dijous 5 Novembre 2020\nDijous 31 durant l'any\n1ª Lectura (Fl 3,3-8a): Germans, nosaltres som els qui portem de debò la marca de la circumcisió, nosaltres que donem culte a Déu conduïts pel seu Esperit, i no ens refiem d'un títol visible, sinó que ens gloriem en Jesucrist. Jo també em podria refiar d'aquests títols, i més que cap altre, perquè vaig ser circumcidat el dia vuitè, sóc israelita de naixement, de la tribu de Benjamí, hebreu fill d'hebreus; jo en el compliment de la Llei era fariseu, en el zel per la meva religió era un perseguidor de l'Església, i en la justícia que pogués venir de la Llei era irreprensible. Però, per Jesucrist tinc per desavantatjosos els meus avantatges. Sí, tots els avantatges que jo pogués tenir, els considero desavantatjosos comparats amb el valor que té poder conèixer Jesucrist, el meu Senyor.\nR/. Alegreu-vos, els qui busqueu el Senyor.\nPenseu en el Senyor i en el seu poder, busqueu sempre la seva presència. Recordeu les meravelles que ell obrà, els seus prodigis i les seves decisions.\nVersicle abans de l'Evangeli (Mt 11,28): Al·leluia. Veniu a mi tots els qui esteu cansats i afeixugats; jo us faré reposar, diu el Senyor. Al·leluia.\nText de l'Evangeli (Lc 15,1-10): En aquell temps, veient que tots els publicans i els altres pecadors s'acostaven a Jesús per escoltar-lo, els fariseus i els mestres de la Llei murmuraven i deien: «Aquest home acull els pecadors i menja amb ells».\nJesús els va proposar aquesta paràbola: «Si un home d'entre vosaltres té cent ovelles i en perd una, ¿no deixa les noranta-nou al desert i va a buscar la perduda fins que la troba? I quan l'ha trobada, ¿no se la posa a les espatlles ple d'alegria i, arribant a casa, convida els amics i els veïns dient-los: ‘Veniu a celebrar-ho amb mi: he trobat l'ovella que havia perdut?’. Igualment jo us dic que en el cel hi haurà més alegria per un sol pecador que es converteix que no pas per noranta-nou justos que no necessiten convertir-se.\n»O bé, si una dona té deu monedes de plata i en perd una, ¿no encén una llàntia i escombra la casa amb tota cura fins que la troba? I quan l'ha trobada, ¿no convida les amigues i veïnes dient-los: ‘Veniu a celebrar-ho amb mi: he trobat la moneda que havia perdut?’. Igualment jo us dic que hi ha una alegria semblant entre els àngels de Déu per un sol pecador que es converteix».\n«En el cel hi haurà més alegria per un sol pecador que es converteix»\nMn. Francesc NICOLAU i Pous (Barcelona, Espanya)\nAvui, l'evangelista de la misericòrdia de Déu ens exposa dues paràboles de Jesús que il·luminen la conducta divina envers els pecadors que tornen al bon camí. Amb la imatge tan humana de l'alegria, ens revela la bondat de Déu que es complau en el retorn del qui s'havia allunyat del pecat. És com un tornar a la casa del Pare (com dirà més explícitament a Lc 15,11-32). El Senyor no va venir a condemnar el món, sinó a salvar-lo (cf. Jn 3,17), i ho va fer acollint els pecadors que amb plena confiança «s'acostaven (...) a Jesús per escoltar-lo» (Lc 15,1), ja que Ell els guaria l'ànima com un metge guareix el cos dels malalts (cf. Mt 9,12). Els fariseus es tenien per bons i no sentien necessitat del metge, i és per a ells —diu l'evangelista— que Jesús proposà les paràboles que llegim avui.\nSi nosaltres ens sentim espiritualment malalts, Jesús ens atendrà i se n'alegrarà que hi acudim. Si, en canvi, com els orgullosos fariseus penséssim que no ens cal demanar perdó, el Metge diví no podria obrar en nosaltres. Sentir-nos pecadors ho hem de fer cada vegada que recitem el Parenostre, ja que hi diem «perdoneu les nostres culpes...». I com li hem d'agrair que ho faci! Com també hem de sentir agraïment pel sagrament de la reconciliació que ha posat al nostre abast tan compassivament. Que la supèrbia no ens el faci menystenir. Sant Agustí ens diu que Jesucrist, Déu Home, ens donà exemple d'humilitat per a guarir-nos del “tumor” de la supèrbia, «ja que gran misèria és l'home superb, però més gran misericòrdia és el Déu humil».\nDiguem encara que la lliçó que Jesús dóna als fariseus és exemplar també per a nosaltres; no podem fer fora de la nostra vora els pecadors. El Senyor vol que ens estimem com Ell ens ha estimat (cf. Jn 13,34) i hem de sentir gran goig quan puguem portar a la pleta una ovella esgarriada o recobrar una moneda perduda.


Comunicat d'Obertament sobre les informacions estigmatitzantes publicades a diferents mitjans sobre el cas de la mort de Blanca Fernández Ochoa.\n“Representar el rol de cap de família, de persona forta, no et permet ser vulnerable”\nEntrevistem a l'Albert, activista d'Obertament des de fa un any, i reflexionem entorn a com afecta l'estigma segons el gènere, en aquest cas, el masculí.\nCom treballar la salut mental i emocional als instituts?\nSessió informativa per parlar sobre el projecte What's up! Com vas de salut mental?, una proposta curicular per abordar la salut emocional entre joves de 3r d'ESO.\nDescarrega la memòria 2018!\nJa tenim disponible la memòria del 2018 d’Obertament!\nSalut emocional i adolescents: entrevista a Jaume Funes\nJaume Funes: “No ens hem de respectar perquè tots som iguals, sinó perquè ens necessitem els uns als altres, des de la diferència, per poder ser nosaltres mateixos”\nHem visitat el Col·legi de Periodistes de Tarragona, Girona i Manresa per parlar sobre salut mental, estigma i mitjans i per presentar les conclusions del darrer informe de l'Observatori de mitjans i salut mental\nIntercanviem experiències de lluita contra l’estigma en l’àmbit educatiu\n"La lluita contra l’estigma als instituts és imprescindible i cal la sinèrgia de tothom per fer-la possible" T'expliquem com va anar la jornada del passat 14 de juny sobre experiències de lluita contra l'estigma en l'àmbit educatiu.


Plataforma d'Entitats Cristianes es manifesta en contra el projecte de la Nova Llei d'Estrangeria – SOS Racisme\nUn cop més, les propostes legislatives enfoquen el tema de les migracions com un àmbit a regular amb normes restrictives i sancionadores.\nObliden novament que els/les immigrants són persones, amb somnis, amb il·lusions i amb famílies que en depenen. Que han estat i poden seguir essent font de riquesa per al nostre país, tan humanament, com cultural i econòmica.\n1. Risc que aflorin actituds de xenofòbia. L’avantprojecte de Llei es debat en el context d’una crisi financera i econòmica de gravíssimes repercussions socials i laborals que està afectant ja de ple els sectors més vulnerables.\nEn aquest context, en les capes més febles de la societat, l’equilibri social és fràgil. I hi ha el risc que aflorin actituds de xenofòbia i racisme.\nÉs oportú aquest moment per a retallar encara més els “drets” de la població immigrada? D’assenyalar-la un cop més com a estrangera? Quants anys han de passar per tal que la persona que prové d’un altre país sigui ciutadana de ple dret?\n2. Allargament del període màxim d’internament. És precisament sobre la condició d’immigració irregular que l’avantprojecte de Llei pretén donar un nou gir, en la línia de duresa que Espanya ha decidit adoptar a instàncies europees.\nRecordem que, amb motiu del debat, el juny de 2008, sobre la Directiva Europea de Retorn d’immigrants, les Esglésies i entitats cristianes europees ja van mostrar “la seva profunda preocupació pel creixent ús de la detenció administrativa d'immigrants (fins a 18 mesos d’internament) a l'espera de ser expulsats, en molts països d'Europa”.\nAra, a l’Estat Espanyol, l’Avantprojecte de Llei recull aquest augment (al passar de 40 dies a 60) i amplia els supòsits d’internament, limitant així el dret fonamental a la llibertat i vulnerant la Declaració Universal dels Drets Humans (art. 13)\n3. Prohibició i penalització de la solidaritat humana. A més, introdueix un element greu -i èticament inadmissible- en castigar l’ajuda humanitària (moralment legítima, cristianament imprescindible) que particulars o entitats prestin a una persona immigrada en situació irregular i sense recursos. Les nostres entitats i moltes d’altres, atenen cada dia a centenars de persones en aquesta situació.\nTambé castiga l’empadronament d’un estranger en un domicili no habitual. Constatem que aquesta situació es dona freqüentment en persones sense llar, forçades a tenir una adreça si volen ser considerades ciutadanes a efectes administratius.\n4. Restriccions al dret a viure en família. Constatem que l’enduriment que planteja l’avantprojecte de Llei Orgànica d’Estrangeria no es limita només a l’àmbit sancionador, sinó que va més enllà i afecta a facetes tan fonamentals per a les persones com és el dret a reagrupar als propis pares, que a partir d’ara hauran de tenir més de 65 anys.\nLa reagrupació només es podrà fer si el fill porta més de 5 anys de residència regular a Espanya, quan la normativa europea estableix que al fill no se li podrà exigir més de 2 anys de residència regular.\nLa Plataforma està formada per les següents entitats:ACO, ASSOCIACIÓN SOCIAL ESTE-OESTE, CARITAS, CINTRA-BENALLAR, CON VI VIM, CRISTIANISME I JUSTÍCIA, CRISTIANS PEL SOCIALISME, DELEGACIÓ DE PASTORAL OBRERA DE BARCELONA, DELEGACIÓ DE PASTORAL SOCIAL DE BARCELONA, EKUMENE, FUNDACIÓ ESCOLA CRISTIANA, FUNDACIÓ MIGRA-\nSTUDIUM, GOAC-HOAC, GRUP DE JURISTES RODA VENTURA, JOC, JUSTÍCIA I PAU, INTERCULTURALITAT I CONVIVÈNCIA, PARRÒQUIA DE SANTA MARIA DEL PI, PASTORAL AMB IMMIGRANTS (PAI), RELIGIOSES EN BARRIS, UNIÓ DE RELIGIOSOS DE CATALUNYA (URC), BAYT-AL-THAQAFA.\nNou projecte: eines per un tractament adequat de la migració\n3 gener 2017 18 juliol 2017 , Notícies, aixòésracisme\nEnguany encetem un nou projecte com entitat membre de la Federación de SOS Racismo a l’Estat espanyol, amb l’objectiu...\nAhir dimecres, dins el programa DOC'S de la Televisió de Barcelona (BTV), varen emetre el documental "Gramàtiques de la...\nNo siguis indiferent - 21 de març 2009Entrevista al President del Comitè de Prevenció de la Tortura del Consell d' Europa


Jordi Martí: nou càrrec, final de la revolució La República\nJordi Martí: nou càrrec, final de la revolució\nAda Colau s’ha decantat per Jordi Martí per ocupar el càrrec de gerent de l’Ajuntament de Barcelona. El líder de MÉS va acceptar “a títol personal”, però aquest és un fet que no es pot destriar de la seva actual militància, MÉS, un partit nou amb molt poca trajectòria escissió d’un PSC en hores baixes del qual n’ha heretat la cultura i l’ambició pels càrrecs, com s’ha pogut comprovar en aquest cas.\nJordi Martí abandona el projecte de renovació un cop obté un nou càrrec\nQuan el dia 10 els rumors sobre la seva elecció es confirmaven, Ernest Maragall va respondre ràpidament des de les xarxes: “les decisions professionals/personals són incompatibles amb el projecte col·lectiu”. “Adéu, Jordi. MÉS mira lluny de l’acord d’esquerres per Barcelona”. Les crítiques internes per la unilateralitat de la decisió de Martí, i la decisió en sí mateixa, han fet que avui Martí hagi renunciat a seguir al capdavant de MÉS, malgrat que en mantindrà la militància. La situació és similar a la de Ferran Mascarell, que sí que va abandonar la militància al PSC el 2010 per incorporar-se a les ordres d’Artur Mas. Pel que fa a MÉS, dilluns que ve s’escollirà el nou portaveu, i en l’assemblea del 27 de juny, la nova direcció.\nEl país com a excusa\nEl futur gerent de l’Ajuntament de Barcelona, Jordi Martí, teixia una aliança amb ERC per concórrer junts a les eleccions municipals. MÉS es presentava com la branca sobiranista del socialisme català, però uns dies després pactava candidatures conjuntes amb ICV en municipis on hi havia previsions favorables. Un cop passat el 24M, Martí tornava a posar el país com a excusa –com quan es va convertir en el candidat amic del sobiranisme a les primàries del PSC que van erigir Collboni- a l’hora de pressionar ERC per entrar a govern amb Ada Colau: “és absurd, en termes nacionals, que l’esquerra sobiranista girés l’esquena a Ada Colau adduint poc compromís amb el país”. Només mig més després, hem pogut entendre la motivació real que hi havia en el rerefons d’aquestes reivindicacions.\nToc d’atenció a Esquerra Republicana\nAquest és un nou avís –de forma indirecta- per a Esquerra Republicana, que ha enfocat la seva estratègia política a ocupar l’espai del PSC a través de la forja d’aliances amb les seves escissions, i la captació de velles glòries que poca cosa més poden aportar a la política catalana. Aquesta incorporació de nova gent, demostra que ERC és un partit inclusiu, però a la mateixa vegada comporta el perill de tornar a fer créixer els corrents més favorables al trencament amb Convergència, i que han estat un obstacle en l’entesa final entre Mas i Junqueras, com es va veure en les negociacions per la llista unitària.


