de 2016. Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Compatibilitat amb autonomia local. Vinculació a l'ordenació urbanística.\nSentència del Tribunal Suprem. Sala penal. Nº Recurs: 126/2016, de 19 de setembre de 2016. DELICTE CONTRA L'ORDENACIÓ DEL TERRITORI. El Fiscal va acusar per haver realitzat l'obra en un terreny especialment protegit, per declarar-ho així un Decret del Govern de la Comunitat Autònoma de Madrid nº 36/2010 d'1 de juliol. No obstant això tal Decret va ser declarat nul durant la tramitació de la causa. En judici el Fiscal va substituir el precepte administratiu, integrador de l'art. 319 C.P. (precepte en blanc), per la norma anterior al Decret anul·lat que va recobrar vigència (Ordre 903/2001). * Conforme a la meritada Ordre de la Comunitat Autònoma, en la seva disposició 2ª, prohibia la realització d'obres a la zona sotmesa a la declaració de "especialment protegida", per no obstaculitzar o entorpir una futura i possible declaració. Tal precepte no ho va respectar l'acusat realitzant obres, sense intentar si més no informar-se de la necessitat de llicència. L'acusat va cometre el delicte del paràgraf 2º de l'art. 319 C.P., i no el del paràgraf 1º. No s'infringeix el principi acusador per condemnar per tal precepte. * No va existir ni error de l'acusat, ni tampoc va concórrer un atenuant de reparació del dany.\nSentència del Tribunal Suprem. Sala del Contenciós. Nº Recurs: 1231/2015, de 07 de setembre de 2016. Urbanisme. Publicació de la normativa urbanística de la Revisió-Adaptació del Pla General d'Ordenació Urbana de Màlaga. Sòl no urbanitzable de protecció especial: abast del seu àmbit. També pot classificar-se com a tal pel planejament urbanístic més enllà de l'establert per l'ordenança territorial; sí bé no és aplicable la nostra doctrina al supòsit d'actuacions perquè el planejament urbanístic el que pretén en aquest cas és atenir-se justament a aquesta ordenació territorial: Recurrent: AJUNTAMENT DE MÀLAGA..\nReglament (UE) 2016/1719 de la Comissió, de 26 de setembre de 2016, por el que s'estableix una directriu sobre l'assignació de capacitat a termini.\nDOUE L Núm. 259 de 27 de setembre de 2016, p. 42 a 68 (27 pàgines)\nReglament (UE) 2016/1718 de la Comissió, de 20 de setembre de 2016, pel qual es modifica el Reglament (UE) nº 582/2011, pel que fa a les emissions dels vehicles pesats, pel que concerneix les disposicions sobre assajos per mitjà de sistemes portàtils de mesurament d'emissions (PEMS) i el procediment d'assaig de la durabilitat dels dispositius anticontaminants de recanvi.\nDOUE L Núm. 259 de 27 de setembre de 2016, p. 1 a 41 (41 pàgines)\nReglament (UE) 2016/1688 de la Comissió, de 20 de setembre de 2016, que modifica l'annex VII del Reglament (CE) n.° 1907/2006 del Parlament Europeu i del Consell, relatiu al registre, l'avaluació, l'autorització i la restricció de les substàncies i mescles químiques (REACH), pel que fa a la sensibilització cutània (Text pertinent a l'efecte del EEE)\nDOUE L núm. 255 de 21 de setembre de 2016, p. 14 a 16 (4 pàgines)\nReglament (UE) 2016/1179 de la Comissió, de 19 de juliol de 2016, que modifica, a l'efecte de la seva adaptació al progrés científic i tècnic, el Reglament (CE) n.° 1272/2008 del Parlament Europeu i del Consell, sobre classificació, etiquetatge i envasat de substàncies i mescles (Text pertinent a l'efecte del EEE)\nDOUE L núm. 195 de 20 de juliol de 2016, p. 11 a 25 (14 pàgines)\nOrdre AAA/1589/2016, de 3 d'octubre, per la qual s'autoritza un transvasament de 60 hm³ des dels embassaments de Entrepeñas-Buendía, a través de l'aqüeducte Tajo-Segura, per al trimestre d'octubre, novembre i desembre de 2016.