Llei de Prevenció i Assistència en Matèria de Substàncies que Poden Generar Dependència de Catalunya (Llei 20/1985, de 25 de juliol) - Normativa de Cataluña - Legislación Refundida - Legislación - VLEX 267198197\nTexto Refundido Texto Original (DOGC) Citas 17 Citado por Versiones 2 Análisis 5 Relacionados\nNorma citada en: 60 sentencias, 12 artículos doctrinales, 37 disposiciones normativas, 3 noticias, 2 convenios colectivos\nLa dependència originada pel consum de diversos tipus de substàncies psicoorgànicament actives és avui a Catalunya un fenomen social amb caràcter epidèmic, sobre el qual els poders públics i tota la societat han d'actuar amb fermesa per alleujar-ne els efectes nocius, tant pel que fa a la salut individual com pel que fa al benestar col·lectiu.\nL'ús de drogues no institucionalitzades, especialment l'heroïna, la cocaïna i els derivats de la cannabis, és malauradament estès entre nosaltres, i la conflictivitat i la inseguretat que genera són motiu de gran preocupació social. Aquest fenomen, afavorit pel tràfic il·legal fomentat pels narcotraficants, té un origen divers, en el qual intervenen sens dubte la transformació de les condicions de vida, l'alienació i la manca de perspectives socials. És especialment dolorós contemplar fins a quin punt s'ha estès el consum de drogues originadores de toxicomania tan perilloses com l'heroïna i la cocaïna. També determinats productes emprats inicialment com a medicaments creen de vegades situacions de dependència anàlogues a les originades per les drogues no institucionalitzades.\nAltrament, és ben sabut que l'elevat consum de begudes alcohòliques és un dels principals factors afavoridors de l'aparició de problemes socials i de problemes de salut. La importància d'aquests problemes guarda correlació amb el nivell del consum per habitant, i és preocupant de constatar que a Catalunya aquest nivell ha augmentat considerablement en el decurs dels últims vint anys, especialment pel que fa als productes destil·lats d'alta graduació.\nTambé s'ha incrementat el consum de tabac a Catalunya, especialment entre els joves i les dones. Les malalties relacionades amb aquest producte són causes importants d'incapacitat laboral i de mort prematura, de manera que avui la lluita contra el tabaquisme ha d'ésser considerada com un programa prioritari de prevenció per a millorar la salut i l'expectativa de vida.\nAquesta Llei atén d'una manera global les vessants preventives i assistencials, tant pel que fa a les diferents substàncies com pel que fa a les mesures a prendre.\nLa tasca preventiva és cabdal i bàsica en matèria de dependències; sense ella, la posada en marxa de recursos assistencials específics fóra fins a un cert punt poc satisfactòria. Per això aquesta Llei preveu en un primer terme les accions preventives com a graó essencial en la lluita contra les dependències.\nDins l'àmbit de la prevenció, aquesta Llei té una cura especial a disposar mesures adreçades als infants i als joves, ja que en l'edat en què es forgen els valors és quan cal promoure uns hàbits saludables de vida, i estableix també certes mesures limitatives de cara a la protecció dels joves, dels grups socials més vulnerables i de tota la població en general per tal de reduir la promoció, la venda i el consum dels productes que generen dependència als límits que la preservació de la salut i el benestar col·lectiu exigeixen.\nEs potencia l'adequació dels recursos destinats a l'atenció de les persones amb dependències i s'estableixen les bases per a la planificació, l'ordenació i la coordinació de tots els serveis, tot això dins l'actual sistema assistencial. Especialment s'impulsa l'assistència al nivell primari, i es fixa una sistemàtica assistencial que enllaça a bastament el procés sanitari amb el de serveis socials.\nAquesta Llei facilita l'aprofitament, la consolidació i la coordinació dels recursos existents.\nAquesta Llei estructura també un conjunt de mecanismes que han de permetre d'afrontar aquells problemes amb criteris científics i ensems respectuosos de les llibertats personals, i té com a grans objectius la preservació i la millora de la salut pública i la consecució del benestar social.\nCom a principi fonamental en la lluita contra les dependències i llurs efectes, cal que els poders públics i tota la població s'esforcin i col·laborin amb voluntat solidària i diligència en la consecució d'un bon clima social i d'un ampli conjunt d'estructures educatives, culturals, econòmiques, laborals i polítiques, i que reconeguin en les mesures limitatives i assistencials uns efectes pal·liatius.\nAquesta Llei respon al mandat que l'article 43.2 de la Constitució Espanyola fa als poders públics per tal que organitzin i tutelin la salut pública mitjançant mesures preventives i mitjançant les prestacions i els serveis necessaris, i es promulga com a desplegament de les competències que l'Estatut d'Autonomia de Catalunya atorga a la Generalitat en matèria d'higiene, de sanitat, d'assistència social, de règim local, de joventut, de comerç interior, d'institucions penitenciàries, de publicitat, d'estadística i d'investigació.\nTÍTOL I De l'objecte de la Llei Artículos 1 a 3\nAquesta Llei té per objecte d'establir i regular, dins el marc de les competències que l'Estatut d'Autonomia de Catalunya assigna a la Generalitat en l'àmbit territorial de Catalunya, les mesures i les accions que han de permetre una actuació efectiva de les Administracions públiques de Catalunya en el camp de la prevenció i l'assistència de les situacions a què donen lloc les substàncies que poden generar dependència a fi de coadjuvar a l'esforç solidari de tota la societat per millorar l'atenció social i sanitària de les persones afectades per la problemàtica generada per l'ús o l'abús d'aquestes substàncies.\nL'àmbit d'aplicació d'aquesta Llei s'estén a les accions de promoció, de l'accés, de la informació, de l'educació sanitària, de l'atenció, de l'assistència, de la rehabilitació i de la reinserció en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nL'exercici de qualsevol de les accions incloses en el punt 1, tant individuals com col·lectives, de titularitat pública o privada, és subjecte a les prescripcions d'aquesta Llei.\nLes substàncies que poden generar dependència considerades per aquesta Llei són les drogues no institucionalitzades, les begudes alcohòliques, el tabac, certs medicaments i alguns productes d'ús industrial o divers.\nDroga: la substància que, administrada a l'organisme, és capaç d'originar una dependència, provocar canvis en la conducta i de produir efectes perniciosos sobre la salut.\nDrogues no institucionalitzades: l'heroïna, la cocaïna, la cannabis i els seus derivats, l'àcid lisèrgic i altres drogues d'ús no integrat en l'estructura social.\nDependència: estat psicoorgànic que resulta de l'absorció repetida d'una substància caracteritzat pel desencadenament en l'organisme d'una sèrie de forces que impulsen al consum continuat de la dita substància.\nDesintoxicació: procés terapèutic encaminat a trencar la intoxicació produïda per una substància exògena a l'organisme.\nDeshabituació: procés terapèutic d'eliminació d'una dependència.\nRehabilitació: procés de recuperació dels aspectes de comportament individuals dins la societat.\nReinserció: procés d'inserció d'una persona a la societat com a ciutadà responsable i autònom.\nTÍTOL II De les mesures preventives generals Artículos 4 a 7\nEl Consell Executiu ha de desplegar programes i accions d'informació i d'educació sanitàries de la població sobre els efectes nocius de les substàncies que poden generar dependència.\nAquestes actuacions s'han d'adreçar especialment als infants i als joves i també als col·lectius socials implicats.\nEl Consell Executiu ha d'impulsar l'actuació de l'Administració pública i ha de donar suport a les iniciatives de la societat en aquestes matèries.\nCorrespon a les administracions públiques dins el marc de les competències que els reconeix aquesta Llei, la realització de les actuacions de prevenció tendents a limitar l'oferta i la promoció de substàncies que poden generar dependència i el desenvolupament de programes d'educació per a la salut adreçats als diferents sectors de la població.\nArticle modificat per art. 1 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEls poders públics han de facilitar l'accés de la població a la informació sobre les drogodependències i els recursos d'intervenció existents.\nEn aquest sentit i en el marc de la planificació general sanitària i de serveis socials, el Consell Executiu ha de determinar les àrees territorials en les quals hi ha d'haver els serveis informatius que facilitin assessorament i orientació individuals, familiars i comunitaris sobre la prevenció i el tractament de les dependències, sens perjudici de les funcions d'informació i d'assessorament que han de complir els serveis en els quals s'atenen persones afectades per dependències.\nArticle modificat per art. 2 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEls ens locals, dins l'àmbit de llur competència, han de desenvolupar accions d'informació i d'educació sanitària de la població en les matèries regulades per aquesta Llei, les quals accions han d'ésser coordinades necessàriament amb les actuacions del Consell Executiu en aquest camp.\nS'ha d'impulsar una acció social preventiva en relació amb les dependències i s'ha de promoure, amb prioritat, el proveïment dels serveis socials d'atenció primària en les zones on se'n detecta un alt grau d'incidència i on es dóna un risc major de dependència.\nEl Consell Executiu ha de desenvolupar programes d'educació per a la salut en els àmbits sanitari, social, de l'ensenyament i laboral.\nArticle modificat per art. 3 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nTÍTOL III De les mesures de prevenció i assistència de la dependència de drogues no institucionalitzades Artículos 8 a 14\nLes accions que es fan a Catalunya dins l'àmbit de la informació i l'educació sanitàries, de l'assistència de les dependències de drogues no institucionalitzades i de la rehabilitació i la reinserció de les persones amb dependències s'han de basar en les directrius següents:\nEn totes les actuacions, especialment, en les informatives i les educatives adreçades a les famílies i als responsables implicats, s'ha de prestar una atenció especial a les situacions en què el jove és més vulnerable.\nS'han d'arbitrar amb prioritat solucions preventives i assistencials per a la persona dependent de la droga i cal evitar en tot moment que la identitat sigui afectada, un etiquetatge social, i una criminalització del subjecte. Cal afavorir també la intervenció més prompta possible dels serveis assistencials en els casos de dependència de drogues no institucionalitzades en joves i adolescents.\nTota persona afectada per la dependència de drogues no institucionalitzades necessita assistència i té el dret de sotmetre's al tractament sanitari i social més adequat per a superar la seva problemàtica i recuperar la seva plena autonomia.\nEls equips terapèutics de desintoxicació han d'ésser bàsicament de caràcter mèdic, i els de deshabituació, de rehabilitació i de reinserció han d'ésser pluridisciplinaris.\nEn el tractament terapèutic de les persones dependents d'aquestes drogues, s'ha de promoure l'actuació sobre tots els possibles integrants del medi social de l'afectat.\nS'han de coordinar els recursos sanitaris i de serveis socials de tot Catalunya per a dependències de drogues i s'ha de disposar la creació dels centres i els equipaments que siguin indispensables.\nPer a les persones que han seguit un procés de desintoxicació i deshabituació de la droga s'ha de propugnar la rehabilitació psico-social adequada i la seva reinserció a la societat.\nEl Consell Executiu ha de vetllar perquè les persones que presenten dependència de drogues no institucionalitzades puguin rebre l'atenció i l'assistència sanitàries i socials.\nAls efectes d'assistència hom considera la dependència de drogues no institucionalitzades com una malaltia comuna.\nLes persones afectades per la dependència de drogues no institucionalitzades poden rebre sempre voluntàriament l'assistència sanitària i social, sens perjudici de les determinacions judicials ni d'allò que estableixen les disposicions legals que es refereixen a aquesta matèria.\nEn els centres hospitalaris de Catalunya que atenen urgències generals s'ha de prestar una atenció urgent per intoxicació aguda o per manifestacions psicoorgàniques originades per la dependència de drogues no institucionalitzades.\nEls hospitals especialitzats i els hospitals generals que hom determini per reglament, del sector públic o que hi són vinculats mitjançant concert o conveni, han de disposar d'una unitat de desintoxicació, amb llits per a internament, dins una àrea reservada de l'hospital.\nLa desintoxicació de malalts amb dependència de drogues no institucionalitzades també es pot efectuar, en règim ambulatori, en els centres a què es refereix el punt 2 i en aquells que hi siguin autoritzats.\nLes mesures d'atenció i d'assistència especificades en aquest article abasten els àmbits d'actuació funcional i territorial de cada centre i de cada servei.