Ciències Socials: TEMA 3: LIBERALISME I NACIONALISME, 1789-1870 (1BAH)\nTEMA 3: LIBERALISME I NACIONALISME, 1789-1870 (1BAH)\n1.- LA REVOLUCIÓ FRANCESA (1789-1799)\n1.1 Les causes de la Revolució.- A finals del segle XVIII hi havia a França amplis sectors socials que desitjaven canvis profunds. La burgesia aconseguia beneficis econòmics però topava amb una vella reglamentació que interferia en la llibertat d'empresa i el lliure comerç i això els feia demanar canvis polítics animats per les idees il·lustrades. La poderosa aristocràcia nobiliària s'aferrava als privilegis de l'antic model feudal i a les rendes fixes que ara començaven a ser amenaçades per l'alça de preus. La crisi econòmica començava a complicar, encara més, la situació, ja que les finances reials estaven en bancarrota i el dèficit va esdevenir crònic pel suport de França a la independència dels Estats Units (1776-1782).\n1.2 La convocatòria d'Estats Generals.- Com només pagava impostos el Tercer Estat (burgesos i ciutadans d'apeu), els Estats Generals es disposaren a demanar noves càrregues fiscals també als nobles, la qual cosa va comportar la revolta dels privilegiats i una greu crisi política. Els sectors més il·lustrats de la burgesia es van organitzar davant la convocatòria d'Estats Generals per part de Lluís XVI i van aconseguir el mateix nombre de representants a les Corts que els estaments privilegiats tots junts (Noblesa i Clergat), ja que es consideraven els legítims representants de la nació francesa. Com cada estament tenia un vot i sempre guanyaven els mateixos (2-1), des del Tercer Estat demanaren un vot per cada representant per fer valer la seua majoria i els Estats Generals es van suspendre per la negativa del Rei i dels privilegiats.\n1.3 La ruptura del juliol del 1789.- Els representants del Poble, desafiant obertament Lluís XVI, es van reunir el 20 de juny al Jeu de Paume, tot constituint-se en Assemblea Nacional i, amb l'adhesió d'una part del clergat i d'una minoria nobiliària (La Fayette), van jurar no dissoldre's fins aprovar una Constitució com a garantia dels drets de tothom i van portar l'agitació al carrer. El monarca no va tenir més remei que accedir a les demandes i els Estats Generals es van transformar en Assemblea Nacional Constituent, però l'arribada de 20.000 soldats a París va alimentar la idea d'una intervenció militar contra els revolucionaris, els quals van formar cossos armats que consagraven la irrupció de les masses en una Guàrdia Nacional. La crida dels diputats revolucionaris a la mobilització va culminar el 14 de juliol de 1789 amb la presa de La Bastilla, una presó considerada símbol de l'absolutisme. Les notícies que arribaven des de París van estendre una veritable revolta antisenyorial d'episodis violents per tota França (Grande Peur) amb llauradors negant-se a pagar les rendes i demanant el repartiment de la terra, el control dels productes de primera necessitat i el càstig dels especuladors i els funcionaris corruptes.\n1.4 L'Assemblea Nacional Constituent (1789-1791).- Va legislar per abolir l'Antic Règim, és a dir, l'abolició jurídica del feudalisme tot aprovant la Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà, reconeixent el dret a la resistència contra l'opressió i la sobirania nacional o dret a decidir mitjançant l'expressió de la voluntat general del poble. La missió principial, però, era la redacció d'una Constitució que, finalment, fou aprovada al setembre de 1791 amb l'establiment d'una monarquia constitucional basada en la divisió de poders, el dret de veto del rei i el sufragi censatari i indirecte, també una divisió territorial (83 departaments) que abolia les duanes interiors per fomentar la llibertat de comerç amb la prohibició dels gremis i de qualsevol associació d'empresaris o de treballadors. Per resoldre el dèficit financer de l'Estat es van desamortitzar els béns eclesiàstics (garantint el manteniment del culte i del clergat al que s'obligava a jurar la Constitució), se va separar l'Església i l'Estat i es va autoritzar el divorci.\n1.5 La radicalització de la Revolució: la caiguda de la monarquia (1791-1792).- Davant el procés revolucionari, però, hi havia l'oposició dels antics privilegiats: els nobles emigrats a l'estranger i els eclesiàstics refractaris que animaven la intervenció de les potències europees absolutistes (l'Àustria de Maria Antonieta, la reina de França). A més, els monàrquics liberals i la burgesia constitucionalista no solament tractaven de frenar les conspiracions per restablir l'Antic Règim, sinó també les demandes més revolucionàries (una organització més democràtica i mesures econòmiques per als desfavorits), ja que consideraven que la revolució havia aconseguit els seus objectius amb les reformes de 1791. Al juny, la família reial va intentar eixir de França secretament, per reunir-se amb les tropes austríaques, però van sen descoberts, la qual cosa va comportar el desprestigi de Lluís XVI i la monarquia, així com la radicalització dels revolucionaris que començaren a demanar la República, mentre els sans-culottes i els batallons de ciutadans armats assaltaven Les Tulleries on es refugiava la família reial: els avalots acabaren amb l'arrest del rei i la convocatòria d'eleccions amb sufragi universal (masculí).\n1.6 La Convenció Nacional: una república democràtica (1792-1795).- La primera mesura adoptada per la nova Assemblea fou abolir la monarquia i proclamar la república.\n• La Convenció Girondina o dels moderats (1792-93): procedents del departament de La Gironda (Burdeus), dominaren la Convenció als primers temps democràtics (amb el suport puntual dels diputats de La Plana) on hagueren de gestionar molts problemes, com ara la guerra contra Àustria -que per ells era prioritària- front al judici per traïció del rei, però la pressió popular dels sans-culottes va fer que el jutjaren i el condemnaren a mort. L'execució del monarca va impulsar una coalició europea antirevolucionària (Àustria, Prússia, Espanya, Holanda i Anglaterra) que els obligà a noves lleves obligatòries que, junt a la fam i el suport dels refractaris francesos, acabà amb la formació d'un exèrcit reialista (absolutista). Per la seua banda, els diputats muntanyencs (jacobins i cordeliers), ara asseguts a l'esquerra, i cada vegada més radicalitzats, van creure arribat el seu moment per donar un colp de força revolucionari.\n• La Convenció Jacobina o del Terror (1793-94): van començar arrestant i executant alguns dels principals dirigents revolucionaris girondins sota el principi del "terror revolucionari", van aprovar una nova Constitució establint la sobirania popular, el sufragi universal masculí, reformes socials com ara la redistribució de la propietat agrària o la implantació de l'educació primària gratuïta i obligatòria (Llei Pelettier), l'establiment d'un nou calendari que fomentava les festivitats laiques i el culte a la Raó però, tot i això, sota un govern revolucionari que va suspendre les garanties constitucionals i va iniciar la concentració de poders en un Comité de Salvació Pública controlat per Robespierre que va començar a rebre crítiques des de la dreta i des de l'esquerra (terminologia adoptada durant aquesta època). Fou aleshores quan es va dur a terme la repressió més sagnant des del poder, acusant tothom de contrarevolucionaris i portant-los condemnats a la guillotina. Els enemics del govern de Robespierre van aconseguir detenir-los i executar-los el 10 de termidor (28 de juliol de 1794).\n1.7 La república burgesa (1795-1799).- Aquesta tercera etapa de la Convenció va implicar el desmantellament de la legislació jacobina i l'inici d'un procés de moderació dirigit per la burgesia conservadora que va aprovar una nova Constitució (1795) que va restablir el sufragi censatari i un nou executiu, anomenat Directori (5 directors de l'executiu) que va reprimir amb duresa les revoltes populars, així com la conspiració dels iguals de Babeuf (pretenien l'establiment d'una societat igualitària) o la reorganització del moviment reialista (absolutistes). Davant aquesta situació, els burgesos van començar a pensar que l'exèrcit era l'única institució capaç de mantenir l'ordre social i, al mateix temps, de defensar els principis revolucionaris per no tornar a l'Antic Règim: el 18 de brumari (9 de novembre) de 1799, un dels cinc membres del directori, Napoleó Bonaparte, va donar un cop d'estat i va iniciar el Consolat (3 cònsols).\n2.- NAPOLEÓ BONAPARTE (1799-1814)\n2.1 La França de Napoleó Bonaparte.- Després de dos anys de triumvirat, el 1802 Napoleó es va proclamar cònsol únic i vitalici, limitant el sufragi als més rics, anul·lant la Declaració de Drets, reprimint el jacobinisme i les tendències democràtiques amb el reintegrament al sistema dels reialistes, el restabliment del culte catòlic i, finalment, l'autocoronació com a emperador (1804). Una vegada controlat l'ordre públic, va procedir a la creació de noves institucions i reformes que consolidaren les conquestes socials de 1791: Codi Civil (1804), Codi de Comerç (1807), Codi Penal (1810) que sancionaven la igualtat davant de la llei, el dret a la propietat, la llibertat individual, de consciència i de treball, el lliure accés als càrrecs públics i una centralització administrativa mitjançant l'ensenyament públic i la uniformització lingüística.\n2.2 El domini d'Europa.- L'Imperi Napoleònic tenia com a objectiu el domini d'Europa: l'ús de la força i l'explotació econòmica dels territoris conquistats va generar fortes resistències, tan per part dels absolutistes com dels liberals. Però a partir de 1812 va començar el declivi amb el fracàs a Rússia i la formació d'una gran coalició europea que li va impedir dominar Espanya (1813). L'ocupació de París (1814) pels seus enemics va comportar el restabliment dels Borbons (Lluís XVIII), el confinament de Napoleó a l'illa d'Elba (amb un retorn efímer de 100 dies) i la derrota definitiva a Waterloo (1815) que el portà a l'illa de Saint Helena fins la seua mort (1821).\n3.- L'EUROPA DE LA RESTAURACIÓ\n3.1 El sistema de la Restauració: el Congrés de Viena.- El canceller austríac Metternich va ser l'inspirador del principis de la Restauració que guiaren les grans potències europees des del Congrés de Viena (1814-15) per restablir l'absolutisme sota la consigna del legitimisme que reconeixia el dret dels monarques hereditaris a recuperar el seu tron, la qual cosa suposà el retorn de l'Antic Règim a Europa (mentre Anglaterra mantenia el sistema parlamentari).\n3.2 La reordenació del mapa europeu.- Les fronteres d'Europa es van remodelar d'acord amb els interessos de les potències vencedores: Rússia, Àustria i Prússia foren els principals beneficiaris, Gran Bretanya va conservar l'hegemonia marítima i França va tornar a les fronteres anteriors a 1789. A més, es van establir principis de política internacional i un calendari de congressos per arbitrar solucions diplomàtiques (davant futures alteracions de l'equilibri continental) i bèl·liques com ara el dret d'intervenció de la Santa Aliança, un exèrcit encarregat de restablir l'absolutisme (format per França, Rússia i Àustria) allà on triomfen les revolucions liberals (el 1823 França enviarà els "100.000 fills de Sant Lluís" a Espanya per recuperar l'absolutisme de Ferran VII).\n4.- LES REVOLUCIONS LIBERALS (1820-1848)\n4.1 Les revolucions del 1820 i el 1839.- Davant el control de les monarquies europees, els liberals van passar a organitzar-se a les ciutats per mitjà de societats secretes com ara els francmaçons, els carbonaris (italians) o els decabristes (russos) que es consideraven hereves de la Il·lustració i de la Revolució Francesa i per això propugnaven la insurrecció contra l'absolutisme que va quallar en onades revolucionàries per tota Europa. Així, una primera, entre 1820 i 1824 va triomfar a Espanya (1820), Portugal, Nàpols i el Piemont tot provocant la primera fallida temporal del sistema de la Restauració que, finalment, va sufocar les forces liberals amb una repressió molt dura. Entre el 1829 i el 1839, a França aconseguiren l'enderrocament dels Borbons i la implantació d'una monarquia constitucional (Lluís Felip d'Orleans), la qual cosa va comportar la independència de Bèlgica i l'inici d'un moviment independentista a Polònia que va ser eradicat per l'exèrcit rus. Durant la dècada de 1830 l'absolutisme donava pas al liberalisme moderat que es mirava a l'espill de la Constitució francesa de 1791 (amb sufragi censatari i exercici limitat de les llibertats que prohibia, per exemple, les associacions obreres).\n4.2 L'experiència democràtica i social (1848).- Aquesta onada revolucionària va posar fi, definitivament, al sistema de la Restauració malgrat la gran diversitat de formes i continguts, com ara l'abolició del feudalisme a l'Europa oriental (llevat de Rússia) o l'aspiració a nous ideals democràtics a l'Europa occidental on es reclamava la sobirania popular i el sufragi universal. Al febrer de 1848, un moviment insurreccional a París va acabar amb l'assalt al Palau Reial i la proclamació de la República (davant la fugida del rei) mitjançant la formació d'un govern provisional integrat per republicans, socialistes i radicals que impulsaren un programa de reformes socials com ara la supressió de l'esclavitud, l'abolició de la pena de mort i la intervenció de l'Estat en la vida econòmica per garantir el dret al treball dels aturats (creació de Tallers Nacionals). Però el govern republicà moderat, sorgit de les eleccions, va suprimir les reformes socials i va provocar una nova insurrecció popular al juny on es produiria l'enfrontament entre burgesia i proletariat, amb la intervenció de l'exèrcit i una repressió molt dura (1.500 afusellats i 2.500 detinguts) que va propiciar la burgesia amb l'accés al poder de Napoleó III i la proclamació del Segon Imperi (1851). La Revolució burgesa de París va tenir molt d'impacte exterior, ja que va plantejar nous horitzons polítics i va anunciar l'evolució del liberalisme cap a la democràcia. L'Imperi Austríac, per exemple, es va transformar en una monarquia constitucional tot abolint la servitud i tan sols a Rússia es van mantenir les estructures del règim senyorial.\n5.- LA CONSTRUCCIÓ DELS ESTATS NACIONALS\nLa implantació de sistemes liberals va anar acompanyada de la formació dels estats-nació i del naixement de moviments nacionalistes que, emparats en ideologies diverses, pretenien fer coincidir les fronteres dels estats amb les de les nacions. Així, hi havia intel·lectuals conservadors que delimitaven el concepte de pàtria a qüestions puraments racials o culturals (J. G. Herder, 1784: Atés que l’home naix d’una raça i, dins d’aquesta, la seua cultura, educació i mentalitat tenen caràcter genètic), mentre d'altres, més progressistes, ho lligaven a l'acció i la consciència col·lectiva de grups que, en principi, poden ser heterogenis (Mazzini, 1834: Una nació és una associació de tots els qui, agrupats ja siga per la llengua, per certes condicions geogràfiques, o bé pel paper que els ha sigut assignat en la història, reconeixen un mateix principi i marxen, sota l’imperi d’un dret unificat, a la conquesta d’una sola meta definida. La pàtria és, abans que res, la consciència de la pàtria).\n5.1 Nació i moviments nacionalistes.- La Revolució Industrial va plantejar la necessitat d'articular mercats nacionals, mentre la revolució liberal va estimular el desenvolupament del concepte nació, és a dir, un conjunt de persones unides per la voluntat de viure en comú i regir-se per les mateixes lleis i institucions. En alguns països les nacions es corresponien amb la frontera política dels estats i els processos d'afirmació nacional es van dur a terme al mateix temps que la revolució liberal. En d'altres, en canvi, el nou Estat liberal incorporava diverses nacionalitats politicoculturals i es va iniciar un procés més o menys conflictiu (Espanya, França o Gran Bretanya). A l'Europa central i oriental, el desajust entre fronteres polítiques i comunitats nacionals era molt més accentuat, així l'Imperi Austríac i l'Imperi Turc sotmetien les comunitats nacionals que integraven a un domini despòtic (polonesos, hongaresos, txecs o grecs) i, per tant, l'objectiu d'algunes nacions sense Estat era la independència.\n5.2 Els primers moviments nacionalistes (1820-1830).- Basant-se en la sobirania popular, és a dir, en els drets dels pobles davant dels drets dels monarques, es van iniciar les primeres revoltes nacionalistes amb l'objectiu d'aconseguir la independència nacional i constuir un Estat propi. Així, el 1820 hi va haver a Grècia una insurrecció independentista contra l'Imperi Turc i a l'Amèrica Hispànica començaren els moviments independentistes dels criolls (fills d'espanyol nascuts a Amèrica). Al Congrés d'Epidaure (1822) es reuniren delegats de tota Grècia per proclamar la independència que no va ser acceptada pels turcs fins el 1829, gràcies al recolzament de França, Gran Bretanya i Rússia que s'havien interessat en afeblir l'Imperi Otomà per aconseguir la lliure circulació pel Bòsfor. Bèlgica es va independitzar (1839) dels Països Baixos després d'una guerra civil on comptaren amb el recolzament de França i després d'uns anys de govern provisional reconegut, només, per les grans potències (1831).\n5.3 La "primavera dels pobles".- La revolució de 1848 va tenir un important contingut nacionalista a Centreuropa amb una insurrecció a Viena (març) que va provocar la caiguda de Metternich, l'abdicació de l'emperador i l'aparició de moviments nacionalistes a Praga, Polònia i Croàcia, mentre Hongria demanava la independència (que va provocar la guerra amb Àustria), Llombardia la retirada dels austriacs i Venècia proclamava la república. Tots aquests moviments van poder ser frenats, però l'Imperi Austríac va haver de modernitzar-se amb un sistema liberal moderat que va esdevenir una monarquia dual (1867) amb dos estats (Àustria i Hongria) units, només, per la persona de Francesc Josep (l'espós de l'emperadriu Sissí) fins la 1ª Guerra Mundial que va suposar la desaparició de l'Imperi.\n5.4 La unificació d'Itàlia.- Des de la invasió napoleònica circulaven pels estats italians (alguns a mans dels austríacs) les idees de sobirania i nació, però l'estratègia d'unificació proposada per Mazzini va arribar com a fruit del Risorgimento (1830) o moviment d'afirmació nacional italià. La dinastia dels Savòia va consolidar un Estat constitucional al Piemont que, a la llarga, beneficiaria el rei Víctor Manuel II com a primer rei d'Itàlia (1861) gràcies a la complementarietat del treball diplomàtic del comte de Cavour (que va derrotar els austríacs, amb el recolzament de França, annexionant-se Llombardia i els Estats centrals) i de les accions del militar republicà Garibaldi (seguidor de Mazzini) que, amb els camises roges, va emprendre la conquesta del Regne de les Dues Sicílies i va reconéixer el nou rei. La unitat es va complementar amb l'annexió del Véneto (1866) i els Estats Pontificis (1870) que possibilitaren fixar la capital a Roma, malgrat l'oposició del Papa, mentre quedaren unes poques terres "italianes" a mans dels austríacs: Ístria i Trento (terres irredemptes).\n5.5 La unificació d'Alemanya.- Els components culturals del nacionalisme alemany van quedar estrablerts pels filòsofs Herder i Fichte i reforçats pel corrent cultural del romanticisme. L'existència d'una essència pròpia del poble alemany va quedar reforçada per la presència de nuclis liberals i democràtics que reclamaven el dret a construir una nació basada en la voluntat dels ciutadans. El 1834 es va crear el Zollverein o unió duanera que va establir un mercat de lliure circulació comercial per a 26 milions de persones, però com Àustria no es va voler integrar, seria Prússia l'estat fort encarregat del procés unificador. Durant les revoltes de 1848, els nacionalistes alemanys van aconseguir formar un parlament a Frankfurt (amb representants escollits per sufragi universal) que optava per la via democràtica que va rebutjar Prússia. Finalment, s'imposaria l'estratègia política i militar del canceller Otto von Bismarck (1862) que va declarar la guerra a Dinamarca (1864), Àustria (1866) i França (1870-71) per cohesionar els estats germànics contra un enemic comú que va ser derrotat a Sadowa i Sedan. Aquestes victòries militars van culminar amb la proclamació de Guillem I com a emperador (1871) d'un estat confederal dominat per Prússia.\nUnitat 3 liberalisme i nacionalisme - 2011-12 from jordimanero\n• • • Més informació en aquest blog a LIBERALISME I NACIONALISME (cliqueu damunt de l'enllaç anterior)\nPublicat per TONI PITARCH a 9:23