\nBOE núm. 241 de 05 d'octubre de 2016, p. 71074 a 71074 (1 pàgina).\nOrdre IET/1555/2016, de 29 de setembre, per la qual es modifiquen les quotes de la Corporació de Reserves Estratègiques de Productes Petrolífers corresponents a l'exercici 2016 aprovades per Ordre IET/2839/2015, de 23 de desembre.\nBOE Núm. 238 de 01 d'octubre de 2016, p. 70271 a 70273 (3 pàgines).\nOrdre AAA/1600/2016, de 26 de setembre, per la qual es regulen els preus públics per la cessió d'ús de les instal·lacions del Centre d'Activitats de la Naturalesa Emilio Fernández Muñoz a la muntanya Cims del Realejo Baix (Tenerife).\nBOE Núm. 241 de 05 d'octubre de 2016, p. 71436 a 71438 (3 pàgines).\nReial decret 335/2016, de 23 de setembre, pel qual es prorroga la situació de sequera declarada per a l'àmbit territorial de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pel Reial decret 355/2015, de 8 de maig, i per a l'àmbit territorial de la Confederació Hidrogràfica del Segura pel Reial decret 356/2015, de 8 de maig.\nBOE núm. 231 de 24 de setembre de 2016, p. 68714 a 68716 (3 pàgines)\nResolució de 19 de setembre de 2016, de l'Institut per a la Diversificació i Estalvi de l'Energia, per la qual es publica la Resolució de 26 de juliol de 2016, del Consell d'Administració, per la qual es modifica l'annex III de la Resolució de 24 de març de 2015, per la qual s'estableixen les bases reguladores i convocatòria del programa d'ajudes per a la renovació de les instal·lacions d'enllumenat exterior municipal.\nBOE núm. 232 de 26 de setembre de 2016, p. 68843 a 68846 (4 pàgines).\nORDRE TES/253/2016, de 22 de setembre, per la qual es prorroga el Pla pilot de recol·lecció de bolets dins l'àmbit del paratge natural d'interès nacional de Poblet i de la seva zona d'influència.\nDOGC Núm. 7217 de 30 DE setembre de 2016, p. 1/18. (2 pàgines)\nDECRET 277/2016, de 2 d'agost, de reestructuració del Departament de Territori i Sostenibilitat\nDOGC núm. 7177, de 2 de agost de 2016, p. 94853 a 94853, (78 pàgines)\nSentència del Tribunal de Justícia (Sala Sexta) de 8 de setembre de 2016. E.ON Kraftwerke GmbH contra Bundesrepublik Deutschland. Petició de decisió prejudicial plantejada pel Verwaltungsgericht Berlin. Procediment prejudicial - Medi ambient - Règim per al comerç de drets d'emissió de gasos d'efecte hivernacle en la Unió Europea - Directiva 2003/87/CE - Assignació harmonitzada de drets d'emissió amb caràcter gratuït - Decisió 2011/278/UE - Modificació de l'assignació - Article 24, apartat 1 - Obligació d'informació del titular de la instal·lació - Aconsegueixi. Assumpte C-461/15.\nSentència del Tribunal de Justícia (Sala Tercera) de 10 de setembre de 2015. Fédération donis entreprises du commerce et de la distribution (FCD) i Fédération donis magasins de bricolage et de l'aménagement de la maison (FMB) contra Ministre de l'Écologie, du Développement durable et de lʼÉnergie. Petició de decisió prejudicial: Conseil d'État - França. Procediment prejudicial - Medi ambient i protecció de la salut humana - Reglament (CE) nº 1907/2006 (Reglament REACH) - Articles 7, apartat 2, i 33 - Substàncies extremadament preocupants presents en articles - Obligacions de notificació i d'informació - Càlcul del llindar del 0,1 % pes/peso. Assumpte C-106/14.\nSentència del Tribunal de Justícia (Sala Cinquena) de 7 de setembre de 2016. Comissió Europea contra República Hel·lènica. Incompliment d'Estat - Medi ambient - Directiva 2006/12/CE - Directiva 91/689/CEE - Directiva 1999/31/CE - Gestió dels residus - Sentencia del Tribunal de Justícia declarativa d'un incompliment - Inexecució - Article 260 TFUE, apartat 2 - Sancions pecuniàries - Multa coercitiva - Suma a tant alçat. Assumpte C-584/14.