\nEl Consell Executiu ha de promoure el desplegament de les accions assistencials per a la desintoxicació i la deshabituació de les persones amb dependència de drogues no institucionalitzades en els serveis assistencials primaris, mitjançant l'establiment de programes, l'adequació de llurs equips professionals i l'habilitació de locals.\nLes institucions públiques poden establir concerts, de conformitat amb la legislació sanitària, i establir subvencions per a la prestació de serveis a institucions privades, legalment constituïdes i degudament registrades, sempre que compleixin els requisits que s'estableixin per reglament. Així mateix, s'ha de fomentar la funció del voluntariat social que col·labori amb les administracions públiques i les entitats privades, sense afany de lucre, en les tasques de prestació de serveis de prevenció, assistència i reinserció 2. Les terapèutiques ambulatòries, les comunitats terapèutiques i els altres procediments de desintoxicació i de deshabituació prestats per institucions públiques o privades han de complir la normativa dictada en virtut dels articles 35, 36 i 37.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha de vetllar perquè en les comunitats terapèutiques no es puguin crear situacions de manca d'assistència mèdica i psicològica.\nApartat 1 modificat per art. 4 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nLes entitats, les institucions i les persones que col·laboren sense finalitat de lucre en la rehabilitació i la reinserció de persones afectades per dependència de drogues han d'ésser especialment considerades i reconegudes, d'acord amb la reglamentació que s'estableixi.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social, juntament amb el d'Ensenyament, ha d'adoptar mesures per a sensibilitzar els professionals de la sanitat i dels serveis socials i perfeccionar llur formació en relació amb la problemàtica de la dependència de drogues no institucionalitzades i per a aconseguir l'assistència millor possible.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha de definir la funció dels centres sanitaris i de serveis socials, i especialment dels centres d'atenció primària, en relació amb l'educació sanitària i amb l'orientació, l'atenció i l'assistència de les persones amb dependència de drogues i de llurs famílies.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social i el de Justícia han d'implantar programes de desintoxicació i deshabituació dels reclusos que presenten dependència de drogues no institucionalitzades. A aquest fi, cal dotar els establiments penitenciaris amb els mitjans adequats. Correspon al Departament de Justícia, en el marc de la legislació penitenciària, de prendre les mesures adequades per a evitar que entrin drogues en els establiments penitenciaris.\nTÍTOL IV De les mesures de control de la promoció de les begudes alcohòliques i de les mesures d'assistència en la dependència alcohòlica Artículos 15 a 23\nCAPÍTOL I De les mesures de control Artículos 15 a 19\na) La promoció pública de begudes alcolhòliques, mitjançant fires, exposicions, mostres i activitats similars, ha d'ésser feta en espais diferenciats quan té lloc dins d'altres manifestacions públiques.\nEn aquestes activitats de promoció no són permesos ni l'oferiment ni el tast gratuït de begudes alcohòliques.\nTampoc no s'hi ha de permetre l'accés a menors d'edat no acompanyats de persones majors d'edat.\nEs prohibeix la promoció de begudes alcohòliques en establiments, locals i altres espais autoritzats per a subministrar-ne i consumir-ne feta per mitjà d'ofertes que s'anuncien amb noms com ?barra lliure?, ?2 × 1?, ?3 × 1?, o altres de semblants, que incitin al consum abusiu o il·limitat.\nEs prohibeix la publicitat de les activitats promocionals a què fa referència l'apartat 2 feta per qualsevol mitjà.\nApartat 2 modificat per DF 1a de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública.\nApartat 3 afegit per DF 1a de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública.\nArticle modificat per art. 5 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nArticle 15, apartat 2, modificat per la Llei 9/2011, de 29 de desembre, de promoció de l'activitat econòmica, publicada al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, el 30 de desembre de 2011.\nNo es pot enviar ni distribuir a menors d'edat prospectes, cartells, invitacions i objectes de cap mena en què s'anomenin begudes alcohòliques, les marques o les empreses productores d'aquestes o els establiments en què se'n fa el consum.\nEn les visites als centres de producció, elaboració i distribució de begudes alcohòliques, no es pot ni oferir ni fer tastar els productes als menors d'edat.\nArticle modificat per art. 6 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nNi en els establiments de venda i de consum de begudes alcohòliques, ni en altres llocs públics no és permès de vendre ni subministrar cap mena de beguda alcohòlica als menors de divuit anys.\nEn els establiments de venda i de consum de begudes alcohòliques hi ha d'haver una senyalització en un lloc perfectament visible, de la forma que es determini per reglament, que faci palesa la prohibició de vendre o subministrar begudes alcohòliques als menors de divuit anys.\nArticle modificat per art. únic de la Llei 1/2002, d'11 de març, de tercera modificació de la Llei 20/1985, de 25 de juliol, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nArticle modificat per art. 7 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nNo es poden vendre ni consumir begudes alcohòliques de més de vint graus centesimals en:\nEls centres, els serveis i els establiments de protecció de la salut i d'atenció sanitària i sociosanitària.\nLes universitats i altres centres d'ensenyament superior.\nEls centres esportius dependents de les administracions públiques.\nLes àrees de servei i de descans de les autopistes.\nNo es poden vendre ni consumir begudes alcohòliques en:\nEls centres educatius, tant públics com privats, no inclosos en la lletra b) de l'apartat 1, tant els dedicats a ensenyament reglat com els dedicats a altres ensenyaments.\nEls locals i els centres per a infants i joves, inclosos els d'atenció social.\nEls locals de treball de les empreses de transport públic.\nLes àrees de servei i de descans de les autopistes i les benzineres, de les 24 hores a les 8 hores de l'endemà.\nTots els establiments oberts al públic, fins i tot els que gaudeixen d'excepcionalitat horària, llevat dels que ja tenen limitació horària específica fixada reglamentàriament, de les 23 hores a les 8 hores de l'endemà, quan ho estableixin les ordenances municipals per raons de seguretat pública.\nLa via pública i la resta de llocs de concurrència pública, quan ho estableixin les ordenances municipals per raons de seguretat pública, tret dels llocs on sigui degudament autoritzat.\nL'expedició de begudes alcohòliques mitjançant màquines automàtiques solament es pot realitzar en llocs tancats. La situació de les màquines n'ha de permetre el control per les persones responsables de l'establiment o llurs representants, de manera que s'impedeixi l'accés als menors d'edat. En la superfície frontal de les màquines s'ha de fer constar la prohibició de consumir begudes alcohòliques per menors d'edat.\nNo es permet el consum de begudes alcohòliques de les 23 hores a les 8 hores de l'endemà en els establiments de venda de productes d'alimentació no destinats al consum immediat.\nArticle modificat per art. únic de la Llei 8/1998, de 10 de juliol, de segona modificació de la Llei 20/1985, del 25 de juliol, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nArticle modificat per art. 8 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEs prohibeixen totes les formes de publicitat de begudes alcohòliques de més de vint graus centesimals en els mitjans de comunicació dependents de la Generalitat i en els dependents de l'Administració local de Catalunya. Aquesta prohibició no inclou la publicitat indirecta que pot derivar de programes no específicament publicitaris, com ara les retransmissions esportives, per raó del patrocini o de la publicitat estàtica, sempre que no indueixi directament al consum.\nAixí mateix es prohibeix, en els termes suara esmentats, la publicitat de begudes alcohòliques en publicacions principalment adreçades a menors d'edat.\nNo és permesa la publicitat de begudes alcohòliques de més de vint-i-tres graus centesimals en:\nLes platges, els càmpings, els balnearis, els centres recreatius, els centres de lleure i esbarjo per a menors, les piscines, els parcs aquàtics, d'atraccions, temàtics i zoològics.\nEls carrers, les places, els parcs, les carreteres i les altres vies públiques, en tanques, plafons, senyals i altres suports de publicitat exterior, llevat dels senyals indicatius propis de centres de producció i de venda.\nEls cinemes, els teatres i els auditoris.\nEls centres i els estadis esportius, excepció feta de la publicitat estàtica i de la del patrocinador.\nEls mitjans de transport públics.\nTots els llocs on és prohibit de vendre'n o de consumir-ne.\nEls llocs similars als esmentats que siguin determinats per reglament.\nLa publicitat de begudes alcohòliques per mitjà de la televisió se sotmet al que disposa l'article 8 de la Llei de l'Estat 34/1988, de l'11 de novembre, General de Publicitat.\nLa publicitat de begudes alcohòliques de menys de vint graus pels mitjans de comunicació dependents de l'Administració de la Generalitat i de l'Administració local ha de respectar els criteris següents:\nNo pot adreçar-se específicament als menors d'edat o a les gestants ni, en particular, presentar menors d'edat o gestants consumint aquestes begudes.\nNo ha d'associar el consum d'aquestes begudes a una millora del rendiment físic o a la conducció de vehicles.\nNo ha de suggerir que el consum d'aquestes begudes contribueixi a l'èxit social o sexual.\nNo ha de suggerir que aquestes begudes comporten propietats terapèutiques o un efecte estimulant o sedant o constitueixen un mitjà per a la resolució de conflictes.\nNo s'ha d'estimular el consum immoderat de begudes alcohòliques o oferir una imatge negativa de l'abstinència o la sobrietat.\nNo ha de subratllar com a qualitat positiva de les begudes el seu contingut alcohòlic.\nArticle modificat per art. 9 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nCAPÍTOL II De les mesures d'assistència Artículos 20 a 23\nEl Consell Executiu ha de vetllar perquè les persones amb dependència de l'alcohol rebin l'atenció i l'assistència sanitària i social degudes.\nAls efectes assistencials l'alcoholisme és considerat com una malaltia comuna.\nLes persones amb dependència de l'alcohol poden rebre voluntàriament l'assistència sanitària i social, sens perjudici de les determinacions judicials ni d'allò que estableixen les disposicions legislatives sobre la matèria.\nEn els centres hospitalaris de Catalunya que atenen urgències generals s'ha de prestar una atenció urgent per intoxicació aguda o per manifestacions psicoorgàniques originades per la dependència alcohòlica.\nD'acord amb el que s'estableix per reglament, els hospitals especialitzats i els hospitals generals de Catalunya que hom determini, del sector públic o que hi són vinculats mitjançant concert o conveni, han de disposar de llits o d'una unitat d'internament per a la desintoxicació de malalts alcohòlics.\nEl tractament de persones afectades per alcoholisme es pot fer en règim d'ingrés hospitalari o amb caràcter ambulatori en els centres i els serveis autoritzats.\nEl Consell Executiu ha de potenciar el desplegament de les accions assistencials per a la desintoxicació i la deshabituació de les persones afectades per alcoholisme en els serveis assistencials primaris.\nS'han de fomentar les mesures destinades a millorar la identificació i el tractament precoç del malalt alcohòlic.\nEls centres i els serveis que tenen cura de la desintoxicació i la deshabituació d'alcohòlics han de complir la normativa dictada en virtut dels articles 35, 36 i 37.\nS'ha de propugnar l'adequada rehabilitació psico-social i la reinserció a la societat de les persones que han seguit un procés de desintoxicació i de deshabituació de l'alcohol. El Consell Executiu ha de promoure centres, tallers, equips de serveis socials i programes laborals i culturals que permetin d'aconseguir la rehabilitació i la reinserció damunt esmentades.\nLes entitats, les institucions i les persones que col·laboren benèvolament o sense finalitat de lucre en la rehabilitació i la reinserció d'alcohòlics han d'ésser especialment considerades i reconegudes, d'acord amb la reglamentació que s'estableixi.\nLes associacions d'autoajuda constituïdes per ex-alcohòlics han de rebre el suport de l'Administració pública, la qual ha de facilitar el desplegament de llurs activitats.\nTÍTOL V De les mesures de control de la promoció del tabac i altres mesures Artículos 24 a 30\nCAPÍTOL I De les mesures limitatives Artículos 24 a 28\nNo es poden vendre productes del tabac en:\nEls centres sanitaris i llurs recintes.\nEls centres d'ensenyament de qualsevol nivell.\nEls centres esportius.\nEls centres, locals o establiments d'atenció social, els casals o els esplais.\nEls locals o establiments similars als esmentats que siguin determinats per reglament.