Pedra per pizza i tallador – Tàndem Garden\n31,75 cm diam.\nConjunt que inclou la pedra i el tallador de pizza. La superficie porosa de la pedra extreu la humitat de la vora de la pizza per obtenir una crosta cruixent.\nRecomanable rentar-la a mà.\nquantitat de Pedra per pizza i tallador


som els alumnes de Primer i us volem explicar algunes coses de les que fem. Estem molt contents perquè a l’escola aprenem molt: matemàtiques, educació física, castellà, català i medi social i natural.\nFem treballs de grups i cooperatius molt interessants i engrescadors juntament els alumnes de 1rB I 1r A. Ah!, també fem presentacions i exposicions orals dels treballs realitzats. Ens ho passem genial!\nLa nostra escola és molt maca i ens agrada moltíssim a tots. Juguem a futbol, bàsquet, tenis taula, a l’aranya, al pilla-pilla, a polis i a cacos, a l’escondite,…\nPerò sobretot, aprenem a respectar les persones i la natura, per això el nom de les nostres classe són Cuidadors de la Terra, a 1rA i Reciclatge, a 1r B i vetllem pel reciclatge i per que tothom s’ho passi bé a les hores d’esbarjo.


Les entitats locals recullen més de 5.300 euros per a la Marató de TV3 ·\nLes entitats locals recullen més de 5.300 euros per a la Marató de TV3\nRedacció 18 desembre 2019 2 min read\nLa Marató de TV3, enguany dedicada a les malalties minoritàries, ha tornat a ser tot un èxit amb la col·laboració indispensable de la ciutadania. I és que arreu del territori s’han organitzat diverses activitats per recollir fons per a la investigació. A Ripollet hi ha hagut exhibicions de ball, cantada de nadales, berenars, paelles, photocalls i tallers, entre d’altres.\nHan destacat les activitats organitzades per Acció Fotogràfica, l’AFA Els Pinetons, l’AFA Sant Gabriel, la CRAC, els Diables, l’Escola Anselm Clavé, la Fedac, Line Dance Palau Ausit, l’associació Colors del Vallès i l’AMPA del Palau Ausit, que conjuntament han aconseguit recaptar més de 5.300 euros.\nTot i això, alguns d’ells encara segueixen recollint donatius, com ara Colors del Vallès o l’AMPA del Palau Ausit amb la venda de marxandatge.\nLes malalties minoritàries són malalties molt poc freqüents que afecten un màxim de 5 persones de cada 10.000 i n’hi ha descrites unes 7.000 malalties minoritàries diferents. Segons els experts, el conjunt de malalties minoritàries poden afectar un 7% de la població i s’estima que, a Catalunya, hi ha 400.000 persones afectades per les malalties minoritàries.\nLa majoria de les patologies, un 80%, són d’origen genètic, les persones afectades tarden uns cinc anys a rebre un diagnòstic i un 40% de les malalties minoritàries no tenen tractament. Per això, els diners recaptats durant La Marató d’enguany estaran destinats a la recerca en malalties minoritàries.\nTags: entitats La Marató de TV3 malalties minoritàries solidaritat\nPrevious: Núria Blasco: “Cal desmitificar que l’administració és l’enemic i no dona respostes”\nNext: Es dona per finalitzat l’episodi de contaminació per partícules PM10