Sundance Apartments & Suites Illa de Creta Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSundance Apartments & SuitesVarnali Street, Khersónissos, Illa de Creta, Grècia, 700 14 - Veure al mapaExcel·lent8,8Basada en11comentarisSundance Apartments & SuitesVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 27 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatbalcó/terrassabar\nSuite 2 Habitacions (4-6 Adults) ( Two-Bedroom Suite (4-6 Adults) )\nApartament 1 Habitació Superior (2 Adults + 1 Nen) (Superior One-Bedroom Apartment (2 Adults + 1 Child))\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualSundance Apartments & SuitesKronos HotelVillage Heights Golf Resort By Diamond ResortsAmbassadors Residence Boutique HotelValoració dels clientsExcel·lent 8,8 (11 comentaris)Excel·lent 8,5 (1651 comentaris)Excepcional 9,2 (163 comentaris)Excepcional 9,4 (161 comentaris)BarriKhersónissosHeraklionKhersónissosChaniaWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjament\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Illa de Creta, Sundance Apartments & Suites és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Illa de Creta. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa són només algunes de les comoditats que fan que Sundance Apartments & Suites sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. L'ambient de Sundance Apartments & Suites es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, bany addicional, lavabo addicional, productes de neteja, penjador de roba són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, massatge, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Illa de Creta, faci de Sundance Apartments & Suites la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxesLloguer de cotxesservei de llançadoraCoses a fer, maneres de relaxar-sejardípiscina [exterior] Massatgevisites turístiques Àpats, begudes i refrigeribarinstal.lacions de barbacoa Serveis i comoditatsbibliotecamagatzem d'equipatgezona de fumadorscanvi de monedaneteja en sec consergeservei de bugaderia Per als nenshabitació familiar Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatcuina americanapenjador de robaarticles de tocadorempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxabalcó/terrassaentrada privadaproductes de netejabarnussosestris de cuinasabatillescafetera/teteraforn microonesservei de despertadorcaixa de seguretat per a portàtilsllençolstelèfonconnexió sense fils a internet (cortesia)miralltelevisió de pantalla planacortines opaquesneveraTV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsGrec Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 2 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 3 a 12 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 13 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilL'allotjamentNombre d'habitacions: 61Avís importantCal que informeu el Sundance Apartments & Suites de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Wikiloc | Ruta Pic de Costa Cabirolera a la Serra del Cadí, des del Coll de Bassotes\nPic de Costa Cabirolera a la Serra del Cadí, des del Coll de Bassotes\n1.825 77 653\nVista 2324 vegades, descarregada 96 vegades\nSortida: Coll de Bassotes, situat a 1/2 hora de cotxe des de Gisclareny, per la pista apte per a turismes que passa pel Coll de la Bena i el de la Bauma.\nEl camí està senyalitzat primer com a PR amb senyals molt escadusseres i a partir de la Font dels Cortils com a GR amb millor balisament. Tècnicament no té cap dificultat, però cal anar en compte amb les relliscades a la baixada del Pas del Cabirol, indret per on s'accedeix a la carena del cim.\nLa durada és d'unes 5 hores totals i el desnivell acumulat d'uns 950 m.\nL'itinerari és molt interessant, i la vista des del cim superba, les muntanyes més conegudes de l'Alt Berguedà i Solsonés al Sud, (la cara Nord del Pedraforca en primer pla), la Serra del Cadí a Est i Oest amb la seva vertiginosa cara Nord i la Cerdanya i el Pirineu Oriental al Nord i Nordest.


Discord és l'app perfecta per xat de veu i text per gamers | Androidsis\nDiscord és una aplicació de xat creada per i per gamers\nEls dispositius mòbils estan obrint nous camins que van a l'una que altres experiències ben marcades al gaming des de fa ja molts anys. Els que estigueu acostumats a jugar a videojocs com Counter Strike o World of Warcraft, segur que coneixereu aplicacions com TeamSpeak o el mateix Skype, per cert, aquest últim va començar a donar-se a conèixer gràcies a milers de jugadors que el van veure com una alternativa davant d'un TeamSpeak que, encara que ofereix opcions més avançades per crear sales de xat amb permisos, també dificultava que certs jugadors aconseguissin connectar amb altres.\nAquest nou món que està obrint els dispositius mòbils també estan possibilitant que puguem accedir a noves aplicacions com la que tenim amb Discord. Des de la pròpia pàgina des de Google Play Store s'identifica com la única multi-plataforma app de xat de veu i text dissenyada especialment per gamers. És amb l'app de Discord per Android amb la qual pots estar connectat a tots els canals de xat de text i veu, fins i tot quan un es trobi AFK. L'app perfecta per xatejar amb membres d'un equip, veure qui es troba en línia i reprendre converses escrites en els canals on siguis subscrit.\n1 La simplicitat i un gran disseny\n1.1 les seves característiques\n2 Creada per i per gamers\nLa simplicitat i un gran disseny\nEstem davant d'una altra d'aquestes apps en què es dirigeix directament a el seu gran objectiu que és la comunicació entre gamers. Per això afegeix una gran estètica visual i un excel·lent rendiment a través de totes les pàgines que posseeix, ja sigui la principal on es trobin els missatges, la de crear un servidor o les diverses per als diferents ajustaments. Són en aquests ajustos on tenim una bona quantitat d'opcions que comentarà a continuació.\nXat de veu: Participa en canals de veu i xateja amb el teu equip o grup\nMissatges en temps real: Comparteix vídeo, imatges i text al xat\nnotificacions push: Mai et perdis alguna cosa amb @menciones i missatges directes\ninvitacions instantànies: Afegeix de forma fàcil al teu servidor de veu a l'compartir un enllaç directe d'invitació\nmissatges directes: Envia missatges privats\nSuport a servidors múltiples: Gestiona tots els teus grups de xat des d'un mateix client\ncanals gestionables: Mantingues les discussions en un tema a través d'una comunicació estructurada\nCreada per i per gamers\nAmb aquesta sèrie d'opcions ens trobem amb una app que ha estat dissenyada per gamers. Això es nota des del principi en certes característiques ben evidents i que solucionen alguns dels problemes més concurrents quan un entra, per exemple, en un clan organitzat d'anys on hi ha certes regles.\nSol passar que en TeamSpeak hem de navegar a través d'una bona quantitat de sales organitzades per videojocs i en les que després tenim els seus propis grups i equips per entrar en una partida. Si heu passat per algun MMO i algun clan on tinguin tot ben ordenat, sabreu de que parlo. En Discord, la invitació directa amb un enllaç compartit a través d'una xarxa social soluciona part d'aquestes inconveniències per als nous jugadors que busquen partides en equip des d'un clan.\nLa capacitat per poder gestionar diferents servidors des del mateix client és perfecta per a aquests clans organitzats que tenen centenars de jugadors que juguen a diferents jocs, i és aquí on Discord mostra la seva força per ser una opció ben interessant i gran alternativa a altres serveis.\nL'altra gran virtut és la seva multi-plataforma perquè puguem passar des del nostre Android a PC, Mac, iOS o fins i tot Linux, Encara que aquesta versió està encara en desenvolupament. Les altres opcions afegeixen gran qualitat a el conjunt i que són bàsiques per a una app de xat com la capacitat per compartir imatges, vídeo, mencions o missatges privats.\nDes dels ajustos tenim diverses opcions interessants com és canviar l'avatar de l'perfil; opcions per a la veu com canviar entre activitat de veu o «prémer per parlar», Això obre una sèrie d'opcions per determinar l'àudio entrant, cancel·lació d'eco o supressió de el so entre altres característiques; activació de notificacions per fins i tot despertar el dispositiu; opcions per als textos i imatges per mostrar el previ d'un enllaç; i l'habilitat per canviar el tema entre fosc o lluminós.\nuna app dedicada exclusivament per al gaming i que aporta gran qualitat a Android. Si el teu és jugar en equip a través de la veu o text, és indispensable en aquests moments.\nDiscord - Parla i passa l'estona\nRuta completa cap a l'article: Androidsi » aplicacions Android » Discord és una aplicació de xat creada per i per gamers\nFacebook torna a jugar brut però aquesta vegada des Instagram a l'bloquejar enllaços a perfils de Telegram i altres xarxes socials\nEt escolta la teva smartphone tot el temps?


About: Volta a Catalunya de 1944\nLa Volta a Catalunya de 1944 fou la vint-i-quatrena edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en 9 etapes entre el 27 d'agost i el 3 de setembre de 1944, amb un total de 1.081 km. El vencedor final fou el català Miquel Casas, per davant de Dalmacio Langarica, i Vicente Miró. A diferència de l'any anterior, va participar-hi un equip estranger. Va ser el Sporting de Portugal. A la resta d'Europa es notava que hi havia una guerra. La cursa es va decidir a la vuitena etapa, quan Miquel Casas va atacar a la pujada del Collsacreu i Dalmacio Langarica va tenir problemes amb la bicicleta.\nVolta a Catalunya de 1945\nLa Volta a Catalunya de 1944 fou la vint-i-quatrena edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en 9 etapes entre el 27 d'agost i el 3 de setembre de 1944, amb un total de 1.081 km. El vencedor final fou el català Miquel Casas, per davant de Dalmacio Langarica, i Vicente Miró. Començava la cursa sense un favorit clar. Aquesta edició va estar marcadar pels problemes mecànics que van tenir els ciclistes favorits així també com el gran nombre de corredors que van liderar la cursa. La 4a etapa va estar dividida en 2 sectors, un dels quals era una prova de contrarellotge individual entre Sitges i Cambrils. A diferència de l'any anterior, va participar-hi un equip estranger. Va ser el Sporting de Portugal. A la resta d'Europa es notava que hi havia una guerra. La cursa es va decidir a la vuitena etapa, quan Miquel Casas va atacar a la pujada del Collsacreu i Dalmacio Langarica va tenir problemes amb la bicicleta. (ca)\nLa Volta a Catalunya de 1944 fou la vint-i-quatrena edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en 9 etapes entre el 27 d'agost i el 3 de setembre de 1944, amb un total de 1.081 km. El vencedor final fou el català Miquel Casas, per davant de Dalmacio Langarica, i Vicente Miró. A diferència de l'any anterior, va participar-hi un equip estranger. Va ser el Sporting de Portugal. A la resta d'Europa es notava que hi havia una guerra. La cursa es va decidir a la vuitena etapa, quan Miquel Casas va atacar a la pujada del Collsacreu i Dalmacio Langarica va tenir problemes amb la bicicleta. (ca)\nVolta a Catalunya de 1944 (ca)