\nEs prohibeix de vendre a menors d'edat productes destinats a ésser fumats, inhalats, xuclats o mastegats constituïts totalment o parcialment per tabac, ni tampoc els productes que l'imiten o que indueixen a l'hàbit de fumar i són nocius per a la salut. Aquesta prohibició ha d'ésser advertida, en forma i lloc perfectament visible de la manera que sigui determinada per reglament, en els establiments on s'expedeixen productes de tabac.\nEs prohibeix la distribució de mostres dels productes del tabac en el territori de Catalunya, siguin o no siguin gratuïtes.\nL'expedició de tabac o de productes del tabac mitjançant màquines automàtiques de venda només es pot fer en llocs tancats i s'ha de fer constar en la superfície frontal de la màquina que el tabac és nociu per a la salut i que els menors d'edat tenen prohibit de fer ús de la màquina.\nEl text d'advertiment sobre els riscs del consum del tabac que ha de constar en la part exterior dels paquets de productes del tabac que es comercialitzen a Catalunya ha d'ésser redactat en català, en castellà o en tots dos idiomes.\nArticle modificat per art. 10 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEs prohibeixen totes les formes de publicitat dels productes del tabac i dels productes relacionats amb el seu consum en els mitjans de comunicació dependents de la Generalitat i en els dependents de l'Administració local de Catalunya. Aquesta prohibició no inclou la publicitat indirecta que pot derivar de programes no específicament publicitaris, com ara les retransmissions esportives, per raó del patrocini o de la publicitat estàtica, sempre que no indueixi directament al consum.\nAixí mateix es prohibeix, en els termes suara esmentats, la publicitat de productes de tabac en publicacions principalment adreçades a menors d'edat i també la participació dels menors d'edat en la confecció d'anuncis publicitaris que promoguin la venda d'aquests productes.\nNo es pot fer publicitat dels productes del tabac ni dels productes relacionats amb el seu consum en:\nLes platges, els càmpings, els balnearis, els centres recreatius i turístics, els centres de lleure i esbarjo, les piscines, els parcs aquàtics, d'atraccions, temàtics i zoològics.\nEls carrers, les places, els parcs, les carreteres i les altres vies públiques, en tanques, plafons, senyals i altres suports de publicitat exterior, llevat dels senyals indicatius propis dels centres de producció i venda.\nEls centres i els estadis esportius, feta excepció de la publicitat estàtica i de la del patrocinador.\nLa publicitat del tabac per mitjà de la televisió se sotmet al que disposa l'article 8 de la Llei de l'Estat 34/1988, de l'11 de novembre, General de Publicitat.\nArticle modificat per art. 11 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEs prohibeix de fumar en els mitjans de transport col·lectiu, tant l'urbà com l'interurbà, en què s'admeten viatgers drets. Aquesta prohibició també s'aplica als funiculars, als telefèrics i als ascensors.\nEn els transports col·lectius interurbans sobre els quals la Generalitat té competència s'han de reservar per als no-fumadors la meitat dels seients dels vehicles en què no s'admeten viatgers drets. En els transports dependents de la Generalitat, aquesta reserva es pot establir per vehicles complets.\nEs prohibeix de fumar en els vehicles de transport escolar, en tots els vehicles destinats al transport de menors d'edat i en els vehicles destinats al transport sanitari.\nLes autoritats locals poden establir la prohibició de fumar en els vehicles autotaxi pertanyents a llur terme municipal. En absència d'una norma específica, preval el dret del no-fumador, tant si és el conductor com si és un passatger.\nApartats 2, 3, 4 modificats per art. 12 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nNo es pot fumar en:\nEls recintes esportius tancats.\nLes sales de teatre, els cinemes i els auditoris.\nEls estudis de ràdio i televisió destinats al públic.\nLes oficines de l'Administració pública destinades a l'atenció directa del públic.\nLes grans superfícies comercials.\nLes galeries comercials.\nEls museus i les sales de lectura, d'exposicions i de conferències.\nLes àrees laborals on treballin dones embarassades.\nEls llocs de treball on hi hagi un risc per a la salut del treballador per raó de combinar-se la nocivitat del tabac amb el perjudici ocasionat per un contaminant industrial.\nLes sales d'espera d'ús general i públic.\nEls espais tancats d'ús general i públic de les estacions d'autocar, de metro i de ferrocarril i dels aeroports i ports d'interès general.\nLa zona de platja de les piscines i dels parcs aquàtics, d'acord amb la normativa vigent.\nEls directors dels centres, de les empreses i dels locals a què es refereixen les lletres a, b, c, d, h, i, m, n i p de l'apartat 1 han de reservar àrees ben delimitades per a fumadors i senyalitzar-les adequadament.\nTampoc no és permès de fumar:\nEn els locals en els quals s'elaboren, es manipulen, es transformen, es preparen i es venen aliments.\nAls manipuladors d'aliments, d'acord amb la legislació sobre la matèria.\nEn les zones reservades als no-fumadors en els restaurants i els altres llocs destinats principalment al consum d'aliments, les quals han d'ésser senyalitzades adequadament.\nS'ha de sol·licitar als comitès de seguretat i higiene en el treball i als comitès d'empresa, d'acord amb les funcions que la legislació vigent els assigna, llur col·laboració en la vigilància del compliment de la normativa establerta per aquesta Llei.\nArticle modificat per art. 13 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEn atenció a la promoció i la defensa de la salut individual i col·lectiva, el dret a la salut dels no-fumadors, en les circumstàncies en què pugui ésser afectada, preval sobre el dret a consumir productes del tabac.\nLes prohibicions de fumar i de vendre tabac que estableixen els articles 24, 25, 26 i 27 han d'ésser objecte de la senyalització adequada en els vehicles, els centres, els locals i els establiments als quals són aplicables.\nLes zones per a fumadors dels vehicles, els centres, els locals i els establiments on se n'han d'habilitar han d'estar senyalitzades adequadament. En els rètols senyalitzadors ha de constar necessàriament l'advertiment que fumar perjudica el fumador actiu i el passiu, segons el missatge i les característiques que es determinin per reglament.\nAixí mateix, s'han de fixar en aquestes àrees, en llocs perfectament visibles, missatges dissuasius per a sensibilitzar i conscienciar els conductors dels perills derivats de la influència de les begudes alcohòliques en la conducció de vehicles de motor, el contingut i les característiques dels quals missatges han d'ésser determinats per reglament.\nEls titulars o els directors dels serveis, els centres, els locals i els establiments afectats per aquesta Llei han d'informar els usuaris de l'existència de fulls de reclamació, la regulació dels quals ha d'ésser feta per reglament.\nEls titulars o els directors dels mitjans de transport, els locals, els establiments i els centres a què es refereixen els articles 16, 17, 18, 24.1, 2, 3 i 4, 26.1 i 2 i 31.1 són responsables de l'observança del que disposen els apartats 2, 3 i 4 d'aquest article.\nEls subjectes de l'activitat publicitària són responsables de l'incompliment del que disposa aquesta Llei, sens perjudici de la responsabilitat dels titulars o els directors dels mitjans de transport, els centres, els locals o els establiments en què s'exhibeixi publicitat il·lícita.\n-8 La responsabilitat per l'incompliment del que estableix l'article 15 recau en l'organitzador o el patrocinador de l'activitat en qüestió.\nArticle modificat per art. 14 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nCAPÍTOL II D'altres mesures Artículos 29 y 30\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'analitzar periòdicament, als efectes d'aquesta Llei, la quantitat de nicotina i la capacitat de formació de quitrans que contenen i de monòxid de carboni que produeixen els cigarrets de les menes de tabac habitualment venudes a Catalunya. Un informe d'aquesta anàlisi ha d'ésser fet públic i divulgat.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha de promoure, dins el sistema sanitari de Catalunya, l'assistència a les persones que presenten afectació psicoorgànica per dependència del tabac.\nTÍTOL VI D'altres dependències Artículos 31 y 32\nEs prohibeix la venda als menors d'edat de coles i altres substàncies o productes industrials inhalables de venda autoritzada que puguin produir efectes nocius per a la salut i creïn dependència o produeixin efectes euforitzants o depressius\nEl Consell Executiu ha de determinar per reglament la relació dels productes a què es refereix el punt 1.\nApartat 1 modificat per art. 15 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'elaborar i facilitar als usuaris dels serveis sanitaris i als professionals de la sanitat informació actualitzada sobre la utilització a Catalunya de fàrmacs psicoactius i dels altres medicaments i productes capaços de produir dependència.\nTÍTOL VII De les mesures d'ordenació i altres mesures generals Artículos 33 a 49\nCAPÍTOL I De l'ordenació Artículos 33 a 38\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'analitzar, planificar i avaluar les necessitats, la demanda i els recursos pel que fa a les matèries que són objecte d'aquesta Llei. Aquest Departament ha de complir les dites funcions coordinadament amb els ens locals.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'elaborar un pla d'actuacions en el qual s'han d'aplegar de manera global les accions previstes per a un període triennal.\nConstitueixen el programa assistencial català per a dependències els centres i els serveis de titularitat de la Generalitat o gestionats per ella, els de les entitats locals de Catalunya i els de titularitat pública o privada que tenen un concert amb la Generalitat o en reben ajudes, destinats a la desintoxicació, la deshabituació, la rehabilitació i la reinserció.\nLes entitats locals col·laboren en la definició de la planificació a què fa referència l'article 33.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social enregistra els centres que, dins l'àmbit territorial de la Generalitat, presten funcions d'atenció i d'assistència per a la desintoxicació, la deshabituació, la rehabilitació i la reinserció en aquesta matèria. La inscripció i l'autorització prèvies, d'acord amb el que s'estableix per reglament, són obligatòries per a poder prestar aquests serveis.\nEls centres són subjectes a les mesures d'inspecció, de control, d'acreditació i d'informació estadística i sanitària vigents.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'establir un programa de registre, d'anàlisi, de tipificació i d'avaluació de les diferents modalitats terapèutiques, de rehabilitació i de reinserció susceptibles d'ésser aplicades a persones amb dependència de les drogues. L'enregistrament previ de la modalitat o les modalitats a emprar és obligatori per als centres públics i per als que volen establir un concert o conveni o bé gaudir d'alguna subvenció o ajuda pública.\nAmb fins assistencials el dit Departament ha de determinar un laboratori de referència per a l'estandardització i la normalització de les determinades analítiques.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'estructurar un sistema d'informació i de vigilància sobre la freqüència assistencial, la morbiditat i la mortalitat per dependències, preservant el dret a l'anonimat.\nL'Institut Català de la Salut i l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials, en les matèries regulades per aquesta Llei, despleguen les competències que els pertoquen d'acord amb la Llei 12/1983, del 14 de juliol.\nEspecialment aquests Instituts tenen cura de la gradació, la continuïtat i el seguiment de l'assistència dels malalts, dins llurs àmbits d'actuació respectius.\nCAPÍTOL II De la coordinació Artículos 39 a 41\nEl Consell Executiu ha de coordinar, planificar i ordenar les iniciatives privades i les del sector públic en matèria de prevenció, d'atenció, d'assistència, de rehabilitació i de reinserció de les dependències regulades per aquesta Llei.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social pot establir convenis i concerts amb les entitats públiques, amb les entitats benèfiques privades sense afany de lucre i amb les entitats privades que tenen per objecte la prevenció i l'assistència en aquesta matèria. En l'establiment dels concerts i els convenis el Departament ha de complir aquesta prelació.\nEs crea una comissió de coordinació i de lluita contra les dependències de drogues, la composició i el funcionament de la qual s'ha de determinar per reglament. N'ha d'ésser president el Conseller de Sanitat i Seguretat Social i hi han d'ésser representats els Departaments i els òrgans de la Generalitat, i també els de l'Administració local, implicats en la matèria.