La fiscalia investiga la presumpta discriminació a una agent trans dels Mossos d'Esquadra | SER Catalunya | Cadena SER\n17 de mayo de 2021 Actualizado a las 06:10 CEST\nAgents de la BRIMO contenint un grup de manifestants / ACN\n29/06/2020 - 13:45 h. CEST\nEscucha REPORTATGE. La fiscalia investiga la presumpta discriminació a una agent trans dels Mossos d'Esquadra en Play SER\nLa Fiscalia de delictes d'Odi de Barcelona investiga la presumpta discriminació a una agent transsexual, antiavalot de la Brigada Mòbil (BRIMO) dels Mossos d'Esquadra. Segons explica a SER Catalunya, durant mesos va viure mals comportaments per part dels seus companys. La situació va arribar al límit quan, després d'un any de baixa mèdica, va tornar al cos, com sempre s'havia sentit: com una dona. "Les cares eren un poema i sabia que parlaven de mi. Sentia que ho havia perdut tot", explica per telèfon l'Andrea. S'havia implantat cabell, s'havia operat els pits, la cara i els genitals. A finals de maig del 2018, va dir prou. Després d'unes valoracions cap a ella, va estar a punt de suïcidar-se: "un cúmul de vivències incomprensibles em van dur a voler treure'm la vida, un intent de suïcidi amb la meva arma de foc de dotació", relata. Des dels mossos lamenten casos aïllats i mantenen que promouen la tolerància, el respecte i la lluita contra la discriminació. Dins i fora del cos.\n"Volia deixar de patir i d'incomodar a la resta", admet nerviosa sobre l'intent de suïcidi. Alguna cosa que no sap explicar, la va frenar a l'últim moment. Però la situació, veure's abocada al suïcidi, la va impulsar a denunciar el que vivia dins del cos. "Als Mossos d'Esquadra vaig viure el que mai hauria imaginat, circumstàncies que m'han fet aprendre molt des del patiment", reconeix aquesta policia. "He viscut incomprensió i falta d'ajuda en molts casos", afegeix. "De què serveix la publicitat que fan al cos policial al que pertanyo: <<t'escoltem, denuncia, no al matractament>>?", es pregunta l'Andrea.\nFoto cedida per l'Andrea / Cadena SER\nVa denunciar el que vivia a la Divisió d'Afers Interns, que l'avaluaven després de retirar-li l'arma amb la qual va estar a punt de disparar-se. La pitjor sorpresa la va trobar en la reacció i valoració que va fer la metge dels Mossos que la va atendre: "em va comparar amb les persones negres, concretament amb una persona negra adoptada, i amb aquelles que han patit un accident i han quedat mutilades o en cadira de rodes", explica la víctima. "Em va preguntar amb quin genital havia nascut i si tenia cromosoma XX o XY, com si les persones es reduïssin al seu genital", lamenta.\nVa agafar la baixa, que l'ha apartada del servei durant 18 mesos, fins aquesta passada setmana que es va reincorporar al cos per petició seva. Malgrat que la seva plaça és a la BRIMO, està treballant lluny de l'ordre públic. Necessita la feina per poder pagar les costoses cirurgies del canvi de sexe. "Tinc una sensació agredolça sobre la meva carrera professional, com si ja no tingués futur. Tinc una mica de por, aquesta feina s'ha convertit en hostil cap a mi, quan hauria de ser tot el contrari", reconeix l'Andrea. "M'encantava la meva feina i no vull acabar en una oficina", diu en declaracions a aquesta redacció. L'Andrea fa 20 anys que forma part d'un cos armat. Als 21 va ingressar a l'exèrcit de l'aire, després va passar per la Guàrdia Civil i el 2009 va entrar als Mossos. La presumpta discriminació ho ha canviat tot. Ara se sent una estranya dins l'uniforme. Considera que ha "despertat en meitat de la vida".\nHa estat mesos lluitant per reparar el presumpte assetjament que va viure i evitar que es repeteixi. Va denunciar a Assumptes Interns dels Mossos el que havia viscut a la BRIMO i també el tracte de la metgessa que la evaluar. També en va parlar al Col·legi de metges, que considera que la van ignorar. Segons un sindicat policial, els fets que denunciava eren "difícils de justificar", mentre que un advocat particular que va consultar va ser encara més dur. "Em va dir que si anavem a judici penal pel que jo exposava, perdriem i, a més, em veurien com una "maricona", aquest qualificatiu em va fer molt de mal", explica l'agent.\nTampoc va trobar solucions al Síndic de Greuges, que manté obert el cas. Va acudir en va a l'Observatori contra l'Homofòbia i a través d'un sindicat va aconseguir que s'obrís una Comissió d'Investigació al Departament d'Interior. "El meu objectiu no és treure la feina a ningú. Però les persones trans ho tenim molt complicat. He picat a totes les portes i només he trobat compassió sense empatia", critica. Preguntats per aquesta redacció, els Mossos asseguren que han fet tot el possible perquè aquesta agent es reincorporés el més ràpid possible. Afegeixen que malgrat algun cas aïllat, hi ha una lluita als Mossos per erradicar qualsevol discriminació dins el cos i a la societat. Asseguren que promouen els valors de respecte a la tolerància, igualtat i respecte a la diversitat.


Emmanuel Macron bat Le Pen a la Catalunya del Nord, un dels feus de la ultradretana - Empordà\n07·05·17 | 23:34\nEmmanuel Macron, avui a París REUTERS/Christian Hartmann\nEl candidat d'En Marxa, Emmanuel Macron, s'ha imposat a la Catalunya del Nord amb el 52'88% dels vots a la seva rival, la ultradretana del Front Nacional (FN), Marine Le Pen, en la segona volta de les eleccions presidencials franceses. Macron, tercer fa quinze dies, ha recollit bona part dels vots del candidat de l'esquerra, Jean Luc Mélenchon i del conservador, François Fillon, que va demanar obertament als seus electors que votessin per Macron.\nLa Catalunya del Nord ha seguit la tònica de la resta de departaments francesos i ha vist com el candidat del moviment En Marxa, Emmanuel Macron, s'imposava amb cinc punts de marge a la ultradretana Marine Le Pen e el Departament dels Pirineus Orientals. En concret, a l'exministre d'hisenda d'Hollande l'han votat 119.755 persones, mentre que a Le Pen ho han fet 106.713, o el que és el mateix, el 47'12% dels electors.\nLa Catalunya del Nord sempre ha estat un feu procliu a Le Pen, sobretot en les zones més rurals i empobrides de França. En canvi, les localitats més poblades han optat perquè Emmanuel Macron sigui el nou president de la república.\nEn concret, a Perpinyà el centrista s'ha emportat el 60% dels vots, el que ha suposat un gir important al resultat de la primera volta on Le Pen va guanyar de manera incontestable.\nUna altra de les claus de la derrota de Le Pen a la Catalunya del Nord ha estat l'abstenció. Aquest diumenge s'ha situat al 24'93%, quatre punts per sobre que fa quinze dies on es va quedar en un 21%\nTambé destaca l'augment de vots en blanc. En concret, han passat a representar gairebé el 7% del total, o el que és el mateix de 4.500 de la primera volta als 23.700 d'aquest diumenge.


CFA Bellavista | Reprèn el teu futur | Pàgina 4\nPreinscripció Curs 2021-2022 TANCADA!!!\nLlistat amb el barem provisional. Fes clic al següent enllaç: enllaç\nNúmero del sorteig en cas d’empat : 21.216\nLlistat d’admesos definitiu. Fes clic al següent enllaç: enllaç\nHoraris d’informació en aquest enllaç: Horari informació\n1. Graduat en ESO a distància.\n2 al 8 de setembre, preinscripció per aplicatiu de finestreta\n8 i 9 de setembre, entrevistes presencials. Truca’ns o envia’ns un correu abans del 7 de setembre per demanar cita.\n6 a 14 de setembre: pagament.\nMés informació en aquest enllaç: Informació ESO a distància\n2. Resta d’ensenyaments: truqueu per demanar cita prèvia. A partir del 2 de setembre.\nHauràs de portar:\nel teu DNI/Passaport i una còpia\nEnllaç prova de nivell (obertura el 2 de setembre): enllaç\nINICI DEL CURS: dilluns 20 de setembre\nHoraris de les classes pendents de publicació\nDurant els actes sobre el Dia internacional de la dona treballadora d’enguany, al centre es va fer una conferència sobre dones i sardana. Després es va convidar els assistents a un pica-pica i, com no, vam aprendre a ballar sardanes.\nCarnaval de perruques\nAquest any hem apostat per les perruques, i per carnaval ens desmelenem.\nCelebrem Sant Valentí\nEls alumnes d’anglès hem celebrat el Valentine’s Day, i els de català, castellà, instrumental… el Dia dels enamorats. Tots ens hem posat molt tendres i ensucrats per dedicar unes paraules d’afecte als nostres companys, i hem omplert el cor de l’escola amb targetes d’amor.\nEls alumnes de cicles i els de català van anar a resoldre els enigmes que proposava la biblioteca de Les Franqueses. Tots plegats vam moure i remoure peces, vam jugar a uns escacs impossibles, vam descobrir figures dins de figures, vam trobar sumes amagades…… Llegeix més»\nCatalà, General, Portada, Preparació prova d'accés a Grau Superior, SELV 0\nPer Nadal cada any cantem, i cada any ens superem. Aquest any hem recitat poemes i hem cantat nadales clàssiques, però també hem tocat clàssics dels 80, cançons de Disney (amb “efectes especials” a base de confeti) i, fins i tot, hem pogut veure els… Llegeix més»