KurdisCat: Atac suïcida contra el santuari yezidi de Sherfedîn\nContinua el setge fonamentalista dels islamistes sunnites de l'Islamic State (IS, Estat Islàmic) contra el santuari yezidi de Sherfedîn (Kurdistan d'Iraq) al nord de les muntanyes de Sinjar.\nAvui una caravana de tres vehicles s'ha dirigit contra el lloc sacre amb un dels vehicles carregat d'explosius. Els franctiradors de la resistència han aconseguit matar el suïcida abans de que arribés al seu objectiu. Els dos vehicles d'IS que l'escortaven s'han retirat després d'un intercanvi de foc. Han mort cinc dels atacants i han resultat ferits quatre dels defensors yezidi. És la primera vegada que IS llença un atac suïcida contra aquest lloc de peregrinatge.\nVídeo de l'atac d'avui (de mala qualitat)\nEl comandant Agît Civyan, de la guerrilla del PKK (HPG) i el comandant Dawid Cindî de la milícia HPŞ dirigeixen la resistència a Sherfedîn\nQui defensa Sherfedîn?\nL'origen del setge al santuari el trobem en l'ofensiva d'IS del 2 d'agost quan va capturar Sinjar i va provocar una catàstrofe humanitària.\nEl 5 d'agost, amb ajuda de les YPG de Síria, els Yezidi van crear una milícia pròpia, anomenada Yekîneyên Berxwedanê Sengalê (YBS, Unitats de Resistència de Singal) amb 120 voluntaris yezidi que han anat creixent dirigits per Sheikh Khalaf. Els yezidi van demanar armes i ajuda que el govern kurd d'Iraq no va satisfer. De fet és cada vegada més incomprensible la indiferència del govern kurd d'Iraq. Des de setembre també va formar-se una altra milícia yezidi, promoguda pel PKK i que es denomina Hêzên Parastina Şengal (HPŞ, Forces de Defensa de Shengal) i la dirigeix el comandant Haydar Shesho (foto via Ezidi Press).\nQui sí es va desplegar per ajudar els fugitius foren les YPG kurdes de Síria. I qui va anar més enllà foren les Hêzên Parastina Gel (Forces de Defensa Popular, HPG), la milícia del Partiya Karkerên Kurdistan (Partit dels Treballadors del Kurdistan, PKK) que es van desplegar a la zona per defensar-la.\nUnitats de defensa del santuari yezidi de Sherfedîn (Kurdistan iraquià)\nLa darrera ofensiva\nDilluns 20 d'octubre IS va reiniciar el seu setge a les muntanyes de Shengal. Uns 1.500 islamistes van aconseguir trencar el cordó humanitari obert per les YPG l'agost i van tancar el setge. Es calcula que hi ha unes 7.000 persones, la majoria de confessió yezidi. IS ha destruït ja un santuari yezidi, el de Quba Amadîn però el seu objectiu és el de Sherfedîn situat a l'altre costat de la muntanya, just davant de Sinjar.\nTot i algunes petites victòries aconseguides per la guerrilla del PKK com la de Bale o la d'aquesta setmana conquerint el turó de Shlo. (foto adjunta) la realitat és que IS manté un setge ferotge per aconseguir capturar Sherfedîn que ja dura més de 130 dies.\nConquesta d'Shlo, la bandera dels milicians és la del PKK\nEls fets d'agost a Sinjar\nLa creació de les YBS\nL'encerclament de la muntanya de Shengal i la resistència de les YBS (octubre)


Ontinyent programa un intens juliol de ‘Cultura de Barri’ amb 25 activitats en 30 dies | L'Informador\nEls regidors Jaime Peris i Álex Borrell destaquen l’atractiu de d’un programa que portarà la cultura als espais escènics de tots els barris\nHi haurà música de diversos tipus, teatre o tallers en parcs, places, miradors o col·legis a més del Teatre Echegaray, el Palau de La Vila o el Centre Cultural\nFins a 25 activitats en 30 dies conformaran aquest mes de juliol la programació de “Cultura de Barri”, la proposta de l’Ajuntament d’Ontinyent per a portar la cultura als carrers de tots els barris amb la col·laboració de diverses associacions i entitats locals. El coordinador de l’àrea de Política per a les Persones, Jaime Peris, i el regidor de Cultura, Àlex Borrell, presentaven ahir la intensa programació prevista acompanyats de representants de l’Associació Musical Vila d’Ontinyent, la Societat Unió Artística Musical d’Ontinyent, l’Agrupació Musical d’Ontinyent i AD Libitum, entitats col·laboradores junt a la Fundació Campus Ontinyent.\nJaime Peris destacava que, després de la bona acollida de la idea en anys anteriors, es mantindrà el repartiment d’activitats pels diferents barris i espais escènics com ara parcs, places, miradors o col·legis a més d’infrastructures pròpiament culturals com Teatre Echegaray, el Palau de La Vila o el Centre Cultural: “la gent tindrà l’oportunitat de gaudir d’activitat cultural ben a prop de sa casa, en tots els casos”, avançava el regidor. Peris posava de relleu que en la legislatura que ara comença la cultura anirà molt de la mà del turisme per conformar un dels motors econòmics d’Ontinyent, però que a més estes activitats “van molt més enllà, perquè si el cos s’alimenta de menjar, l’esperit s’alimenta de cultura, una eina d’emancipació que fa millors als pobles i fa créixer a persones i col·lectius”, destacava.\nÁlex Borrell apuntava per la seua banda que “va a ser un mes molt intens, al qual animem a tots i totes a eixir al carrer i gaudir d’una intensa activitat centrada principalment en la música, que ens permetrà passar unes vesprades i nits d’estiu ben agradables a Ontinyent”. Borrell enumerava totes i cadascuna de les actuacions, que començaran amb el teatre de “Escena Erasmus” (2 de juliol, 19:00 hores, Teatre Echegaray); i seguirà amb un Concert de “Intokables Big Band” (3 de juliol, 23:00 h, Parc del MestreFerrero). La segona setmana inclourà actuacions com la de la Rondalla “El Raconet” (10 de juliol, Palau de La Vila, 23:00 h); el XVIII Festival de Bandes Juvenils de la SUAMO (10 de juliol, Plaça de Sant Domingo, 20:00 h); Teatre i tallers amb “Què Farem” (11 de juliol, Plaça del Barranquet, de 18.30 a 21:00 h); concerts de El Raval i l’Associació Musical Vila d’Ontinyent (11 de juliol, Parc de Sant Rafel i l’Ereta respectivament, 20:00 hores).\nLa tercera setmana s’obrirà amb un Concert de Professors de piano, vent i percussió de la Colonia Musical Ad Libitum (15 de juliol, Mirador de Sant Rafel, 20:30 h); un concert de la Banda de grau Professional (16 de juliol, Plaça de Sant Domingo, 22:30 h); el VII Festival Ontijazz (16 de juliol, pub Bamboo, 23:30 h); una audició de música de cambra, vent i piano (17 de juliol, Col·legi La Concepció, 20:00 h); un concert de la Banda Juvenil de l’Agrupació Musical (17 de juliol, Parc Pere IV, 23:00 h); el concert de cloenda de la Colònia Musical Ad Libitum (18 de juliol, Col·legi La Concepció, 17:00 h); i karaoke amb tallers (19 de juliol, Plaça de la Concepció, 18:30 h) .\nLa quarta setmana tindrà com a primera activitat un concert de professors de corda i piano de la Colònia Ad Libitum (23 de juliol, Palau de la Vila, 20:30 h); la represa del Festival Ontijazz (23 de juliol, pub Bamboo, 23:30 h); un concert d’orquestra de cordes (24 de juliol, Mirador de Sant Rafel, 22:30 h); un concert de l’Agrupació Musical i la Unió Artística de Sueca (24 de juliol, Parc del Mestre Ferrero, 23:00h); una audició de música de cambra, corda i piano (25 de juliol, Col·legi La Concepció, 20:00 h); i un concert de cloenda de la Colònia Musical d’Ad Libitum (26 de juliol, Col·legi La Concepció, 17:00 h).\nFinalment, les activitats de l’última setmana de juliol inclouran un concert de “Viola Sings” (28 de juliol, Centre Cultural Caixa Ontinyent, 22:30 h); un Concert de professors del curs d’alt rendiment d’Ad Libitum (30 de juliol, Centre Cultural Caixa Ontinyent, 22:30 h), una nova actuació del Festival Ontijazz (30 de juliol, Pub Bamboo, 23:30 h) i un concert de Música de Cambra i Orquestra (divendres 31, Teatre Echegaray, 19:00 h).\nEn representació de les diferents associacions i entitats participants, Julián Cortés, President de l’Agrupació Musical d’Ontinyent, va donar les gràcies a l’Ajuntament d’Ontinyent per les facilitats donades per a dur a termes les diferents activitats, “i fer possible entre tots un programa que ens sembla impressionant per a aquest mes de juliol, i al que convidem a tota la ciutadania a eixir al carrer i participar”, concloïa.


Tots dos jugadors han combinat l'entrenament i sessions de fisioteràpia\nA més dels dos futbolistes, també evoluciona bé Raúl Rodríguez i han fet proves a Manu Molina, que té una fractura al septe nasal\nNATALIA ARROYO Barcelona 14/12/2010 17:51\nJavi López i Ferran Corominas han alternat avui el treball físic al camp amb sessions de fisioteràpia. En el cas de Coro, el davanter s'ha incorporat en alguns moments al grup en l'entrenament d'aquest matí i tindrà la sessió a la mútua a la tarda. Javi López, en canvi, ho ha fet a l'inrevés i aquesta tarda entrenarà en solitari a la Ciutat Esportiva després de passar el matí a la mútua.\nAvui s'ha conegut també que Raúl Rodríguez evoluciona bé de la seva lesió. Manu Molina passarà avui noves proves mèdiques per conèixer l'evolució de la fractura del septe nasal que es va fer en el partit del filial del cap de setmana passat a Balaguer.\nFinalment, tant Galán com De la Peña segueixen incrementant el ritme de treball i avui se'ls ha pogut observar mantenint un bon ritme de carrera en el seu intent per tornar a participar amb el treball de grup.


Tous obrirà unes 50 botigues el 2019 i consolidarà la seva presència internacional - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'empresa manresana ja té presència a més de 50 països\nefe 21.07.2019 | 11:07\nLa presidenta de Tous, Alba Tous, i el conseller delegat Carlos Soler-Duffo | EFE\nLa presidenta de Tous, Alba Tous, i el conseller delegat Carlos Soler-Duffo\nLa marca de joieria i accessoris Tous preveu obrir mig centenar de botigues aquest 2019, un any en què espera consolidar la seva presència a països com Rússia, Polònia o Colòmbia. L'empresa, que té la seu central a Manresa i va tancar el 2018 amb un benefici rècord de 27,3 milions d'euros, també ha anunciat la creació d'un hub digital a Barcelona per desenvolupar projectes innovadors.\nTous, que l'any que celebra el seu centenari, ha dut a terme els darrers anys un important esforç per impulsar la seva presència internacional, fins al punt que la signatura opera actualment a 54 països a través de botigues pròpies i franquiciades i dos de cada tres establiments estan situats a l'estranger.\nEspanya, Mèxic, Rússia, Polònia, Puerto Rico, Portugal i Aràbia Saudita constitueixen ara els principals mercats geogràfics de Tous, que encara que no tanca la porta a arribar a nous països, aposta per consolidar la seva activitat a les regions on està present i que presenten un major potencial de creixement, com és el cas de Llatinoamèrica i l'est d'Europa.\n"Aquest serà un any de consolidar la nostra marca a molts països, un any d'establir-nos bé allà on no ho som, un any de continuïtat", explica en una entrevista amb Efe la presidenta de Tous, Alba Tous, que aspira a seguir creixent a països com Rússia, la República Txeca, Polònia, Mèxic, Portugal o Colòmbia.\n"No volem basar el creixement de l'empresa només en quins països entrem o no (...). Ara no necessitem moltes banderes noves", diu el conseller delegat de la firma, Carlos Soler-Duffo, que recorda que l'objectiu de la empresa és augmentar la rendibilitat i que això s'aconsegueix "si ho fas bé on estàs present".\nLa xarxa de botigues\nEn aquesta estratègia de consolidació internacional, Tous preveu obrir al llarg de 2019 mig centenar de noves botigues, que se sumaran a les prop de 700 que té actualment.\n"Hem tingut anys de creixement de cent botigues, però ara cal establir molt bé les que tenim. L'objectiu no han de ser les xifres, sinó pair el que tenim", insisteix Alba Tous.\nTous també es proposa augmentar la seva presència a la Xina, un mercat "diferent", on "tot va molt ràpid", en paraules de Soler-Duffo, en què la companyia té 20 botigues, majoritàriament a la ciutat de Xangai.\n"Hem volgut estar molt ben posicionats a Xangai i una vegada tinguem aquest mercat una mica dominat, llavors podrem començar a créixer fora", indica Alba Tous, segona filla del matrimoni format per Salvador Tous i Rosa Oriol, que presideix la companyia des de l'any 2008, quan el seu pare va decidir cedir el lideratge de l'empresa a la tercera generació familiar.\nAlba Tous subratlla que el grup està molt enfocat a "invertir en marca" i que això passa per potenciar la xarxa comercial, però també la formació, amb iniciatives com l'Escola Tous de Joieria i Oficis Artesans, que va crear el 2017, i el màrqueting .\nEn aquest sentit, Tous ha fitxat l'actriu Emma Roberts, neboda de l'oscaritzada Julia Roberts, com a protagonista de la seva nova campanya publicitària, prenent el relleu de la també actriu Gwyneth Paltrow.\nL'acció servirà per presentar el nou posicionament de la marca, que vol dirigir-se a un públic més jove i transmetre els valors de naturalitat, autenticitat, transparència, modernitat i personalitat, explica Carlos Soler-Duffo, que va assumir el càrrec de conseller delegat el passat mes de febrer, tot i que es va incorporar a l'empresa fa set anys.\nTous, que abandera el segment del "luxe assequible", va tancar 2018 amb un benefici de 27,3 milions d'euros, un 120% més que l'any 2017, en què es van registrar diversos fets extraordinaris que, sense tenir-los en compte, haguessin suposat un increment dels guanys del 38%.\nPel que fa a les vendes, aquestes van arribar als 396.400.000 d'euros, un 4,5% més que l'any anterior.\nTotes les categories de producte de la marca -joieria, rellotgeria, bosses i complements- van registrar creixements, especialment la joieria, les vendes van augmentar un 4,4% i suposen ja un 67% del total de la facturació.\n"2018 ha estat un any molt bo i en 2019 portem la mateixa línia", assegura el primer executiu de la firma, que recorda que la marca ha invertit uns 50 milions d'euros l'últim any i que aquest exercici es mantindrà aquesta tendència.


