Polèmica a Debian sobre el cicle de noves versions - YCOM\nPolèmica a Debian sobre el cicle de noves versions\nCom era d’esperar, s’han format dos bàndols enfrontats dins la distribució lliure. Els contraris al nou cicle de publicació de noves versions cada dos anys veuen en la influència d’Ubuntu la culpa d’aquesta decisió.\nGuillem Alsina (guillem@imatica.org) – Quan fa pocs dies es va saber que Debian adoptaria un cicle de noves versions estable i predicible i que aquest seria de dos anys entre versions noves, estava més que clar que tard o d’hora esclataria la polèmica. Les reaccions no han trigat, i s’han manifestat sobretot en les llistes de correu del projecte.\nAquells que estan en contra de la decisió es queixen en primer lloc que aquesta ha estat presa sense consultar a tota la comunitat de desenvolupadors i col·laboradors, només per part de l’equip que dirigeix l’alliberament de noves versions. Això pot conduir a què les relacions dins del projecte es tornin més agres, especialment entre els programadors purs i aquells que s’encarreguen de les tasques de gestió a alt nivell.\nLes dates de congelació són també objecte de debat. L’anunci inicial afirmava que cada desembre d’any imparell es congelaria el desenvolupament de la distro, per passar a provar-la extensivament i alliberar-la al llarg de l’any següent. En teoria, doncs, tocaria congelar el desenvolupament aquest mateix desembre, quelcom que a molts els sembla difícil si no impossible si es vol complir amb els alts estàndards de qualitat que s’autoimposa el projecte. És per això que els responsables de la distro han decidit retardar la congelació del desenvolupament i anunciar, a principis del mes vinent, un nou calendari al respecte.\nPerò, més que les dates de la pròxima versió 6.0 o la consulta a tots els membres del projecte sobre el tema, es posa sobre la taula la decisió mateixa, la naturalesa d’un cicle predicible de noves versions, d’adoptar un calendari més que fixar-se uns objectius a complir. Segons no pocs desenvolupadors de Debian, això provocarà que la distribució no pugui ser testejada tan extensivament com ara, pel que poden quedar bugs sense detectar, el què al seu torn comportaria una davallada del nivell de qualitat del sistema, tingut actualment per un dels més alts tant en seguretat com en estabilitat.\nSembla que l’adopció d’un cicle de llançaments predicible en el temps ha estat influenciada pel gran nombre de distribucions que, al seu torn, estan basades en Debian, i especialment en Ubuntu. No és tampoc cap secret que a molts membres de Debian no els agrada especialment la distribució promoguda per Mark Shuttleworth, qui precisament aquests dies s’ha ofert a cedir programadors de Canonical a Debian per tenir a punt la versió 6.0 per a les dates inicialment previstes.\nLa intervenció de Shuttleworth en el camí de Debian pot ser la gota que faci vessar el got, ja que si el sud-africà estira gaire la corda, pot provocar una ruptura que divideixi el projecte Debian en dues escissions: l’oficial, presidida per la majoria de la burocràcia que ha recolzat el canvi de cicle de llançaments, i una nova plataforma construïda pels programadors disconformes amb el rumb que està prenent Debian des de fa un temps.\nEls enfrontaments en el si de la distribució no són pas nous, però fins ara no han pres el caire que aquesta darrera decisió ha provocat en la comunitat.


Content - Content - TV and online content | MEDIA\nContent - TV and online content\nTV and online content (CREA-MEDIA-2022-TVONLINE)\nL'objectiu del suport als continguts per a televisió i en línia és augmentar la capacitat de les productores audiovisuals per desenvolupar i produir projectes forts amb un important potencial de circulació per Europa i més enllà, i facilitar les coproduccions europees i internacionals dins del sector televisiu i en línia.\nConvocatòria per a productores audiovisuals destinada a la producció d'obres per a televisió amb potencial internacional per a televisió o plataformes digitals.\nEmpreses europees i independents de producció audiovisual.\nEl líder del projecte (el coordinador) ha de ser la productora majoritària de l'obra en termes de drets. En el cas d'una coproducció al 50-50%, el líder del projecte haurà de ser designat pel soci com a productor delegat.\nS'acceptaran sol·licituds individuals o que formin un consorci.\nObres audiovisuals dels següents gèneres que comptin com a mínim amb la participació d'almenys dos difusors (canals de televisió o plataformes de VoD) de dos països participants a Europa Creativa MEDIA.\nFicció (pel·lícula o sèrie) amb una durada total de 90 minuts com a mínim, destinada principalment a l'explotació televisiva tant en serveis lineals com no lineals.\nAnimació (pel·lícula o sèrie) amb una durada total de 24 minuts com a mínim, destinada principalment a l'explotació televisiva tant en serveis lineals com no lineals.\nDocumental creatiu (pel·lícula o sèrie) amb una durada total de 50 minuts com a mínim, destinat principalment a l'explotació televisiva tant en serveis lineals com no lineals.\nLes obres concebudes com una sèrie amb una estratègia conjunta de distribució i comercialització s'han de presentar en una sola sol·licitud. Els episodis individuals d'una sèrie no es poden dividir en aplicacions separades.\nLa sol·licitud s'ha de presentar com a molt tard el primer dia de rodatge (o inici de l'animació per a projectes d'animació).\nEl projecte s'ha de fer amb la participació significativa de professionals nacionals i/o residents dels països participants a MEDIA.\nLa participació dels difusors cal demostrar-la amb contractes o cartes de compromís signades que especifiquin les condicions de la seva participació (preu i període de llicència).\nLes cartes d'intenció que mostrin un interès preliminar estiguin subjectes a aprovació final i les que acceptin comprar possiblement l'obra un cop produïda no es consideren cartes de compromís vinculants.\nEls drets d'explotació concedits als ens emissors que participen en la producció han de revertir al productor al cap d'un període màxim de llicència de:\n7 anys si la participació de l'ens emissor és en format prevenda o de 10 anys si la participació de l'ens emissor és en format de coproducció. En aquest cas, la carta de compromís vinculant o el contracte entre el productor i l'organisme de radiodifusió han d'especificar clarament el preu i la durada de la llicència per a la prevenda dels drets d'explotació i les condicions per a la coproducció.\nUna coproducció entre radiodifusor i un productor de televisió només s'acceptarà si l'ens difusor realitza una inversió financera superior a la inversió mitjana dels altres socis i participa a l'organització i el maneig econòmic de la producció.\nUn mínim del 40% del finançament del pressupost total estimat de la producció ha d'estar garantit per terceres fonts de finançament (mitjançant finançament directe o per venda de drets anticipadament).\nLes terceres fonts de finançament han d'estar provades mitjançant cartes recents de compromís signades on s'especifiqui la quantitat de la contribució financera, la naturalesa dels drets venuts i el període de llicència.\nEs consideren terceres fonts de finançament les contribucions d'ens difusors, distribuïdors, fons i inversors de capital.\nL'exempció fiscal pot ser considerada com a tercera font de finançament només si es confirma amb documents oficials de les institucions competents. La inversió personal del productor o coproductor i l'ajuda de MEDIA no es consideren tercera font de finançament i no entren en el càlcul del 40% mínim de finançament garantit.\nSi l'acció està coproduïda per diverses empreses de producció, s'haurà de presentar juntament amb la sol·licitud un contracte de coproducció on s'indiqui el percentatge de finançament, el repartiment dels drets i el repartiment de despeses i ingressos.\nUn 50% del finançament total estimat ha de provenir de països participants a Europa Creativa MEDIA.\nLa durada màxima dels projectes serà de 24 mesos o, en el cas de les sèries, de 36 mesos.\nEl pressupost total disponible és de 22 milions.\nCalendari aproximat d'avaluació i de signatura de contracte:\nPublicació de la convocatòria: 08 02 2022\n1er termini: 2on termini:\nTermini per a la presentació de sol·licituds: 5 abril 2022, 17:00 CET (Brussels) 20 setembre 2022, 17:00 CET (Brussels)\nPeríode d'avaluació: Abril 2022 - Juiol 2022 Octubre 2022 - Gener 2023\nInformació als sol·licitants: Agost 2022 Febrer 2023\nSignatura del conveni de subvenció: Octubre 2022 Març 2023\nStandard annexes templates:\nData límit: 5/4/2022 Data límit: 20/9/2022\nTV and online content (CREA-MEDIA-2022-TVONLINE) - Bases\n(Anglès, PDF 1.4 MB)\nTV and online content (CREA-MEDIA-2022-TVONLINE) - Bases CAT\n(Català, PDF 1.2 MB)\nTV and online content (CREA-MEDIA-2022-TVONLINE) - Estructura de finançament\nTV and online content (CREA-MEDIA-2022-TVONLINE) - Pressupost\nTV and online content (CREA-MEDIA-2022-TVONLINE) - Informació sobre independència i control de la propietat\nTV and online content (CREA-MEDIA-2022-TVONLINE) - Guia per als sol·licitants