\nEn funció de les àrees territorials vigents en sanitat i en serveis socials, s'han d'establir comissions de participació integrades per les autoritats locals de l'àrea, per representants dels sindicats i de les associacions patronals més representatius, per les organitzacions i les associacions relacionades amb la matèria i pels professionals d'assistència, les quals comissions, a més de complir funcions d'anàlisi i de seguiment de la problemàtica de les dependències de drogues dins llur àmbit territorial, proposen als òrgans corresponents d'adoptar les mesures més adequades.\nEls municipis poden establir comissions locals dins llur àmbit competencial i territorial amb finalitats d'estudi, d'orientació de les actuacions públiques i de proposta d'accions als òrgans corresponents; aquestes comissions han d'actuar en coordinació amb les que preveu el punt 1.\nCAPÍTOL III De la recerca Artículo 42\nDins l'àmbit d'aquesta Llei, el Departament de Sanitat i Seguretat Social:\nHa de fer enquestes periòdiques i estudis epidemiològics, econòmics i socials per a conèixer la prevalença, les implicacions i la problemàtica de les dependències.\nHa d'establir un servei de documentació sobre dependències, obert a tots els organismes públics i privats dedicats a l'estudi i l'assistència en aquesta àrea.\nHa d'elaborar un informe anual sobre la situació de les dependències a Catalunya.\nEl Consell Executiu ha de promoure línies de recerca, d'estudi i de formació en relació amb la problemàtica social, sanitària i econòmica relativa a les dependències.\nUn comitè d'experts multidisciplinari, constituït per persones de reconeguda experiència en la prevenció i l'assistència de dependències, assessora el Departament de Sanitat i Seguretat Social perquè avaluï les accions, els centres, les modalitats terapèutiques i els programes duts a terme a Catalunya.\nCAPÍTOL IV Del finançament Artículos 43 y 44\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha de comptar amb un fons econòmic per a la construcció, l'ampliació, la modificació i la reforma dels centres amb una estructura assistencial adequada per a assistir les persones afectades per les dependències.\nEl Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'habilitar per reglament un sistema d'ajudes financeres per a la creació, l'ampliació, la modificació, la reforma, l'equipament i el manteniment de centres i de serveis destinats a l'assistència de persones amb dependències, a càrrec d'entitats i d'institucions públiques o privades sense finalitat de lucre. Només poden rebre aquestes ajudes les institucions que compleixen les condicions que fixen aquesta Llei i les normes que la desenvolupen.\nEl Pressupost de la Generalitat ha de preveure anualment les partides pressupostàries corresponents per a dur a terme les activitats regulades per aquesta Llei.\nCAPÍTOL V Del règim sancionador Artículos 45 a 49\nSón infraccions lleus d'aquesta Llei:\nL'incompliment del que disposen els articles 26 i 27.\nL'incompliment de les prescripcions d'aquesta Llei que no comporti un perjudici directe per a la salut, i sempre que aquest no estigui tipificat en els apartats 2 i 3 d'aquest article com a infracció greu o molt greu.\nSón infraccions greus d'aquesta Llei:\nL'incompliment del que disposen els articles 15, 16, 17, 18, 19, 24, 25, 28 i 31.1.\nLes que siguin concurrents amb infraccions sanitàries lleus o hagin servit per facilitar-ne o encobrir-ne la comissió.\nL'incompliment dels requeriments específics que formulen les autoritats sanitàries, si es produeix per primer cop.\nLa resistència a subministrar dades, facilitar informació o prestar col·laboració a les autoritats sanitàries o als agents d'aquestes.\nEs tipifiquen com a infraccions molt greus d'aquesta Llei:\nL'incompliment del que disposen els articles 35 i 36.\nL'incompliment reiterat dels requeriments específics formulats per les autoritats sanitàries.\nLes que siguin concurrents amb infraccions sanitàries greus o hagin servit per a facilitar-ne o encobrir-ne la comissió.\nLa negativa absoluta a facilitar informació o a prestar col·laboració als serveis de control i d'inspecció i el falsejament de la informació subministrada.\nLa resistència, la coacció, l'amenaça, la represàlia, el desacatament o qualsevol altra forma de pressió exercida sobre les autoritats sanitàries o els agents d'aquestes.\nArticle modificat per art. 16 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nArtículo citado en: 30 sentencias, 2 artículos doctrinales, 5 disposiciones normativas\nLes infraccions d'aquesta Llei són sancionades d'acord amb la graduació següent:\nLes infraccions lleus, amb una multa de fins a 500.000 pessetes, llevat de les relatives al consum de tabac i de begudes alcohòliques pels usuaris de centres, locals, establiments o serveis, d'acord amb el que disposen els articles 26 i 27, les quals no poden excedir de 5.000 pessetes.\nLes infraccions greus, amb una multa de 500.001 a 2.500.000 pessetes.\nLes infraccions molt greus, amb una multa de 2.500.001 a 100.000.000 de pessetes.\nDins cada tipus d'infracció la multa ha d'ésser proporcionada a la infracció comesa i la quantia s'ha de graduar:\nSegons l'alteració social produïda per l'actuació infractora i el risc que comporta per a la salut pública.\nSegons el volum econòmic, la posició en el mercat, el grau d'intencionalitat i la reincidència de l'infractor. S'entén per reincidència la comissió d'infraccions tipificades en aquesta llei en un període de temps inferior als dos anys comptadors des de la data d'imposició de la sanció.\nEn els casos de gravetat especial, de reiteració continuada o de transcendència sanitària de la infracció, el Consell Executiu pot acordar com a sanció complementària la suspensió de l'activitat de l'empresa, el servei o l'establiment infractors fins a un termini màxim de cinc anys, el tancament de l'empresa o la clausura del servei o establiment.\nEn els casos a què fa referència l'apartat 3 s'ha d'acordar necessàriament la supressió, la cancel·lació o la suspensió, total o parcial, de tota mena d'ajut especial de caràcter financer que l'empresa, el servei o l'establiment infractors hagin obtingut o sol·licitat de la Generalitat.\nArticle modificat per art. 17 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nArtículo citado en: 27 sentencias, 3 artículos doctrinales, 7 disposiciones normativas\nEl control del compliment d'aquesta Llei i la competència per a la imposició de sancions corresponen, d'acord amb l'establert per reglament, als òrgans del Consell Executiu responsables de les matèries afectades i a les entitats locals, segons els límits de quantia que la legislació del règim local autoritza.\nEl procediment per a imposar les sancions fixades per aquesta Llei s'ha d'ajustar a allò que disposa la Llei de Procediment Administratiu sobre el procediment sancionador i la revisió d'actes per via administrativa.\nNo té caràcter de sanció la resolució de tancament dels establiments o de suspensió de les activitats que no compten amb l'autorització d'operativitat o que incompleixin les normes materials fixades per aquesta Llei fins que no es rectifiquen els defectes o es compleixen els requisits, ni la retirada d'anuncis que infringeixen aquesta Llei. Simultàniament es pot incoar un expedient sancionador.\nL'òrgan al qual correspon la competència sancionadora pot acordar com a mesura de precaució, i si s'escau com a sanció accessòria, el decomís de les mercaderies objecte de contravenció. Les despeses de transport i de desmuntatge són a càrrec de l'infractor.\nLes infraccions de les mesures limitatives que estableix aquesta Llei per al personal al servei de l'Administració pública i del sector privat són sancionades d'acord amb les normes que en regulen el règim disciplinari.\nLes infraccions d'aquesta Llei prescriuen al cap de cinc anys, a comptar de la data de comissió de la infracció. El termini de prescripció s'interromp en el moment en què el procediment es dirigeix contra el presumpte infractor.\nUn cop coneguda per l'Administració l'existència d'una infracció d'aquesta Llei, l'acció per perseguir-la caduca si, havent transcorregut sis mesos des de l'acabament de les diligències dirigides a l'aclariment dels fets, l'autoritat competent no ha ordenat d'incoar el procediment pertinent.\nUna vegada transcorreguts dotze mesos des de l'acord d'incoació del procediment sancionador sense que s'hagi notificat la resolució, aquest procediment caduca, excepte en el cas dels procediments sancionadors abreujats, en què el termini de caducitat és de sis mesos.\nApartat 3 modificat per DF 1a de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública.\nArticle modificat per art. 18 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nPer a les multes no ingressades en període voluntari, l'Administració pot recórrer a la via de constrenyiment.\nL'acció per a exigir el pagament de les multes prescriu en els terminis fixats per l'article 64 de la Llei General Tributària.\nDins l'àmbit de competències de la Generalitat, les entitats públiques de Catalunya i les entitats privades que gaudeixen o volen gaudir d'alguna ajuda financera de la Generalitat han d'adequar llurs accions informatives i sanitàries sobre la dependència de drogues no institucionalitzades al marc de referència que ha de definir el Departament de Sanitat i Seguretat Social.\nDisposició modificada per art. 19 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.La Disposició Addicional esdevé Disposició Addicional Primera\nSens perjudici del que disposa aquesta Llei, el titular d'un centre, d'un local o d'un establiment obert al públic pot establir la prohibició de fumar-hi, de la qual ha d'informar els usuaris mitjançant la senyalització adequada\nDisposició afegida per art. 19 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEls òrgans administratius competents, les associacions de consumidors i usuaris, les persones naturals o jurídiques afectades i, en general, les que hi tinguin un dret subjectiu o un interès legítim, poden sol·licitar a l'anunciant i també a l'autoritat judicial competent la cessació o la rectificació de la publicitat il·lícita, de conformitat amb el que estableix el Títol IV de la Llei de l'Estat 34/1988, de l'11 de novembre, General de Publicitat.\nDisposició afegida per art. 20 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nLa publicitat de begudes alcohòliques i de tabac en els mitjans de comunicació social no contemplats en aquesta Llei pot ésser limitada per reglament, en l'àmbit de les competències de la Generalitat, amb vista a la protecció de la salut i la seguretat de les persones, d'acord amb la Llei de l'Estat 14/1986, del 25 d'abril, General de Sanitat, i de la Llei de l'Estat 34/1988, de l'11 de novembre, General de Publicitat. L'incompliment d'aquestes mesures està subjecte a les sancions fixades pel Capítol V d'aquesta Llei.\nL'Administració ha de promoure la formalització de convenis d'autocontrol amb els anunciants i amb les agències, les empreses i els mitjans de publicitat, a fi de restringir, per a tot allò que aquesta Llei no regula, l'activitat publicitària de begudes alcohòliques, dels productes del tabac i dels productes relacionats amb el seu consum.\nDisposició afegida per art. 21 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nEn funció del que estableixen aquesta Llei i la legislació aplicable, el Consell Executiu ha de fixar l'abast de les prestacions i els serveis que han d'oferir els centres de l'Institut Català de la Salut i de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials.\nAls quatre mesos de l'entrada en vigor d'aquesta Llei el Consell Executiu ha d'aplicar les mesures limitatives i de control que s'hi estableixen. Prèviament, ha de reglamentar el procediment sancionador.\nEn el termini de tres mesos el Consell Executiu ha d'aprovar i ha de presentar al Parlament el pla d'actuacions previst per l'article 33.2\nEl Consell Executiu ha de revisar cada tres anys les quanties mínimes i màximes fixades per l'article 46, tenint en compte els índexs de preus al consum.\nDisposició final modificada per art. 22 de la Llei 10/1991, de 10 de maig, de modificació de la Llei 20/1985, de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència.\nS'autoritza el Consell Executiu perquè dicti les normes necessàries per a desplegar i aplicar aquesta Llei.\nTÍTOL I. De l'objecte de la Llei - arts. 1 a 3\nTÍTOL II. De les mesures preventives generals - arts. 4 a 7\nTÍTOL III. De les mesures de prevenció i assistència de la dependència de drogues no institucionalitzades - arts. 8 a 14\nTÍTOL IV. De les mesures de control de la promoció de les begudes alcohòliques i de les mesures d'assistència en la dependència alcohòlica\nCAPÍTOL I. De les mesures de control - arts. 15 a 19\nCAPÍTOL II. De les mesures d'assistència - arts. 20 a 23\nTÍTOL V. De les mesures de control de la promoció del tabac i altres mesures\nCAPÍTOL I. De les mesures limitatives - arts. 24 a 28\nCAPÍTOL II. D'altres mesures - arts. 29 y 30\nTÍTOL VI. D'altres dependències - arts. 31 y 32\nTÍTOL VII. De les mesures d'ordenació i altres mesures generals\nCAPÍTOL I. De l'ordenació - arts. 33 a 38\nCAPÍTOL II. De la coordinació - arts. 39 a 41\nCAPÍTOL III. De la recerca - art. 42\nCAPÍTOL IV. Del finançament - arts. 43 y 44\nCAPÍTOL V. Del règim sancionador - arts. 45 a 49\nReal Decreto 1354/1983, de 27 de abril, por el que se aprueba la Reglamentación Técnico - Sanitaria para la elaboración, circulación y comercio de té y derivados.