Comunitats indígenes d'Àfrica\nEls indígenes d'Àfrica són el resultat històric de les diverses onades d'immigrants que ha rebut el continent al llarg dels segles, així com els canvis succeïts després de la colonització. En el que segueix et mostrem una llista amb les principals comunitats indígenes d'Àfrica.\nLa comunitat pigmea està formada per un grup humà de caçadors-recol·lectors que habita les selves tropicals africanes. Els Pigmeus posseeixen una característica física comú: la seva baixa alçada. Tant és així, que l'alçada mitjana dels homes és de 1,5 m.\nLa majoria de Pigmeus habita la regió de l'Congo, situada al centre d'Àfrica. Aquesta comunitat està formada per diversos poblats tribals, entre els quals destaquen els mbuti, Els que habiten la selva d'Ituri (República Democràtica de Congo). Igualment, destaquen altres comunitats com els Aka, Baka, Binga, Gokū, EFE i els Twa.\nAquests grups recullen fruites, mel i tubercles i estan acostumats a funcionar mitjançant el bescanvi d'aliments i altres materials amb els pobles veïns.\nPoble Twa o Batwa, Comunitat pigmea, Àfrica - per Jocelyn Saurini\nAlguns treballen en aquests pobles, motiu pel qual l'idioma resultant és una barreja entre els diferents dialectes d'aquest conjunt de poblats. Cacen amb xarxes, javelines i fletxes diversos animals, entre ells micos, porcs i diverses espècies d'aus.\nPer a aquestes persones, la selva és propietat de Jengi, L'esperit de la selva. A més, els pigmeus destaquen per les seves composicions de música vocal, entre les quals destaca el yodel o cant a la tirolesa, que consisteix en que el cantant efectuï canvis bruscs en el to del seu registre vocal.\nEls Bosquimanos, també coneguts com a poble Sant, Basarawa o Sho, Constitueixen una altra comunitat indígena d'Àfrica composta per caçadors-recol·lectors.\nLes llengües predominants entre aquests grups humans pertanyen a la família de les denominades llengües khoisan, Caracteritzades per l'ús de espetecs o clics a l'parlar. Al seu torn, el terme boiximà procedeix l'afrikaans boschjesman, Que significa literalment home de bosc.\nEls Bosquimanos són més de 95.000 persones, les quals es troben repartides entre Botswana, Namíbia, Angola, la República Sud-africana, Zàmbia i Zimbabwe, sent Botswana el país on major nombre es troba, amb prop de 40.000 boiximans.\nNo obstant això, en conjunt, la major part de boiximans habita el desert de Kalahari, Que abasta una àrea de més de 500.000 km² i es troba al sud d'Àfrica, a causa que durant el s. XIX aquest grup humà mantenia una de les majors xarxes comercials de l'època precolonial a través d'aquest desert.\nDona bosquimana - per Gusjer\nEntre els rituals més destacables d'aquests grups, destaquen els casaments o matrimonis per captura, Especialment els aspectes cerimonials de les mateixes. S'exigeix que els participants assumeixin des del moment en què són coneixedors del seu matrimoni una conducta de màxim respecte.\nEl dia del casament, es fa una simulació en la qual la dona és capturada i portada a la força des de la casa dels seus pares a una altra habilitada per a l'ocasió. Els cossos dels nuvis s'unten en olis especials i pols aromàtics. Tot aquest ritual es realitza amb l'objectiu que el matrimoni comenci com una cosa tempestuós.\nEls massais, Masái o Maasai són un poble indígena que habita l'Àfrica, concretament Kenya meridional i Tanzània septentrional, sobretot en el Gran Vall de l'Rift. En total, s'estima que són uns 880.000 habitants, dels quals parlen llengua ol maa, Una llengua nilòtica oriental.\nNo obstant això, a l'ésser una de les tribus africanes més conegudes a nivell internacional, molts individus massai saben expressar-se correctament en suahili o fins i tot en anglès, tal com es mostra en el següent vídeo, on ens ensenyen, a més, el famós ball dels salts massai:\nEls massais són un pintoresc poble que ha sobreviscut a l'època colonial amb la seva cultura pròpia intacta. Un exemple d'ella és la seva religió tradicional animista, la qual gira al voltant de les creences místiques, Si bé una minoria ha arribat a conèixer el Cristianisme.\nMolts trets culturals dels massais contemporanis són exactament iguals als dels seus avantpassats, entre ells la no importància del pas de el temps, sinó que la seva existència està estretament vinculada amb l'alba i el vespre, així com el canvi de les estacions.\nLa majoria de masais són pastors que recorren grans distàncies a través de les planes de la sabana a la recerca de pastures verdes i aigua per al seu bestiar, compost sobretot per nyus, girafes i zebres, entre altres animals.\nLa seva economia i cultura tradicional es basen, en definitiva, en el cura de la ramaderia (Boví, ovelles i cabres). Tot just viuen de l'agricultura, ja que el seu desplaçament constant li ho impedeix, però sí que recullen algunes plantes i fruites que troben en el camí.\nDestaca també la artesania massai, Principalment les seves robes, abaloris i ornaments d'hematita, entre d'altres. Acostumen a vestir amb una tela de color vermell i amb detalls geomètrics nuada sobre les espatlles.\nVestit tradicional vermell de la tribu Masái\nL'ètnia Suri, també anomenada Surma, És una comunitat indígena que habita el sud-oest de Etiòpia, Regió de Kaffa, i part de la plana de Boma, en Sudan del Sud.\nViuen en petites barraques fetes a partir de branques i són una de les tribus guerreres més agressives de la regió. Encara que se'ls coneix com Suri, S'autodenominen Dama o Dhuak.\nQui són els suri? - per Rod Waddington\nLa seva economia es basa en els ramats de vaques, Que són la seva riquesa principal, seguits de l'agricultura, que s'ha vist molt afectada durant les últimes dècades per la guerra civil al Sudan, el que els ha portat a adquirir un sistema de caça furtiva juntament amb els Nyangatom, el que està acabant amb la fauna salvatge d'aquesta regió.\nSón molt introvertits i possessius pel que fa al seu territori i no tenen pudor a arribar a disparar als que rondin els voltants.\nTot i els constants intents de govern per fer que els Suri s'adaptin a les formes de vida generals, aquesta ètnia manté vives les seves tradicionals. Destaquen especialment les dones Surma, Els qui es foraden el llavi inferior i es col·loquen un plat petit a manera de dilatació i, amb el temps, van augmentant la mida de la mateixa.\nAquest accessori corporal és molt important quan arriba l'hora de el matrimoni, ja que com més gran sigui el plat, més gran serà el dot que podrà demanar la família de la núvia a la de el nuvi.\nDona Surma amb dilatació al llavi inferior - per Rod Waddington\nEls Zulus o AmaZulu són descendents directes de la vila Nguni, el qual va habitar les riberes del riu Congo durant el segle XVI.\nAquesta comunitat va ser emigrant més tard cap al sud de la seva localització actual, que es divideix entre Lesotho, el sud de Malawi, el sud de Moçambic i Zululand i el nord de Natal a Sud-àfrica. En total, l'ètnia zulú està formada per més de deu milions d'habitants. Són el poble veí dels Bosquimanos.\nParlen l'idioma zulu, el qual deriva directament de la família de llengües bantu, que són una subfamília de les llengües del Níger-Congo. Els zulus van constituir un regne durant el segle XIX i van tenir un paper molt important en la història de Sud-àfrica durant aquest segle.\nEn 1879 va tenir lloc l'anomenada guerra anglo-zulu entre l'ètnia zulu i el Regne Unit de Gran Bretanya i Irlanda, el que va significar la fi de la independència dels zulus com a nació i passant així a ser possessió britànica. En aquest vídeo podeu veure més sobre aquesta comunitat guerrera:\nNo obstant això, amb l'arribada de segle XX, els ciutadans zulus van passar a ser discriminats i classificats com a ciutadans de segona classe, tot i que, a dia d'avui, són el grup ètnic més nombrós de Sud-àfrica, el que els confereix igualtat de drets.\nQuant a les seves creences religioses, el poble zulu creu en l'existència d'un Déu creador anomenat Nkulunkulu, El qual està present en tot assumpte relacionat amb les persones. Els zulus creuen en la endevinació com a pont cap a la invocació dels avantpassats, anomenats AmaDlozi en la seva llengua.\nEl paper d'endeví correspon a les dones, que són de gran importància en la vida quotidiana d'aquesta ètnia. Creuen que tot el negatiu, inclosa la mort, és el resultat d'una fetilleria maligna realitzada pels esperits ofesos dels seus avantpassats.\nEl terme madagascar és el gentilici que s'empra per fer referència als habitants de madagascar, País insular que pertany a el continent africà i situat a l'oceà Índic a l'altura de Moçambic.\nMadagascar és l'illa més gran d'Àfrica i la quarta a escala mundial amb els seus 587.041 km². Per tant, no és estrany que la seva població sigui de prop de 21 milions d'habitants, dels quals el 99% és d'origen malgache.\nEls malgaixos, al seu torn, estan constituïts per diversos grups ètnics de origen malai-afro-indonesi. Així, els primers habitants de Madagascar provenien directament d'Indonèsia, motiu pel qual els actuals malgaixos posseeixen trets asiàtics i es diferencien en ells diverses costums típics de sud-est d'Àsia.\nAixí mateix, el seu idioma, el malgache, posseeix trets dialectals de la família de llengües malayo-polinèsies, similar a l'parlat a l'illa de Borneo. Més tard, van arribar diverses onades d'immigrants bantúes des d'Àfrica i, d'aquesta manera, es van barrejar amb els anteriors.\nD'aquesta barreja van sorgir els actuals malgaixos, que es van repartir entre el centre de l'illa i la costa. Els grups ètnics de centre de Madagascar posseeixen majoritàriament trets malayos i, d'aquests, els més representatius són, d'una banda, els merina (3 milions d'habitants), i, d'altra banda, els betsileo (prop de 2 milions d'habitants) .\nEn canvi, els habitants de la zona costanera posseeixen més aviat trets africans, com ara el poblat betsimisarak o els Tsimihety, entre d'altres.\nLa religió professada pels malgaixos és aquella que crea vincles entre la vida i la mort, És a dir, creuen que els morts i la mort s'alien amb els seus avantpassats i adquireixen el rang de divinitat.\nPer això, són els avantpassats els que guien el destí dels seus descendents vius. És costum en el poblat malgaix parlar el just i necessari i fins i tot no dir-pel seu nom de pila entre ells perquè així els esperits no sàpiguen de qui es tracta i, d'aquesta manera, no poder fer-li mal.\nEls Mursi són una minoria ètnica de menys de 10.000 membres que habita Debub Omo, Etiòpia, concretament les estepes de Jinka i les muntanyes de Omo Park.\nD'origen nilòtic, són una comunitat guerrera que parla en llengua mursi, idioma pertanyent a la família de llengües nilo-saharianes. En conjunt, aquest grup ètnic està considerat com una tribu guerrera, un altre tret que posseeixen en comú amb els Suri o Surma.\nDins el poblat es distingeixen els halava, Una mena de consell format pels homes més veterans que són els que prenen les decisions.\nCriden l'atenció les dones, que, a l'igual que els Suri, es realitzen grans dilatacions al llavi inferior, on es col·loquen un plat.\nEls homes per la seva banda també decoren el seu cos pintant amb guix blanc o també mitjançant la tècnica de la escarificació o incisió, consistent en produir-escares a la pell, és a dir, es realitzen talls profunds en la dermis de manera que les ferides produeixen una crosta de color fosc, el que fa que la pell es vegi com amb relleu.\nEls mursi mantenen la tradició ancestral de la Dunga, és a dir, una batalla de caràcter festiu que se celebra entre joves proveïts de llargues canyes per commemorar la victòria d'un guerrer, qui, després d'aquest ritu, obté el dret a escollir esposa ia ser respectat pels seus contrincants.\nEls Herero són un poblat indígena que habita l'extrem sud-oest d'Angola, Botswana i Namíbia. Són veïns dels Bosquimanos. Es van assentar en aquests països al llarg de segle XV, quan van emigrar des dels grans llacs d'Àfrica Oriental fins al riu Kunene.\nEls Herero es divideixen, al seu torn, en diversos subgrups:\nTjimba o Ximba\nL'economia dels Herero ha girat des de temps immemorials al voltant de la cria de bestiar boví. Per això, estan considerats com excel·lents guies i experts caçadors.\nPel que fa a la societat, destaca la importància que els Herero confereixen a la indumentària, especialment les dones Cuvale, els que acostumen a portar turbants molt elaborats fets a força de pell de be. Així mateix, les dones Ximba criden l'atenció pels elaborats vels cerimonials que fan servir.\nA nivell religiós, els Herero practiquen el culte a la vaca i la consideren com un animal sagrat, motiu pel qual és el centre de molts actes cerimonials. Un altre costum de caràcter religiós és la d'evitar enterrar els seus difunts al costat de membres d'altres comunitats indígenes.\nEls Herero - per WycliffeSA\nEls Himba habiten la regió àrida de Kunene i la zona de Outjo, a Namíbia. Són un poble semi-nòmada l'economia es basa en la ramaderia. En realitat, aquesta tribu guarda moltes similituds amb els Herero, atès que és amb ells amb qui comparteixen els seus orígens així com el idioma otjiherero.\nEls himba són en l'actualitat l'única comunitat indígena que encara conserva intacte l'estil de vida que mantenia fa segles. Us deixem amb un interessant vídeo on podeu veure com viuen aquests grups indígenes:\nDins el poblat Himba ha diverses tribus a el mateix temps, cadascuna de les quals està governada per un cap, el qual, al seu torn, és el líder espiritual. Està permesa la poligàmia, Encara que un home no pot estar més de dues nits amb una de les seves esposes sense atendre a l'altra.\nQuan es comet alguna infracció, els caps de cada tribu es reuneixen per tal de negociar en què consistirà la multa a imposar, que es basarà en el pagament de caps de bestiar. A més, si es assassina a una dona, el càstig és més sever que si es tracta d'l'assassinat d'un home.\nQuant a la seva indumentària, els Himba van semi-nus. Tant homes com dones utilitzen taparrabos, però la part superior va a l'descobert. No obstant això, utilitzen un ampli ventall d'accessoris com collarets i braçalets.\nLes dones criden especialment l'atenció pel seu característic pentinat, atès que porten una espècie de rastes fetes a base de la pasta que resulta de barrejar ocre, mantega i herbes. Aquesta mateixa barreja és la que fan servir per cobrir tot el seu cos, raó per la qual l'aspecte que obté és vermellós. Aquest recobriment de la pell l'utilitzen, en realitat, per protegir-se de l'intens sol.\nEls Hadzas, tingues plural hadzabe'e, Habiten Tanzània central, en concret, els voltants de l'llac Eyasi, al Gran Vall de l'Rift a sud de Parc Nacional Serengeti. Parlen la seva pròpia llengua, l'idioma hadza, el qual no guarda relació amb cap família lingüística, tot i que aquest es caracteritza per l'ús de molts clics, tret característic de les llengües khoisan.\nEls Hadzas han basat la seva economia des de sempre en la caça i la recol·lecció, Tot i que a dia d'avui aquest estil de vida està canviant a causa de la pressió dels ecologistes i la normativa econòmica de país.\nEls homes i els nens cacen amb arcs i fletxes sense la presència de dones. Cacen tot tipus d'animals, des de lleons, lleopards i altres felins fins xacals, voltors i hienes, incloent rèptils com serps i llangardaixos.\nQuant a la seva organització comunal, la seva intrusió en la societat comença ja en la infància. Les nenes estan obligades a ajudar els seus mares, germans i germanes des de molt petites en tasques com recollir baies o llavors, excavar arrels comestibles i extreure la polpa dels arbres baobab, aliment que està present en un 80% de la ingesta diària d'un individu hadza.\nDestaquen així mateix les costums relacionats amb el matrimoni i, en general, la llibertat que posseeixen tots els individus d'aquesta ètnia. Tots poden entrar i sortir de l'poblat quan vulguin i, després, tornar a unir-se a l'campament sense que a ningú li importi.\nEl mateix succeeix amb el matrimoni: si la parella casada roman separada més de dues setmanes, es considera que han abandonat el matrimoni i poden llavors buscar una nova parella.\nHabitatge típica Poble Hadza (Tanzània Central)\nEls Konso, també coneguts com Komso o Karati, Són una població que habita la localitat de el mateix nom situada a l' sud-oest d'Etiòpia, A la vora del riu Sagan.\nParlen idioma komso, que és d'origen afro-asiàtic i són veïns d'altres poblats indígenes com els Oromo, els Gawada i els Borana. Encara que el seu origen és desconegut, sí que s'ha demostrat que certes tradicions familiars i culturals coincideixen amb les dels pobles cuchitas, per la qual cosa s'estima que els Konso podrien ser una sub-ètnia derivada d'aquest grup.\nEls llogarets de la comunitat Konso es caracteritzen per la seva construcció, ja que s'aixequen a la part alta dels turons. També posseeixen diverses fortificacions defensives que solen mesurar entre 3 i 4 m d'alçada al voltant de les quals habiliten els seus camps de cultiu.\nPer la seva banda, el poble Konso està dividit entre nou clans anomenats gada. D'acord amb aquest sistema, els matrimonis han de realitzar-se entre persones de diferents clans i cada gada compta amb una autoritat religiosa anomenada pokwalla.\nHabitatges típiques de la Comunitat Konso (Etiòpia)\nEls Konso creuen en Waq, Déu d'el cel, a qui els pokwalla han de honrar a través de prestar el seu servei com a intermediaris entre aquest i els membres de l'clan. Si aquesta mediació es realitza correctament, s'aconseguirà la pau i la consegüent prosperitat per a tot el gada.\nEn relació a aquestes creences religioses, els Konso fabriquen els Waga, Una mena de estatuetes de fusta d'1 m d'altura que construeixen en record d'aquells difunts que van tenir un paper important dins de la societat.\nEls tuaregs, també coneguts com imuhaghs, Són una comunitat berber original de l'desert de Sàhara.\nEn la seva totalitat, els tuaregs es reparteixen entre cinc països de l'Àfrica:\nAquesta comunitat posseeix la seva llengua i escriptura pròpies, aquesta última trucada tifinagh i caracteritzada per l'ús de l'alfabet bebero-líbic.\nLa societat tuareg destaca per ser jeràrquica, el que significa que es distingeix entre nobles i vassalls i, al seu torn entre lliures o illellan i esclaus iklan.\nD'aquesta manera, dins del primer grup s'inclouen l'aristocràcia, els sacerdots, els pastors i els artesans, mentre que el segon grup correspon a la servitud, Que s'exerceix en campaments a l'servei dels illellan. A dia d'avui, s'estima que prop de el 7% de la població de Níger són esclaus.\nEls Tuaregs - per Gina Gleeson\nQuant a la religió practicada pels tuaregs, la majoria d'ells són musulmà, Si bé no solen ser tan estrictes com la resta. Així, per exemple, són fidels a l'acompliment de les oracions diàries, però no solen dur a terme el dejuni durant el Ramadà.\nEls tuaregs creuen en la presència constant dels esperits o Djinns. L'Alcorà està molt present en la vida de tot individu pertanyent a aquesta ètnia, tant és així que gran part dels homes utilitzen uns amulets que contenen versos de l'Alcorà per protegir-se.\nEls homes comencen a portar el popular vel que caracteritza els tuaregs a partir dels 25 anys d'edat i, des d'aquest moment, mai l'hi treuen. No obstant això, la dona no està obligada a dur vel.\nMateu Malago 24/02/2017\nM'encanta descobrir noves cultures i sobretot si són llegendàries, com ho són les d'Àfrica, però no estic d'acord amb els seus costums. He estat fent una ullada vostres articles sobre indígenes de Sud-amèrica i Centreamèrica, així com les comunitats de tot el món en general, i crec que els africans són els més agressius i m'atreviria a dir obsolets.\nNo entenc això de l'plat al llavi de les dones, cosa que els homes no porten. Un altre dels símbols universals de el masclisme que perduren en els nostres dies. I jo crec que aquesta gent viurà encara al segle I, així que tampoc puc queixar-me perquè els queda molt per avançar, però no entenc com vivint envoltats de el món avançat, no s'adonen que aquestes coses són una salvajidad.\nEn fi, aquesta és la meva opinió, ara podeu posar-me verd si voleu.\nÉs inadequat no seguir un costum pel motiu que s'extingeixi i no tinguin res a doni suport al seu poble.\nSón tradicions i cal entendre-les perquè té un fi comú.\nLes dones són de gran aportació a les tradicions, participen en el salt dels masáis igualment, són endevines, així que la cultura africana tracta d'enriquir la seva cultura així com les seves creences i tradicions.