L'ASSEMBLEA PRESENTA UNA NOVA DEMANDA CONTRA EL TIL: NO ERA NI URGENT NI NECESSARI ~ Assemblea de Docents de les Illes Balears\nL'ASSEMBLEA PRESENTA UNA NOVA DEMANDA CONTRA EL TIL: NO ERA NI URGENT NI NECESSARI\nL'Assemblea abunda en arguments per demanar la nul·litat de l'ordre de 9 de maig que desplegava el TIL. El Govern no ha sabut justificar la urgència d'aplicar el Decret TIL. Vulnera l'autonomia de centres i el dret d'igualtat dels alumnes. No es pot imposar l'anglès en matèries no lingüístiques. No es va fer un estudi d'impacte econòmic i organitzatiu vàlid.\nL'Assemblea de Docents ha presentat una demanda de nul·litat contra l’Ordre de la consellera d’Educació, Cultura i Universitats de 9 de maig de 2014, per la qual es desenvolupen determinats aspectes del tractament integrat de llengües als centres docents no universitaris de les Illes Balears. I ho ha fet amb un decàleg de motius que van des de la vulneració de preceptes de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i la Llei de Normalització fins a la legislació educativa que regula el funcionament de centre i que deixa ben clar que els professors tenen el dret a participar i a aprovar els projectes educatius.\nÉs important destacar, de la demanda, que aquest TIL va ser aprovat per la via extraordinària d'urgència, i aquestes presses no han estat gens justificades. El passat curs 2013-14 s'inicià el setembre amb la imposició d'un decret que s'emparava en la 'urgència', però el mateix Govern no hi va actuar. Així, el primer document data de dia 31 de gener, quan ja havien passat cinc mesos del curs. A més, el termini per presentar els nous projectes TIL abans del quinze d'abril es va endarrerir dos mesos per culpa de la Conselleria mateixa. Podeu visualitzar la demanda feta per l'associació "DOCENTS PER LA DEMOCRÀCIA" aquí.\nDestaca, el recurs, que el TIL no comptava amb el consens ni l'acceptació de la comunitat educativa. I, a més, que l'Administració ha fet tot aquest temps cas omís a les propostes i indicacions que se li han formulat en aquest sentit. Per si fos poc, també ha desoït els informes interns que assenyalen deficiències importants en el procés d'imposició de la norma TIL. Per exemple, no s'ha respectat el termini de quatre anys d'utilització d'un mateix llibre per curs i assignatura. O bé, quant a la famosa metodologia AICLE, no és normativa i de cap de les maneres no es pot imposar com a mètode d'ensenyament.\nDe fet, el Govern tampoc no va fer cas al Consell Escolar de les Illes Balears que recomanava “dotar els centres educatius dels recursos educatius suficients per dur endavant el tractament integrat de llengües i que aquests estiguin regulats clarament amb mecanismes establerts”. Alhora també advertia “que l’equilibri lingüístic no sempre s’aconsegueix amb la mera distribució aritmètica de les hores impartides en una o altra llengua oficials, essent aquest un àmbit d’exercici de l’autonomia pedagògica de cada centre”.\nTampoc no es va presentar l'estudi d'impacte econòmic que tendria l'aplicació del TIL a tots els nivells. Enlloc no s’hi avaluava el cost econòmic de la reorganització dels centres docents per implementar els nous projectes lingüístics ni el cost per a l’Administració que les noves necessitats de professorat amb acreditació de coneixements de llengua anglesa implicava. Per a un sol curs preveien -sense explicar d'on sortien les dades- 4,2 M d'€.\nPer tot això, a parer de l'Assemblea, amb la imposició del TIL :\nS'ha vulnerat la Constitució (art. 27) en no complir-se el dret dels agents implicats en l'educació a participar del procés de decisió. I tampoc en el dret dels professors, pares i alumnes d'intervenir en el control dels centres.\nVulneració del principi d'igualtat dels alumnes (art. 14), tant d'accés al coneixement -es redueixen continguts- com d'accés a la informació bàsica -la majoria no té un nivell per assolir el mínim de coneixements.\nVulneració de l'Estatut d'Autonomia quan deixa de banda el deure d'impulsar de vetlar per la protecció i defensa de la identitat del poble de les Illes Balears (art. 18.3).\nVulneració de la Llei 3/1986, de 29 d’abril, de Normalització Lingüística.\nS’està modificant de forma substancial i radical el sistema educatiu balear sense cap cobertura legal i vulnerant aspectes fonamentals del marc d’ordenació de les llengües oficials que configuren l’Estatut d’Autonomia i la Llei 3/1986, de 29 d’abril, de Normalització Lingüística.\nVulneració de la Llei Orgànica 2/2006, d’Educació. En aquest sentit, l'article 119.2 estableix que “El professorat participarà també en la presa de decisions pedagògiques que corresponen al Claustre, als òrgans de coordinació docent i als equips de professors i professores que imparteixin classe en el mateix curs”. Pel que fa al principi d’autonomia dels centres l’article 120 disposa que: «1. Els centres disposaran d'autonomia pedagògica, d'organització i de gestió (...). 2. Els centres docents disposaran d'autonomia per elaborar, aprovar i executar un projecte educatiu.»\nVulneració dels Decrets 119/2002 i 120/2002. Article 58. Autonomia pedagògica dels centres «Els centres disposaran d’autonomia per definir el model de gestió organitzativa i pedagògica, que haurà de concretar-se, en cada cas, mitjançant els corresponents projectes educatius, que inclouen els reglaments d’organització i funcionament, els projectes lingüístics, i altres projectes i plans específics(...)». ROC de Secundària: Article 67. Autonomia pedagògica dels instituts . «Els instituts disposaran d’autonomia per definir el model de gestió organitzativa i pedagògica, que haurà de concretar-se, en cada cas, mitjançant els corresponents projectes educatius, que inclouen els reglaments d’organització i funcionament, els projectes lingüístics, i altres projectes i plans específics que en el seu moment determini la Conselleria d’Educació i Cultura, com també els projectes curriculars.»\nManca d'habilitació legal i de raó d'existir de l'Ordre a causa de la declaració de nul·litat del Decret 15/2013.\nVulneració del procediment administratiu establert per a l’elaboració de la disposició recorreguda.s’ha vulnerat l’article 43.4, per tal com no s’ha justificat adequadament la tramitació per via d’urgència. s’ha vulnerat l’establert a l’article 42.2 de la Llei 4/2001, que exigeix que s’ha de justificar “l’adequació de les mesures proposades als fins perseguits”. També s'ha incomplit la incorporació a la tramitació de la disposició d’un estudi econòmic del cost i del finançament que comporta la nova regulació, que l'administració quantificava en 4,2 M d'€ per al 2014-15.\nL’obligatorietat d’ús de l’anglès com a llengua vehicular de determinades matèries no lingüístiques vulnera la legislació vigent i la interpretació que en fa la jurisprudència.\nPer un altre costat, la principals al·legacions presentades també contra el Decret TIL de les entitats representatives del món educatiu (Cooperatives d’Ensenyament de les Illes Balears, ANPE, USO, FSIE, Escola Catòlica, ADESMA, STEI) són les següents:\n- El TIL hauria de ser voluntari i s'ha de respectar l'autonomia de centre.\n- El calendari d'aplicació és absolutament inviable. Ha de ser més flexible i perllongat en el temps.\n- Hi ha d'haver un pla de formació de professorat realista. En aquests moments no hi ha la preparació necessària.\n- L'aplicació del TIL no està consensuada i, per això, generarà més conflictes en el món educatiu.\n- Se supedita l'educació a l'adquisició d'una llengua estrangera com a vehicular. Això suposarà rebaixar continguts.\n- Es vulnera el deure legal de protegir i garantir el coneixement i ús de la llengua pròpia de la comunitat.\n- Es vulnera el principi d'igualtat, ja que no té les mateixes oportunitats un alumne amb bon nivell d'anglès que un altre amb escàs domini d'aquesta llengua.\n- El TIL provocarà fracàs escolar.\n- Els centres privats perden el dret de definir el propi projecte educatiu, reconegut per llei.


El Pont celebra tres jornades d'actes per als joves amb molta participació - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Pont celebra tres jornades d'actes per als joves amb molta participació\nDes d'una gimcana fins a activitats esportives, passant per la música, van omplir el programa\nredacció el pont de vilomara 01.10.2015 | 00:00\nUna de les proves de la Malgimcana nocturna i el corretasques amb xaranga, dues de les activitats apv\nUna de les proves de la Malgimcana nocturna i el corretasques amb xaranga, dues de les activitats\nDesenes de joves van prendre part en les activitats que aquest cap de setmana es van programar especialment per a ells al Pont de Vilomara. Música, esports i competicions amb molt humor van ser alguns dels principals reclams. El Cap de Setmana de la Joventut va arrencar amb la Malgimcana nocturna, en què els equips participants havien de fer diverses proves repartides per tot el nucli urbà. Els reptes van ser d'allò més diversos, com per exemple un rocòdrom inflable a la plaça de l'Ajuntament o una piscina de boles a la plaça Margarida. Un total de 29 grups, formats cadascun per entre 4 i 8 persones, van prendre part en aquesta reeixida gimcana.\nDissabte va ser el torn del corretasques. Un total de 150 participants van passar pels 8 bars del poble, que els oferien cervesa i pinxos. Aquesta activitat va tenir l'acompanyament de la xaranga Tal Com Sona, que va amenitzar el recorregut amb la seva música. Diumenge, al passeig de la Pau es va dur a terme l'actuació del grup FocFera, format per músics locals, que van fer les delícies de les persones que es van apropar per escoltar la seva música. Paral·lelament, es va fer un campionat de vòlei platja al poliesportiu i va tenir una magnífica acceptació entre joves, i no tan joves, que van poder gaudir d'aquest atractiu esport.


biografia de justin bieber, vida, fets interessants - Cantant De Pop, Juliol 2022\ncom seduir una dona àries\nBiografia de Justin Bieber, vida, fets interessants - Juliol 2022\n1 de març de 1994\nJustin Bieber va néixer l'1 de març de 1994. El seu lloc de naixement era Ontario , Canadà. Quan Bieber era jove, va obtenir la segona posició en una competició de talent local. Després d'això, la seva carrera a YouTube li va guanyar fama. Després de signar un contracte amb Usher , els seus senzills van ser un èxit important i que van ser classificats com a Top 40.\nVa ser un disc ja que Justin va ser el primer artista en solitari que va obtenir aquest reconeixement fins i tot abans de llançar el seu primer àlbum. L'àlbum My World era de platí en alguns països. La seva activitat ofensiva, però, va ensenyar a molts crítics. Malgrat el seu, va aconseguir una bona remuntada el 2015 amb la cançó d'èxit número 1 “ Què vols dir? &Rdquo;\nquan un home taure t’ignora\nJustin Drew Bieber va néixer l'1 de març de 1994. És un cantant i compositor canadenc. El talentós cantant i compositor va ser criat per una mare soltera. Es va convertir en una estrella durant la nit després de llançar el seu primer àlbum My World el 2009. En un període de dos anys, Bieber havia tocat els titulars, cosa que altres celebritats triguen a aconseguir.\nDes de llavors, Bieber era jove; havia desenvolupat l'interès per la música. La seva mare demostra que solia colpejar-se amb qualsevol cosa amb la qual pogués entrar en contacte. Com a resultat seu, el seu segon regal d'aniversari va ser un kit de bateria.\nJustin Bieber va ser només 12 anys quan va aparèixer el segon lloc en una cerca de talent amb molta calma que es trobava a la seva ciutat natal. Aquest va ser el començament del seu ascens a l'estelada. Després d'aquest esdeveniment, Bieber amb l'ajuda de la seva mare va començar a publicar vídeos a YouTube. Aquests vídeos van cobrir les seves actuacions en versions de cèlebres com Michael Jackson, Ne-Yo i Stevie Wonder.\nEs va passar uns mesos abans que el jove Bieber guanyés popularitat a Internet. La seva base de fans creixia ràpidament i tard o d’hora va conèixer Usher que li va signar un contracte.\nJustin Bieber va llançar el seu primer senzill anomenat “ One Time. ” Això va ser platí al seu país natal, Canadà. El seu àlbum debut My World va seguir en breu i va aconseguir igualar l'èxit que va tenir el seu primer senzill. Va vendre més de 137.000 còpies en un període de setmana i rsquo; s. “ Baby ” Va arribar a principis del 2010 i va arribar a ser a Billboard top 10. Tot i que, el mateix any, va llançar My World 2.0 amb deu cançons.\nEl 2011, el documental del concert anomenat Never Say Never va donar a Bieber una gran pantalla. Aquesta pel·lícula va mostrar la seva vida entre bastidors. La pel·lícula va obtenir popularitat i la taquilla va obtenir més de 73 milions de dòlars. A la presentació de convidats al documental hi havia icones musicals, com Usher, Kanye West i Miley Cyrus.\nEl 2012, Bieber va llançar un altre single d'èxit, “ Boyfriend. &Rdquo; Aquesta cançó va ser, entre d'altres, a l'àlbum Believe.\nEl 2011, una jove va presentar una demanda contra el jove artista al·legant això Justin Bieber va ser el pare patern del seu fill. Per sort, un test d'ADN va revelar més tard que la dona estava mentint. La seva experiència d’escàndol públic va ser presentada en una cançó que va llançar llavors “ Maria. &Rdquo;\nEls escàndols públics el van envoltar després de la primera indignació pública amb veïns que es queixaven del seu mal comportament. Per exemple, un dels veïns el va acusar d’espitar-lo. Uns altres van afirmar que Bieber va conduir massa ràpidament en una zona residencial.\nMalgrat la reacció de la imatge, això Justin Bieber havia experimentat, va aconseguir reviure la seva carrera el 2015. Va llançar “ What You mean ” que es va classificar com a número 1 senzill. El 2016, Bieber va llançar una altra cançó d’èxit, ‘Where Are Ü Now’ per a la millor gravació de dansa.\nEl 2010, Justin Bieber data el cantant pop, Selena Gomez . La seva relació no va durar gaire, ja que es van separar el 2012.