III Congrés de la Micro, Petita i Mitjana empresa de Catalunya 2018 - Cerdanyola Informa!\nInici » Noticies » Política i Economia » Economia » III Congrés de la Micro, Petita i Mitjana empresa de Catalunya 2018\n22 Maig 2018 a 15:00\nIII Congrés de la Micro, Petita i Mitjana empresa de Catalunya 2018\nOrganitzat per Fepime Catalunya\n3e Congres Micro Pime Fepime //Foto Fepime\nLa seu de la Unió Patronal Intersectorial (UEI) va acollir el passat dimecres una nova sessió del III Congrés de la Micro, Petita i Mitjana empresa de Catalunya 2018 que organitza Fepime Catalunya amb més d’una vintena de trobades territorials i sectorials a tot el territori. La sessió es va celebrar conjuntament amb CECOT que ha permès treballar amb les necessitats de les pimes tant del Vallès Occidental com del Vallès Oriental.\nEn relació al tema central del congrés, “la digitalització de les pimes”, el president de CECOT, Antoni Abad, ha assegurat que “cal facilitar l’arrencada digital a les petites empreses i el canvi de model de gestió que això implica. Tot va molt ràpid i és imprescindible que les pimes estiguin amatents per anar incorporant noves tecnologies permanentment per seguir sent competitives”.\nEn aquesta mateixa línia, Domingo Comas, Vicepresident de la UEI i president de la Unió d’Empresaris d’Automoció de Catalunya ha afirmat que la digitalització suposa un cost per a les petites empreses. “Una pime amb cinc operaris necessita diferents professionals que l’ajudin amb la gestió de l’empresa: gestors, advocats, assessors i ara també professionals digitals. Tot això suposa un cost extra que moltes no poden assumir i que prefereixen destinar a altres accions que tenen un retorn immediat”.\nEls empresaris han consensuat la necessitat de sensibilitzar a les pimes, sobretot a nivell industrial, de la importància d’adaptar les empreses al nou entorn digital. Per aconseguir-ho, consideren que des de les organitzacions empresarials cal explicar de forma senzilla quins passos poden seguir, amb quines ajudes poden comptar i a quina persona es poden adreçar per resoldre dubtes.\nUna altra de les preocupacions que es van posar damunt la taula és la importància d’incorporar persones joves als equips que ja siguin digitals i puguin aportar la seva visió. I, sobretot, apropar a les noves generacions el món de la indústria. “Les empreses necessitem gent operativa per treballar però no trobem els perfils que demanem. Hem de reivindicar el paper de la indústria, que és el veritable motor de l’economia catalana, i que els joves vegin totes les oportunitats que ofereix”, asseguren els empresaris.\nLa sessió de treball també va servir per denunciar la poca inversió que es fa actualment a Catalunya en matèria d’innovació, la lentitud dels tràmits administratius, la importància del Circuit de Catalunya per al territori o els problemes d’infraestructures que encara no s’han resolt (com els col·lapses als eixos viaris a la C-17 degut a la nova planta de Mango).\n#@FepimeCatalunya #@PatronalCecot #@UEICERCLEM #Micro


Un Exèrcit opac, per Clara Usón\nUn Exèrcit opac\nS'han fet reformes en altres àmbits de l'Administració, però l'Exèrcit no s'ha tocat, potser per no despertar el monstre adormit\n19 de de maig del 2019. Actualitzada 21 de de maig del 2019 a les 13:41\nLa meva imatge del franquisme és la d’un vellet tremolós, embotit en un uniforme de general, entrant sota pal·li en una catedral. L’Exèrcit i l’Església van ser els dos pilars que van sostenirFranco, però l’Exèrcit feia més por; estava integrat per alts caps franquistes –és a dir, feixistes–, que no haurien dubtat a treure els tancs al carrer si el règim hagués estat en perill. Pertanyo a una generació que va créixer associant l’Exèrcit espanyol amb el feixisme i la repressió. En 1981, el cop de Tejero, Milans del Bosch i companyia no va fer sinó reforçar aquest temor; els alts caps de l’Exèrcit espanyol continuaven sent lleials al dictador.\nHan passat més de 30 anys des d’aleshores, hem vist les tropes de l’Exèrcit duent a terme missions de pau en conflictes internacionals i a una ministra embarassada passant revista. L’Exèrcit ja és modern, ens han dit els nostres governants. Pot ser que l’Exèrcit espanyol disposi de l’armament més modern, no ho poso en dubte –el pressupost anual de l’Exèrcit, sumades totes les partides, com l’I+D, que s’amaguen als pressupostos d’altres ministeris, va pujar el 2018 a uns 20.000 milions d’euros; en defensa no hi ha retallades–, però ¿és demòcrata?\nEls resultats de les últimes eleccions generals legitimen aquest dubte: el partit més votat a les casernes i bases militars ha sigut Vox, per no parlar delsalts caps a la reserva integrats a les files d’aquest partit, o que són membres de la Fundació Franco.\nL’Exèrcit espanyol és qualsevol cosa menys transparent. Els ministres de Defensa, quan juren el càrrec, es converteixen en estàtues, fins i tot la loquaç Margarita Robles ha emmudit. Sabem molt poc de l’Exèrcit; se’n va parlar quan l’accident del Yak, un escàndol sobre el qual es va tirar terra al damunt, premiant el ministre de Defensa amb una ambaixada a Londres; se’n torna a parlar, un dia o dos, quan amb una freqüència alarmant s’estavellen avions o helicòpters militars, i moren els seus tripulants. La investigació i el judici dels fets correspon a la justícia militar, una jurisdicció opaca on n’hi hagi, que sempre conclou que la fallada va ser humana o, en alguna ocasió, que no se sap què va passar i ningú n’és responsable (tot menys indemnitzar les víctimes). També ens arriben notícies de l’Exèrcit quan una dona militar, violada o assetjada per un company, que va gosar denunciar, es veu obligada a abandonar la institució mentre el seu assetjador és ascendit. ¿No seria més just i imparcial que els delictes comuns comesos per militars fossin jutjats per la justícia ordinària, com passa en altres països europeus? Només un 12% dels militars espanyols són dones; el sorprenent és que n’hi hagi tantes, vist com les tracten.\nEl pressupost de Defensa creix un 1,6% respecte a l'any anterior\nÉs un exèrcit desproporcionat, amb poc més de 80.000 soldats i mariners i 42.000 comandaments; és tal l’excés d’aquests últims, que hi ha coronels al càrrec d’una piscina. A la majoria dels soldats els expulsen a l’arribar als 45 anys; els comandaments tenen un retir daurat. Un 65% dels 3.500 generals i coronels de l’Exèrcit espanyol està a la reserva, cobrant el sou íntegre, situació que els permet treballar, a més, per a la indústria de l’armament. L’espanyol és un exèrcit que avicia els comandaments i maltracta la tropa, és la conclusió a la qual he arribat després de veure el programa de la televisió basca, EITB, ‘La cara B del Ejército español’, un programa molt instructiu –que TV-3 no ha volgut emetre–, que dona veu al gran flagell de la corrupció militar, l’extinent Gonzalo Segura, a un general de Vox i a un exministre de Defensa, que ara és lobista de la indústria militar, i que aborda escàndols com el frau dels contractes militars (entre altres, el del submarí que no flota i que ens costarà 4.000 milions d’euros, uns diners que haurien estat més ben invertits en sanitat, educació o vivenda o, m’atreveixo a dir, en cultura), les portes giratòries frenètiques, les sentències aberrants en casos d’abusos sexuals... Els militars que denuncien aquest estat de coses són assetjats, vexats i, finalment, expulsats.\nFa més 40 anys que va morir Franco, però per a l’Exèrcit sembla que va ser ahir. S’han fet reformes en altres àmbits de l’Administració, peròl’Exèrcit no s’ha tocat, potser per no despertar el monstre adormit. El nou Govern d’esquerres té l’oportunitat, i l’obligació, de fer-ho; és inacceptable que, a hores d’ara, l’Exèrcit espanyol continuï fent-nos por.