Una quinzena de Joves liberals de sis països es formen a Andorra en les Young Changemakers Academy - Altaveu el diari digital d'Andorra\nUna quinzena de Joves liberals de sis països es formen a Andorra en les Young Changemakers Academy\nEl ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, ha destacat la tradició parlamentària del Principat amb més de sis-cents anys d’història\n01/10/2021 (20:30 CET)\nEl ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo durant la benvinguda als participants. Liberals d'Andorra\nUna quinzena de joves provinents de sis països europeus (Dinamarca, Hongria, Suïssa, Irlanda, Finlàndia i Espanya) es formaran aquest cap de setmana a Andorra en comunicació política. Les jornades 'Young Changemakers Academy' estan organitzades conjuntament per la LYMEC, ELF i els Joves Liberals d’Andorra\nAquesta és la primera edició presencial de la 'Young Changemakers Academy' que fins ara s’havia celebrat telemàticament. Des dels Joves L’A valoren molt positivament que la LYMEC i ELF hagin triat Andorra per aquesta trobada que permetrà als assistents intercanviar opinions, treballar en estratègies de comunicació i establir les eines mésadients per transmetre els missatges polítics entre els joves.\nEn el discurs de benvinguda als participants, el president de Liberals d’Andorra i ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, ha destacat la tradició parlamentària del Principat d’Andorra amb més de sis-cents anys d’història i ha fet unrecorregut per la trajectòria de Liberals d’Andorra en els últims anys. Ha fet esment en la tasca que ha realitzat el partit en els últims anys i la importància de les relacions internacionals, de les quals ha destacat la presidència de la Liberal Internacional perpart de Juli Minoves.\nGallardo també ha emplaçat als joves a treballar intensament per seguir transmetent els valors liberals com a eina per al creixement econòmic i el benestar social. A més, ha incidit en la necessitat de “seguir lluitant contra el populisme que en els darrers anys ha aparegut amb força en l’escena política”. Precisament, en aquest aspecte rau la importància de les jornades ‘Young Changemakers Academy’ per aconseguir estratègies de comunicació política que permetin als joves polítics liberals fer arribar al màxim de persones els seus missatgespolítics.\nDurant la primera jornada d’aquest seminari, els joves liberals europeus també han pogut conèixer de la mà de Ferran Costa, president del Grup Parlamentari Liberal, el parlament, tant l’antiga Casa de la Vall com el nou edifici del Consell General. Elseminari ha tancat el primer dia amb una formació sobre les eines utilitzades en comunicació política i com aplicar-les per maximitzar la difusió d’un projecte polític.


Classes de Ioga a Andorra | Diana Torra Centre - Andorra\nVine a provar les nostres classes de Ioga a Diana Torra Centre.\nKundalini Ioga. La importància de la meditació diària.\nEl Kundalini Ioga o ioga de la consciència consisteix, a traves de tècniques iòguiques, en la pràctica d‘exercicis per unir la ment amb el cos.\nEl Kundalini manté d’una banda el cos en forma i d’altra banda entrena la ment per ser forta i flexible ajuntant-la a afrontar millor els canvis i l’ estrès. En definitiva es tracta de trobar una sensació de benestar físic i mental. Ens ofereix tècniques per mantenir-nos saludables ja que un cos sà ens dóna l’ energia positiva per tractar amb calma i gràcia el nostre estat mental, emocional i espiritual.\nL’exercici d’aquesta tècnica incrementa la capacitat d’oxigenació i el flux sanguini a les glàndules ; si el sistema glandular està actiu i el sistema nerviós és fort, l’ energia dels dos sistemes s’uneixen per crear un flux espinal, una sensibilitat.\nQuines son les condicions ideals (no obligatòries) per practicar el Kundalini Ioga:\n– Cada alumne participa en la practica del Kundalini Ioga adaptant-lo a la seva flexibilitat i fortalesa física i mental.\n– Es recomana portar roba blanca i ample (preferiblement de fibres naturals). El color blanc atrau la energia positiva.\n– Preferible fer la classe descalç per ajudar a estimular les terminacions energètiques dels peus (part del cos on van a parar multitud de terminacions nervioses).\n– Es recomana deixar passar entre dues o tres hores des de l’últim àpat per realitzar la classe.\nConceptes basics del Kundalini Ioga:\nprana = força vital ; yama= allò que ho controla.\nSi controles la teva respiració pots controlar millor la teva vida (exemple : quan estem nerviosos utilitzem una respiració profunda per calmar-nos) ; els pulmons son els òrgans mes grans del nostre cos però nomes utilitzem un desena part de la seva capacitat pulmonar.\nman=ment ; tra=moviments i/o ones mentals\nEls mantres són ones de sons o paraules amb un ritme determinat que ajuden a controlar la ment, els pensaments. Quan recites un mantra amb el seu ritme i amb la pressió correcta dels punts del paladar aporta varis beneficis físics i mentals.\nEls antics ioguis dibuixaven mapes de les mans identificant-los amb les diferents parts del cos i del cervell. Cada zona de la mà representa també diferents emocions i comportaments. Corbant, creuant, estirant, tocant els dits o punts dels dits en distintes configuracions son tècniques iòguiques per comunicar amb el cos i la ment.\nAsana és la postura adoptada en una sèrie d’exercicis. Es coneix el Kundalini Ioga com el ioga del angles i triangles. L’ús d’aquestes postures en combinació amb pranayamas, mantras i mudras és una de les principals raons per les quals el Kundalini té un efecte ràpid.\nKriya és un conjunt d’exercicis compost de diferents asanes. Aquest conjunt d’asanes estan combinades per realitzar un treball en concret del nostre cos o sistema.\nEl ioga ens ajuda a centrar-nos a aprendre a meditar, a rebaixar tensions acumulades durant el dia. Aprendre a meditar és de vital importància donat el tipus de vides estressants que portem tots plegats. Ajuda a focalitzar, a optimitzar el temps, a ser més creatius i concentrar-nos en els objectius reals. Aprenem a baixar tensions, a buidar el cap, a sentir el moment present mentre exercitem cap i cos.


Actualizada 11/02/2020 a las 16:21\nunes setmanes i escaig des de la passada borrasca Glòria al nostre país, i són moltes parts del territori que han sofert amb quantiosos danys el pas d’aquesta superdepressió que ens ha portat precipitacions i vents impossibles en la nostra terra fins ara, fins al punt que ja algunes administracions han declarat l’emergència climàtica.\nAvui, gastronòmicament us parlaré de l’arròs. Perquè tots tenim a la nostra retina els camps d’arròs inundats del nostre petit tresor natural que és la desembocadura de l’Ebre. Un paisatge creat amb milions anys d’història geològica que ens hem encarregat de destrossar els darrers 60 anys. Aquesta espècie de banya guanyada al mar, que ens permet observar una explosió de vida tant en la part de fauna com de flora, ens ha servit per tenir una història de domatge amb un cultiu al qual molt poca gent és capaç de dir un\n. Davant d’aquest petit cereal immaculat, d’alguna manera o altra ens encanta l’arròs.