Política de cookies - BNA Consultors\nEls hi informen que en la web www.bna.cat, el sistema de navegació utilitza algunes dades de navegació (“Cookies”) per poder oferir un servei més acurat als usuaris de la web.\nBNA SL en la seva web utilitza “cookies” de tercers d’anàlisi : són aquelles que, tractades per terces, ens permeten quantificar el nombre d’usuaris i així poder realitzar la medicació i anàlisi estadístic de la utilització que realitzen els usuaris del servei ofert. Per això, s’analitza la seva navegació en la nostra web amb la finalitat de millorar la nostra oferta de productes i serveis. El Tercer és Google Analytics; que es un servei d’estadístiques de pàgines web que ofereix Google, Inc. Google Analytics recull informació de l’equip de l’usuari per obtenir informes sobre l’activitat de l’aplicació; emmagatzema la informació recollida per les “cookies” en servidors als Estats Units.\nEn tot cas, en el supòsit que es captin dades de caràcter personal i en aquest cas, només l’adreça IP d’accés; els hi informem que aquestes seran tractades i incorporades en un Fitxer denominat “Màrqueting i xarxes socials” responsabilitat BNA SL\nConforme allò disposat en la normativa de Protecció de Dades de Caràcter Personal, li informem que pot revocar aquestes autoritzacions a traves del seu propi navegador o exercitar els drets d’accés, rectificació o supressió, la limitació del tractament o oposar-se, així com el dret a la portabilitat de les dades a: Carretera Pla de Santa Maria, 52-54 de 43800 Valls (Tarragona) o bé enviat un correu electrònic a : comunicacio@bna.cat Així mateix, podrà presentar una reclamació davant de l’Agència Espanyola de Protecció de Dades\nEn cas contrari, i havent informat (Nom empresa) de l’ ús de cookies, i sense que aquestes hagin estat inhabilitades implica que l’usuari dona el seu consentiment al tractament de dades per Google en la forma prevista en aquest avís i per les finalitats aquí descrites.\nEn cas de dubte o de qualsevol comentari, es pot dirigir a BNA SL a través dels seus mitjans d’atenció al públic o bé comunicar-se amb nosaltres a través de : comunicacio@bna.cat.


Cap de setmana: les propostes per a sortir de casa aquest cap de setmana a les comarques gironines - Diari de Girona\nEl FiraFan a Platja d'Aro, les barraques de Bescanó o la pluja d'estels de Sant Llorenç son algunes de les propostes per a aquest cap de setmana\nredacció | girona 09.08.2019 | 17:16\nThe Toy Dolls a la Festa major de Castelló d'Empúries\nDivendres 9, 23 h\nLa mítica banda punk britànica arriba en exclusiva a Catalunya el divendres a les festes de Castelló d'Empúries. Els Toy Dolls portaran a la pista esportiva exterior de la Sala Polivalent els seus èxits més coneguts entre els que es troba Nellie The Elephant o una versió esbojarrada de Living la vida loca. La mateixa nit actuaran Crim i Talco.\nManuel Carrasco presenta el nou seu disc La cruz del mapa a l'Espai Port del Festival de la Porta Ferrada\nDivendres 9, 22.30 h\nA 2/4 d'11 de la nit a l'Espai Port actuarà el cantant Manuel Carrasco, una de les veus més destacades del panorama musical espanyol i que, en aquesta ocasió, presentarà el seu últim treball discogràfic La cruz del mapa. Serà el seu debut dins de la programació del festival Porta Ferrada.\nCinema a la fresca amb la pel·lícula COCO a la plaça del Centre Cívic de Pedret i Marzà\nDivendres 9, 22.00 h\nCoco és un nen mexicà que sent passió per la música, però a casa seva tenen prohibida la música. Per intentar aconseguir el seu somni, Coco s'endinsarà en una aventura màgica que el farà adonar de la importància de la família. Un dels últims èxits de Pixar servirà per tancar els actes de festa major de Pedret i Marzà.\nOrquestra Maribel i Boikot a la Festa Major de Bescanó\nDivendres 9, 23.00 h\nA partir de les 11 del vespre, a la Pista Poliesportiva de Bescanó, hi actuarà la coneguda banda de punk madrilenya Boikot, amb el seu rock punk potent i reivindicatiu. També hi haurà espai per les versions i la festa amb l'Orquestra Maribel.\nEl Mag Lari promet fer novament una nit màgica a Cap Roig\nDivendres 9, 21.00 h\nA les 9 de la nit pujarà a l'escenari del festival de Cap Roig el Mag Lari per presentar el seu espectacle «Una nit amb el Mag Lari». L'il.lusionista català torna a un escenari que ja ha visitat amb l'objectiu de fer passar una gran nit al públic barrejant el seu peculiar humor i els seus grans números de màgia.


El Palamós CF visita aquest cap de setmana al Mollet, actualment el màxim golejador de la categoria. A més, el conjunt molletà fins ara s'ha mostrat invicte com a local i arriba al partit havent descansat la jornada anterior.\nJoan Màrmol insisteix que setmana rere setmana es troben amb equips que arriben a l'enfrontament havent-lo preparat durant 15 dies. Aquest temps els permet estudiar-los, recuperar jugadors i canviar la tàctica per sorprendre'ls, fet que exigeix un esforç extra als de Palamós.\nPer altra banda el Palamós arriba a la setena jornada colíder amb 16 punts juntament amb el Girona B. En el que porten de lliga els palamosins han aconseguit 5 victòries i un empat.\nL'objectiu segueix essent intentar treure el millor resultat possible per mantenir-se en la part alta de la classificació. Tot i això Màrmol defensa que s'ha de ser conscient que hi ha un alt nivell de competitivitat i que un empat o derrota és habitual i s'ha de saber tolerar.\nEl partit serà diumenge a les 12 del migdia al Germans Gonzalvo.


VÍDEO | Talegón, des de Lledoners: "Espanya, si estimes Catalunya, deixa-la lliure"\nSant Joan de Vilatorrada. Dilluns, 10 de setembre de 2018. 22:51\nActualitzat: Dilluns, 10 de setembre de 2018. 23:15\nL’estrella convidada de la marxa de torxes a Lledoners d'aquest dilluns ha estat l’advocada i comunicadora Bea Talegón. Amb un discurs molt emotiu ha arrencat els aplaudiments més grans de la vetllada. La tertuliana ha volgut donar les gràcies al poble català per acollir-la ara fa un any i per “donar-nos veu quan a Espanya ens volen silenciar”.\nHa tingut agraïments per als companys de TV3, per als mestres i per als Comitès de Defensa de la República “pel seu treball incansable”; però també per als presidents Carles Puigdemont i Quim Torra, els presos polítics i els exiliats, als quals s’ha dirigit individualment. “Espanya, si estimes Catalunya, deixa-la lliure”, ha conclòs el parlament, posant-se tots els participants de la marxa de torxes a la butxaca.\nAquest dilluns, més de 2.000 persones han fet una marxa de torxes des de Sant Joan de Vilatorrada fins a la presó de Lledoners, on es troben empresonats el vicepresident Oriol Junqueras, els consellers Joaquim Forn, Raül Romeva, Jordi Turull i Josep Rull i els Jordis. “No esteu sols” i “llibertat presos polítics” han estat els crits més escoltats. La convocatòria ha superat les expectatives dels organitzadors.\n11 de Setembre Els presos polítics i els exiliats protagonitzen la Diada institucional més reivindicativa Marta Lasalas\n11 de setembre Milers de torxes arriben a Lledoners per exigir la llibertat dels presos polítics Nicolas Tomás


EL PARQUE: Dos post en un día...\nDibujado por EDO en 10:16\nMentre anava amb la moto, he parat darrere una autobus amb aquest cartell de decoració... Déu meu! Fas bé de ser apolític... Jo sempre donant suport als Verds d'Esquerres i mira... El pitjor és que els que vindran son pitjors! Em veig muntant un estudi a l'exili...\nJa diràs, jo vaig optar per aquesta opció i ja veus...ni al recul del món....si és que no respecten res...\nEdu a la fusta! Aquesta paia te més collons que silicona als llavis.\nSom de la mateixa corda, Edu, ja fa temps que aquesta colla de farsants (i vull dir tots els polítics) no m'enganyen. Colla de fills de la gran puta! Parlen de drets socials i de progrés mentre van fent pipades d'un havà en el seient de darrera del collons de cotxe oficial! Mira, canviem de tema que em poso negra.\nI mira que es lletja la filla de puta, si vols pujo i li calem foc al cartell.\nSi Hugo, de fet li queden dos dies...si al tercer no li ha passat res...el cremo jo...i si l'encenc jo, cremarà de debó...


El Consell i l’IBE celebren el criquet sala a La Mar Bella – El Consell\nEl Consell i l’IBE celebren el criquet sala a La Mar Bella\nBy El Consell 6 mesos ago\nHome / Notícies / El Consell i l’IBE celebren el criquet sala a La Mar Bella\nEl complex esportiu de La Mar Bella va acollir dimecres la jornada de Criquet Sala de L’Escola fa esport a la ciutat. Aquest programa, impulsat per l’Institut Barcelona Esports, promou un ampli ventall de disciplines esportives entre nens, nenes i joves en horari lectiu.\nAquesta vegada, el Departament de Programes Municipals d’El Consell, encarregat de gestionar l’activitat, va comptar amb el suport de la Fundació d’El Consell, a través del programa Criquet Jove BCN. La jornada es va dividir en dos torns. D’una banda, 140 alumnes de secundària. I d’altra, 200 més de primària. A més a més, El Consell i l’IBE van comptar amb la col·laboració de jugadors professionals de la Selecció Espanyola i la Selecció Catalana de Criquet. Þ\nConvivim Esportivament 19-20 (2)\nEls valors d'El Consell (25)\nMundo Deportivo IV\nEscoles del programa Dansa Ara gaudiran de l’espectacle d’IT Dansa


Sweetbulle Bulle Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSweetbulleApartamentChemin De Cuquerens 34, Bulle, Bulle, Suïssa, 1630 - Veure al mapaExcepcional9,8Basada en6comentarisSweetbulleVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Bulle, Sweetbulle és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Bulle. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de lloguer de bicicletes. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, insonorització, despertador, estació d'Ipod per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Bulle, faci de Sweetbulle la vostra llar.\nCal que informeu el Sweetbulle de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