MILAR animarà el partit davant Mann Filter Casablanca\nEl partit de la jornada 5 de la Lliga Dia entre València Basket i Spar Citylift Girona (dijous 01, 19:00h, Fonteta, Àpunt) tindrà un col·laborador d'excepció amb el patrocini de MILAR. La companyia es farà càrrec de l'animació d’este partit.\nBusquem dos finalistes en twitter\nDurant el dia de hui, València Basket formularà una pregunta en Twitter per a poder guanyar una cafetera de càpsules dolce gusto. La pregunta es realitzarà este mateix matí i d'ella eixiran per sorteig 2 finalistes que jugaran demà dijous pel premi en el parquet de la Fonteta.\nUn bon reflex d'esta col·laboració és el regal que hi haurà per als aficionats presents cada vegada que hi haja temps mort en pista. Cents camisetes es repartiran entre els presents en la grada, un obsequi que serà un bon record del partit de les xiques de Rubén Burgos. D'altra banda, la Cámara Swish s'encarregarà d'ambientar les grades, reptant als espectadors a què ballen junt amb Pam i Maxi.\nAplaudidors per a les grades\nL'equip femení busca la seua segona victòria i per a això necessitarà el suport dels aficionats taronja més que mai. Sempre que es facen sentir i ajuden a les xiques, València Basket posarà a disposició dels seus aficionats 2000 aplaudidors en les portes del pavelló. A més, MILAR posarà a disposició dels aficionats 3000 fullets informatius en les grades.\nTorna el Triple Solidari de Bankia\nLa quinta temporada del “Triple Solidari” de Bankia tindrà un nou capítol en este partit. De nou cada un dels encerts des del centre de la pista dels llançadors pujarà en 100 euros l'import reflectit en el Marcador Solidari, una quantitat que Bankia donarà a final de temporada a la Fundació València Basquet 2000. Per a esta nova ocasió, les jugadores del Cadet A Claudia Contell i Gala Camarena, estaran acompanyades per dos aficionats que eixiran triats en les Xarxes Socials del València Basket.\nSi vols ser un dels competidors que prove fortuna llançant des de la mitat de la pista de la Fonteta, has de respondre en la publicació de Facebook ja present en el compte de València Basket fins a les 18 hores de hui. Els participants tenen el repte de continuar afegint encerts a un Marcador Solidari ja reflectix la xifra de 6300 euros com resultat dels 125 triples anotats pels jugadors taronja dels primers equips masculí i femení després dels primers nou partits de la temporada.\nActivitats en l'anell\nHi haurà punts d'animació en l'anell del pavelló durant els instants previs als dos partits. Pintures Isaval s'encarregarà de pintar cartells d'animació per als aficionats que vullguen usar-los per a recolzar les xiques durant el partit.


El TEDH condemna Valls pel desallotjament d'un campament gitano a França\nBarcelona. Divendres, 15 de Maig 2020. 09:36\nActualitzat: Divendres, 15 de Maig 2020. 16:01\nEl Tribunal Europeu de Drets Humans condemna França per l'expulsió d'un campament de persones d'ètnia gitana quan Manuel Valls era ministre d'Interior (2012-2014) del primer govern socialista de François Hollande.\nEl Tribunal al·lega que hi va haver la violació del dret al respecte de la vida privada i familiar i de la llar i també del dret judicial de tutela efectiva.\nLa condemna ve arran del desallotjament, de manera forçada, d'un campament no autoritzat de persones d'ètnia gitana que feia sis mesos que s'havien instal·lat en aquell espai.\nTot i tenir el dret de desnonar-los, ja que ocupaven il·legítimament un territori municipal, segons indica la resolució, la mesura de fer-ho no es va basar en cap decisió judicial, sinó en un avís formal.\nEl tribunal declara que la manera com es va desnonar aquest col·lectiu no va tenir en compte la proporcionalitat necessària i que es va vulnerar el seu dret al respecte de la seva vida privada i familiar.\nComissió Europea La CE amenaça d'obrir un expedient a Alemanya per haver desafiat el TJUE


5 signes per què veieu 133: el significat de 133 - Numerologia | Maig 2022\nHi ha una raó per la qual continua veient una seqüència de números determinada. És un senyal que els vostres àngels guardians intenten conversar amb vosaltres.\nCom que les lleis divines prohibeixen que els àngels es posin en contacte directament amb vosaltres, normalment us envien nombres d’àngels , i, com ja haureu deduït, els números d'àngel contenen missatges i tenen significats i simbolismes ocults.\nPer tant, s’han de desxifrar i traduir al llenguatge normal. Si no rebeu els missatges complets dels àngels, els números d’àngels continuaran apareixent a la vostra vida.\nEn aquest article, analitzarem la importància de l’àngel número 133 i el que significa seguir veient el 133.\nEn poques paraules, l’àngel número 133 transmet el missatge que els àngels us esperen. Al contrari del que et sents, no estàs sol en aquesta vida.\nTeniu el suport total dels poders espirituals superiors. Us animen a afrontar frontalment els vostres problemes i a combatre les vostres pors amb una actitud positiva.\nMentre mantingueu la fe en l’àmbit diví, les coses us funcionaran favorablement.\nSeguiu llegint per obtenir dades més interessants i una guia sobre l'àngel número 133.\nQuin és el significat i el simbolisme de l'àngel número 133?\nQuè significa l'àngel número 133 en l'amor?\nQuin és el significat espiritual de l'àngel número 133?\nPer què segueixo veient l’Àngel número 133?\nL’Àngel número 133 és un signe de sort?\nPer extreure el número 133 d’àngel complet, primer hem de mirar els números de numerologia individuals que formen el número 133 d’àngel.\nL’àngel número 133, en el seu conjunt, consisteix en les energies, els atributs i les vibracions dels números 1 i 3. Tingueu en compte que el número 3 apareix dues vegades, consolidant així la seva identitat com a número mestre i augmentant així la seva influència general sobre l’àngel 133 significat del número.\nNúmero 1 sovint s’identifica com el símbol de nous inicis i nous inicis. A més, el número 1 també representa intuïció, saviesa interior, instint, creixement, avançar, força de voluntat indomable, independència, creació i ambició.\nEl número 1 simbolitza el fet que tenim la clau per manifestar els nostres somnis en realitats a través de pensaments positius, autocreença i accions.\nNúmero 3 representa positivitat, zel, autoexpressió, desenvolupament i creativitat. Com que el número 3 també està estretament relacionat amb les energies dels mestres ascendits, el número 3 també significa l'amor, el suport i la guia del regne diví.\nCom que es produeix dues vegades, també hauríem de fer una breu mirada mestre número 33 . El mestre número 33 significa inspiració, coratge, disciplina, honestedat, compassió, benediccions i la capacitat d’elevar els altres espiritualment.\nTenint en compte els significats dels números 1 i 3, ara podem veure finalment l’àngel número 133 que significa en la seva totalitat.\nL’àngel número 133 vol dir fer-vos saber que teniu el suport total dels mestres ascendits, de l’univers i del regne diví. Per tant, seguiu els vostres somnis i persegueu els vostres interessos sense por ni preocupació.\nVeure 133 és un senyal que els vostres àngels us animen a viure la vostra vida sense lamentar-vos.\nSabeu que tots els éssers celestes del regne diví treballen durant tot el dia per garantir el vostre èxit general. Mentre siguis diligent en els teus esforços, sempre podràs manifestar tots els desitjos del teu cor.\nEl missatge d’àngel número 133 també pot significar que esteu a punt d’entrar en un període espiritual de la vostra vida, una fase en què experimentareu un creixement i una il·luminació espirituals com mai abans.\nPer tant, estigueu preparats per al viatge i accepteu tots els canvis que us apareguin. Utilitzeu les energies positives, les afirmacions, les vibracions i les intencions enviades pels àngels i centreu-vos i podreu realitzar qualsevol tasca.\nA més, si us sentiu sols o perduts, demaneu ajuda, poder, confiança i guia als vostres àngels. Els vostres àngels sempre estan disponibles per guiar-vos.\nEl número 133 arriba quan els àngels reconeixen tot el que heu aconseguit en el joc de l’amor; veuen que ets un autèntic romàntic.\nTot i això, el que més els impressiona és la vostra capacitat per ser realistes quan la situació ho requereixi. Ets un amant realista, que no està encantat pels encants de màrqueting de les pel·lícules romàntiques, i als àngels els agradaria que continuessis la teva relació amb la mateixa mentalitat, ja que creuen que fer-ho és important per estar feliç.\nAtès que l'àngel número 133 és un veritable símbol de consciència i il·luminació, també es pot interpretar com un senyal que les coses estan a punt de ser menys confuses en la vostra vida amorosa.\nJa no us costarà comunicar-vos amb la vostra parella. Tant vosaltres com el vostre ésser estimat esteu preparats per entrar en un període sostingut d’estabilitat i seguretat.\nTanmateix, sàpiga que totes les relacions necessiten feina: una inversió de temps, afecte i energia. Per tant, no prengueu la vostra parella per descomptada i intenteu mantenir viva la passió entre tots dos.\nA més, no el truqueu per deixar massa aviat. No és realista esperar una vida amorosa alegre i harmoniosa tot el temps.\nSi resisteix la tempesta, creixerà amb la seva parella i la seva unió evolucionarà cap a una cosa bella a la llarga. Al cap i a la fi, no arriba cap arc de Sant Martí sense pluja.\nAl mateix temps, no sigueu presoner d’una relació. Si la vostra vida amorosa es troba en una situació de debilitat, desproveïda d’afecte i totalment irreparable, no hauríeu de dubtar en desconvocar les coses i continuar amb la vostra vida.\nEl número 133 d’àngels arriba a la vostra vida quan els àngels guardians volen assegurar-vos que esteu en el bon camí.\nEl període sostingut d’estabilitat i seguretat que experimenta en aquest moment és el resultat de tot el treball que heu fet en el passat. Per tant, feu un copet d’esquena, gaudiu de la vida, sigueu feliços i agraïu a les persones que us van ajudar a avançar la vostra carrera.\n212 que significa numerologia\nTanmateix, sàpiga que el vostre viatge només és a la fase inicial. Hi ha més somnis per complir i tasques a complir.\nMentre mantingueu els vostres esforços persistents i compromesos amb el treball dur, podreu aconseguir tot el que vulgueu. A més, en fer-ho, ho aconseguiràs il·luminació espiritual .\nAquest número també indica l’inici de la prosperitat i l’abundància a la vostra vida. A mesura que guanyeu llibertat financera, finalment tindreu temps i diners per assolir els vostres objectius i complir el vostre propòsit vital.\nL’àngel número 133 també és un missatge perquè siguis independent.\nEls àngels volen que sàpigues que posseeixes tota la força, energia, creativitat i habilitats per prosperar a la vida. Per tant, deixeu de confiar massa en altres persones.\nNomés quan sortiu de la vostra zona de confort, podreu experimentar un creixement espiritual i adquirir noves habilitats.\nSi continueu veient l’àngel número 133 amb regularitat, pot ser que hagueu de fer-vos responsables de la vostra vida.\nTens la clau per modelar la teva vida com vulguis. Per tant, si voleu que apareguin coses bones, heu de superar els obstacles i perseguir els vostres desitjos amb la visió del túnel.\nSabeu que podeu manifestar tots els vostres somnis en realitats amb pensaments positius, confiança en l’àmbit diví, autocreença i accions.\nEls àngels voldrien que sàpigues que tens tots els atributs necessaris per assolir els teus objectius i aconseguir una carrera exitosa. Per tant, no deixeu que els dubtes sobre vosaltres mateixos, les preocupacions i els pensaments negatius no us impedeixin adonar-vos del vostre potencial.