«Crist és el poder de Déu» | Apropa’t\n1-3. (a) Quina esgarrifadora experiència van patir els deixebles en el mar de Galilea, i què va fer Jesús? (b) Per què va dir Pau que «Crist és el poder de Déu»?\nELS deixebles estaven molt atemorits. Navegaven pel mar de Galilea quan, de sobte, es va aixecar una tempesta. Segur que no era la primera tempesta que veien en aquest llac, ja que alguns d’ells eren pescadors experimentats (Mateu 4:18, 19). * Però aquest cop era «un gran temporal» que va agitar el mar perillosament. Els esforços per dominar la nau eren en va; «les onades es llançaven contra la barca» i l’anaven omplint. Malgrat la confusió, Jesús dormia profundament a popa perquè havia passat el dia ensenyant a una multitud i estava molt cansat. Pensant que estaven a punt de morir, els deixebles el van despertar, suplicant: «Senyor, salva’ns, que ens perdem!» (Marc 4:35-38; Mateu 8:23-25).\n2 Però Jesús no tenia por. Amb total confiança, va renyar el mar i el vent: «Calla, emmudeix». A l’instant, el vent i el mar van obeir: la tempesta i les onades es van esvair i «es féu una gran calma». Un temor que mai havien experimentat es va apoderar dels deixebles. «Qui és aquest [...]?», xiuxiuejaven entre ells. Al capdavall, quin home podria renyar el mar com si fos un nen que ha fet una malifeta? (Marc 4:39-41; Mateu 8:26, 27.)\n3 Jesús no era un home qualsevol. El poder de Jehovà actuava en ell i a través d’ell de maneres extraordinàries. Per això Pau va dir sota inspiració: «Crist és el poder de Déu» (1 Corintis 1:24). De quines maneres es va manifestar el poder de Déu en Jesús? I com ens pot afectar la manera com Jesús va usar aquest poder?\nEl poder del Fill unigènit\n4, 5. (a) Quin poder i autoritat va delegar Jehovà en el seu Fill? (b) Què li va proporcionar Jehovà a Jesús per acomplir el Seu propòsit?\n4 Pensa en el poder que tenia Jesús abans de venir a la Terra. Jehovà va usar el seu «poder etern» per crear el seu Fill unigènit, qui coneixem com Jesucrist (Romans 1:20; Colossencs 1:15). Llavors va delegar en ell gran poder i autoritat, i li va encarregar que dugués a terme tot el que Ell s’havia proposat crear. La Bíblia diu del Fill: «Per ell foren fetes totes les coses, i sense ell res no fou fet del que ha estat fet» (Joan 1:3).\n5 Difícilment podem entendre la magnitud d’aquesta responsabilitat. Imagina’t el poder que es necessita per crear del no res milions d’àngels poderosos, els milers de milions de galàxies de l’univers físic i la Terra, amb la gran varietat de vida que conté. Per dur a terme tot el que Déu li havia encarregat, el Fill unigènit tenia a la seva disposició la força més poderosa de l’univers: l’esperit sant. De ben segur, fer de mestre d’obres li va causar gran plaer i alegria a aquest Fill, qui Jehovà va usar per crear totes les altres coses (Proverbis 8:22-31).\n6. Quin poder i autoritat va rebre Jesús després de morir i ser ressuscitat?\n6 Era possible rebre encara més poder i autoritat? Després de ressuscitar, Jesús va dir: «M’ha estat donada tota la potestat en el cel i sobre la terra» (Mateu 28:18). En efecte, Jehovà li va donar autoritat sobre tot l’univers. Com a «Rei de reis i Senyor de senyors», Jesús pot eliminar «tot principat i tota potestat i poder», visible o invisible, que s’oposi al seu Pare (Apocalipsi [Revelació] 19:16; 1 Corintis 15:24-26). Parlant de Jesús, la Bíblia diu que Déu «no ha deixat res fora del seu domini», a excepció d’Ell mateix (Hebreus 2:8, BCI; 1 Corintis 15:27).\n7. Com pots estar segur que Jesús mai abusarà del poder que Jehovà li ha donat?\n7 T’ha de preocupar que Jesús pugui abusar del poder? De cap manera! Jesús estima molt el seu Pare i mai faria res que l’entristís (Joan 8:29; 14:31). Sap perfectament que Jehovà, encara que és totpoderós, no abusa mai del seu poder, i ha vist de primera mà que sempre busca oportunitats «per demostrar la seva força a favor dels que són íntegres de cor vers ell» (2 Paralipòmens [Cròniques] 16:9). Jesús sent el mateix amor per la humanitat que el seu Pare, tal com ho demostra el seu historial impecable; per tant, pots estar segur que utilitzarà el poder per fer el bé (Joan 13:1). Analitzem ara quin poder tenia Jesús quan va ser a la Terra i com el va utilitzar.\n«Poderós en [...] paraula»\n8. Quin poder va rebre Jesús després de batejar-se, i com el va utilitzar?\n8 Sembla que Jesús no va fer cap miracle mentre es criava a Natzaret. Però això va canviar després del seu bateig l’any 29 de la n. e., quan tenia uns trenta anys (Lluc 3:21-23). La Bíblia diu: «Déu va ungir Jesús de Natzaret amb l’Esperit Sant i amb poder, el qual va passar fent el bé i guarint tots els oprimits pel diable» (Fets [Actes] 10:38). No indica l’expressió «fent el bé» que Jesús utilitzava el seu poder de la millor manera? Després de ser ungit, va arribar a ser «un profeta, poderós en obra i en paraula» (Lluc 24:19).\n9-11. (a) On solia ensenyar Jesús, i quin repte va haver d’afrontar? (b) Per què van quedar bocabadats els qui l’escoltaven?\n9 En quin sentit era Jesús poderós en paraula? Bé, sovint ensenyava en espais oberts: als carrers, a les places i, fins i tot, a la muntanya o a la vora dels llacs (Marc 6:53-56; Lluc 5:1-3; 13:26). La gent podia agafar i marxar si no li interessava el que sentia. A més, com que la impremta encara no s’havia inventat, havien de retenir el que escoltaven en el cor i en la ment. Per tant, el que Jesús ensenyava havia de ser captivador, fàcil d’entendre i fàcil de recordar. Creus que aquest repte li va suposar un obstacle? En absolut. Analitzem, per exemple, el Sermó de la Muntanya.\n10 Era l’any 31 de la n. e. Una gentada estava reunida vora el mar de Galilea des de bon matí. Alguns havien viatjat entre cent i cent deu kilòmetres des de Judea i Jerusalem, i d’altres venien de la zona costanera de Tir i Sidó, més al nord. Molts malalts es van acostar a Jesús per tocar-lo, i ell els va curar tots. Aleshores, quan ja no quedava ningú per curar, els va començar a ensenyar (Lluc 6:17-19). A l’acabar, tots estaven bocabadats pel que havien sentit. Per què?\n11 Anys més tard, algú que hi havia estat present va dir: «Les multituds s’admiraven del seu ensenyament, perquè els ensenyava com qui té autoritat» (Mateu 7:28, 29). Quan parlava, la gent podia sentir el poder de Jesús perquè ho feia en el nom de Déu i recolzava tot el que deia en l’autoritat de la Paraula de Déu (Joan 7:16). Utilitzava frases fàcils d’entendre, consells persuasius i arguments irrefutables que arribaven a l’arrel dels problemes i al cor de les persones. Va ensenyar com trobar la felicitat, com orar, com buscar el Regne de Déu i com posar un bon fonament per al futur (Mateu 5:3-7:27). El que deia despertava el cor dels qui buscaven la veritat i la justícia, els quals estaven disposats a ‘negar-se’ a si mateixos i abandonar-ho tot per tal de seguir Jesús (Mateu 16:24; Lluc 5:10, 11). Oi que les seves paraules tenien molt de poder?\n«Poderós en obra»\n12, 13. En quin sentit era Jesús «poderós en obra», i quina diversitat observes en el seus miracles?\n12 Jesús també va ser «poderós en obra» (Lluc 24:19). Els Evangelis mencionen més de trenta miracles que va fer mitjançant «el poder del Senyor [Jehovà]» (Lluc 5:17). * Aquests miracles van marcar la vida de milers de persones. Per exemple, en una ocasió va alimentar cinc mil homes i, en una altra, quatre mil més, i això sense comptar les dones i els nens que els acompanyaven (Mateu 14:13-21; 15:32-38). Només aquests dos miracles van afectar més de vint mil persones!\n«Van veure Jesús que caminava sobre el mar»\n13 Jesús va fer miracles de tot tipus. Com que tenia autoritat sobre els dimonis, els podia expulsar amb facilitat (Lluc 9:37-43). Podia controlar els elements físics i transformar l’aigua en vi (Joan 2:1-11). Fins i tot va caminar sobre les aigües del mar de Galilea durant una tempesta, cosa que va deixar els deixebles estupefactes (Joan 6:18, 19). També tenia el poder per curar malformacions i altres malalties cròniques i mortals (Marc 3:1-5; Joan 4:46-54). I no sempre curava de la mateixa manera. De vegades ho feia tocant el malalt i, d’altres, des de la distància (Mateu 8:2, 3, 5-13). De vegades els curava al moment i, d’altres, gradualment (Marc 8:22-25; Lluc 8:43, 44).\n14. Com va demostrar Jesús que tenia poder per desfer els efectes de la mort?\n14 Jesús tenia l’extraordinari poder de desfer els efectes de la mort. La Bíblia enregistra tres resurreccions fetes per Jesús, en què va tornar a uns pares la seva filla de dotze anys, a una mare vídua, el seu únic fill, i a dues noies, el seu estimat germà (Lluc 7:11-15; 8:49-56; Joan 11:38-44). Per a Jesús res no era massa difícil. A la nena de dotze anys li va tornar la vida poc després de morir, al fill de la vídua el va ressuscitar del seu fèretre el mateix dia en què va morir, i a Llàtzer, quan ja portava quatre dies mort.\nDesinteressat, responsable i considerat\n15, 16. Quina prova tenim que Jesús utilitzava desinteressadament el seu poder?\n15 T’imagines quins abusos podria cometre un governant imperfecte si tingués el poder de Jesús? Sovint, els humans utilitzen el poder per fer mal als altres, però Jesús no es va deixar tacar per l’ambició, l’egoisme o la cobdícia. Ell mai no va cometre pecat (1 Pere 2:22).\n16 Jesús va utilitzar el seu poder de manera desinteressada i mai en va treure profit. Per exemple, en una ocasió en què tenia gana, va refusar convertir miraculosament les pedres en pa per menjar (Mateu 4:1-4). A més, el fet que no tingués ni «on reclinar el cap» és una prova que no va utilitzar el seu poder per enriquir-se (Mateu 8:20). Una altra prova que demostra que Jesús era desinteressat és que estava disposat a fer miracles, a pesar que li suposés un sacrifici. Quan curava els malalts, encara que només fos un, notava com sortia poder d’ell (Marc 5:25-34). Tot i això, permetia que les multituds el toquessin i així es puguessin curar (Lluc 6:19). Quin exemple d’abnegació!\n17. Com va demostrar Jesús que utilitzava el poder de manera responsable?\n17 Jesús va demostrar ser molt responsable quan utilitzava el seu poder, ja que mai ho va fer per impressionar o exhibir-se davant els altres (Mateu 4:5-7). Per exemple, no va voler fer miracles davant d’Herodes perquè es va adonar que l’únic que volia aquest governant era satisfer la seva curiositat (Lluc 23:8, 9). D’altra banda, en lloc d’anar esbombant als quatre vents els miracles que feia, demanava a aquells qui curava que no ho expliquessin a tothom (Marc 5:43; 7:36). I és que Jesús no volia que la gent es fes una idea d’ell basant-se en comentaris sensacionalistes (Mateu 12:15-19).\n18-20. (a) Què tenia en compte Jesús a l’hora d’utilitzar el seu poder? (b) Com et sents al llegir el relat de la curació d’un sord?\n18 Tot i ser molt poderós, Jesús mai va girar l’esquena a les necessitats i els sofriments de la gent, a diferència de molts governants. Es preocupava molt per la gent. Li sabia tant de greu veure el seu patiment que se sentia mogut a ajudar-la (Mateu 14:14). Sempre era considerat amb les necessitats i els sentiments de les persones; per això utilitzava el poder d’una forma tan amorosa. Vegem-ne un exemple commovedor que es troba a Marc 7:31-37.\n19 En aquesta ocasió, les multituds van anar a buscar Jesús per dur-li malalts, i ell es va posar a curar-los (Mateu 15:29, 30). Però es va interessar especialment en un home que era sord i gairebé no podia parlar. Segurament es va adonar que estava nerviós o tenia vergonya, i per això el va separar de la resta de gent i el va portar a un lloc tranquil, on li va explicar mitjançant signes el que estava a punt de fer. El relat diu que «se’l va endur a part de la multitud, en privat, li va ficar els dits a les orelles, va escopir i li tocà la llengua» (Marc 7:33). * Després, Jesús va mirar al cel i va sospirar, donant a entendre que el que estava a punt de fer era gràcies al poder de Déu, i va dir: «Obre’t» (Marc 7:34). A l’instant, l’home va recobrar l’oïda i va començar a parlar perfectament.\n20 Que bonic que Jesús tingués en compte els sentiments dels altres fins i tot quan utilitzava el poder de Déu per fer miracles! No t’anima saber que Jehovà ha posat el seu Regne Messiànic en mans d’un governant tan tendre i amorós?\nUna mostra del que farà en el futur\n21, 22. (a) Què van mostrar els miracles de Jesús? (b) Al veure el control que Jesús té sobre les forces de la natura, què podem esperar sota el Regne Messiànic?\n21 Les obres poderoses que Jesús va fer a la Terra tan sols van ser una petita mostra de les que farà en el futur mitjançant el seu Regne. En el nou món de Déu, Jesús tornarà a fer miracles, però aquest cop a escala mundial. Analitzem ara algunes de les meravelloses benediccions que ens esperen.\n22 Jesús restaurarà l’equilibri ecològic de la Terra. Recorda que ja va demostrar que pot controlar les forces de la natura quan va calmar una tempesta. Sense cap mena de dubte, sota el Regne Messiànic la humanitat no tindrà cap raó per tenir por de tifons, terratrèmols, erupcions volcàniques o altres desastres naturals. Com que Jesús és el mestre d’obres, és a dir, qui Jehovà va utilitzar per crear la Terra i tot el que hi trobem, entén perfectament com està feta i com treure el màxim profit dels seus recursos. Mitjançant el seu Regne, el nostre planeta es convertirà en un paradís (Lluc 23:43, NM).\n23. Com a rei, de quina manera satisfarà Jesús les necessitats de la humanitat?\n23 I què podem dir de les necessitats de la humanitat? Bé, si Jesús amb poca cosa va alimentar milers de persones, segur que sota el seu Regne ningú no passarà gana. No tan sols hi haurà abundància d’aliments, sinó que, a més, tothom en tindrà per igual (Salm 72:16). A l’haver curat tantes persones, ha demostrat que en el futur també podrà sanar completament i per sempre els malalts, els sords, els cecs i els coixos (Isaïes 33:24; 35:5, 6). D’altra banda, les resurreccions que va fer en el passat també ens asseguren que, com a Rei celestial, té el poder de tornar a la vida milions de persones que estan en el record de Déu (Joan 5:28, 29).\n24. Què hem de tenir present al reflexionar en el poder de Jesús? Explica per què.\n24 Al meditar en el poder de Jesús, no oblidis que en realitat ell és el reflex del seu Pare (Joan 14:9). La manera com Jesús utilitza el seu poder ens ajuda a entendre com ho fa Jehovà. Per exemple, pensa amb quina tendresa va curar Jesús un leprós. Quan aquest li va demanar si volia curar-lo, Jesús el va tocar compassivament i li va dir: «Ho vull» (Marc 1:40-42). Amb relats com aquest és com si Jehovà ens estigués dient: «Així és com jo utilitzo el meu poder». No t’entren ganes de lloar el Déu Totpoderós i donar-li les gràcies per utilitzar el seu poder d’una manera tan amorosa?\n^ § 1 Com que el mar de Galilea es troba a uns dos-cents metres per sota el nivell del mar, l’aire és molt més calent allà que a la zona circumdant, cosa que crea grans pertorbacions atmosfèriques. A més, des de la muntanya de l’Hermon, al nord, baixen forts vents per la vall del Jordà. Per això és molt normal que s’hi aixequin tempestes en un obrir i tancar d’ulls.\n^ § 12 Hem de tenir en compte que, de vegades, quan els Evangelis parlen d’un miracle, en realitat n’engloba molts. Per exemple, en una ocasió «tota la ciutat» va anar a veure Jesús i ell «va guarir molts malalts» (Marc 1:32-34).\n^ § 19 Per als jueus i els gentils d’aquella època, escopir era un símbol o un mètode de curació, i alguns escrits rabínics confirmen l’ús terapèutic de la saliva. Jesús potser va escopir perquè l’home entengués que estava a punt de curar-lo. Però, en qualsevol cas, no va utilitzar la saliva com a remei curatiu natural.\nIsaïes 11:1-5 Com a governant, com desplega Jesús «l’esperit de [...] poder», i què estem segurs que farà?\nMarc 2:1-12 Tal com ho confirmen els seus miracles, quina autoritat ha rebut Jesús?\nJoan 6:25-27 Tot i que va fer miracles, quin va ser l’objectiu principal del ministeri de Jesús?\nJoan 12:37-43 Per què alguns dels qui van presenciar els miracles de Jesús no van posar fe en ell, i què n’aprenem?\nPer què podem estar segurs que el Rei ungit per Déu aviat actuarà perquè es faci completament la voluntat de Déu a la Terra?