Peníscola serà el final de la volta ciclista - Diari Millars, informació local en valencià.\nPeníscola serà el final de la volta ciclista\nPasará per Castelló de la Plana-Desert de Les Palmes – Alto de la Coma – La Pobla Tornesa – Cabanes – Torre d´en Domenech – Sarratella – Albocàsser – Benassal – Culla – Atzeneta – Les Useres – Costur – Figueroles – Lucena del Cid – final de etapa en el Alto Mas de la Costa.\nLa Diputació de Castelló portarà la Tornada Ciclista a Espanya a la província del 5 al 7 de setembre amb el desenvolupament de dues etapes esportives i una jornada descanse que donaran a conèixer la riquesa de l’interior i la costa castellonenca a nivell internacional.Així, el Govern Provincial, en col·laboració amb els ajuntaments de Castelló i Peníscola, que també són copatrocinadors, i el de Llucena, fixarà en les muntanyes i la costa de Castelló l’inici de la recta final de la 72 edició d’aquesta important competició esportiva que donarà inici el 21 d’agost i conclourà l’11 de setembre.\nEl president de la Diputació de Castelló, Javier Moliner, ha presentat aquest matí el desenvolupament de la Volta en la província de Castelló com una convocatòria “il·lusionant per a una terra que vol mostrar-se al món amb aqueixa dualitat que la caracteritza, amb aqueixa riquesa que la fa única i que anem a poder reivindicar a través d’un dels esdeveniments esportius més important dels quals hi ha en el nostre país. Així, Castelló serà protagonista en la setmana final, en el moment decisiu d’aquesta competició, que és la que més minuts mediàtics copa de les quals se celebren en el nostre país”.\nAlgunes xifres que il·lustren aqueix gran impacte mediàtic que tindran les dues etapes sobre la imatge turística de la província són la retransmissió per televisió de sis hores en directe en 190 països a través de 37 canals, els més de 30 milions de visites que es produeixen a la web, de les quals el 70% són de públic estranger, i els 1.427 periodistes acreditats per a cobrir la carrera, procedents de 26 països diferents.\nEn la presentació també ha participat l’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, qui ha destacat que “la ciutat de Castelló es considera afortunada de ser aliada en una de les etapes de la Volta i des del Govern anem a oferir tota la col·laboració perquè la Volta siga un nou èxit”. En aquest sentit, Marque ha insistit que “l’Ajuntament de Castelló vol expressar la seua satisfacció per tornar a formar part d’un esdeveniment esportiu de primera magnitud que, a més, té importants repercussions econòmiques per a la ciutat. La Volta és una oportunitat per a Castelló i la seua província que volem aprofitar, perquè és una finestra per a promocionar els valors i la potencialitat d’una ciutat que vol fer del turisme un dels seus grans eixos econòmics. Un objectiu que aconseguirem gràcies a la col·laboració entre institucions”.\nTambé valors positius són els que ha destacat tant l’alcalde de Peníscola, Andrés Martínez com el de Llucena, David Monferrer. Martínez ha explicat “l’enorme capacitat de difusió turística que té aquest esdeveniment. Estem convençuts del bon resultat que va a tenir i el ben acollit que serà entre el empresariat turístic dels nostres pobles. En el cas de Peníscola, la presència audiovisual del municipi en diferents formats televisius està sent molt positiva, amb exemples com la producció internacional ‘Joc de Trons’ o la sèrie nacional ‘El Quiosquet de Pepe’”.\nL’alcalde de Llucena, David Monferrer, ha agraït “l’oportunitat que un municipi xicotet com el nostre puga donar a conèixer els seus atractius turístics i esportius en l’àmbit nacional i internacional, i sobretot també entre l’elit ciclista, que veurà les grans oportunitats i potencial que té el nostre terme per a practicar aquest esport”.\nDues etapes que travessen 23 municipis\nLa competició ciclista més important del país desenvoluparà la seua primera etapa en la província (la desena de la Volta) el dia 5 de setembre amb eixida en el municipi aragonés d’Alcanyís. Entrarà a Castelló per Morella, travessant la província fins a concloure en Peníscola. La jornada del 6 de setembre serà de descans, suposant un important impacte turístic per a la província, i ja l’etapa 11 de la Volta Castelló-Llucena-Camins del Penyagolosa tindrà el següent recorregut: Castelló-Desert dels Palmes – Alt de la Coma – La Pobla Tornesa – Cabanes – Torre d´en Domenech – la Serratella – Albocàsser – Benassal – Culla – Atzeneta – Les Useres – Costur – Figueroles – Llucena – final d’etapa en l’Alt Mes de la Costa.\nA més de la difusió turística, Javier Moliner ha destacat el treball que s’ha dut a terme en l’aspecte esportiu. “No volíem que el pas de la Volta per Castelló fóra alguna cosa anecdòtic i portem treballant mesos al costat del departament tècnic de la Volta perquè la presència de la província de Castelló en la competició marcara personalitat, que no passara desapercebuda. Serà l’última setmana de la Volta, en un moment decisiu que atraurà màxima atenció de tots els afeccionats, amb un recorregut en aquesta etapa 11 que recorrerà tres ports muntanyencs i que permetrà descobrir un recorregut que crec que serà la joia de la Volta pel seu gran atractiu, amb trams amb un pendent superior al 22%”.\nCal recordar que serà dissabte que ve, 9 de gener, quan es presente oficialment la Volta a Espanya 2016 i que serà en aqueixa convocatòria que tindrà lloc a Santiago de Compostel·la quan es comuniquen els detalls tècnics de l’itinerari de la competició per les diferents zones del país.\nAlt de la Coma\nTorre d'en Domenech\nPost més nousMobilitat amplia al 31 de gener el periode per a renovar les targetes verdes d’estacionament\nPost més vellsIgnasi Garcia (Compromís) demana al PP sobre el betlem que: “per favor, abandonen la creació de falses polèmiques i es fiquen a treballar per Castelló”


Troben un patró de canvi climàtic en temperatures a l'Àrtic i l'Amazònia - Diari de Girona\n?L'estudi l'investigador de la Universitat Politècnica de Catalunya, Dario Zappalà, identifica grans anomalies en les oscil·lacions en les dues regions\nefe/ddg 12.06.2018 | 00:24\nLa temperatura al Pol Nord ha caigut un 50% des del 1979. reuters\nL'investigador de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) Dario Zappalà ha descobert un nou patró del canvi climàtic en trobar grans anomalies en les oscil·lacions de les temperatures prop del Pol Nord, on l'amplitud tèrmica ha caigut un 50% des del 1979, i a l'Amazònia, on ha augmentat un 50% en una dècada. En la seva investigació, que publica la revista científica Earth System Dynamics, Zappalà ha quantificat i caracteritzat aquests canvis, i ha trobat un patró utilitzant una metodologia poc comú a l'estudi del canvi climàtic, que aplica a les oscil·lacions i els canvis d'amplitud i freqüència de les temperatures.\nSegons ha explicat Zappalà, «el clima del planeta és un sistema complex, on interactuen molts elements entre ells mateixos. Per entendre el seu funcionament i com o per què es produeixen els canvis, no és suficient estudiar de manera aïllada els elements que l'integren». Seguint aquesta premissa, Dario Zappalà, científic del grup d'investigació de Dinàmica i Òptica no Lineal i Làsers de la UPC, ha descobert aquest nou patró de canvi que confirma, més enllà de l'increment de temperatura ja conegut, grans canvis en determinades regions que podrien afectar de manera important i en un període curt de temps l'equilibri climàtic del planeta.\nZappalà ha usat una metodologia inusual a l'estudi de les temperatures, que es basa en l'anàlisi dels resultats després d'aplicar «la transformada de Hilbert», una equació que també s'ha utilitzat, per exemple, per detectar terratrèmols o per estudiar el comportament de senyals elèctrics i biomèdics. «El nostre treball proporciona una eina més per caracteritzar el canvi climàtic, és a dir, una altra perspectiva des de la qual analitzar-lo. Com més perspectives diferents tinguem, millor podrem entendre què està passant i, per tant, millor podrem actuar», ha argumentat.\nFreqüència i amplitud\nL'investigador de la UPC ha analitzat la freqüència i l'amplitud de les oscil·lacions de temperatura i ha trobat grans canvis al nord de Finlàndia i a l'Amazònia. Les dades amb les quals ha treballat han estat extretes de les que generen els satèl·lits des del 1979, any en què es van començar a obtenir.\nSegons el patró descobert per Zappalà, des del 1979, a l'àrea pròxima al Pol Nord (al nord de Finlàndia) l'amplitud de l'oscil·lació de temperatura ha disminuït al voltant d'un 50% i els pics de temperatura molt baixa s'han reduït molt significativament durant els últims 10 anys a causa de la foneria dels gels polars.\nPel que fa a la zona de l'Amazònia, Zappalà ha comprovat que l'amplitud de l'oscil·lació de temperatura ha augmentat un 50% a causa de la disminució dràstica de pluges en aquesta àrea estratègica per al sistema climàtic de la terra. En aquesta zona, segons Zappalà, la diferència de temperatura entre l'estació seca i la plujosa ha augmentat, amb pics de molt alta temperatura en els últims 10 anys.\nA més, l'investigador també ha descobert patrons de canvi estudiant les fluctuacions ràpides de temperatura. L'àrea on es produeixen es troba als tròpics i es denomina «zona de convergència intertropical».\nLa feina de Dario Zappalà confirma que aquesta zona de convecció s'està desplaçant cap al nord, fet que suposa un canvi important de la dinàmica de temperatura des del 1979 fins ara. Segons l'investigador, «el nostre treball és una prova concloent que evidencia un canvi climàtic de proporcions importants. Hem demostrat amb proves de significació estadística que els canvis són reals i sistèmics, i no són fruit de l'atzar».


L’STAC sol·licita la convocatòria urgent d’una reunió de TTT donades les noves restriccions – Stac\n16 de juliol de 2021 16 de juliol de 2021 stac2 999 Views\nSTAC.- Arran dels darrers esdeveniments succeïts durant les darreres setmanes i atès que la darrera reunió de Taula Tècnica del Taxi (TTT) data de principis del mes de maig, des de la nostra organització demanem formalment la convocatòria urgent d’una reunió de TTT.\nLes darreres mesures per a controlar la pandèmia de la Covid19, anunciades pel Govern de la Generalitat de Catalunya aquest mateix dimecres, canvien per complet l’escenari de desescalada i lleugera recuperació econòmica que estàvem vivint.\nLes noves restriccions decretades a sectors generadors de demanda de taxi, com l’oci i l’hostaleria, sumades al confinament nocturn, comporten una “afectació general a la mobilitat”, supòsit que recentment ja contempla el reglament metropolità del taxi com a possible escenari perquè l’IMET pugui adoptar mesures complementàries, com vindrien a ser una nova regulació de l’oferta del servei de taxi adaptada a la nova situació que vivim.\nUn altre assumpte que ens preocupa i del que voldríem parlar, ja que com saben és de màxima importància pel sector, és de com es troba el procés de desenvolupament de l’app pública (MADI). Documentació oficial redactada pel consell d’administració de l’IMET, a la que hem tingut accés recentment, assegurava que es prohibiria expressament l’obtenció de serveis a mà alçada de manera tradicional. Quelcom que ha generat una gran alarma entre els companys i que creiem de vital importància esclarir.\nSolicitud formal de reunió urgent de TTT enregistrada avui 16.07.2021\n← Cabify pide 26,5 millones a la SEPI para las licencias VTC que compró a Rosauro Varo\nÁlvaro González de Galdeano, de campeón del mundo con Óscar Freire a trabajar de taxista →


Vila-seca passada per aigua | Colla Joves\nColla Joves > Arxiu multimedia > 2016 > Vila-seca passada per aigua\nPosted by collajoves on 6 Juny, 2016 in 2016, 2016, actuacions de la colla, Arxiu multimedia\nEl passat dissabte 4 de juny per la tarda es trobaren a la plaça de l’Estudi de Vila-seca els Minyons de l’Arboç, els Xiquets del Serrallo, la Colla Joves Xiquets de Valls i la colla anfitriona, Xiquets de Vila-seca, per celebrar el tercer aniversari del bateig de la colla local.\nLes previsions i el dia indicàven que la pluja era imminent, tot i així, la diada va avançar fins on ho van permetre les condicions meteorològiques. Com a tret de sortida els de la camisa vermella van triar el 3 de 8, castell que es va alçar de postal, i on la canalla nova va agafant confiança i ritme. Després d’una estona d’aturada per una caiguda dels companys del Serrallo i davant la dubtativa de si hi hauria disponibilitat d’ambulàncies, la diada va poder seguir endavant. Ja sota les primeres gotes, els de Jaume Galofré van ejecutar un 4 de 8 amb seguretat que no va presentar cap tipus de complicació. Arribat a aquest punt, la pluja va impossibilitar poder prosseguir amb la jornada, que es va donar per finalitzada bastint dos pilars de 4 sota l’aiguat.\nPer la seva banda, els Xiquets del serrallo van fer un intent de 3 de 7 i un 4 de 6, els de l’Arboç el 3 de 6 i el 4 de 7 i Xiquets de Vila-Seca el 3 de 7 i el 4 de 7.\nEls diables vermells es preparen per la diada Pep Batet d’aquest proper diumenge a la plaça del Pati, junt amb els Nens del Vendrell, els Encantats de Begues i els Castellers de la Sagrada Família, on esperen poder-hi fer els primers castells de 9 pisos.\nTags:2016, actuació, colla joves, vila-seca\n01/06/2019 – VI Aniversari Xiquets de Vila-seca