\nCáceres, Verónica L. (2016). La regulación ambiental: el caso de las antenas de telecomunicaciones en Argentina. Actualidad Jurídica Ambiental.\nTrouwborst, Arie, Fleurke, Floor and Dubrulle, Jennifer (2016). Border Fences and their Impacts on Large Carnivores, Large Herbivores and Biodiversity: An International Wildlife Law Perspective. Review of European, Comparative & International Environmental Law, Vol. 25 (3).\nEpstein, Yaffa (2016). Favourable Conservation Status for Species: Examining the Habitats Directive's Key Concept through a Case Study of the Swedish Wolf. Journal of Environmental Law, Vol. 28 (2): 221-244\nLees, Emma (2016). Allocation of Decision-Making Power under the Habitats Directive. Journal of Environmental Law, Vol. 28 (2): 191-219\nPIGRAU SOLÉ, Antoni; ÁLVAREZ TORNÉ, María; CARDESA-SALZMANN, Antonio; FONT I MAS, María; IGLESIAS MÁRQUEZ, Daniel; JARIA I MANZANO, Jordi; "Human Rights in European Business. A practical handbook for civil society organisations and human rights defenders", setembre 2016, Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona (www.cedat.cat) / Universitat Rovira i Virgili.\nFELIPE PÉREZ, Beatriz. "La degradación ambiental, el cambio climático y las migraciones". Vol. 11 (2016), Encrucijadas. Revista Crítica de Ciencias Sociales, ISSN: 2174-6753.\nRAMOS OLIVARES, Itzel. "Fracking: Una nueva amenaza a los derechos territoriales de los pueblos indígenas de México",Vol. 11 (2016), Encrucijadas. Revista Crítica de Ciencias Sociales, ISSN: 2174-6753.\nMartínez Hernández, Lorena; Recensió: GERARD RUGGIE, J., ¿Solamente Negocio? Multinacionales y derechos humanos, Icaria Editorial, Barcelona, 2014, Vol.7, no. 1, pp. 256, Revista Catalana de Dret Ambiental, 2016, ISSN: 2014-038X (www.rcda.cat).\nHey, Ellen; Advanced introduction to international environmental law, Northampton, MA: Edward Elgar Pub., 2016.\nDernbach, John C., May, James R.; Shale gas and the future of energy: law and policy for sustainability, Northampton, MA : Edward Elgar Pub., 2016.\nLeal Filho, Walter; Azeiteiro, Ulisses M., Alves, Fátima. Climate change and health: improving resilience and reducing risks. Berlin, Heidelberg: Springer, 2016.\nGarcía Rubio, Fernando; Sostenibilidad ambiental y competencias locales: un análisis jurídico. Madrid : Dykinson, 2015.\nAlonso García, Mª Consuelo; La protección de la dimensión subjetiva del derecho al medio ambiente. Cizur Menor (Navarra): Aranzadi Thomson Reuters, 2015.\nGonzález Vaqué, Luis (coord..); Lecciones de derecho alimentario: 2015-2016. Cizur Menor (Navarra): Thomson Reuters Aranzadi, 2015.\n23ª Congrés Mundial de l' Energia\nEl Congrés Mundial de l'Energia és el principal esdeveniment triennal del Consell Mundial de l'Energia. S'ha guanyat el reconeixement des del primer esdeveniment el 1924 com el principal fòrum mundial per als líders i pensadors per debatre solucions als problemes energètics. A més de les discussions, l'esdeveniment ofereix una oportunitat pels executius a mostrar les seves tecnologies i explorar oportunitats de negoci. Amb el proper Congrés a Istanbul, que es realitzarà sota el lema "Abraçant noves fronteres", l'esdeveniment s'ha dut a terme en 21 de les principals ciutats de tot el món des de la seva fundació.\nData: 10-13 d'octubre de 2016\nLloc: Estambul, Turquia\nOrganitza: Consell Mundial de l'Energia\nCurs que pretén fer un repàs de l'estat de la normativa territorial, destacant aquelles modificacions que més poden afectar el dia a dia dels professionals del medi ambient i del dret ambiental. Es farà èmfasi en les novetats i punts clau de les diferents actualitzacions normatives, com aplicar-les, i conèixer els efectes d'aquesta legislació no només al territori (com afecta a la gestió o protecció del lloc) si no a l'exercici professional.