\nComprendre que no existeix una persona perfecta al món. Tothom té les seves imperfeccions.\nNo obstant això, aquells que accepten les seves imperfeccions poden portar una vida més satisfactòria i, en alguns casos, fins i tot poden convertir els seus punts febles en punts forts.\nSí, l’àngel número 133 és un signe de sort.\nEl número 133 es redueix al número 7. En moltes cultures, es creu que el número 7 aporta notícies de felicitat, abundància positiva i llibertat financera.\nAquest número inclou paraules d’ànim, motivació, cura i suport. Representa el suport complet de l’Univers.\nEl número 133 us insta a deixar de banda les vostres pors i preocupacions. Vol que persegueu els vostres interessos, amb la seguretat que els vostres àngels guardians no deixaran res que vagi malament.\nQuan aparegui aquest número a la vostra vida, sabeu que els àngels intenten guiar-vos i donar-vos la confiança de viure lliurement, expressar-vos obertament, mantenir la confiança en vosaltres mateixos i anar darrere de cada somni amb severa determinació.\nEn essència, el número 133 sembla donar-vos permís per adoptar nous inicis i gaudir de la vida. T’indica la importància que t’interessis en tu mateix.\nComença, doncs, a viure per tu mateix, treballa dur per aconseguir un futur feliç i sent la presència i la vibració dels àngels a la teva vida. Feu això i els dies del vostre gos acabaran definitivament.\nCrec que hi ha tres menjars per emportar a partir de l’àngel número 133.\nEn primer lloc, us permet saber que no esteu sols al món. Sabeu que sempre tindreu el suport i la guia dels àngels.\nEn segon lloc, aquest número us insta a gaudir de la vida i viure sense por, dubtes, preocupacions i emocions negatives, ja que teniu totes les habilitats i poder per assolir els vostres objectius i tenir una carrera exitosa.\nPer últim, l’àngel número 133 us diu que teniu fe en l’àmbit diví.\nConfieu en el procés i tingueu fe en els vostres àngels per lliurar-vos. Sabeu que tots els éssers celestes treballen durant tot el dia per ajudar-vos a canviar la vostra vida i obtenir l'èxit que us mereixeu.\n101 significat enamorat\nel número 14 que significa\nàngel número 1113 que significa


SANDS, PHILIPPE -\nJuliol de 1949. Un home amb una afecció hepàtica greu ingressa en un hospital de Roma. L’hi han dut uns monjos i s’hi registra amb el nom de Reinhardt, una identitat falsa. El visi... SANDS, PHILIPPE ANAGRAMA divendres, 1 de gener de 2021\nAutor: SANDS, PHILIPPE Marca: ANAGRAMA Llançament: 01/01/2021 Consultar disponibilitat\n¿Se puede ser un perfecto esposo y padre de familia y al mismo tiempo un criminal de guerra? La historia de un nazi en fuga y el legado que dejó a sus hijos. En julio de 1949 ingre... SANDS, PHILIPPE ANAGRAMA divendres, 1 de gener de 2021\nAutor: SANDS, PHILIPPE Marca: ANAGRAMA Llançament: 01/01/2021 Disponibilitat inmediata\nCALLE ESTE-OESTE. SOBRE LOS ORÍGENES DE "GENOCIDIO...\nEn las páginas de este libro excepcional se entretejen dos hilos: por un lado, el rescate de la historia del abuelo materno del autor a partir de un viaje de este para dar una conf... SANDS, PHILIPPE ANAGRAMA divendres, 1 de setembre de 2017\nAutor: SANDS, PHILIPPE Marca: ANAGRAMA Llançament: 01/09/2017 Consultar disponibilitat


L'atur a Paiporta baixa i recupera els registres anteriors a la crisi\nL'any 2019 es tanca amb un 14,97% de persones aturades i s'acosta a les xifres de 2007. Paiporta lidera el creixement d'afiliacions a la Seguretat Social a tota la Comunitat Valenciana\nImagen archivo de una entrevista de empleo. EPDA\nLes dades d'atur registrat a Paiporta han tancat l'any 2019 amb xifres que s'acosten cada vegada més als nivells anteriors a la crisi econòmica de 2008. De fet, l'exercici s'ha tancat amb un 14,97% d'atur, segons les xifres de Labora (antic Servef), el que suposa 1.872 persones en cerca activa d'ocupació. Aquestes xifres contrasten amb els pitjors moments de la crisi, al tancament de l'any 2012, quan Paiporta patia una taxa d'atur del 29,25% i 3.318 persones buscant treball, amb el moment més dramàtic al juliol de 2013, quan es va batre el rècord des que es tenen registres, amb un 36,9% de persones desocupades entre la població activa.\nAixí, d'acord amb les dades facilitades pel govern central i la Generalitat, 2019 continua amb la tendència a la baixa de l'atur a Paiporta i acosta la localitat a xifres similars a les anteriors a la crisi. La dada de desembre és la millor dels últims 12 anys, des de 2007, quan hi havia un 10,33% d'aturats i aturades, és a dir, 1.033 persones.\n"És evident que el cicle econòmic ha canviat, i que ara estem en un moment molt diferent al de fa 10 anys, però és innegable que les polítiques portades a terme a la Generalitat, amb els successius governs del Botànic, i a Paiporta, amb el pacte dels partits d'esquerres al 2015, han tingut un impacte positiu sobre l'economia local i sobre la creació d'ocupació, i continuarem treballant en la mateixa línia", ha afirmat la regidora d'Economia, Beatriz Jiménez.\nAixí, Jiménez ha destacat l'increment de 300.000 euros per a cursos de formació al 2019, i com s'ha notat un major interés en noves accions formatives, com les de monitors i monitores de menjador o manipulador i manipuladora d'aliments, que s'han sumat a altres consolidades i amb una taxa d'ocupabilitat alta, com és el cas d'Atenent a Casa 4.0, amb el disseny de pàgines web i l'atenció sociosanitària al domicili com a eixos centrals.\n"Les polítiques que podem portar a terme les administracions locals no tenen un impacte immediat en la creació d'ocupació, però són un treball de fons per a que les persones amb majors dificultats per a trobar treball milloren la seua formació, l'acrediten i tinguen més opcions d'eixir de l'atur", ha comentat Jiménez.\nLa regidora d'Economia, Ocupació i Comerç ha afegit que "estem en avaluació i revisió constant de l'oferta formativa per a que els cursos, tallers i diferents accions s'ajusten a les necessitats de la població paiportina, però també tenim el repte d'incrementar el paper del Servei Municipal d'Ocupació, Formació i Comerç com a agència de col·locació, especialment, per a les empreses locals i dels polígons industrials de Paiporta".\nLíders en afiliacions a la Seguretat Social\nD'altra banda, un estudi fet públic per la Generalitat Valenciana ha desvetlat que Paiporta ha sigut el municipi valencià amb major creixement d'afiliacions a la Seguretat Social de l'últim trimestre de 2019 respecte del mateix període de 2018. En concret, les afiliacions a la Seguretat Social i, per tant, la creació de llocs de treball, ha crescut un 4,4%, la xifra més alta de tota la Comunitat Valenciana.\nselect * from banneronline where (seccion='horta_sur' or seccion='todas' or seccion='') and fecha_ini<='2020-04-02' and fecha_fin>='2020-04-02' order by orden,idbanner limit 0,20\nPaiporta se suma a 'Mascarilla 19' para denunciar violencias machistas en farmacias ante el coronavirus\nNomdedéu ante el coronavirus: 'La prioridad de la acción de Labora será proteger a las personas trabajadoras y garantizar su acceso a los recursos necesarios'


Els gats gats caminen cap enrere?\nHi ha tants fets fascinants sobre els gats i les seves increïbles habilitats. Això planteja moltes preguntes sobre l’abast de les seves habilitats i el que no poden fer. Si sou pares de gats o amants dels gats, aquest article està pensat per a vosaltres. Avui he recopilat informació sobre si els gats poden caminar cap enrere. Creus que poden? Els gats s’han considerat més intel·ligents que la majoria d’animals, però també tenen límits. Caminar cap enrere podria ser una de les seves limitacions o una de les seves increïbles habilitats? Seguiu llegint per trobar la resposta a aquesta pregunta i altres preguntes derivades del tema.\nEls gats gats caminen cap enrere? Ells poden. No obstant això, aquest és un comportament peculiar que hauria de suscitar inquietuds. Pot ser un símptoma d’una infestació de puces, convulsions, disfunció cognitiva, malaltia vestibular o ingestió d’elements tòxics. Al costat positiu, els gats poden caminar cap enrere després de ser esterilitzats, espantats o simplement per diversió.\nEls gats que caminen cap enrere poden ser el resultat de la desorientació, que és un símptoma de malalties del gat, com ara disfunció cognitiva felina, convulsions, peritonitis infecciosa felina i malaltia vestibular felina.. Per a mesures de seguretat, porteu el vostre gat immediatament al veterinari si comença a caminar cap enrere sense cap motiu. És possible que el vostre gat ronronni però no està content. La majoria de les vegades, tendim a oblidar que els gats també poden ronronar per alleujar-se de l’estrès i el dolor. El vostre veterinari realitzarà un diagnòstic i, fins i tot si no hi ha cura, proporcionar cures de suport ajudarà a la recuperació o disminuirà el dolor.\nCan Cat Camina cap enrere\nJa hem descobert que els gats poden caminar cap enrere, així que analitzem més a fons el perquè:\nMalalties felines que provoquen desorientació\nÉs possible que el vostre gat camini cap enrere perquè està desorientat o experimenta un desequilibri. Haureu de dirigir-lo ràpidament al veterinari perquè la desorientació és un símptoma de certes malalties que es troben en els gats. Això pot ajudar a alleujar les molèsties del seu gat o fins i tot a salvar-li la vida. Algunes d’aquestes malalties són mortals. Com que és difícil confirmar per què el gat camina cap enrere, us recomano que visiteu el veterinari. Fins i tot el diagnòstic de la malaltia per part d’un veterinari requereix diverses proves i procediments. Entre les malalties felines que poden fer que el vostre gat camini cap enrere inclouen:\nDisfunció cognitiva felina\nLa disfunció cognitiva felina, també coneguda com a demència, es troba entre les malalties dels gats que causen desorientació. La disfunció és més freqüent en gats majors d’edat d’uns 11 anys. Com més gran sigui el gat, és més probable que pateixi una disfunció cognitiva felina. Naturalment, el procés d’envelliment afecta el cervell del gat i provoca errades, desorientació, canvis de comportament i pèrdua de memòria. Quan un gat està desorientat, pot presentar defectes com caminar cap enrere. Un gat que pateix una disfunció cognitiva felina pot no ser capaç d’adonar-se que camina cap enrere i no normalment.\nMalaltia vestibular felina\nCaminar cap enrere en gats també pot ser un símptoma de la malaltia vestibular felina. El sistema vestibular alerta el gat si està assegut, dret, caient, estirat o girant. Això es deu al fet que és responsable de mantenir el cos equilibrat mantenint tant el cos com el cap en l’orientació correcta segons la gravetat. El sistema s’executa des del cervell a través de l’oïda interna on hi ha sensors que alerten el cervell quan hi ha algun moviment. Quan un gat té la malaltia vestibular felina, el seu cervell pot no identificar posicions anormals del cos, per la qual cosa no pot corregir-les. Aquesta malaltia també afecta els gats més grans a partir dels 12 anys.\nEls gats amb convulsions solen presentar una convulsió parcial i complexa i poques vegades tenen convulsions completes. Solen patir desorientació durant la recuperació després d’una convulsió. Un atac parcial complex es produeix quan el gat té una consciència alterada. Els símptomes de convulsió en gats inclouen caminar cap enrere, salivar, moviments corporals incontrolats i defecació o micció involuntària. Les convulsions en gats poden ser el resultat de la infestació de paràsits, la diabetis, la ingestió de substàncies tòxiques, l’epilèpsia, la tiroide o una infecció. És important tenir en compte que les convulsions no són causades per l’epilèpsia només tal com es pensa en la majoria de la gent.