El vicepresident de la Generalitat en funcions, Pere Aragonès, ha anunciat aquest dimarts que a la mitjanit de dissabte al diumenge 9 de maig acabarà el toc de queda nocturn i les restriccions de mobilitat per entrar i sortir de Catalunya, a l'acabar l'estat d'alarma .\nEn roda de premsa posterior a del Consell Executiu, ha explicat que el Govern ha descartat fer modificacions legislatives davant la fi de l'estat d'alarma perquè considera que amb les eines que tenen ja hi ha la "cobertura jurídica" necessària per prendre les mesures necessàries per fer front a la pandèmia.\nAragonès ha afirmat que el toc de queda quedarà sense efecte a partir de diumenge mateix tenint en compte les dades epidemiològiques i el "bon ritme" de vacunació, però ha avisat que no descarten tornar a aplicar-lo si la situació sanitària empitjora en el futur.\n"Ara mateix no ho necessitem", ha argumentat, i ha defensat que en els últims dies s'ha consolidat la tendència a la baixa de la incidència del Covid-19 a Catalunya.\nAmb l'aixecament d'aquesta mesura, es donarà la circumstància que el dissabte a les 22.00 hores comenci el toc de queda perquè encara estarà vigent l'estat d'alarma, però dues hores després, a partir de les 00.00 de la mitjanit, ja no hi haurà restriccions.\nEl vicepresident ha explicat que el Govern ha descartat fer modificacions legislatives urgents davant la fi de l'estat d'alarma perquè considera que amb les eines que tenen ja hi ha la "cobertura jurídica" necessària per prendre les mesures necessàries en aquests moments per fer front a la pandèmia .\nHa sostingut que l'executiu català havia estudiat la possibilitat de fer modificacions en la llei de salut pública per a aplicar restriccions sense estat d'alarma però finalment ho ha rebutjat per no generar "més confusió" a la ciutadania.\nConsidera que, al no necessitar el toc de queda a hores d'ara per la millora de la situació epidemiològica, és millor esperar a veure com s'acaba definint el marc jurídic a tot Espanya després de la fi de l'estat d'alarma: "Un cop el marc jurídic estatal quedi clar, mirarem les fórmules per tenir aquestes eines quan sigui necessària. Com a dia d'avui no les necessitem, ho farem quan sigui sòlid i no hi hagi cap mena de dubte perquè hi hagi seguretat jurídica".\nA més, Aragonès ha cridat a la responsabilitat de la ciutadania perquè la pandèmia continua malgrat que no hi hagi toc de queda, i ha apuntat que les restriccions que es mantindran s'aprovaran entre aquest dimecres i dijous per tenir el temps suficient perquè el Tribunal superior de Justícia de Catalunya (TSJC) les pugui avalar perquè siguin vigents a partir de diumenge.\nEn aquest sentit, Budó ha recordat que, tot i aixecar-se el toc de queda i l'ampliació de l'horari de la restauració fins a les 23.00 hores, seguiran estant vigents altres restriccions, com la limitació dels aforaments i de les trobades socials a un màxim de sis persones: "que no tinguem un estat d'alarma no vol dir que la pandèmia estigui controlada", ha advertit.\nHa remarcat que mesures com el toc de queda no s'han d'aplicar més enllà dels necessari perquè limiten drets fonamentals, i ha criticat que el Govern central el va decretar "de manera unilateral i sense consultar a la resta de persones que estan al capdavant de la gestió de la pandèmia ", i que continua prenent decisions unilateralment, segons ella.


3ª Remada Solidària #REMAPERUNSOMRIURE - PRBB (en)\n3ª Remada Solidària #REMAPERUNSOMRIURE\nAffiliation: El Pare Noel rema per curar amb un somriure #REMAPERUNSOMRIURE\nEl dissabte 23 de desembre tindrà lloc la 3ª Remada Solidària de pàdel-surf organitzada per la Fundació Amics de l'Hospital del Mar i l'empresa Moloka'i Sup Center Barceloneta. Desenes de Pares Noel faran un recorregut sobre les taules de pàdel-surf des de la platja de Sant Miquel (al costat de l'escultura dels cubs) fins davant de l'Hospital del Mar. La sortida està programada de 10 a 11 hores.\nL'objectiu és aconseguir fons per assegurar la continuïtat del programa Curar amb el Somriure, amb el qual els Pallapupas aconsegueixen alleugerir l'estada dels petits pacients a l'hospital.\nAmb la seva intervenció i a través de l'humor Pallapupas omplen de vida i humanitat el pas dels infants per l'hospital aconseguint que se sentin més nens i menys malalts. Aquí podeu veure un vídeo dels pallapupas animant a la participació.\nL'activitat: recorregut i inscripcions\nLa remada comença a la platja de Sant Miquel i arriba davant de l'Hospital del Mar on hi haurà espai per l'avituallament/xocolatada.\n09:20 Obertura de portes per accedir a vestuaris, repartir disfresses…\n10:00 Inici de la Remada\n10:20 Arribada davant l'Hospital Mar, Xocolatada\n11:00 Final de l'activitat\nPreu de la inscripció : 20 € tot el material inclòs (taula, rem, neoprè, disfressa i accés al vestuari). 15 € si disposes de material (inclou disfressa i accés al vestuari).\nLes persones que hi vulguin participar poden contactar per Whatsapp al telèfon 654.082.099 o per e-mail a aloha@molokaisupcenter.com\nEt convidem a rebre els Pares Noel, a compartir una xocolata calenta i a fer-te divertides fotos amb els Pallapupas #RemaPerUnSomriure. Des de les 10:00 del matí t'estarem esperant al passeig Marítim davant de l'Hospital del Mar. I si aquest dia no pots venir, no et preocupis també ens pots ajudar fent la teva aportació al projecte clicant AQUÍ


Visita Guiada Exposició 'Del que passa a fora' | Fuga\nCurso de fotografia contemporània i creativa\nVisita guiada a l’exposició ‘Del que passa a fora’\nDijous 15 d’octubre, 18h\nEl dia 15 d’octubre et convidem a una visita guiada a l’exposició d’Erik Estany Trigerström a la Sala Cava del Centre Cívic Can Basté.\nDel que passa a fora parteix del gest de fotografiar des de la finestra per reflexionar sobre com veiem el món, i quin paper hi juguen les imatges. Les diverses peces de les quals es compon el projecte recullen preguntes sobre el control, la vigilància, la visió maquínica, la nova normativitat visual basada en les pantalles, o la relació que establim amb la tecnologia.\nEn el treball, l’autor mira el que passa a fora, per pensaren el que passa a dins d’aquesta capa d’imatges que media entre nosaltres i el món.\nErik Estany Tigerström va ser el guanyador de l’edició 2019 del festival Art Photo Bcn, del premi Copias Wall Award, així com d’una de les beques de producció del 15è Fòrum Fotogràfic Can Basté. Del que passa a fora és un treball formalitzat en el curs de Seguiment de projectes de Fuga amb Marta Dahó i es podrà visitar a Can Basté fins al 31 d’octubre.\nActivitat gratuïta per a còmplices de Fuga.\nDe dillluns a dijous, de 10 a 14h


Hora i data actual: Dissabte 16/01/2021 16:12\nDijous 26/06/2008 20:25\nAmb BTS en via doble no es pot absorbir el trànsit normal de trens per la línia? Amb BTS entre Martorell i Vilafranca, no ho crec pas. Sant Sadurní no deu tenir personal de circulació. El mateix ens passa a Girona: tenim cantons Maçanet - Girona, Girona - Figueres i Figueres - Portbou si falla la s...\nDijous 26/06/2008 20:20\nAhir a dos quarts i mig de set del vespre L2 aturada.\nDijous 26/06/2008 20:19\nawe ha escrit: Lleida és "Lleida Pirineus". L'aeroport de Girona és "Girona Costa Brava". Tindrem l'estació de tren "Girona Costa Brava"?\nNo t'extranyi que li posin "Girona Salvador Dalí"\nPoca broma amb això, que s'ha proposat oficialment que l'estació de Vilafant dugui el nom del pintor surrealista.\nDijous 26/06/2008 19:59\nTema: Semàfors que duren de Nadal a Sant Esteve\nDoncs bé, pujo aquest fil per comentar que per fi s'ha canviat la seqüència de la cruïlla fatídica de Comte d'Urgell amb París gràcies a la futura posada en marxa d'un carril bici. Amb aquest canvi el gir de Comte d'Urgell costat mar cap a París costat Besòs està en vermell mentre el semàfor de vian...\nDijous 26/06/2008 19:55\nA partir de l'1 de juliol tanca definitivament l'aparcament de les Glòries, i amb ell desapareix la TC-Dia. No hi ha previsió de mantenir el sistema a cap dels restants 46 aparcaments gestionats per B:SM. No he aconseguit, però, que ma mare fes una reclamació per escrit per aquest fet com a usuària ...\nDilluns 23/06/2008 21:40\nDilluns 23/06/2008 21:37\nTema: Nous indicadors i megafonia en estacions de Regionals\nRe: Indicadors i megafonia en estacions de la línia Lleida-BCN\nGirona avui estava en ple procés d'Adifització. El vestíbul ja té tota la senyalètica verda, les andanes encara no. També estan a punt d'instal·lar-se les noves lletres a la façana de la plaça d'Espanya.\nDilluns 23/06/2008 21:35\n252-071 ha escrit: Aixó no vol dir res,també fan proves per Granollers i d'aixó ja es porten fent des de més d'any i mig i encara no s'ha posat cap civia en servei per la R2.\nNi a Girona...\nDilluns 23/06/2008 21:30\nDilluns 23/06/2008 20:56\nNous resultats: http://i109.photobucket.com/albums/n46/entfe001/Temp/votacionsFotosFTC.png (en realitat és la mateixa imatge que ha estat actualitzada) Tot i que sembla improbable que passi, caldria definir un criteri en el cas hipotètic en què hi hagi empat de punts entre dues (o més) fotografies s...\nDiumenge 22/06/2008 14:31\nDiumenge 22/06/2008 14:18\nAvui al Telenotícies-Comarques de TV-3 de les dues de la tarda, han considerat mès important la pujada del futbolaire Girona de Segona-B a Segona que la posada en servei amb vitgers de la T-6, i l´han donada abanç. Jo no sóc molt partidari del futbol, però s'ha de reconèixer que la notícia que el c...\nDissabte 21/06/2008 22:03\nPer cert, ara que surt el tema dels viatges de franc pels retards... veieu el justificant de retard que apareix citat uns missatges més amunt? Doncs bé, els 5,40 euros del bitllet no me'ls torna ningú.\nDissabte 21/06/2008 21:59\nÉs que no sé per què abans no m'havia sortit l'opció d'adjuntar un fitxer, després he vist que seguia igual en un altre fil i he tornat a aquest per pujar-lo\nDissabte 21/06/2008 21:51\nDissabte 21/06/2008 21:50\nSi em recordeu com es pujaven adjunts, poso el full de càlcul aquí mateix.\nDissabte 21/06/2008 21:39\nDissabte 21/06/2008 13:32\nPer favor, que no es carreguin el rellotge de sostre!\nDissabte 21/06/2008 13:29\nMako448 ha escrit: El tren que surt de Maçanet a les 16.30 realitzat per la doble de civia 464.201+463.201,per cert,que ha sortit de Maçanet amb una ocupació que no està gens malament\nTres quarts d'hora abans hi parà un regional procedent de Portbou.\nDissabte 21/06/2008 13:25