Namasté: Monogràfic de grans verticals: part II\nPublicado por Montse en 13.4.09\nHey ... espectaculars les fotos ... i l´activitat !!! Una abraçada als dos !!!\n14 d’abril de 2009, a les 11:43\nOstres nois quins barrancs!!!\naixò si es espectacularitat!!!\n15 d’abril de 2009, a les 0:28\nuuuufff no sabia que tmb feies barrancs! i quins barrancs, a mi me'l van proposar (el Sallent) però vaig dir que jo xD massa alçada per mi :P\nFelicitats per l'activitat!!!\n17 d’abril de 2009, a les 4:59\nAnims que de ven segur que podras fer-ho!!!!!! Un cop estas pengat en plan "xoriço" i amb un munt de metres per sota teu tot es tant petit que per uns instants ets creus que ets el "tot poderós"....\nPer cert, les fotos màgiques, m'han agradat molt!!\n19 d’abril de 2009, a les 2:24\nIncreible increible!! I quin respecte ! res a veure amb els rapelets de reunió a reunió de 30m... 80m de caiguda i a més a més amb aigua !! que xulo !!\nEnhorabona Sergi !! Espero que aviat ens ho expliquis en persona !!\nUn petonas als dos !\n21 de maig de 2009, a les 6:52


Livemedia organitza els propers dies 13, 14 i 15 de desembre l'esdeveniment </CODE±NOWNESS>, que es podrà seguir també online.\nL'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana organitza el Congrés que tindrà lloc els dies 1 i 2 de desembre del 2017 a la Fabra i Coats - Fàbrica de Creació, en el marc del seu quaranta aniversari.\nCultSurfing és un programa impulsat per l’Institut de Cultura de Barcelona i la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals de la Generalitat de Catalunya ideat per crear connexions entre projectes culturals singulars dels Països Catalans.\nKoniclab organitza les 3es Jornades d’Escena Digital a Barcelona en connexió amb Estrasburg i Santiago de Xile.\nEl taller Zona Intermèdia pretén observar, descriure i investigar els complexos i particulars processos que es deriven de l'ancoratge en el lloc i en el temps del concepte de barri, entès com una entitat delimitada i reconeixible per seus habitants, en relació als espais fronterers que funcionen com a eixos connectors entre un barri i un altre.\nCicle de conferències "Dones Creadores"\n16 - 30 març 2017\nAmb motiu del Dia de la Dona Treballadora, Fabra i Coats acull un cicle de conferències titulat "Dones creadores", desenvolupat conjuntament amb el Districte de Sant Andreu i el MUHBA Fabra i Coats.\n21 - 24 gener 2016\nLa Mostra del Patrimoni Immaterial a Barcelona Som Cultura Popular neix per generar un autèntic trànsit d’idees i informació entre els diferents col·lectius de la cultura popular de la ciutat.


Pininfarina PF0 brodat interior i exterior - Notícies, Març 2021\nPininfarina PF0 brodat interior i exterior\nEs va revelar un luxós i interior interior del primer vehicle propi de la companyia de disseny\nAmb la presentació del document PF0 a pocs dies, Pininfarina ha presentat un conjunt final de teasers per al seu primer vehicle de marca pròpia.\nEls esbossos ens donen una millor idea del disseny exterior del cotxe i el nostre primer cop d’ull a la cabina del cotxe, que és un espai posterior despullat amb el que semblen guarniments inspirats en el luxe.\nHi ha dues pantalles que flanquegen el volant del cotxe i un vehicle, amb una pantalla més petita per davant del conductor que mostra la velocitat i les instruccions del torn següent.\nFins ara només s'han revelat dos botons & # x2014; un selector de mode de conducció a l’esquerra i un botó de transmissió únic a la dreta & # x2014; tot i que esperem que es facin més controls físics al volant i al tauler inferior.\nEn un esdeveniment a Nova York, la companyia va explicar la seva connexió amb els EUA. A la dècada de 1920, Battista Pininfarina va recórrer les instal·lacions de Ford & Apos; a Detroit, on Henry Ford va rebre el paper d'estilista en cap.\nEn lloc d'assumir aquest paper, Pininfarina i la seva empresa van dissenyar automòbils per a molts fabricants, entre els quals Lancia, Ferrari i ara el fabricant nord-americà Nash difunt.\nTot i que encara no s'han publicat els detalls complets sobre el PF0, sabem que tindrà una velocitat màxima superior als 400 km / h i una autonomia d'uns 500 km.\nLa companyia ha establert una producció de 150 unitats per al PF0, cadascuna feta a mà a les seves instal·lacions de producció a Cambiano, Itàlia. Els primers vehicles hauran de sortir de la línia el 2020.\nEl PF0 es presentarà el 23 d’agost, hora dels Estats Units, durant la Setmana del cotxe de Monterey.\npreu mercedes c200 coupe\nPininfarina és propietat majoritària de Mahindra i Mahindra des de finals del 2015.\nFiat Chrysler conversa en fusió amb Peugeot\ncotxes holden a Estats Units en venda\ncanvi de pàdel gti\nressenya sobre kia soul