CSQP vol que el Parlament porti a Corts una reforma de la Llei de Referèndums per poder decidir | Diari de Tarragona\nCSQP vol que el Parlament porti a Corts una reforma de la Llei de Referèndums per poder decidir\nEn cas que es mantingui una situació de "bloqueig", demana que el Parlament impulsi a final del 2016 una "enèrgica" mobilització ciutadana\n28 de Octubre de 2015 - 09:58 hs\nImatgte d'arxiu de Joan Coscubiela, Lluís Rabell, Jessica Albiach, Joan Giner, Joan Josep Nuet i Marc Vidal en la primera reunió del grup parlamentari de Catalunya Sí que es Pot. Foto: EFE\nCatalunya Sí que es pot (CSQEP) ha presentat avui una proposta de resolució perquè el Parlament porti a les Corts en el primer trimestre del 2016 una iniciativa de reforma de la llei de Referèndums perquè Catalunya decideixi el seu futur.\nDavant de la declaració per iniciar el procés d'independència que van presentar ahir Junts pel Sí i la CUP, el grup parlamentari que lidera Lluís Rabell ha presentat avui al registre de la cambra catalana una proposta de resolució centrada en tres punts: un pla de rescat social i l'inici d'un procés constituent perquè els catalans puguin decidir el seu futur polític en un referèndum d'autodeterminació.\nPer a això, Catalunya Sí que es pot planteja que el Parlament presenti a les Corts durant el primer trimestre del 2016 una proposició de llei de reforma de la Llei Orgànica de Referèndums perquè Catalunya pugui decidir la seva relació amb l'Estat en el transcurs d'aquell mateix any.\nEn el cas que es mantingui una situació de "bloqueig" i de negativa de l'Estat a la celebració d'un referèndum d'autodeterminació, demana en el seu tercer punt de la proposta de resolució que el Parlament impulsi a final del 2016 una "enèrgica" mobilització ciutadana.\nEn roda de premsa al Parlament per explicar els detalls d'aquesta iniciativa parlamentària de Catalunya Sí que es pot, Rabell ha defensat la seva proposta com el "camí transitable, raonable i seriós" davant de la declaració dels independentistes, que ha titllat de "focs artificials".\n"Estem en una situació d'empat infinit, de bloqueig, i la proposta d'ahir -de Junts el Sí i la CUP- és una fugida cap endavant, tenen força per plantejar un pols a l'Estat, però no per guanyar-lo. El camí del referèndum no és fàcil, però pot tenir més suports a l'Estat que una declaració cap a la independència", ha argumentat Rabell.\nEl president del grup parlamentari de CSQEP ha reclamat que la seva proposta sigui debatuda en el ple de la cambra catalana en "pla d'igualtat" amb la que van presentar ahir els independentistes, i ha precisat que la seva formació no esmenarà la declaració cap a la República catalana, tot i que interpreta de forma errònia el "mandat democràtic" del 27S.\nRespecte a les propostes que puguin presentar Ciutadans, el PSC i el PP, Rabell ha assegurat que el seu grup "no farà front comú amb ningú, no estem en el front del 'no".\nD'una altra banda, ha criticat la "gesticulació" i les "amenaces" del president del Govern, Mariano Rajoy, després de la declaració dels independentistes, actitud que ha atribuït al clima preelectoral per mobilitzar els votants que "ha perdut".