\nCaminar cap enrere en gats també pot ser el resultat d’una malaltia viral anomenada peritonitis infecciosa felina. És causat per un coronavirus felí i té dues formes diferents; sec i humit. La forma seca és la que condueix a la desorientació juntament amb altres símptomes neurològics com la pèrdua d’equilibri, canvis de comportament i convulsions. La malaltia es produeix quan es desenvolupen masses de teixit inflamat denominades granulomes al sistema nerviós central del gat. La desorientació i la pèrdua d’equilibri poden ser un motiu per als gats que caminen cap enrere.\nCom es poden tractar o prevenir aquestes malalties?\nLa majoria d’aquestes malalties que confonen els gats són neurològiques. Per tant, com a propietari d’un gat, teniu la responsabilitat de mantenir el vostre gat de qualsevol cosa que pugui afectar la seva funcionalitat cerebral. Això significa proporcionar una dieta sana i un entorn segur, lliure de substàncies tòxiques i experiències traumàtiques. Per obtenir un tractament eficaç, el veterinari ha de realitzar un diagnòstic per confirmar de quina malaltia es tracta. Això es realitza realitzant diverses proves al gat, comprenent el seu historial de fons i avaluant què podria haver causat el problema.\nMalauradament, la disfunció cognitiva felina no té cura coneguda. És un trastorn relacionat amb l’edat que només empitjora amb l’edat. No obstant això, els seus efectes es poden alentir mitjançant l’administració de suplements o una dieta rica en omega-3, vitamines E i C, carotenoides, seleni i flavonoides. També heu d’implicar el gat en activitats que millorin la seva funció cognitiva. Aquestes activitats són el joc, l’entrenament, l’exercici i la teràpia conductual. Podeu incloure aquestes activitats a la rutina diària del gat des de joves i no necessàriament esperar fins que envelleixi i pateixi una disfunció cognitiva felina.\nLa malaltia vestibular felina es pot tractar amb antibiòtics o hospitalització temporal en cas que els símptomes siguin greus. La probabilitat de recuperació completa és molt alta en la majoria dels casos; no obstant això, alguns símptomes com la inclinació del cap poden persistir fins i tot després del tractament.\nLa medicació fenobarbital és la recepta per controlar les convulsions en gats. Fa que les convulsions siguin menys greus i menys freqüents. Un gat que experimenta convulsions probablement viurà d’anticonvulsivants fins a la seva mort, ja que la malaltia no té cura.\nIgual que la majoria de les malalties felines que causen confusió i desequilibri, la peritonitis infecciosa felina no té cura. Aquesta malaltia és majoritàriament mortal, però podeu allargar el gat afectat mitjançant mesures de cura. Això inclou proporcionar una dieta altament nutritiva i administrar fluids per via intravenosa. El veterinari també pot receptar prednisona per suprimir el virus i frenar-ne els efectes.\nAltres factors que fan que els gats caminin cap enrere\nCaminar cap enrere en gats no sempre és un símptoma de malaltia felina. De vegades no és tan greu. El vostre gat pot decidir tornar enrere només perquè pot. Mostra el grau d’intel·ligència que pot tenir i pot fer ostentació del fet que sap que és intel·ligent. Els gats també poden caminar cap enrere quan tenen por d’escapar del perill, mantenint els ulls posats en el perill. Quan col·loqueu alguna cosa sobre el cap d’un gat, la primera acció reflexiva serà allunyar-vos cap enrere, possiblement per treure la cosa del cap. Per últim, si una franja per caminar és molt estreta i hi ha una obstrucció davant del gat, caminarà cap enrere.\nTambé pot ser com a conseqüència de la ingestió de verí per a rosegadors. Això provoca signes neurològics com confusió, errades i desorientació. La intoxicació sempre és fatal i el diagnòstic generalment es confirma després de la mort del gat mitjançant la realització d’una necropsia. Si un gat ingereix un rosegador enverinat, els primers signes d’intoxicació comencen immediatament seguits d’una insuficiència respiratòria al cap de 2 a 12 hores. Els efectes tòxics no es poden revertir perquè no hi ha antídot. L’única manera de combatre la intoxicació per rosegadors és mitjançant la prevenció. Eviteu l’ús de verí per matar rates si teniu un gat. Utilitzeu altres opcions que no suposin cap perill per a les mascotes i els éssers humans de la casa.\nEls gats també es poden confondre i caminar cap enrere després d’ingerir aliments tòxics. El primer element comestible tòxic és la massa de pa. Després de la ingestió, el llevat de la massa metabolitzarà el sucre per produir alcohol, cosa que provoca la intoxicació. El gat sovint sembla borratxo, desorientat i l’estómac pot inflar-se. La bona notícia és que es pot recuperar tot sol. Un altre aliment molt tòxic en els gats és l’alcohol. Hi són molt sensibles i poden morir enverinats.\nLa infestació per puces fa que els gats caminin cap enrere?\nEl teu gat camina cap enrere? Potser és hora que tingueu en compte les mesures de control de les puces. Les puces fan que el gat se senti molt incòmode, de manera que intentarà treure-les saltant amunt i avall, rodant, ratllant o ensopegant cap enrere. Les puces no només són una molèstia per al vostre gat, sinó que també són organismes causants de certes malalties felines, com ara la infecció per la tenia, la Bartonel·losi i la Febre per esgarrapades del gat.\nEls productes de control de puces inclouen tauletes, collarets, solucions orals, aerosols i solucions tòpiques. Abans d’utilitzar aquests productes al vostre gat, heu de confirmar si són segurs per al gat. S’han de fer específicament per a gats i no productes destinats a cap altre animal, fins i tot per a gossos.\nLa medicació oral contra les puces és la millor opció mensual de control de puces, ja que funciona des de dins cap a fora. Un exemple de medicament oral contra les puces eficaç en gats és Comfortis. Les solucions tòpiques són líquids, que sovint s’apliquen a una part del cos del vostre gat. La majoria d’ells comencen a ser efectius 12 hores després de l’aplicació i és possible que no hagueu de tornar a sol·licitar-ho gairebé un mes. Alguns exemples de solucions tropicals inclouen Cheristin per a gats, Advantage i Revolution.\nEs col·loca un coll de puces al coll del gat, que proporciona un flux continu de prevenció de puces. La majoria de collars de puces poden mantenir-se efectius durant diversos mesos. Un exemple és Seresto l’eficàcia del qual és de fins a 8 mesos. L’últim mètode és l’ús d’esprais per a puces. És fonamental llegir l’etiqueta i les instruccions que es proporcionen al producte per a un ús segur i correcte. No deixeu que el producte entri en contacte amb els ulls o la boca del gat.\nSegons la informació anterior, un gat que camina cap enrere no és normal en la majoria dels casos. Presteu atenció al comportament del vostre amic felí per observar qualsevol canvi anormal.\nEls bulldogs es peten molt?\nEl meu gos ha menjat preservatiu, AJUDA!


Biblioteca Montserrat Roig: de gener 2016\nComencem amb les activitats\nLa biblioteca reprèn també les activitats després de l'aturada amb motiu de les obres i el trasllat a la seu provisional. Les activitats per adults es faran al Palau Falguera i les adreçades als infants tindran lloc a la Sala Ibèria.\nL'activitat de la biblioteca es reprèn a la Torre del Roser\nEl proper dijous 28 de gener a la tarda, la biblioteca tornarà a obrir a la seu provisional. El servei es reprendrà a la Torre del Roser i a un local situat al davant, ubicat al número 13 del carrer Joan XXIII.\nHi ha modificacions en la distribució i els serveis. A la Torre del Roser es farà el préstec i el retorn de documents. A la planta baixa hi ha les seccions de música i cinema, novel·la, els centres d'interès i el servei d'Internet i +. A la 1a planta es troba el fons bibliogràfic de coneixements d'adults i el servei d'Informació.\nAl local del carrer Joan XXIII hi ha l'àrea infantil, on es farà únicament el préstec dels documents d'aquesta secció.\nEls horaris del servei seran els següents:\nTorre del Roser: de dimarts a dissabte, de 10 a 14 h ; i de dilluns a divendres, de 16 a 20.30 h.\nEspai infantil (c/Joan XXIII, 13): de dilluns a divendres, de 16 a 20.30 h; i dissabtes, només al matí.\nAquí pots consultar més informació.\nLa biblioteca municipal et permet accedir a Internet i a eines d'ofimàtica des dels ordinadors que trobaràs a la Torre del Roser (a la Sala infantil també hi ha ordinadors adreçats als infants). Clica aquí per saber quines biblioteques de la Xarxa ofereixen aquest servei.\n· Tenir el carnet de la biblioteca, ja que el número de carnet i el codi PIN et serviran com a validació per entrar a la xarxa. Clica aquí si encara no el tens.\n· És un servei gratuït.\n· Tens al teu abast sessions de deu i seixanta minuts, aquestes últimes reservables.\n· Pots reservar una sessió d'una hora, per a més informació pots consultar aquest breu manual sobre com fer la reserva.\n· Pots fer un màxim de 20 sessions d'una hora al mes.\n·Pots imprimir. El preu de cada impressió en full DINA-4 és de 0,10 € en blanc i negre i 0,40 € en color.\nEl Club d'Anime i Còmic de la biblioteca\nEl Club d'anime i còmic, a càrrec de Joan Falcó, és una reunió on joves i adults parlen sobre el món dels dibuixos l'animació americana, europea i japonesa. Cada sessió està dedicada a una sèrie, pel·lícula o autor i d'altres temes relacionats. Es reuneix una vegada al mes i s'alternen l'anime i el còmic.\nSi t'agrada el món dels còmics, no t'ho pots perdre!\nL'activitat de la biblioteca es reprèn a la Torre ...


De la crisi sanitària a l’econòmica? - ECONOMIA I TREBALL\nDiumenge, 22 de març de 2020 | 18:11h\nEl coronavirus està suposant un xoc d’oferta, amb la ruptura d’algunes cadenes de subministres, i, alhora, de demanda, amb la caiguda del consum. Dos fenòmens que, combinats, compliquen d’allò més la presa de decisions econòmiques. Cal una política fiscal i monetària expansiva per evitar que la caiguda del consum no posi en marxa una espiral recessiva: acomiadaments, menor consum, més acomiadaments... Però si l’oferta no pot atendre la demanda, la política expansiva pot ser estèril i, a sobre, encetar una espiral inflacionària.\nAfortunadament, una mica més d’inflació és el que esperaven tots els bancs centrals del món. Alhora, la ruptura de les cadenes de subministrament pot ser una oportunitat per repensar-les. Al capdavall, moltes d’elles no tenen gaire sentit i només s’expliquen per un preu del transport que no reflecteix els seus costos; sobretot, si tenim en compte les seves externalitats en termes de contaminació.\nDe fet, el coronavirus ha posat en evidència com de fràgil és un sistema sustentat en l’especialització regional, les cadenes globals de valor i un transport a un cost que no inclou les externalitats que genera. Si en comptes d’unitats monetàries, que no inclouen les externalitats i permeten el dúmping social, féssim servir unitats físiques i/o energètiques, descobriríem que moltes d’elles no són en absolut eficients per molt que resultin econòmicament competitives.\nA Catalunya, amb poques per no dir cap eina de política macroeconòmica, que de facto tampoc no té el regne d’Espanya sinó la UE, hauríem d’aprofitar l’actual crisi per fer un nou pacte entre especialització i resiliència, i per apostar només per aquelles cadenes de valor que veritablement són més eficients. Les quals coincideixen, en general, amb aquelles que arrosseguen major valor afegit local. El vi n’és un bon exemple: posem la terra, els ceps, el raïm, la seva transformació, el coupage, els taps, les botelles i una bon grapat de consumidors. I a sobre, exportem!\nLa lluita contra el canvi climàtic és, de fet, la lluita per un nou model energètic i productiu; per un model econòmic més eficient i resilient alhora