Enric I. Canela » 2007 » juliol » 09\nArchive for juliol 9th, 2007\nPosted in Economia, Innovació on juliol 9th, 2007 No Comments »\nEl sisè Col·loqui anual de European Academy of Business in Society (EABIS) tindrà lloc el 20 i 21 setembre a Barcelona. · 6th ANNUAL COLLOQUIUM OF THE EUROPEAN ACADEMY OF BUSINESS IN SOCIETY (EABIS) “The Emerging Global Governance Paradigm: The Role of Business and its Implications for Companies, Stakeholders and Society” September 20 and 21, […]\nEl comerç electrònic no arrela\nPosted in Articles Enric I. Canela, TIC on juliol 9th, 2007 No Comments »\nEl comerç electrònic no acaba d’arrelar a l’Estat. Consumer d’Eroski publica un article on explica que tot i haver crescut se situa a la meitat de la mitjana europea. Costa que la Societat de la Informació penetri. No es posen el mitjans suficients i els preus de les comunicacions són encara excessivament cars. Malgrat els […]\nPosted in Articles Enric I. Canela, Innovació, Recerca on juliol 9th, 2007 No Comments »\nPoques notícies aquests dies. El dissabte La Gaceta de los Negocios publicava que Merck Sharp & Dohme munta un centre de recerca de referència a Madrid. Recerca bàsica sobre medicaments de fonts naturals. Portava molts anys fent coses allà i finalment augmenten la importància d’aquest centre. També dissabte La Gaceta de los Negocios publicava que […]\nPosted in Articles Enric I. Canela, Política, Recerca on juliol 9th, 2007 No Comments »\nEnric I. Canela Seguint amb en Bernat Sòria, avui a pres possessió. Telenotícies de TVC ens ho explica. Només extrec una frase: “La innovació és el que ens defensa d’allò desconegut, i des d’aquest ministeri promouré les polítiques de recerca i desenvolupament perquè generin més benestar, més salut, més riquesa, més llocs de treball… perquè […]


Katmandú no dóna l’abast per incinerar els seus morts | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nKatmandú no dóna l’abast per incinerar els seus morts\nPires funeràries massives per honrar les víctimes del sisme del Nepal\nKatmandu 30 ABR 2015 - 21:40\tCEST\nNepalesos transporten el cos d'una víctima del sisme a Katmandú el dimecres 29. c. mcgrath Getty\nEl fum de les pires funeràries envolta el temple de Pashupatinath, als afores de Katmandú. Els seus sacerdots normalment oficien una vintena de ritus mortuoris al dia. El terratrèmol de dissabte que ha deixat més de 5.000 morts ha multiplicat aquesta xifra, fins al punt que ja han perdut el compte. tot just acabada una cremació, les cendres s'entreguen ràpidament al riu Baghmati. Hi ha un altre cos esperant.\nEn una hora s'han acumulat una desena de cadàvers. Un és el de Suklal Bika, de 19 anys, que deixa una vídua de 18 anys, Bimala, una filla d'11 mesos i un altre nadó en camí. Havia anat a demanar ocupació a un hostal quan el terratrèmol va esfondrar l'edifici i va quedar soterrat. Un equip de militars nepalesos va recuperar el seu cos prop de l'estació d'autobusos de Gongabu. Per falta d'identificació, va estar al dipòsit de cadàvers durant tres dies fins que un soldat va activar el telèfon del noi i va contactar amb la seva família.\nEls seus familiars han cobert el cos del jove amb un sudari i el transporten en una llitera. Primer han purificat el cadàver al riu, rentant-lo amb unes gotes d'aigua a la cara i als peus. L'han cobert de calèndules i encens abans de col·locar-lo acuradament a la pira funerària, feta de diverses capes de troncs ordenades de manera rectangular. Els seus familiars, alliçonats pel sacerdot, compleixen el ritu: cinc voltes en el sentit de les agulles del rellotge, una per cada element de l'Univers: terra, aire, aigua, foc i cel.\nUn dels seus nebots és l'encarregat de complir el ritu definitiu, prendre el foc que enviarà l'ànima del seu familiar al cel i permetrà la seva reencarnació. Quan les flames comencen a cremar, el sacerdot alimenta la pira amb palla i fusta. En una hora aproximadament, el cos s'haurà convertit en cendres, que el sacerdot llançarà al riu perquè es reintegrin en el cicle de la vida. Després de netejar la plataforma, és el torn d'un altre.\nEl servei no és gratuït. Els sacerdots poden cobrar prop de 1.000 rupies nepaleses, o uns nou euros. Cal pagar la llenya, i l'ús de la plataforma. També als que porten el cos fins a la pira. El servei complet pot costar prop de 5.000 rupies. És una suma molt alta per a Bimala Bika, la jove vídua, a la qual espera un futur incert. “No té educació formal. Si fos un home, podria emigrar a Qatar o a Dubai, als països del Golf. Però com a dona no té aquesta possibilitat. Potser es pot col·locar de treballadora en alguna granja”, afirma Khum Raj Bika, de 30 anys i oncle de la dona.\nA la muntanya encara no hi arriba l'ajuda


Detenen el lladre que va robar a la família reial de Qatar en un hotel de Barcelona - Diari de Girona\nDetenen el lladre que va robar a la família reial de Qatar en un hotel de Barcelona\nL'home està acusat de quatre robatoris més en allotjaments de la capital catalana comesos l'estiu del 2015\n10·08·19 | 13:19\nEls Mossos d'Esquadra han detingut el lladre que el passat 29 de juny va entrar a robar a l'habitació d'hotel on s'allotjava la família reial de Qatar, a Barcelona. És un home de 35 anys i nacionalitat algeriana, a qui la policia li atribueix quatre robatoris en altres hotels de la ciutat comesos l'estiu del 2015. Els investigadors dels mossos l'han identificat gràcies a la col—laboració de diversos cossos policials europeus i a la distribució de les imatges de robatoris comesos a diferents països. En dos delictes de Barcelona i Zurich, la policia va constatar l'home duia la mateixa roba. L'individu ha ingressat en un centre penitenciari de Lausana a l'espera que se'l jutgi a Suïssa, on acumula diversos robatoris paral—lels als cinc de Barcelona.\nEn tots els casos comesos a la capital catalana havia seguit el mateix 'modus operandi'. L'home seleccionava les seves víctimes a l'entorn d'hotels de luxe de la ciutat, s'esperava que marxessin de l'establiment i s'adreçava a la recepció. Aleshores es feia passar per una persona de l'entorn de la víctima i es guanyava la confiança dels treballadors a partir de tècniques d'engany. D'aquesta manera aconseguia un duplicat de la clau de l'habitació.\nEls quatre primers robatoris es van produir l'estiu del 2015. El darrer, en canvi, va ser el 29 de juny d'aquest any i les víctimes eren membres de la família reial de Qatar. Aquell dia, el lladre va sostreure objectes per valor d'uns 40.000 euros, entre els quals havia un rellotge de luxe, joies i diners.


Agustí Fernández: “La improvisació és la música d’avui dia” | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nAgustí Fernández: “La improvisació és la música d’avui dia”\nEl Grec presenta la nova proposta del pianista i compositor a la Fundació Miró\nBarcelona 9 JUL 2019 - 20:35\tCEST\nVia Augusta és un títol curiós, per si mateix diu molt poc del que s'hi amaga al darrere. És el títol que ha escollit el pianista i compositor Agustí Fernández per a la seva nova proposta emmarcada en el festival Grec i que es podrà veure dijous 11 de juliol a la Fundació Miró de Barcelona.\nEn el programa del festival es pot llegir: "Improvisadors barcelonins compartint escenari amb músics de tres continents en un concert que connecta intèrprets d'orígens i generacions diverses".\n"Via Augusta és un exercici de transmissió", explica Agustí Fernández a aquest diari. "Faré 65 anys i em toca passar el relleu a la generació que ve al darrere. Gent jove a qui li costa tirar endavant per l'atomització del panorama, ja no hi ha classe mitjana musical: només queden els que s'hi guanyen molt bé la vida i els que amb prou feines poden sobreviure, i al mig no hi ha res. La seva és una proposta intergeneracional de relacionar-se a través de la música, des dels 76 anys de Barry Guy a gent de 20. I és també intercultural, amb músics que venen de Corea, Nova Zelanda, Suècia i el Regne Unit. Són gent que fan el mateix que jo faig i que ho fan molt bé; m'agraden quan els escolto i per això vull tocar amb ells sense que importin les procedències, les mentalitats, les edats...".\nFernández utilitza la frase "la música que jo faig", però quina és aquesta música? "Improvisació", respon taxatiu, sense afegir-hi cap adjectiu. "No hi ha partitura, no portes res preparat. La música es construeix a si mateixa en el moment. Es tracta d'expressar el que sents sense haver de seguir la partitura que ha escrit una persona estranya. Sé que no és fàcil, però és el que fem i volem donar visibilitat al nostre treball".\nEn la història recent la improvisació ha anat lligada al free jazz, però en el grup reunit per Fernández la presència del jazz és mínima. "DoYeon Kim, intèrpret coreana de gayageum (una mena d'arpa), ve de la música tradicional del seu país. La violinista neozelandesa Sarah Claman, de la música clàssica. Tant se val la procedència, es tracta de tocar i apropar-te al que toquen els altres".\nAmb aquest tipus de propostes Fernández vol trencar amb la mentalitat tancada habitual del públic de la música contemporània. "Si algú vol escoltar Schubert, que no vingui, que vagi a la Schubertíada, que per això hi és. Nosaltres ens adrecem a la gent a qui li agrada la música sense etiquetes, en l'encreuament de moltes coses, que busca descobrir el que fan els músics creatius avui. No és la música del futur, és la música d'avui dia".\nFernández defensa el concepte de concert com l'únic vàlid per a la música. "La nostra música passa en temps real i el públic influeix en el resultat final. Els discos i els vídeos són documents però no són reals; un músic tocant davant teu és real. Una foto de la teva mare no és la teva mare, no et pot parlar. Els discos són el nostre llegat però el fet musical és el directe".\nEn aquest directe a la Fundació Miró, a més dels músics esmentats, hi haurà els saxofonistes Don Malfon i Marc Vilanova, el tubista Per-Ake Holmlander i la baterista Lucía Martínez.