\nTambé es dedicarà un mòdul a normativa en elaboració amb implicacions a la gestió del territori, durant el qual s'apuntaran i debatran les tendències previstes.\nEl curs va dirigit a tècnics de l'administració, consultors, advocats, professionals del medi ambient (ambientòlegs, enginyers, biòlegs, etc.).\nData: 19 d'octubre, 2, 9 i 14 de novembre de 2016\nLloc: Institut d'Estudis Catalans (IEC). Sala Pi i Sunyer. C/ Carme, 47 Barcelona\nOrganitza: COAMB, SCOT, Col·legi d'Advocats de Barcelona\nSimposi internacional de recerca 2016: l'aigua i l'espai públic\nEn aquesta Jornada s'exploren alguns dels aspectes de la relació entre aigua i espai públic. L'aigua té un paper cada cop més important en el disseny de l'espai públic. I això per varies raons. En primer lloc per raó del paper que l'aigua pot tenir en la composició dels espais urbans creant ambients d'una qualitat superior. En segon lloc per la capacitat que l'aigua té d'introduir coreografies gràcies al seu moviment. Finalment perquè cal començar a pensar el disseny de l'espai públic a partir dels condicionaments del canvi climàtic quan la pujada del nivell del mar afectarà de forma punyent el disseny de certes zones de les nostres ciutats.\nOrganitza: Instituta de Recerca de l'aigua, Universitat de Barcelona\nAdvocat/a bilingüe (español/inglés) oficial sènior del programa per a Centreamericà i Mèxic\nEl Centre per la Justícia i el Dret Internacional (CEJIL, per les seves sigles en anglès) busca un/a advocat/a per incorporar-se a l'equip jurídic que acompanya el litigi de casos de violacions de drets humans davant el Sistema Interamericà de Protecció dels Drets Humans i realitza labors d'incidència, promoció i capacitació en drets humans. La contractació és per treballar en l'Oficina de CEJIL a San José, Costa Rica.\nData: 26 d'octubre de 2016\nOrganitza: Centre per la Justícia i el Dret Internacional\nCongrés internacional Recuwatt: reciclatge i energia\nRECUWATT ofereix un espai on adquirir coneixements del sector i inspiració per obrir nous reptes. Genera un ambient de networking professional entre empreses nacionals i internacionals que ofereix el marc ideal on obrir oportunitats de negoci.\nDurant el Congrés es presentaran tot un seguit de projectes i iniciatives seleccionades pel caràcter innovador, disruptiu i el valor afegit en la gestió de residus.\nPodrà participar d'un nou repte per a la consecució dels objectius 2020 i 2030: Recycling, Energy and Life, un nou espai de diàleg i creixement sobre gestió de residus, que integra a la societat en l'àmbit professional.\nData: 26-28 d'octubre de 2016\nLloc de presentació de projectes: TecnoCampus, Carrer d'Ernest Lluch, 32, 08302 Mataró\nOrganitza: Consorci per al Tractament de Residus Sòlids Urbans del Maresme, Consorci per a la Gestió de Residus del Vallès Oriental, Agència de Residus de Catalunya.\n1er Congrés Internacional d'Àrees Naturals Protegides\nL'esdeveniment està dirigit a estudiants, autoritats, professionals, professors i investigadors, nacionals i internacionals.\nEls objectius són promoure l'intercanvi científic entre professionals, autoritats i investigadors d'institucions públiques i privades, nacionals i internacionals, dedicades a l'estudi i maneig de les Àrees Naturals Protegides (ANPs). Oferir un fòrum per a l'intercanvi i la vinculació sobre el saber de les ANPs. Incentivar la participació de la comunitat científica, social i legislativa mitjançant la presentació de casos d'estudi i fomentar l'intercanvi d'idees. Conèixer els avanços en recerca, accions de maneig i tendències actuals sobre l'administració i maneig dels recursos naturals en les ANPs.