"ENTRE EL FRANCOLÍ I L'ANGUERA", LA NOVA ACTIVITAT DE BARJAULA PER CONÈIXER L'ENTORN NATURAL DE MONTBLANC\nNotícia parida el 8.3.11 Etiquetes de comentaris: activitats\nJoan Pallissé Clofent, autor del llibre Els camins de l'aigua, descobrirà als més joves alguns dels indrets naturals més emblemàtics.\nL’Associació Juvenil Barjaula, juntament amb el Centre Excursionista de Montblanc, organitza l’activitat “Entre el Francolí i l’Anguera” per conèixer l’entorn natural de Montblanc. L’excursió tindrà lloc el proper diumenge 13 de març i s’iniciarà a dos quarts de nou del matí a la plaça de Sant Francesc de Montblanc, des d’on els participants es desplaçaran en vehicles fins a Rojals.\nJoan Pallisé, montblanquí afeccionat a l’excursionisme i a l’espeleologia i autor del llibre sobre les fonts i aigües del terme de Montblanc, Els camins de l’aigua, serà l’encarregat de guiar el grup per alguns dels indrets propers a Els Cogullons, un despoblat de Montblanc que es troba a l’antic terme de Rojals. A llarg de l’excursió, també es visitaran algunes fonts d’aigua.\nLa durada de l’excursió és d’aproximadament 4 hores, amb una parada per esmorzar, i és recomanable portar guants i tisores de podar ja que es passarà per nous camins de difícil accés degut a l’abundant vegetació. L’hora d’arribada a Montblanc és al voltant de les 13.30 hores.\nAmb aquesta activitat, Barjaula té l'objectiu d'apropar l'entorn natural de Montblanc als més joves per descobrir-los alguns dels indrets més emblemàtics i concorreguts pels nostres avantpassats.


(Del llibre “Dios y el mundo de Joseph Ratzinger. Una conversación con Peter Seewald. Opiniones de Benedicto XVI sobre los grandes temas de hoy. pp 289-293. Traduït al català per Mn. Joan Serra).\nMaria és la porta oberta a Déu. En parlar amb ella es pot tenir aquesta ingenuïtat, es pot acudir amb aquests precs i confiança infantils que moltes vegades la gent no s'atreveix a manifestar davant el mateix Crist. És el llenguatge del cor. Que la fe es manifesti en aquesta xarxa de santuaris mostra per partida doble com afecta això al cor humà. És la fe, de la qual Crist ens diu que mou muntanyes.\nMiracles en sentit tècnic?\nFins a quin punt succeeixen realment miracles en sentit tècnic, és altra qüestió. L'important és que existeix gran confiança i que aquesta confiança també troba resposta. Aquesta confiança aviva tant la fe que arriba fins al físic, fins al nostre temps, i fa que la mà bondadosa de Déu es torni real gràcies al poder bondadós d'aquesta mare.\nParlem de Fàtima\nEl papa Joan Pau II va beatificar el 13 de maig de 2000 els nens vidents de Fàtima.\nEll mateix atribueix la seva supervivència en l'atemptat de la plaça de sant Pere esdevingut el 13 de maig de 1981, a un miracle de la Verge de Fàtima i afirma fins i tot que aquesta trobada ha exercit una notable influència en el seu pontificat.\nAparició de la Mare de Déu\nQuè va succeir? Al migdia del 13 de maig de 1917, tres nens pastors, Llúcia (deu anys) i els seus germans ,Jacinta (set) i Francesc (nou) van viure una experiència notable en un poble portuguès totalment desconegut fins llavors.\nSobre una alzina va aparèixer una llum brillant i, el nens van dir, que envoltava a una «dona formosa». «No temeu», va dir ella, anava a anunciar un missatge que portaria la pau als homes.\nAl principi, els nens van sofrir burles i escarnis per aquesta història. Però el 13 d'octubre d'aquest mateix any, unes setanta mil persones es van congregar per ser testimonis oculars de l'autenticitat d'aquests missatges.\nSegons els informes, l'espectacle va començar al migdia. De cop i volta va cessar de ploure. Els núvols es van obrir i d’improvís el sol va començar a girar a enorme velocitat al voltant de si mateix com una giràndola. Arbres i persones es van veure submergits de sobte en una llum fantàstica.\nLa multitud va proferir un crit d'horror. Perquè per un breu moment va semblar com si el sol fora a precipitar-se sobre ells.\nNo podem precisar el que, analitzat des d'un punt de vista purament científic, va succeir o no va succeir aquell 13 d'octubre. L'important és que les persones van quedar visiblement afectades per la singularitat del moment. Van poder percebre que allí hi havia alguna cosa, i, en certa manera, el sol es va convertir per a ells en la prova del misteri que hi havia en el que succeí.\nMaria vinculada amb Jesús\nL’Apocalipsi parla de la dona vestida amb el sol i situada sobre la lluna. Amb això s'al·ludeix en primer lloc al poble de Déu en l'antiga i en la nova aliança, però també de manera especial a Maria El sol del que va vestida simbolitza Crist, l'autèntica llum del món. Expressa, per tant, la seva radical vinculació a Crist. Ella té la lluna - símbol de la petitesa- als seus peus. En aquesta imatge primer es fa visible una grandesa que pot produir-nos temor, però que després desplega un poder consolador. I la gent que peregrina a Fàtima, o a Lourdes, o a Guadalupe, experimenta tant aquesta grandesa com el consol i poder curatiu que emanen.\nEl secret de Fàtima\nCrec que no podem parlar de Fàtima sense abordar el famós "secret de Fàtima". Em refereixo als missatges que els nens vidents van rebre en 1917. El primer "secret" és la visió de l'infern: "Vosaltres heu vist l'infern, al que van molts pobres pecadores". El segon és una predicció del final de la primera guerra mundial, a la qual, "si no se cessa d'ofendre al Senyor", seguiria una nova guerra, "encara pitjor". Inclou també una predicció de la conversió de Rússia.\nPerò Joan Pau II va ser el primer que va expressar aquesta conversió en consagrar Rússia a Maria; un any més tard Gorbachov iniciava la perestroika, i deu anys després queia el teló d’acer.\nSobre el tercer secret s'ha especulat durant dècades, dient, per exemple, que predeia l'Apocalipsi o, almenys, l'ocàs de l'Església. Es deia que aquest missatge només estava destinat a cada Papa en persona, raó per la qual no es feia públic. En la seva tercera visita a Fàtima, el propi Papa va desvetllar el secret. Per encàrrec del Pontífex, el cardenal Sodano va esbossar breument el seu contingut i va explicar que la visió dels nens de "un bisbe vestit de blanc, ferit per tirs, caient mort al sòl" predeia l'atemptat contra Joan Pau II.\nEn el fons, el missatge de Fàtima no és molt complicat, al contrari. Els tres nens vidents ho van formular així: "Jo sóc la benvolguda senyora del rosari!... He vingut perquè els éssers humans es corregeixin. Han de deixar d'ofendre el Senyor".\nDe fet, el missatge mateix és molt senzill. Llúcia, l'única supervivent dels nens vidents, ha valorat cada vegada més aquesta senzillesa dient que no es pari esment a les altres coses que es diuen, que en realitat només es tracta de fe, esperança i amor. Jo també vaig assolir parlar breument amb ella. I ho va repetir amb molta insistència: "Conteu-ho a la gent!".\nParaules de la vident Llúcia\nElla creia: "Els àngels que vam veure primer ens van exercitar en la fe, en l'esperança i en l'amor, i el contingut de tot el missatge és que aprenguem això. És just el que ens vol ensenyar la mare de Déu per purificar-nos i convertir-nos. La penitència és precisament aquest distanciament íntim de la tendència actual que allunya de Déu i només condueix fins a si mateixa. La penitència és conversió, sortir d'un mateix, lliurar-se; llavors es converteix en amor i que a la vegada té la fe com requisit previ genera esperança”.\nCrec que totes aquestes aparicions marianes, quan autèntiques, no ens indiquen quelcom adjunt a l'evangeli. No proporcionen continguts curiosos, sensacionalisme o coses per l'estil, sinó que ens retornen al senzill i essencial, que amb tanta facilitat tendim a passar per alt. Precisament avui, donada la complexitat de tots els nostres problemes, el cristianisme sol semblar-nos complicat perquè els arbres ens impedeixen veure el bosc. Es tracta de ser conduït al senzill centre, no a qualsevol altre lloc, sinó a l'essencial, a la conversió, a la fe, a l'esperança i a l'amor.\nRevelació del tercer secret de Fàtima\nEntretant, la Congregació de la Fe, en una conferència de premsa celebrada el 26 de juny del 2000, va presentar als mitjans de comunicació el text complet del denominat tercer secret de Fàtima. Es va lliurar també un fullet editat per la Congregació en els grans idiomes del món, que reprodueix en facsímil el text manuscrit de la germana Llúcia, per eliminar qualsevol discussió raonable sobre la veracitat i integritat d'aquest text.\nText manuscrit per la germana Llúcia , vident\nEn aquest fullet es descriu escrupolosament tant el transcurs de les visions com les successives redaccions de la germana Llúcia que les recorden i l'hàbil exposició del tercer secret. Es reprodueix a més l’elocució del cardenal Sodano esmentada per vostè; jo mateix vaig col·laborar en l'esborrany del comentari del text Com aquest fullet és accessible per a tot el món, seré breu.\nOpinió del professor Ricardi\nLa visió mostra el fatigós camí d'un bisbe vestit de blanc (que els propis nens vidents identifiqués amb el Papa) cap a una muntanya coronada per una creu; el camí travessa una ciutat mig destruïda. Bisbes, sacerdots, seglars i finalment el Papa són assassinat! Però la sang dels executats és recollida pels àngels\ni es torna fructífera per al món. Es pot veure en el text una visió abreujada i presentada en imatges simbòliques de l'Església dels màrtirs en el segle xx; el professor Riccardi (president de la comunitat de Sant Egidi), en un llibre sobre els màrtirs del nostre segle que han sucumbit sota els diferents règims dictatorials, mostra de forma impressionant la realitat aquí simbolitzada.\nPerò de les línies bàsiques de les tres parts del secret es desprèn que la crida a la penitència és cabdal i posa de manifest al mateix temps que la història no transcorre d'acord amb un determinisme inevitable, com si ja estigués tot escrit i fora intransformable, sinó que segueix sent una història de llibertat: la penitència pot modificar la visió.\nEl secret és una crida dramàtica a la llibertat del ser humà per canviar-se a si mateix, transformant d'aquesta manera el curs de la història; per altra banda, això és el que aquest text té en comú amb l'Apocalipsi. El fet que el Papa finalment escapés de la mort es pot considerar un senyal que és possible canviar la història mitjançant l’oració.


El brot afecta al municipi de Xerta.\nEl punt inicial del contagi, amb 4 positius i 46 contactes en seguiment, seria al municipi del Perelló\nActualitzada 09/07/2020 a les 13:53\nEls municipis de Xerta i Camarles pateixen un brot de la Covid-19, segons que ha notificat el departament de Salut aquest dimecres al vespre. En aquests dos municipis hi ha actualment 4 positius diagnosticats amb proves PCR i un total de 46 persones que hi han tingut contacte que estan en seguiment.\nMalgrat que els contagiats es troben als municipis de Xerta i Camarles, l'origen de la transmissió del virus és un claustre de professors en un centre escolar del Perelló.\nEl primer cas d'aquest brot va començar a presentar símptomes el passat 30 de juny, moment en què es van començar les tasques de seguiment dels contactes. No hi ha cap hospitalització relacionada amb aquests casos.\nCom pot ser? Els claustres presencials no estan prohibits?\nComenta el contingut : Salut notifica un brot de Covid-19 a Xerta i Camarles originat a un claustre de professors