#festesvila14 : Vilafranca calfa motors per a les festes de Sant Roc | DiaDia\nInici Turisme, cultura i festes Coses que fer #festesvila14 : Vilafranca calfa motors per a les festes de Sant Roc\n#festesvila14 : Vilafranca calfa motors per a les festes de Sant Roc\nDemà, l’activitat s’iniciarà de bon matí amb el muntatge de “cadafals”. La comissió de “cadafals” és l’encarregada de tot l’operatiu. Més tard, a les 13h arribarà el volteig de campanes que anunciarà el començament de les celebracions. A les 18h arribarà la final del campionat de futbol sala entre els equips Niños del Bergantes i Mas de Ferré. A la nit, a les 22.30h tindrà lloc la presentació de la reina infantil i les seves dames. Seguirà el vals d’honor interpretat per la Unió Musical de Vilafranca i l’orquestra Elefunk amb discoteca mòbil a la plaça de toros.\nCal recordar que els bons de festes es poden adquirir a la pastisseria de María Rosario Bordàs. Suposen un estalvi de 14 euros respecte al preu total dels actes.\nEl programa de festes es pot consultar al web municipal www.ajuntamentdevilafranca.es, a les xarxes socials de l’Ajuntament i en l’aplicació mòbil de la Comissió de Festes per a dispositius Android i Apple. Aquest és l’enllaç per descarregar-la. http://festesvila.buzzapi.com/


You are here: Inici > Premsa > Presentem la Sectorial de cecs de l’ANC al Parlament\nThursday, 06 November 2014 13:00\nD'esquerra a dreta: David Ciscar, Francesc Minyana i Núria de Gispert entregant una còpia del Manifest de cecs.cat Parlament de Catalunya\nCecs.cat, la Sectorial de l’ANC de constitució més recent, hem presentat a la Sra. Núria de Gispert el nostre Manifest per a la Diversitat Funcional Visual, document en el que fem un seguit de propostes per construir un país model de diversitat i d’inclusió.\nLa Presidenta del Parlament de Catalunya ha acollit amb interès l’entusiasme del col·lectiu cecs.cat per participar en el procés sobiranista de Catalunya. També ha volgut conèixer amb més detall la tasca de desenvolupament del Manifest: cinc comissions de treball s’encarregaran de redactar un llibre blanc de la diversitat funcional visual pel país que volem.\nCecs.cat, la nova Sectorial de l’ANC, som un col·lectiu de persones amb diversitat funcional visual, compromeses amb la independència de Catalunya. Com a grup, no tenim vinculació amb partits polítics o organitzacions de cap altra mena, amb l'ànim d'arribar a persones de qualsevol ideologia que comparteixin el mateix compromís.\nMore in this category: « Cecs.cat al Parlament de Catalunya\tDenuncien que el 9-N no hi haurà un sistema de vot accessible per a persones cegues (ara.cat) »


Aero the Acro-Bat 2 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nabril 1994 (Genesis)\nnovembre 1994 (SNES)\nAero the Acro-bat 2 és un videojoc llançat per Sunsoft per a Super Nintendo i Sega Mega Drive en 1994. El joc és la continuació d'Aero the Acro-Bat. Es va planejar llançar una versió del joc en l'any 2003 per a Game Boy Advance, però aquest llançament fou cancel·lat.\nEl joc inclou menys actes que el joc anterior i els nivells són dissenyats de forma similar, amb moltes àrees secretes i nous moviments. Les gràfiques són ben detallades i els enemics apareixen sobtadament durant el desenvolupament de cada nivell, els quals varien en cada etapa. La dificultat s'incrementa notablement d'un nivell o etapa al següent. La música tendeix a ser repetitiva. L'últim nivell només inclou un acte de lluita contra Edgar Ektor, l'enemic d'Aero.\nJoc de màgia[modifica]\nEn els actes de cada nivell s'amaguen les lletres que formen la paraula Aero. Si el jugador ho aconsegueix, es juga al joc màgic dels gots i s'ha d'endevinar en quin got s'amaga l'estàtua d'Aero.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Aero_the_Acro-Bat_2&oldid=15696366»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 set 2015 a les 05:23.


Maria Vila Redon - Desconfiança i frustració | NacióDigital\n«Mentre no s’adreci el problema de fons, cada cop més gent pensarà que la democràcia no serveix per resoldre els problemes»\nper Maria Vila Redon, 10 de desembre de 2021 a les 20:00 |\nLa setmana passada, l’Institut de Ciències Polítiques i Socials (un consorci format per la diputació de Barcelona i la UAB) va fer públic el seu sondeig anual d’opinió. El periodista Roger Tugas destacava en aquesta casa que, a diferència dels anys anteriors, el sondeig d’enguany no ha preguntat als enquestats què votarien en un referèndum si se celebrés demà, sinó com els agradaria que acabés el procés sobiranista.\nAquest canvi respon a la intenció de les institucions d’estendre la idea que la independència és impossible, perquè creuen que ja ha quedat demostrat que no n’hi ha prou amb guanyar un referèndum. És el mateix que pensen els partits autoanomenats independentistes amb representació al Parlament. Com que no saben què fer, ni tenen cap idea per adreçar el conflicte de manera responsable i decidida, es limiten a vendre que només es pot ser independentista de la mateixa manera que s’és d’un club de futbol: al cap i a la fi, ser d’un equip o d’un altre no t’obliga a gran cosa més que a identificar-te amb uns colors i donar-los suport. L’acte de votar és una mera adhesió a una comunitat, deslligada de la consecució d’uns objectius polítics.\nPer això tampoc no és estrany que, segons el mateix sondeig, els sentiments que inspira la política de manera majoritària siguin la desconfiança i la frustració, que són molt més preocupants que el desinterès perquè deriven del convenciment que la política no serveix per a res i que la distància entre el vot i allò que se n’acaba fent és enorme i insalvable.\nLes conseqüències d’aquesta degradació són un problema per a tothom, i no només per als independentistes a qui es pretén fer creure que el procés ha estat una mena de bogeria col·lectiva. Si la democràcia es deteriora, tot es podreix. I la vida pública també se’n ressent.\nMentre no s’adreci el problema de fons, cada cop més gent pensarà que la democràcia no serveix per resoldre els problemes i cada cop el Parlament semblarà més ridícul i més inútil. Al final estarà en joc la mateixa autonomia, els càrrecs de la qual tant malden per preservar.\nAl cap i a la fi, i per molt que tothom miri cap a una altra banda o intenti guanyar temps amb taules de diàleg que han nascut mortes, el sondeig també diu que la immensa majoria de la població continua pensant que el conflicte amb l’estat espanyol és un problema que s’ha de resoldre. Només cal que aquestes tendències es traslladin en alternatives polítiques abans no sigui massa tard.\nla dictadura imperial castellana\nPer portugués el 11 de desembre de 2021 a les 18:58\nMaria Vila,on és la democràcia?no la veig enlloc!


Confederació empresarial andorrana, Autor en CEA - Confederació Empresarial Andorrana - Pàgina 23 de 39\nSílvia Gabarre, directora CEA entrevistada a la cadena SER Andorra\nEntrevistes, noticiesPer Confederació empresarial andorrana 15 març, 2017\nSilvia Gabarre, directora CEA ha realitzat aquest matí entrevista a SER Andorra on explica aquesta segona fase del qüestionari sobre la Marca Andorra.\nUs animem a escoltar-la i conèixer una mica més sobre com s’està duent a terme l’estudi “Marca Andorra” i alguns detalls més relacionats amb l’impuls d’Andorra cap a l’exterior.\nUs compartim el Podcats (A partir del minut 3:00).\nReportatge a la revista “The Banker”\nArticles, Destacades, Entrevistes, noticies, Sin categoría, Última horaPer Confederació empresarial andorrana 24 Febrer, 2017\nAdjunt trobaran el reportatge publicat a la revista “The Banker“, del Grup Financial Times, sobre Andorra, i que inclou una entrevista al President de la CEA, Sr. Xavier Altimir. The Banker\nnoticiesPer Confederació empresarial andorrana 4 novembre, 2016\nLa CEA juntament amb l’Ambaixada de la República Islàmica de l’Irán, ha organitzat una Jornada de col·laboració comercial entre Andorra i l’Iran, l’acte ha comptat amb la presència de l’Excm. Sr. Mohammad Hassan Fadaifard, Ambaixador de la República Islàmica de l’Irán a Espanya i el Primer Conseller de l’Ambaixada, Sr. Ardeshir Ghahremani Choubeh, la introducció ha anat a càrrec…\nArticles, Entrevistes, noticies, Última horaPer Confederació empresarial andorrana 30 setembre, 2016\nBlog d'opinió, Destacatats BlogPer Confederació empresarial andorrana 28 setembre, 2016\nBlog d'opinió, Destacatats BlogPer Confederació empresarial andorrana 26 setembre, 2016\nNecessitem un sistema fiscal competitiu i estable en el temps i poder oferir una seguretat jurídica als nostres ciutadans i als inversors que potencialment puguin arribar en un futur, que ens asseguri a tots la nostra supervivència.. : “La supervivència de la nostra economia depèn de la seguretat jurídica que transmetem als inversors forans presents i futurs i un aspecte molt vinculat a la mateixa és la preservació de la nostra sobirania fiscal.”