Ràdio Falset - 107.6 FM - Butlletí setmanal 09-05-2018\nButlletí setmanal 09-05-2018\nBenvinguts al butlletí intersetmanal de Ràdio Falset,\nLa Fira del Vi de Falset ha servit aquest cap de setmana vora 30.000 degustacions de vi. Els actes que s’han fet a Falset i en altres pobles de la comarca han estat un èxit absolut de visitants i es calcula que, en conjunt, més de 30.000 persones han assistit a algun dels actes de la Fira del Vi d’aquest cap de setmana, que va arrancar divendres al vespre.Aquesta és la valoració que en feia l’alcalde de Falset, Jaume Domènech.\nDes de divendres al vespre, els tastos organitzats han hagut de penjar el cartell de complet a Falset, Porrera, Capçanes, Gratallops, Poboleda, Masroig, Torroja i Bellmunt, oscil·lant els assistents entre els 200 i el miler. Igualment, prop d’un miler de persones han participat en la quinzena de tastos gratuïts per a “winelovers” que s’han organitzat al recinte firal de Falset des de dissabte i fins ahir al migdia.\nEntre els actes que s’han potenciat hi ha hagut els tastos per a wine lovers (amants del vi), adreçats als apassionats amateurs interessats en la cultura del vi. A l'espera que els cellers facin el seu balanç, l’organització creu que enguany s'han incrementat les vendes de vi respecte l'any anterior, més enllà de les degustacions. Per això Domènech ja pensa en l’edició de l’any vinent.\nLa fira va arrencar divendres però no va ser fins dissabte que va tenir lloc l’acte inaugural que va servir per homenatjar institucions i persones que han treballat perquè el Priorat hagi prosperat tant els darrers anys. Entre els homenatjats, hi va haver el celler del Masroig i la Vinícola del Priorat i viticultors com Francesc Capafons, August Vicent o la vinatera Assumpció Peira a títol pòstum. En l’acte també hi van intervenir, a banda de les personalitats de la comarca, la directora del diari Ara, Ester Vera o la regidora de promoció econòmica de l’Ajuntament de Girona, Glòria Plana, que, recordem, ha estat la ciutat convidada d’aquesta edició.\nAixí mateix, també es va projectar una pel·lícula de l’any 1925 en la que es pot veure una jornada de verema a Falset. En el vídeo, gravat per Erasme Bim’bert, qui va ser enòleg de la cooperativa del 1917 al 1925, s’hi pot veure, entre d’altres també el poeta falsetà, Salvador Estrem i Fa. La directora de l’Ara explicava a la tertúlia de l’Hora del Vermut la sorpresa que s’havia endut amb la pel·lícula i valorava, sobretot, el protagonisme que hi tenien les dones, invisibilitzat en moltes ocasions.\nTambé en la tertúlia, la regidora de promoció de l’Ajuntament de Girona, Glòria Plana va explicar els punts en comú que uneixen el Priorat amb la seva ciutat malgrat la distància geogràfica.\nLa fira del vi de Falset tanca, doncs, aquesta edició i ja es comença a pensar en la propera edició, que tindrà lloc els dies 3, 4 i 5 de maig del 2019.\nI en els esports, Victoria del Falset Esportiu per 2 a 1 en el derbi comarcal contra el Porrera. Els gols dels Falsetans els van marcar Sergi Molina al minut 55 i Pau Ribes al 71. El gol del Porrera el va fer Said Amghar al minut 89 de penal. Aquesta victòria situa al falset a la vuitena posició amb 46 punts i el Porrera tretzè amb 36 punts. El següent rival dels falsetans sera l’Icomar. El partit es jugarà el proper diumenge a les 6 de la tarda al Nou Domènech Aragonès. Pel que fa al Porrera s’enfrontara a l’Escola de futbol Sant Pere i Sant Pau, aquest dissabte a les 5 de la tarda a Porrera.\nVictòria aquesta jornada, també, de l’equip juvenil davant el Santes Creus per 0 a 1. El gol dels falsetans el va fer Genís José al minut 4. Els juvenils són tretzens a la classificació amb 22 punts, a quatre per sobre de la zona de descens. El pròxim rival dels juvenils sera el Torreforta. El partit es jugarà dissabte a les 6 de la tarda al Nou Domènech Aragonès.\nEn futbol sala, el Priorat Nord juga demà dijous el partit de la passada jornada contra el Morell i també dissabte a les 6 de la tarda contra el Futbol Sala Mediterrani a Cornudella. El capçanes aquesta setmana descansa.\nDimarts, 18 Febrer\nDimecres, 19 Febrer\nButlletí informatiu Ràdio Falset\nDijous, 20 Febrer\nEl Planeta 15-02-2020 - L'explosió a la planta IQOXE de la Canonja, entrevista a Neus Roig Plataforma Cel Net\nL'Art d'Educar 15-02-2020 - Educar per a la felicitat, entrevista a Daniel Gabarró\nL’hora del Vermut 08-02-2020\nInformatiu cap de Setmana 08-02-2020\nFem Salut 08-02-2020 - Com ens pot ajudar la Fisioterapia - Maria Alba Masip\nEl Falset Esportiu va aconseguir una important victòria per 2 gols a 3 al camp de la Unió Astorga. Tot I que els de la capital del Priorat van avançar-se gràcies a un...\nCabacés acull aquest dissabte la primera volta de la final conjunta de la Coordinadora intercomarcal de bitlles i birles. Hi participen els primers classificats de la lliga...\nArrenquen les primeres Jornades gastronòmiques de la tòfona i el safrà del Priorat\nA partir del proper dilluns arrenquen les primeres Jornades gastronòmiques de la tòfona i el safrà del Priorat. Fins al 8 de març diversos restaurants de la...\nEl Parlament de Catalunya aprova la nova Llei de viticultura\nEl Servei d’Emprenedoria i Empresa del Consell Comarcal del Priorat va atendre fins a 350 consultes el 2019\nUnió de Pagesos exigeix mesures urgents per acabar amb la crisi de preus de l'oli d'oliva\nVisites: Avui 15 - Ahir 414 - Setmanals 429 - Mensuals 2592 - Totals 185553


La campanya dels jutges: l'actualitat en 8 tuits - CATzona\nLa campanya dels jutges: l’actualitat en 8 tuits\nDemà acaba la campanya electoral, una setmana on s’ha buscat el vot del fetge, de l’estomac, de les passions. Voteu amb el cap, amb la raó i amb la reflexió, ens hi juguem molt en aquests pròxims anys. pic.twitter.com/B6Hwy51rL8\nLa justicia belga deja en libertad sin fianza a los exconsellers #Comín y #Puig sin cambios por ahora, la #JusticiaBelga sigue la misma línea….diferencias entre la nuestra y la suya? Creo que son evidentes #JusticiaEspañola #FelizJueves https://t.co/1YmDJykvoI\nDavant les filtracions d’un sumari sobre fets tan delicats no entenc com l’accent no és posa en:\n– Vulneració de drets dels detinguts.\n– Filtració d’imatges no públiques (només el judici ho és).\n– Donar per cert elements que bo han estat sotmesos a contradicció.\nI després d'”el preparao”\nens arriba “el cansao”.\nUna armènia… (uf, Armènia)\nEl becari m’acaba d’explicar que és l’únic amb estudis de la seva quinta que s’ha quedat al poble. I Móra la Nova té més de 3.000 habitants, imagineu-se què passa als micropobles. Això és un problema greu, i fent veure que no existeix no se solucionarà.\nSalut formarà professionals d’hospitals en l’atenció a les agressions sexuals\nHolaluz debutarà en borsa amb un valor de 160 milions\nRússia nega que els seus serveis secrets vulguin desestabilitzar Espanya amb el conflicte català


L’Atacdejazz reb més d’un miler de persones – Comarques de Ponent\nL’Atacdejazz reb més d’un miler de persones\nadmin Posted On junio 11, 2006\nTàrrega els dies 9 i 10 de juny. L’edició d’enguany ha rebut la visita de més d’un miler d’espectadors. Oferir actuacions de músics de gran qualitat en un entorn familiar en una gran festa del jazz és, segons els seus organitzadors, l’objectiu de L’Atacdejazz que ha tingut lloc a l’espai de Can Colapi de Tàrrega els dies 9 i 10 de juny. L’edició d’enguany ha rebut la visita de més d’un miler d’espectadors. A banda de les actuacions els assistents a la cita han pogut gaudir de jam sessions que han protagonitzat figures del jazz fet a casa nostra com Xavier Monge, Carme Canela, Gorka Benítez, Raynald Colom, Albert Sanz o Horacio Fumero. La cita, que enguany ha celebrat la tercera edició, és fruit de la iniciativa del col·lectiu Tropijazz i l’ajuda de col·laboradors, empreses, l’Ajuntament de Tàrrega així com la implicació dels músics i altres convidats molt vinculats a l’escena jazzística del nostre país. A banda de les actuacions i les jam sessions, els més noctàmbuls han pogut gaudir de DJ’azz sessions fins a altes hores de la matinada.


Català archivos - Ausum Cloud\nCom construir un ‘chatbot’ per a e-commerce amb Azure\nAssegurar una bona experiència de compra és clau per garantir l’èxit d’una botiga online. Cada vegada més, els clients exigeixen un servei ràpid, eficient i automatitzat, que permeti fer compres en qualsevol moment del dia i sense complicacions. Els chatbots permeten resoldre problemes, recomanar productes, gestionar comandes, programar enviaments i fins i tot oferir suport tècnic gràcies […]\nAvantatges de tenir una plataforma cloud per a e-commerce\nLa importància del comerç electrònic creix a escala global. A Espanya, més del 70% dels internautes compra en línia, segons dades de l’Estudi anual d’eCommerce 2018 d’IAB Spain. En total, gairebé 20 milions de persones confien en la seguretat i l’efectivitat de les plataformes e-commerce per fer les compres. Com a resultat, cada cop més empresaris […]\n10 procediments per mantenir la la seguretat d’IoT al núvol\nDotar d’internet certs objectes permet generar una gran quantitat de dades, automatitzar processos i gestionar de manera més intel·ligent moltes operacions. Tot i això, aquesta possibilitat tam0bé presenta nous reptes i amenaces: els sistemes d’internet de les coses (IoT) són complexos i consten de nombrosos elements, per la qual cosa requereixen sistemes de seguretat igualment […]\nEls riscos de no tenir un backup\nCada cop més empreses i particulars coneixen la importància de guardar còpies de seguretat de manera automàtica i amb regularitat. La majoria, conscients que la pèrdua dels seus fitxers pot suposar un contratemps econòmic. Amb tot, els problemes derivats de la pèrdua de dades i programes no s’acaben aquí, i poden arribar a determinar fins […]\nActualitzacions d’Azure Data Services: novetats en el data warehouse i la transformació i l’anàlisi de dades\nEls serveis d’emmagatzematge, gestió i anàlisi de dades de Microsoft Azure s’han posat les piles, aquesta primera meitat de l’any. Amb l’anunci de la disponibilitat general d’Azure Data Explorer, les actualitzacions del data warehouse amb la novetat d’Azure Data Lake Storage Gen2 i la versió preliminar d’Azure Data Factory Mapping Data Flow, el servei de big data al núvol […]\nPública, privada o totes dues: què és el núvol híbrid?\nEmmagatzematge, capacitat de càlcul, anàlisi big data, xarxes virtuals, intel·ligència artificial… La informàtica i la computació al núvol permeten accedir a multitud d’eines i serveis a través d’internet. En lloc d’adquirir software i infraestructures específiques, els negocis paguen pel que necessiten, accedint, a més, a nivells d’escalabilitat i flexibilitat impossibles a escala local. A l’hora de […]\nCom captar i retenir el talent que marqui la diferència en el sector tecnològic\nMultidisciplinari, polivalent, amb mentalitat estratègica i orientat a resultats, però, sobretot, amb habilitats tecnològiques. Així és el perfil de treballador més sol·licitat avui dia. Es miri on es miri, el talent tecnològic encapçala les llistes d’experts més desitjats, tant per al mercat laboral actual com per a totes les previsions futures. Davant d’un panorama tan […]\nCiberseguretat IoT: com protegir els dispositius en una plataforma d’internet de les coses al núvol\nMilers de milions de dispositius es connecten i es comuniquen entre si per mitjà de l’internet de les coses. Cada vegada més empreses coneixen els avantatges de l’internet of things (IoT) i les seves dades, però els desafiaments que planteja la seguretat, la privacitat i el compliment regulador no es poden ignorar. La ciberseguretat IoT al […]\nEstem construint un món de dades. En tan sols un segon, es mouen per la xarxa gairebé 68.000 GB d’informació. S’envien més de 8.000 tuits. I es fan 72.000 cerques a Google (segons InternetLiveStats). El poder està en les dades, en l’anàlisi de big data i el desenvolupament de business intelligence. Però desentranyar aquest poder pot suposar reptes d’infraestructura […]\nAixí s’estructura una plataforma de l’internet de les coses al núvol\nDe les potencialitats de l’internet de les coses en parla tothom. Milions de dispositius que es comuniquen entre si, gestió intel·ligent i automàtica d’un nombre cada vegada més gran d’operacions, accés a grans volums de dades… Connectar les coses a internet està portant molts avantatges al món empresarial. I tots impliquen de manera irremeiable dos […]