\nEl Congrés pretén reunir a especialistes els resultats dels quals d'accions de maneig i/o de recerca científica bàsica o aplicada hagin generat coneixements perquè l'administració i el maneig dels recursos naturals de les Àrees Naturals Protegides s' efectuïn d'una manera més eficient, contribuint estratègicament al fet que es compleixin adequadament els objectius de conservació de la seva biodiversitat, l'aprofitament sostenible dels recursos naturals i l'elevació de la qualitat de vida de les comunitats humanes a les seves zones d'influència.\nData: 10 i 11 de novembre de 2016\nLloc: Ciutat de Mèxic\nOrganitza: Xarxa Nacional d'Àrees Naturals Protegides.


cap de setmana - Capdesetmana.cat\nEn aquesta ocasió us fem una proposta de cap de setmana que barreja natura amb esport en rutes de senderisme a Montserrat. Al\nCultura i tradicions al Baix Llobregat\nLa comarca del Baix Llobregat és prou extensa com per acumular una gran quantitat d’activitat cultural i de tradicions. A destacar entre totes elles aquesta és una proposta per al cap de setmana. Dins la gran quantitat de pobles que representen el pessebre amb escenificacions vives a aquesta època de l’any, el de Corbera de […]\nQuè és la Intermón Oxfam Trailwalker Com cada any, a l’abril, tindrà lloc la Trailwalker de Intermón Oxfam, el desafiament per equips més gran del món per lluitar contra la pobresa. Es tracta d’un desafiament doble: recórrer en 32 hores els 100km que separen Olot i Sant Feliu de Guíxols, en equips de quatre persones; i […]\nCicle de cantautors a Sant Feliu de Codines\nEl cantautor Pau Vallvé serà el primer en estrenar el cicle ARAUTORS, el cicle de cantautors organitzat per l’IncivicZone. El concert serà aquest dissabte 23 al Centre Cívic La Fonteta de Sant Feliu de Codines a les 23:00h on Pau Vallvé presenta “de Bosc”, el 13è disc del cantautor català. El divendres 26 d’abril actuarà […]\nEl Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i Serra de l’Obac és realment molt a prop de tot arreu. Una excursió de diumenge es pot conjugar molt bé la resta del cap de setmana amb altres activitats per l’entorn. Pujar a la Mola des de diversos punts és relativament senzill, es troba ben marcat […]


Sóller s’indigna amb la retallada de l’ajut del túnel\n28 octubre 2021 21:58\nMés de 300 persones es concentren davant l’Ajuntament i demanen al Govern que “rectifiqui”. També n’exigeixen els pagaments pendents\nLluc García | 13 novembre 2011\nVeïns de totes les edats i condicions se sumaren a la xiulada, que en cap moment no va agafar caire polític partidista.\nMés de 300 persones, unes 400 segons els organitzadors, es concentraren ahir migdia davant l'Ajuntament de Sóller en un acte de protesta pel retard de més d'un any en el cobrament de la subvenció del peatge del túnel de Sóller, que cobraven tots els residents de Sóller i de Fornalutx des de l'any 2002. La concentració havia estat convocada dies enrere pel col·lectiu Albaïna, abans de conèixer-se la notícia que el Govern balear ha eliminat la subvenció en els pressupostos de l'any 2012, segons va denunciar despús-ahir el PSOE.