Des de Lleida...: Jocs\n«On s'acaba un joc i on comença la matemàtica seriosa? Per a molts, la matemàtica, mortalment avorrida, no té res a veure amb el joc. En canvi, per a la la majoria dels matemàtics, mai no deixa de ser un joc, encara que, a més, pugui ser moltes altres coses.» Aquesta frase de l'eminent matemàtic espanyol Miguel de Guzmán (1936-2004) descriu perfectament com l'ús de la matemàtica és el mateix a l'hora de resoldre un enigma, cercar una bona estratègia quan juguem a la botifarra o afrontar un complicat problema matemàtic.\nI és que a partir d'intentar estudiar estratègies en jocs simples va sorgir el que en matemàtiques s'anomena la teoria de jocs, una branca que es dedica a estudiar els jocs però que també té aplicacions a l'hora de prendre decisions comercials en empreses o en relacions internacionals entre països.\nI com avui és un diumenge d'agost en què pot estar llegint aquest article en un moment relaxant post-arròs de dinar, els proposo alguns enigmes matemàtics clàssics.\nEn el llibre Quesiti et inventioni diverse (1546) de Tartaglia es proposa el següent problema: “Un home té tres faisans i vol repartir-los entre dos pares i dos fills de manera que cadascun d'ells rebi un faisà. Com ho farà?” També és d'aquest llibre aquest clàssic “Un home té 17 cavalls i els deixa en herència als seus tres fills en les proporcions ½, ⅓ i 1/9. Com repartirà els cavalls?”\nUns altres problemes històrics introduïts per Nicolas Chuquet a Triparty en la science des nombres (1484) són els de transvasaments, com per exemple: “Tenim dos gerres, una de 3 pintes i una altra de 5. Com ho podem fer per deixar exactament 4 pintes dins de la gerra més gran?”\nHenry Dudeney a Amusements in Mathematics (1917) va deixar una gran col·lecció de criptogrames com aquest: SEND + MORE = MONEY. El que cal fer aquí és substituir cada lletra per una xifra de tal manera que la suma sigui correcta.\nA la ciutat de Köningsberg, actualment Kaliningrad, hi havia l'afició de passejar pels ponts sobre el riu i un dels entreteniments dels seus habitants era comprovar si es podia fer un passeig per tots els ponts passant-hi només un cop. Leonhard Euler va trobar la solució l'any 1759. La resolució d'aquest problema fou l'origen del que s'anomena teoria de grafs. Us atreviu a trobar aquest camí?\n(Article publicat al Lectura el 4 d'agost de 2019)


Aragonès diu que els ajuts de l'Estat a Catalunya per la pandèmia són els que el Govern ha destinat en un trimestre\nEl president en funcions Pere Aragonès.\nEl candidat d'ERC constata que ha estat «impossible» l'acord definitiu i insta Junts a donar-li suport al ple d'investidura\nActualitzada 08/05/2021 a les 13:17\nEl coordinador nacional d'ERC i vicepresident en funcions de president, Pere Aragonès, ha anunciat que ERC assumeix formar govern en minoria davant la manca d'acord amb JxCat. En roda de premsa aquest dissabte, Aragonès ha afirmat que després de 83 dies de negociacions «ha estat impossible l'acord definitiu» i ha assegurat que la distància amb JxCat «segueix sent molt gran». Ha afegit que «no es pot demorar més la constitució d'un Govern» i per això demanarà a la presidenta del Parlament, Laura Borràs, que s'iniciïn els tràmits per convocar un nou ple d'investidura «com més aviat millor».\nAragonès ha confiat que Junts doni suport a aquest govern en minoria i ha explicat que també parlarà amb la CUP i els Comuns.\nAragonès ha comparegut davant dels mitjans de comunicació després d'una convocatòria feta aquest divendres a última hora i després d'una compareixença del secretari general de JxCat, Jordi Sànchez, on van veure un optimisme «que no encaixava» amb l'evolució de les negociacions. El republicà ha explicat que va parlar per telèfon i li va proposar una trobada que finalment «no va ser possible». Aquest matí han rebut una resposta a la darrera proposta d'ERC però ha assegurat que aquesta «torna al punt de partida del febrer» i constata que Junts es manté «inamovible».\nDavant d'això, el candidat d'ERC a la presidència de la Generalitat ha afirmat que el país «ja no pot esperar més» i per això els republicans donen «un pas endavant» i assumeixen governar en minoria.\nEntre els principals entrebancs per a l'acord hi ha el Consell per la República, ja que Aragonès ha explicat que en la darrera proposta de Junts es manté que en dos mesos aquest òrgan s'havia de reformular i passaria a ser l'espai de direcció del conjunt de l'independentisme, decidint qüestions com la relació entre el Govern i el govern espanyol en aspectes com la mesa de diàleg o els vots dels grups parlamentaris a Madrid. «Si en el principal tema de l'agenda política de la darrera dècada hi ha un òrgan que diu al Govern què ha de fer i quan ho ha de fer, això és una tutela i el president i la Generalitat no són uns gerents, no són uns administradors», ha manifestat.\nAragonès ha reivindicat que els resultats electorals del 14-F són «molt clars» i ha afegit que aquests «no es poden adulterar». El republicà ha reivindicat que la Generalitat és sobirana «i sota cap concepte ha de quedar supeditada» a un organisme o entitat externa. Ha afegit que si hi ha d'haver un espai de coordinació de l'independentisme ha de ser «neutral» i ha afirmat que sempre han dit que no acceptarien «tuteles».\nA banda d'aquestes qüestions, Aragonès ha posat sobre la taula també que la Catalunya del 2021 «no és la Catalunya del 2018» i per això defensen «una nova estructura de Govern» que permeti donar respost als reptes actuals del país.\nSegons Aragonès, «no hi ha predisposició per superar les qüestions que des del primer dia encallen» la configuració del govern i ha defensat que ERC s'hi ha implicat «al màxim, amb generositat i empatia».\nEl republicà ha deixat clar en tot moment que s'ha d'evitar la repetició electoral i que «és urgent» que hi hagi un Govern que permeti donar resposta a la crisi generada per la pandèmia i també al treball per l'amnistia i l'autodeterminació. A més, ha assegurat que la repetició electoral «posa en risc» la majoria independentista del 52%.\nAragonès ha repetit diverses vegades que va ser JxCat qui va fer, tant en públic com en privat, la proposta a ERC de governar en solitari i per això ha confiat que tothom compleixi «amb els seus compromisos». En aquest sentit però ha avançat que també parlaran amb la CUP, amb qui ERC ja té un acord, i amb els Comuns, però ha descartat buscar el suport del PSC. Així, continuaran treballant «per restablir consensos» amb Junts i no ha descartat que al llarg de la legislatura s'hi puguin incorporar «les formacions que facilitin la investidura al Govern».\nAra per ara però ha asseverat que l'únic Govern possible és el d'ERC en minoria ja que «no existeixen els consensos necessaris» que garanteixin un Govern fort i cohesionat d'ERC i JxCAT. «Avui no hi ha les bases perquè un Govern entre Junts i ERC sigui fort i cohesionat», ha declarat. Aragonès ha instat a que s'iniciï una nova ronda de contactes i es faci el ple d'investidura abans del 26 de maig, data límit per evitar unes noves eleccions.\nEl republicà ha explicat que abans de la compareixença pública ha comunicat la decisió de l'executiva d'ERC a Jordi Sànchez. El vicepresident en funcions de president ha volgut deixar clar que aquest anunci d'ERC de governar en minoria «no és una tàctica negociadora» sinó «una decisió». Ha recordat que els republicans van donar com a marge per a un acord l'1 de maig i que finalment han estat negociant un setmana més. «No podem allargar la negociació de forma agònica», ha manifestat.\nComenta el contingut : Aragonès anuncia que ERC ha decidit governar en minoria davant la manca d'acord amb JxCat