Editorial: Una altra sentència penal del procés\nUn assumpte eminentment polític com és si la Mesa ha de tramitar lleis que vulneren la Constitució no s'hauria d'haver abordat amb el dret penal en mà\nDilluns, 19/10/2020 - 23:47\nLa justícia segueix la seva implacable marxa en el tractament penal del referèndum de l’1 d’octubre. Aquesta vegada, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha condemnat els exmembres de la Mesa del Parlament el 2017 per desobediència, cosa que porta una pena de 20 mesos d’inhabilitació i una multa de 30.000 euros. Com era d’esperar, la sentència encaixa en el relat del que va passar la tardor del 2017 que va construir el Tribunal Suprem (TS) en la sentència als líders del procés. Davant l’argument dels acusats que estaven emparats per la inviolabilitat parlamentària, el TSJC argüeix que aquesta inviolabilitat no els permetia vulnerar les resolucions del Tribunal Constitucional (TC). Per això, doncs, la condemna per desobediència.\nLa sentència és un altre pas més en el malaurat camí penal de l’1-O. Un assumpte eminentment polític com és si la Mesa ha de tramitar lleis que vulneren la Constitució no s’hauria d’haver abordat amb el dret penal en mà. Que la política, a Barcelona i Madrid, no hagi trobat cap altra manera d’afrontar el procés que vulnerar el marc legal i recórrer a la via penal és un fracàs col·lectiu del qual aquesta sentència del TSJC n’és un exemple més.\nTemes: Judici del 'procés' Tribunal Superior de Justícia de Catalunya ( TSJC ) Editorials El Periódico Independència de Catalunya Parlament


Certificats de Qualitat | Breinco Smart\nInicio » empresa » certified\nFruit de l’esforç en l’àrea de gestió de la qualitat, al març de 2019, Breinco S.A. es va certificar segons la norma ISO 9001, vigent en l’actualitat i subjecta al compliment anual de tots els estàndards de qualitat requerits.\nEn matèria ambiental i amb la finalitat de reduir l’impacte associat de l’activitat, a l’abril de 2021 s’ha obtingut la certificació ISO 14001 mitjançant la implantació i millora continua d’un sistema de gestió ambiental.\nLa qualitat i el medi ambient s’engloben en el sistema integrat de gestió, vehiculant la gestió a través d’aquests dos pilars fonamentals per al desenvolupament de l’activitat. Aquest sistema avalua i redueix l’impacte mediambiental associat a l’activitat, alhora que s’assegura de complir amb els estàndards de qualitat exigits. També traslladem aquest compromís a totes les parts interessades, conscienciant-les especialment en matèria de gestió racional i eficient dels recursos.\nEls productes de Breinco estan fabricats amb matèries primeres d’alta qualitat: ciment CEM 52.5R, pigments amb resistència a la llum ultraviolada i àrids acuradament seleccionats per a obtenir unes propietats de resistència i qualitat molt elevades.\nBreinco garanteix la qualitat dels productes segons les normatives vigents: UNE-EN 771-3 per a blocs de formigó, UNE-EN 1338 per a llambordes, UNE-EN 1339 per a rajoles, UNE-EN 1340 per a vorades i ASTM per a murs de contenció. Posem a disposició els Certificats de Qualitat i les Declaracions de Prestacions dels productes. Addicionalment, també es disposa d’una autodeclaració ambiental de producte expedida per ANDECE.\nEl projecte Flux Cast® ha rebut finançament del Ministeri d’Indústria, Energia i Turisme, dins del Programa de Reindustrialització i Foment de la Competitivitat Industrial.


Pis a Vilanova i la Geltrú, viure a prop de La Rambla\nSiguis o no Vilanoví de naixement, formar llar a Vilanova i la Geltrú, és una opció per als qui somien en viure en una capital de la cultura tradicional del país; tranquil·la i propera al mar, però alhora ben connectada amb Barcelona. Molts dels habitants de Vilanova, de fet, treballen a BCN. Hi arriben cada matí a través dels túnels del Garraf, o gràcies al servei de rodalies (45’) utilitzant una línia que van construir empresaris de renom com Francesc Gumà, que feien les amèriques. La història complerta la podem conèixer visitant el Museu del Ferrocarril. L’oferta d’oci i activitats populars a la zona, com veiem, és doncs prou variada i n’hem de destacar els Tres Tombs, festa que omple els carrers de carros engalanats i animals de companyia llestos per ser beneïts pel patró de Vilanova (St Antoni), i el Carnaval, declarat Festa Patrimonial d'Interès Nacional.\nPerò si ets de Vilanova segurament el que hi faràs serà simplement passejar per les seves dues artèries principals. D’una banda, el passeig marítim on conviuen amb harmonia edificis d'estil colonial amb cases de pescadors i per on es pot caminar de monument a monument. De l’obelisc a Macià, obra de Josep Maria Subirachs, a l’escultura de Pasifae, obra d’Òscar Estruga. Sí, ens referim al famós toro de tres tones, amb una figura femenina al seu interior, que s’ha convertit en una de les imatges més fotografiades de Vilanova i la Geltrú.\nD’altra banda, vagarejaràs per la Rambla, l’eix social i comercial de la ciutat. S’hi pot anar de compres o a gaudir de l’oferta de bars i restaurants de cuina marinera amb especialitats de la regió com el xató. Una amanida feta amb escarola, bacallà, anxoves i la coneguda salsa del mateix nom.\nUna bona manera de ser Viloví és, així, tenir el teu propi pis a prop de la Rambla.\nAvui Vivendex et presenta un immoble seminou de 90m2 a un pas d’aquest important carrer. Confortable, amb ascensor, al centre de la vila i a tocar de la estació i la platja. Una ubicació privilegiada, tranquil.la i agradable.\nDe visita, de seguida notes la calidesa dels seus espais. T’hi sents com a casa. L’ampli saló-menjador amb els seus terres de parquet, i abundant llum natural, t’aixeca l’ànim. La cuina, totalment equipada, és moderna i té un detall encisador: un passaplats.\nDe les 3 habitacions, dues són dobles i totes venen amb armaris encastats, per a la teva comoditat. A tot plegat suma-hi 2 banys complets, un amb dutxa i l’altre amb banyera, i un balconet...\nBusques pis a Vilanova i la Geltrú? Posa’t en contacte amb la nostra assessora Sandra Dominguez!! 93 418 49 48\n28-de març-2017 | Etiquetas: Actualidad Inmobiliaria, Vivendex Properties, Vilanova i la Geltrú, casa en venda


04/02/2018 El 1er Puntuable Juvenil es decideix diumenge a Costa Daurada\nLa primera jornada del 1er Puntuable Juvenil de la RFEG s'ha disputat aquest dissabte a Golf Costa Daurada, amb una participació rècord, en una autèntica festa del golf juvenil, amb molt d'ambient al camp i també de familiars i amics seguint el joc en el recorregut tarragoní. Després d'aquesta primera jornada, en categoria Cadet, domini de Josep Maria Serra (El Prat), amb volta inicial de 72 cops, seguit a cinc d'Adrià Cuende (Lumine) i Alvaro Palomar (Sant Cugat). En categoria femenina, control inicial de Berta Sánchez, amb una volta de 74 cops, seguida per un grup de tres jugadores, amb 77, Nicole Joyce (Llavaneres), Paula Pérez (Costa Brava) i Maria Elizalde (Terramar). En la categoria Infantil, una classificació més ajustada, amb el jugador de Can Cuyàs, Luis Palomo al capdavant, amb 79 cops, seguit per Jorge Berea (Costa Daurada) i Marcel Fonseca (Golf d'Aro), a la segona plaça, tots tres amb 80. En categoria femenina, liderat absolut per Anna Ymbern (Sant Cugat), amb 78 cops, seguida de Natàlia Herrera (La Roca) i la local, Daniela Campillo, amb 84. Aquest diumenge es jugarà la segona i definitiva jornada d'aquest Puntuable de la RFEG. Sort a tots els jugadors!\nPer consultar la classificació Cadet, cliqueu aquí\nPer consultar la classificació Infantil, cliqueu aquí


Relat "En cos i ànima"\nInici > detall del relat: En cos i ànima\nAgenollat al bell mig d’un petit dormitori, tènuement il•luminat pels rajos de llum que s’escolen delicadament entre les fustes dels desgastats porticons, en Joan agafa amb força el jersei vermell entre els seus punys, bressant-se lentament entre sanglots de profunda desesperança. El seu rostre, vermell de l’esforç, es troba contret en aquella expressió de qui ha perdut tot desig de viure. De qui ha perdut la raó. La saliva li cau en un plugim espès i intermitent sobre les mans, formant un petit bassal a la moqueta. El Joan sent en el més profund de la seva ànima que la mort seria la més dolça de les companyies.\nL’habitació ha quedat totalment a les fosques, però el Joan continua agenollat, sanglotant en un estat catatònic de tristesa i dolor. Una mà es diposita amb cautela sobre la seva espatlla i la prem suaument, però aquesta mostra espontània d’afecte sembla passar-li inadvertida. Ara l’abracen des de darrere, xiuxiuejant-li paraules de confort.\nHan calgut dues persones i quasi tres hores per aconseguir calmar al Joan, que ara jau en un son intranquil, amb espasmes que puntualment sacsegen el sofà de pana verda que sembla començar a recordar la forma del seu cos. Doncs aquesta situació fa tres mesos que es repeteix. Ja havien avisat als treballadors del teatre que el Joan era un actor de mètode, que es posava literalment a la pell dels personatges a qui donava vida, però en vint anys mai havien vist un cas tant extrem com el seu.\nDins la pell de personatge[Ofensiu]\nMeravellós aquest esquitx de teatre fora de la sala de teatre. Un actor que no se detura malgrat l'obra hagi finalitzat. Un actor que s'ha ficat en la pell de personatge i no sap sortir-ne... M'encanta la imatge del sofà de pana cisellat amb la silueta del cos d'en Joan. Avant la funció! Nil.


Entre ells dos (2a part) – Sota la morera\nEntre ells dos (2a part)\ntonimolla\tUncategorized\t Setembre 12, 2018 1 Minute\nAvui, en acabant de dinar i prendre cafè, m’he assegut a llegir la segona part del llibre de Richard Ford: “La meua mare, in memoriam”. Ja l’havia llegida en un volum anterior fa molts anys. Ara, potser perquè jo no sóc el mateix lector d’aquella primera lectura, he llegit aquesta “memòria” amb uns altres ulls.\nLa degradació física que imposa l’edat biològica i la malatia final de la mare hi són molt presents, d’una forma certament aborronadora. La petició de la mare perquè Ford en tinga cura els darrers mesos de vida és d’una delicadesa que només una mare pot fer. Sense voler molestar la vida del fill, però conscient del seu estat i les seues limitacions. “No estic gaire segura que em puga valdre’m sola”, li deixa caure amablement al seu fill, com qui demana perdó.\nUn malentès, una frase dita fora de context per Richard Ford, fa que sa mare no accepte finalment d’anar a viure amb Ford i la dona les darreres setmanes de la seua vida. Un daltabaix emocional difícil d’explicar. No sé si Ford se’n penedeix, però assegura que podia haver dit aquella frase d’una altra manera i que tot hauria anat també d’una altra manera.\nLa mort solitària fa molta pena. Pel que se’n va i per a qui es queda en aquest món. En el cas de Ford, però, esdevé escriptura profundament respectuosa amb la vida dels pares i un retrat del mateix escriptor. Ford, immens.\nPublicada Setembre 12, 2018\nPrevious Post Entre ells dos\nNext Post Més enllà de San Francisco


L'estat espanyol prorroga l'explotació de les nuclears d'Ascó I i Ascó II fins al 2030 i 2031\nL’estat espanyol prorroga l’explotació de les nuclears d’Ascó I i Ascó II fins al 2030 i 2031\nEl 2020 van produir un 35% de l'electricitat generada a Catalunya\nActualització: 11.10.2021 - 15:57\nEl govern espanyol va publicar dijous al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE) la renovació de l’autorització d’explotació des centrals nuclears Ascó I i Ascó II. Ascó I prorroga la llicència nou anys fins el 2030; mentre que Ascó II l’allarga deu anys més, fins el 2031.\nEl Consell de Seguretat Nuclear (CSN) havia emès un informe favorable el 28 de juliol, després d’analitzar la documentació aportada per l’Associació Nuclear Ascó Vandellòs (ANAV), titular de les plantes. La central d’Ascó I té una potència instal·lada de 1.032,5 MW, i la d’Ascó II de 1.027,2 MW. El 2020 van produir 15.642,32 GWh, el que suposa un 35% de l’electricitat generada a Catalunya i un 6,2% de la produïda a tot l’estat espanyol.