\nLa notícia de la supressió d'aquesta ajuda -mesura que suposa que uns 6.200 residents a la Vall quedin sine die sense aquest suport econòmic- es va transformar ahir en indignació entre molts sollerics que es desplacen diàriament a Palma per estudiar o treballar. Estudiants, no pocs jubilats, professionals i mestresses de casa es varen unir ahir a la concentració i protagonitzaren una "xiulada" sonora contra aquesta decisió de l'Executiu balear. Així mateix, n'exigiren una "rectificació", a més del pagament dels endarreriments, ja que el Govern no abona els ajuts des de l'octubre de l'any passat.\nUn membre d'Albaïna llegí un manifest en què es demana "el retorn íntegre dels aproximadament 1,5 milions d'euros que es deuen i que s'acceptin i tramitin noves sol·licituds de subvenció" (enguany s'han denegat 113 peticions per silenci administratiu). Així mateix, volen "que el Govern balear rectifiqui i doti la partida perquè els sollerics i fornalutxencs no siguin els únics mallorquins que han de pagar per entrar i sortir del seu municipi".\nDurant la lectura s'incrementaren les xiulades quan s'informà els presents que, "malgrat l'incompliment dels compromisos de dotar els pagaments corresponents fins al maig del 2011 i de no haver dotat tampoc amb cap partida la resta de mesos d'enguany, ara allò més preocupant és que l'Executiu, presidit per José Ramón Bauzá, n'ha eliminat la subvenció". Els convocants recorden que "un treballador solleric que cobri el sou mínim interprofessional i que s'hagi de desplaçar diàriament a Palma a fer feina haurà de destinar al peatge el 10% del sou, malgrat el descompte de resident". Els organitzadors havien avusat que en la protesta no s'admetria propaganda electoral. Alguns polítics de diferents partits que feien campanya a la plaça, cap d'ells del PP, se sumaren a la protesta a títol personal.\nPer les forces politiques de la dreta o ultra-dreta espanyola, tant les illes balears com catalunya, som considerats colonies on els castellans xupen els doblers per enriquir-se a costa nostra (madrid, castella, andalussia, extremadura...) i d'aquesta manera ells tenen bones infraestructures a costa nostra; les desenes o centenars de milers d'euros de la partida de subvencions per als residents de soller i fornalutx, on vos penssau que aniran destinades?. Els del PP tenen doblers pel que volen i pel que els hi interessa, i el PP de les Illes Balears fà el que li dicten desde Madrid. Això ens passa per votar a un partit que no mira per Mallorca ni les Illes Balears, sinó per Madrid. Nosé quant arribarà el dia que els mallorquins aprenguem a votar una força politica de ca nostra, i que per tant defenssi els interessos de ca nostra, no els de Madrid i l'Espanya castellana.\nPer jomateix, fa mes de 9 anys\nDe fet, l'Ajuntament de Bunyola no en va rebre ni les taxes municipals per l'obra del túnel-\nPer Black&Decker, fa mes de 9 anys\nJo som del parer de que aquest tunel hauria d'esser públic, lliure de peatge.\nPerò això que dius de "o tots o cap" no te cap sentit, en poques paraules tu et consideres castigada i el teu remei és castigar a tots els demés.\nTambé h ha sollerics que fan feina a altres indrets de l'Illa, però a més ells ham de passar pel tunel, o pel coll, per moltissimes més coses: Anar a un metge especialista, o a un hospital de referència, o a estudiar a la UIB, o al port o aeroport quan es vol sortir de l'Illa, o per moltissims tràmits burocràtics centralitzats a Palma..... No només és la feina, que et repetesc que també hi ha sollerics que fan feina fora de Soller, sino el poder accedir a la resta de l'Illa sense haver de pagar.\nEl tunel públic i de franc,. Però si cal peatge els sollerics són els que n'han d'estar lliures.\nPer bunyolina, fa mes de 9 anys\ni un BUNYOLÍ, que fa feina a Sóller HA DE PAGAR UN TÚNEL que discorr majoritàriament per Bunyola.\nTriam on vivim però avui triar on es fa feina és un luxe!\no tots o cap...