e-moleskine tarragoní i independentista: Jo no se parlar catala!\nPublicat per Gerard Castells a 9:07\nTens raó. Aquest dissabte vaig estar a Tolosa de Llenguadoc i diumenge a Foix. Després vaig ser a Bourg-Madamam (en Català, "La Guingueta", però ja no s'empra) i, per tant, vaig entrar a la Catalunya administrativa per Puigcerdà.\nNomés sé català, castellà i una mica d'anglès. Els rètols eren en francès i una mica en occità (eren només dos o tres) els entenia, no sabia preguntar res, preguntava en català i en castellà i encara em posaven pegues. Però el que no pot ser és que vinguin aquí queixant-se aquí a Catalunya (com a ciutadà quan et pregunten per un carrer, no sé què s'han pensat aquests gavatxos) que no els atenem en francès quan demanen per un carrer.\nA Foix ni que els rètols dels carrers siguin bilingües en francès i en langue d'oc, (molt maco el castell), vas a les botigues i et diuen que només saben parlar francès però que el català l'ententen, que això és occitània, no Catalunya (llàstima, també vaig passar per Muret i està més a prop de Tolosa que de Foix) i que l'occità s'ha perdut del tot. Una llàstima. A poc que aquest estiu vaig estar a Cotlliure (Colliuoire en gavatxo) i a Argelers de la Marenda (Argèles-sur-Mêr), a la Catalunya nord, prop de Roses, i el català també s'ha mort. A poc que demano a una cafeteria "un tallat" i no saben què coi he demanat. Ara, demano un cortado i me'l posen de seguida. A la factura posava "noissette". Nunca te acostarás sin saber una cosa más.\n10 d’octubre de 2007 a les 11:57\nEt felicito pel teu escrit, txon.\n10 d’octubre de 2007 a les 12:49\nComentar-te que per principis estic en contra de televisions i ràdios públiques, així com diaris (l´Avui 20% Generalitat) i tot allò que serveixi al l´Estat, mani qui mani.\nPer altra banda... no pot aquesta senyora parlar a les tertulies en castellà i fer bon periodisme? També li passa per defensar el nacionalisme català... i així li paguen.\nSi d´entrada neguem que el castellà també és llengua oficial a Catalunya...\nTú tranquil, que si t´ha d´operar al futur que ho faci un políglota abans que un bon cirurgià i ja parlarem. Patètic el que passa a Catalunya amb els metges i el sistema public de salut.\nSi fos privat... el català estaría realment lliure: oferta i demanda.\n10 d’octubre de 2007 a les 15:32\ntu pots estar en contra que hi hagi mitjans públics, però aquesta no és la discussió que estem tenint ara. Hi ha un mitjà públic, pagat per tots els catalans i que neix amb una voluntat clara de defensar i promoció del català. Tampoc el PP a Tarragona va fer res per suprimir, d'una forma molt liberal el cap organisme de l'Ajuntament de Tarragona. El que jo dic és que si tu vols ser un bon professional, aquesta senyora parla, no opera, utilitza la llengua, crec que entre les teves obligacions està aprendre i parlar una altra llengua. Tu javier entendràs que si te'n vas a treballar a Alemanya és un valor afegit saber una altra llengua. Crec que avui en dia, algú que porta 30 anys vivint a Catalunya i treballant durant 3 anys en un mitjà que utilitza el català i no l'aprén, crec que aquesta persona mereix el qualificatiu d'incompetent. Ella té tot el dret a parlar com vulgui, però els altres tenen tot el dret a contractar-la, o no. Avui en dia resultaria impensable contractar a algú que no parlés castellà i/o català per treballar cara al públic. Farà això que sigui millor dependenta, doncs segurament sí. Dius lo del metge. Tu te creus que una persona que s'ha tret una carrera de 6 anys i un MIR i no apren català o fa per impossibilitat deficient o perquè no li dóna la gana? Jo puc anar a buscar feina i dir que només parlaré en català perquè estic a Catalunya o en castellà perquè estic a Espanya, els altres me poden acomiadar. Però si us plau no premiem la ignorància i la indiferència.\n10 d’octubre de 2007 a les 18:39\ngràcies, això es pot extrapolar a tots els àmbits de la vida. per ser cvuiner has de passar un mínim de dos anys a l'escola d'hosteleria de Cambrils, per ser soldador has de fer un mòdul, per depilar el mateix...però per sortir per la tele i opinar qualsevol val....sincerament crec que Catalunya Ràdio faria molt mal fet en readmetre-la. Tu exerciries de metge o advocat sense ser llicenciat?...doncs això és el que fa aquesta senyora. Amb l'agreujant que ella viu de la paraula, damunt és incapaç de cuidar el que li dóna , en part, de menjar.\nQue insinuis que vull premiar la ingnorància o l´incompetència...\nEl que vull dir és que els mitjants públics no poden discriminar per raó de llengua quan una de les dues és oficial també.\nSi a Tarraco no s´ha liberalitzat més.... no me´n alegraré, segur, i si per mi fos.. ja saps que faria.\nI allò que dius dels metges... doncs el que no pot ser és que per treballar a un hospital de Catalunya conti més el català que el bó que siguis de cirurgià; això passa i per això estan omplint els hospitals públics catalans de metges peruans, argentins, etc. No crec que sigui el millor de tot; sense generalitzar, això si.\n10 d’octubre de 2007 a les 20:19\nLlavors perquè contractem a metges hindús que només parlin sànscrit o hindi, segurament són els millors del món. Jo crec que a l'hora de triar un bon professional, sigui de l'àmbit que sigui es tenen en compte moltes altres variables que només sigui el currículum: es té en compte l'empatia, el tracte amb la gent, la imatge, els postgraus, els anys d'experiència i les llengües en què és capaç d'expresar-se. A la costa a Salou què prefereixes un metge amb un expedient amb mitja de 7,81 o un amb mitja de 7,77 però que parla anglès? En dret i en tots els factors de la vida, un bon expedient no vol dir res, un metge s'ha d'identificar amb el pacient. Un metge com House pot caure molt bé per la tele i dir "és un fill de puta però cura", doncs bé, això és mentida, en un metge com en un enginyer o un cuiner o un soldador, són les altres variables els que ens donen valor afegit. Jo no tinc res en contra amb un peruà que acaba d'arribar i no parla català, però si passats 25 anys no el parla però hi conviu diàriament m'està prenent el pèl\n10 d’octubre de 2007 a les 20:42\nLo vergonyós és què un mitja públic què té com a un dels seus objectius la Normalització Lingüística agafi com a col·laboradora una persona què ni sap ni vol parlar Català.\nja estas linkat.\n15 d’octubre de 2007 a les 1:30


Dues nedadores del CEN Balaguer al Campionat d'Espanya Infantil d'Estiu\nDues nedadores del CEN Balaguer al Campionat d’Espanya Infantil d’Estiu\nDel 27 al 30 de juliol se celebra a Màlaga el Campionat d’Espanya Infantil d’Estiu de natació, on Balaguer tindrà representació per part de dues nedadores del CEN Balaguer. L’Aurembiaix Pifarré, que disputarà individualment les proves de 100 i 200 papallona i 50, 100 i 200 lliures, ja s’està preparant i mentalitzant per la competició.\nLa nedadora Ares Perera, que s’ha classificat en 50, 100, 200, 400 i 800 lliures, veu com l’esforç realitzat durant l’any està sent recompensat.\nEl seu entrenador, David Pifarré, explica que s’està fent una mica dur per les nedadores aquest final de temporada, per l’absència d’altres companys que ja han anat acabat les seves respectives competicions, tot i així espera un bon paper per part de les seves nedadores.\nL’Aurembiaix i l’Ares també disputaran proves de relleus juntament amb Sixela Gràcia i Laia Palacin, on esperen acabar d’arrodonir aquesta temporada amb un gran final.\nSense resposta per “Dues nedadores del CEN Balaguer al Campionat d’Espanya Infantil d’Estiu”


Les obres de l’oficina del registre de l’Ajuntament de Pego han finalitzat – Ràdio Pego\nAjuntament de Pego Infraestructures Notícies Ràdio Pego Obres\nLes obres de l’oficina del registre de l’Ajuntament de Pego han finalitzat\n28 de febrer de 2022 Lumi Requejo 0 Comment\nTot i que els treballs per a millorar l’oficina d’assistència en matèria de registres, situades a la planta baixa de l’edifici consistorial, estan finalitzades, segons ha informat l’ajuntament aquest matí, encara no hi ha data per a la reobertura de les dependències.\nLes obres que s’ha dut a terme tenien la finalitat de reorganitzat l’espai i millorar l’atenció que es presta a la ciutadania en els serveis de Registre, Empadronament i Atenció al públic.\nEn aquest projecte s’ha tingut en compte l’aprofitament d’espais i també de la llum; s’ha dotat, a més, d’una\ninstal·lació funcional versàtil pel treball del personal de l’Ajuntament. I, a més, s’ha habilitat una nova entrada, un accés lateral, “a la zona coberta, on s’evita que la gent espere en perill pel pas de vehicles si estan esperant fora de l’edifici, en definitiva, un espai més segur”, en paraules de la regidora d’Urbanisme, Laura Castellà. Pel que fa a l’altra porta, la que dóna accés a l’edifici des de la plaça, “es reservarà per a esdeveniments de protocol”, ha indicat la regidora.\nCom hem dit, els treballs de millora han finalitzat, però, encara no hi ha data determinada perquè el personal torne a aquestes dependències. Actualment estan ubicats a l’edifici de la Cambra Agrària. Laura Castellà ha comentat al respecte que “Encara s’ha d’acabar alguns detalls tècnics com ordenar el mobiliari o habilitar la connexió a servidors informàtics”.\nEl pressupost de les obres és de 51.000 euros, finançats al 45% per la Generalitat Valenciana i el 55% per l’Ajuntament de Pego.\n← Segon atracament a mà armada a un comerç de Pego en un mes\nEls comerciants de Pego posen en marxa una recollida solidària d’aliments i medicaments per a Ucraïna →


Eixos de debat | El blog de la Trobada / Encuentro / Encontro / Topaketa de Coop57\nLa Trobada i el debat s’articularà al voltant de tres eixos. El que plantegen aquests tres eixos és: preguntar-nos què volem fer en els propers anys i fins a on volem arribar (eix 1), com ens hem d’organitzar interna i orgànicament per tal de poder-ho fer (eix 2), i quines eines financeres necessitem dissenyar per tal d’estar capacitats d’aplicar-ho i fer-ho realitat (eix 3).\nBreument, els tres eixos engloben els següents aspectes:\nDiscutirem sobre què entenem per desenvolupar l’economia a nivell local, quin ha de ser el nostre paper i quins àmbits hem d’abastir. Hem de plantejar-nos obrir al finançament a nous models de negoci que ara queden exclosos de l’àmbit d’actuació de Coop57? Hem d’incidir en nous àmbits? Hem de ser motor d’aquest model de desenvolupament? Aquest eix pretén, a més a més de continuar fent el que ja venim fent des de fa anys, definir quins nous àmbits d’actuació ha d’obrir el Coop57. Llegir més sobre l’eix 1\nEl ràpid creixement de Coop57, la seva complexitat societària, organitzativa i operativa, el creixement en xarxa, el desenvolupament de grups locals, territorials i sectorials i la necessitat d’harmonitzar els ritmes i les necessitats concretes dels nodes locals amb els objectius globals de Coop57. Aquest són alguns dels grans reptes organitzatius que ens podem plantejar. També debatrem sobre com incentivar la participació de les entitats i persones sòcies per tal de fer front al ràpid creixement que estem experimentant els darrers anys. Aquest eix recull tots els reptes organitzatius, participatius i de capil·laritat social de Coop57. Llegir més sobre l’eix 2\nCoop57 és una cooperativa de serveis financers i, com a tal, ha de poder oferir solucions financeres a les entitats sòcies i als seus projectes. Fer tot allò que estigui al nostre abast per poder oferir solucions adequades que contribueixin a l’èxit de les persones i entitats sòcies. Aquest eix estudiarà quines noves eines financeres ha de crear i articular Coop57 per tal de donar resposta a tots els reptes plantejats en els altres eixos i desenvolupar una activitat financera útil per la construcció d’una economia diferent. I tot , garantint la sostenibilitat a mig i llarg termini de Coop57. Llegir més sobre l’eix 3