Raquel Rico Marin: La legitimitat dels cossos que ocupen els carrers - Social.cat\nDimarts, 22 d'octubre de 2019 | 09:30 h\nAquests dies convulsos en els que les persones ens hem sentit cridades a ocupar els carrers utilitzant la presència i la corporalitat com a reivindicació i com a mostra de la dignitat d'un poble, he estat pensant en aquells cossos que ocupen els carrers de forma indefinida però que no es consideren, altres dies de l'any, prou dignes per ocupar-los.\nJo, que també he sortit al carrer, me'ls he anat trobant entre la gent, i tot i fer dos anys que ja no puc col·laborar de forma activa amb ells, s'alegraven de veure'm. Un treballa i ha aconseguit llogar una habitació, però no li he vist massa bona cara, espero de debò que no es deixi derrotar. Un altre, content, m'explica que ha anat fent cursos i petites pràctiques i que venia de treballar, però que encara dormia al carrer. Sí, hi ha gent que va fent feinetes però no es pot permetre viure de manera digna. Un tercer, segueix com sempre, parla i parla i parla, i camina, camina molt, per això a ell me'l trobo sovint, i sovint li he de dir que tinc pressa després de parar-me a escolar-lo uns minuts.\nUn company m'explica que en Fidel (nom fictici), al que saluda regularment, ja que viu en un banc a prop de casa seva, està espantant. La presència policial, els trets que sent, el foc i els crits el fan sentir indefens. Com si viure al carrer sense res més que el que porta a sobre no fos, ja de per si, una situació d'indefensió absoluta.\nPersones sense llar que lluiten cada dia per la seva dignitat, una dignitat que es veu directament atacada per les mirades furtives de la gent, i que ara, barrejats entre la gran quantitat de persones que tenim la necessitat de sortir al carrer, queden diluïts i anònims perquè són com nosaltres, cossos legítims d'ocupar els espais comuns. Però el carrer, escenari inequívoc de la confluència comunitària, deixa de ser de tots quan marxem a casa i des de les nostres llars els jutgem i decidim que no haurien d'estar a la vista. I és que la seva presència incomoda la nostra consciència perquè en el fons sabem que formem part d'un sistema que abandona a persones a la seva sort.\nTreballar amb persones sense llar, però sobretot seure a conversar amb elles, em va canviar la mirada. La paraula dignitat pronunciada per ells i elles és un cop de puny directe a la consciència que em va obligar a qüestionar la moral social i a donar-me del cinisme de les polítiques neoliberals que aprofiten el sensellarisme per a mantenir a ratlla als ciutadans. Vénen el missatge que estan al carrer perquè volen i que hi han acabat perquè són fracassats i nosaltres, que cada cop veiem els nostres drets més escapçats, ens creiem lliures i ens convencem de què sempre prendrem la decisió correcte per a no acabar com ells. Però quan els escoltes i t'expliquen les seves històries te n'adones que no són diferents a tu, i que passar de ser un ciutadà de ple dret a ser “basura” (com ells mateixos explicaven), no depèn únicament d'un mateix.\nTenen problemes? Sí, molts; i viure al carrer els multiplica exponencialment. Però continuen essent persones, com tu, com jo i senten i viuen com tu i jo: pateixen quan veuen que els transeünts canvien de vorera en veure'ls; tenen un bon matí quan algú els diu bon dia; s'aferren al somriure d'un nen; miren amb ulls vidriosos quan se'ls demana si necessiten res; i ploren quan ningú els veu.\nAra, que tenim els sentiments a flor de pell, que creiem en la solidaritat, en la lluita unida i en el poder d'un poble, apel·lo a la vostra consciència, a la vostra capacitat de crítica i autocrítica. Que la lluita continuï, que mai ens facin callar a la força, però lluitem per tots i no només per a determinades classes socials.


Crema la cuina en un pis de Sant Pere i Sant Pau\nImatge de l'edifici on s'ha produït l'incendi.\nEls tres membres de la família han estat traslladats al Joan XXIII per inhalació de fum\nActualitzada 12/04/2019 a les 18:37\nA les 12.35 d'aquest divendres els Bombers de la Generalitat s'han personat al número 23 del carrer Violant d'Hongria de Sant Pere i Sant Pau, per un incendi que ha cremat els fogons, la campana extractora i els mobles de la cuina del domicili.\nA l'habitatge hi resideix un matrimoni amb el seu fill. Els tres membres de la família han estat traslladats a l'Hospital Joan XXIII per inhalació de fum, la dona presentava també cremades lleus a la mà dreta.\nA les 12.50 l'incendi s'ha donat per extingit gràcies a les tasques del propietari del domicili que ha aconseguit sufocar les flames. Al lloc dels fets s'hi han traslladat 4 dotacions de Bombers, que han realitzat tasques de ventilació, ja que l'habitatge estava ple de fum, i han remullat la cuina per evitar un nou foc.\nComenta el contingut : Crema la cuina en un pis de Sant Pere i Sant Pau


Comencem el procés participatiu per a la definició del usos de la Masia de Ca n’Oriac – Raons Públiques\nDins del marc dels Pressupostos Participatius de Sabadell per al 2017, l’Associació de Veïns de Ca n’Oriac va presentar una proposta de Redacció de l’estudi tècnic per la rehabilitació de la Masia i del seu entorn. El projecte va ser seleccionat amb el suport de 1.083 vots dels veïns i les veïnes de Sabadell.\nLa proposta es concretava en la redacció d’un estudi tècnic que permetés definir els futurs usos de l’espai de la Masia, i la recuperació i millora de l’espai físic de l’entorn, per tal de respondre a les necessitats de la ciutadania i alliberar altres espais que ara estan sobreocupats.\nLa Masia de Ca n’Oriac és un edifici protegit patrimonialment. L’any 1999, l’Ajuntament se’n va convertir en propietari i el va incloure a l’inventari de béns patrimonials de Sabadell. Des del 2007, s’han dut a terme diversos treballs de consolidació per tal que pugui ser rehabilitada, recuperada i oberta al barri i a la ciutat. Ara es fa un pas més amb l’impuls dels pressupostos participatius!\nAl mes de març, Raons Públiques comença l’acompanyament en el procés participatiu per a la definició de la Masia Ca n’Oriac. Aquest procés obert a la participació de la ciutadania s’emmarca dins d’una primera etapa per a obtenir el programa d’usos de l’edifici i el seu entorn, amb el qual posteriorment es redactarà l’estudi tècnic per rehabilitar la Masia, tal com es va aprovar amb el suport ciutadà als pressupostos participatius.\nComencem doncs un procés impulsat pels veïns i les veïnes per definir de forma col·laborativa el pla d’usos de la Masia i el seu entorn com a espai per al barri i per a la ciutat. En marxa!


CaIvo, Illa, Darias, Iglesias i Castells: l'equip de La Moncloa a la mesa\nMadrid. Dijous, 20 de Febrer 2020. 14:48\nActualitzat: Dijous, 20 de Febrer 2020. 16:08\nCada cop es van coneixent més detalls de la mesa de diàleg i negociació entre l'Estat i la Generalitat. Primer, aquest matí s'ha confirmat la data del dimecres 26 de febrer per a la seva primera reunió. Un parell d'hores després s'ha donat a conèixer al complet l'equip negociador del govern espanyol. Als noms de Pablo Iglesias i Manuel Castells, s'hi sumen Carmen Calvo, Carolina Darias i Salvador Illa. D'aquesta manera, amb aquest joc d'equilibris, estaran representades totes les formacions: el PSOE, el PSC, Podemos i Catalunya en Comú.\nAra per ara, els equips encara estan perfilant la resta de detalls de la primera reunió de la mesa, que ja s'hauria d'haver constituït a finals de gener. De moment només es coneixen integrants de la delegació espanyola, i falta per conèixer els membres de l'equip negociador de la Generalitat, on previsiblement estarà el vicepresident Pere Aragonès. També se sap que aquesta primera reunió estarà encapçalada pels presidents Torra i Sánchez. Falta per saber l'ordre del dia de la primera reunió, que s'està negociant.\nEn la carta de resposta, el president espanyol Pedro Sánchez ha assegurat que, després d’haver estar els equips “en comunicació permanent”, “els sembla perfecte” poder convocar la primera reunió el dimecres 26 al Palau de La Moncloa. “Tots sabem que és necessari el diàleg i aquesta ha de ser la legislatura que el promogui”, escrivia Pedro Sánchez, que afegia: “Aquest és l’esperit que volem transmetre a aquesta mesa en què tantes esperances tenen dipositades tots els ciutadans i ciutadanes”. En la missiva, el dirigent socialista reiterava la seva “voluntat sincera de dialogar i acordar” per tornar “al moment en què els camins van separar-se i les raons i els arguments van deixar d’escoltar-se”.\nEn la carta inicial, el president Torra rebatia que fer propostes de data de reunió a través dels mitjans de comunicació, sense haver pactat abans l'agenda, no és la manera de mostrar que es vulgui "un diàleg honest i fructífer". No obstant això, mostrava la seva disposició a reunir-se com més aviat millor i proposava cinc dates alternatives a la del dilluns 24 de febrer. Pel que fa al contingut de la reunió, Torra avançava que vol tractar sobre l'exercici del dret a l'autodeterminació i la fi de la repressió, així com una proposta de "mediació internacional".\nDIÀLEG Torra proposa a Sánchez més dates per reunir-se i mediació internacional Cèlia Forment i Bori\nmesa de diàleg Sánchez accepta constituir la mesa dimecres que ve Nicolas Tomás


En el servei de nutrició te proporcionam totes les eines perquè aprenguis a cuidar la teva alimentació i a sentir-te millor.\nT’ajudam a millorar la teva alimentació si cerques cuidar els hàbits alimentaris, tractar el sobrepès o l’obesitat o perquè pateixes alguna patologia que ho requereix (còlon irritable, diabetis, hipertensió…).\nApostam per aprendre a cuidar-nos des del compromís, la responsabilitat i la flexibilitat. Per això treballam amb un visió àmplia del canvi, tenim en compte el context i la motivació; i des de l’educació nutricional perquè aprenguis a tenir criteri i eines per decidir de forma conscient els aliments que menges, a planificar i a elaborar plats saludables i gustosos. Sempre des de l’autocura i amb un objectiu de fons realista.\nPack inicial nutrició\n2 sessions i pla d’alimentació\nLa primera sessió la destinam a fer una valoració profunda del teu cas per poder elaborar el teu material personalitzat. Recollirem informació per fer la teva història clínica i conèixer els teus hàbits alimentaris actuals. Identificarem les teves necessitats, que ens serviran de guia durant tot el procés, i començarem a treballar a través d’un diari dietètic que ens ajudarà a prendre més consciència d’on ens trobam ara i d’allò que necessitam treballar. La sessió té una duració de 1 hora, aproximadament.\nA la segona sessió, que té lloc una setmana després, t’entregarem i explicarem el material que haurem preparat en base a les teves necessitats i revisarem les prioritats a treballar. La sessió té una duració de 40 minuts.\nPack seguiment nutrició\nL’objectiu d’aquestes sessions és acompanyar-te i seguir treballant tots aquells aspectes que ens preocupen i que necessitem treballar per cuidar-nos millor. L’organització i la planificació de les menjades, conèixer els grups d’aliments, la interpretació de les etiquetes dels aliments, la gestió de la vida social i les menjades, les barreres que ens dificulten el canvi, les antigues creences… Són alguns dels temes que treballem en aquestes sessions. A cada sessió et proporcionarem material perquè t’ajudi en el teu procés de canvi. La duració de la sessió és de 40 minuts.\nA més a més durant les sessions estarem en contacte via correu electrònic o Whatsapp per tal d’anar resolent els dubtes que te puguin sorgir i te sentis acompanyat/da en tot moment.\nSessió puntual nutrició\nSi necessites resoldre algun dubte puntual sobre la teva alimentació o vols fer una revisió general de la teva alimentació, aquesta és la teva sessió. Durant la sessió anirem resolent totes les qüestions que tenguis i, si fos necessari, durant la setmana posterior rebràs un correu amb possibles dubtes pendents de consulta. La sessió té una duració de 1 hora.\nTotes les sessions es poden realitzar de forma presencial o online