Preguntes i respostes - Fundació Ca...\nLanzamiento Greenfield Consulting S...\nTITULAR: Faran fora Rodríguez Sol per defensar la consulta\nFOTO: La PAH veu deficient la tasca de la Paeria\n5 DE MARÇ DEL 2013 NÚMERO 1.732 ANY 8 El primer diari gratuït i independent de Lleida Tel.: 973 260 065 Fax: 973 261 067 Visita’ns també a: p. 11 i Edit. 04 Faran fora Rodríguez Sol per defensar la consulta El fiscal general de l’Estat expedienta el lleidatà, actual fiscal general a Catalunya Rodríguez Sol titllà com a “legitim” que la ciutadana catalana aspiri al referèndum p. 06 p. 05 Comissen 40.000€ en tabac en 4 vehicles L’operació es fa a Biosca i és la més important de la Guàrdia Civil enguany p. 03 Màxim històric de desocupats a Lleida, amb 33.217 persones p. 05 LAURA CORTÉS (ACN) ElTSJC resol que el polígon El Segre no és La PAH veu deficient la tasca de la Paeria idoni per a la mesquita La Plataforma d’Afectats per la Hipoteca qualifica les mesures de “fum”PUBLICITAT 2.\n02 DINTERÈS BONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 www.bondia.catEl temps a Lleida meteo@bondia.cat Serveis TELÈFONS Seguretat Jornada passada per Emergèncias Mossos d’Esquadra 973 700 050 112 aigua, però amb pluges Atenció a la Dona (Mossos) Policia Ext. 5000 091 minses a la Plana 07.26 h 18.53 h Guàrdia Civil Atenció Ciutadà 900 101 062 Guàrdia Urbana 092/973 700 600 El cel estarà avui cobert o molt ennuvolat. I Urgències mèdiques és que s’esperen precipitacions generals. Ara ICS 973 221 516 bé, a la Plana sembla que seran minses. En Hosp. Arnau de Vilanova 973 705 200 canvi, al vessant sud del Pirineu i Prepirineu Minvant Hospital de Sta. Maria 973 727 222 acumularan quantitats de precipitació Urgències Tàrrega 973 310 852 abundants (entre 20 i 50 litres en 24 hores) i Comitè Anti-sida 973 221 212 puntualment molt abundants. També cal anar en compte amb el vent. Pel que fa a les Alcohòlics Anòmims 629 779 654 temperatures, les mínimes pujaran i les Comedores compulsivos 676 060 624 màximes experimenten un lleuger descens. Fibrolleida 649 873 838 Creu Roja Lleida 973 279 900 Agramunt 973 390 880 DIMECRES DIJOUS Balaguer 973 445 795 Cervera 973 532 084 Les Borges Blanques 973 143 493 Mollerussa 973 711 282 Tàrrega 973 500 679 Serveis funeraris 973 237 206 Servei de suport en el Dol de Ponent 973 501 503 Bus Lleida-Andorra 973 352 379 Estació d’Autobusos 973 268 500 FARMÀCIES D’AVUI De 09.00 a 22.00 h Garrós. Prat de la Riba, 53 Baquero. Riu Ebre, 10 De 22.00 a 09.00 hPUBLICITAT Elena Peña. Pl. Sant Jordi, 2 (Bordeta) FARMÀCIES DEMÀ De 09.00 a 22.00 h Baquero. Riu Ebre, 10 Martí. Anselm Clavé, 35 De 22.00 a 09.00 h Garrós. Prat de la Riba, 53 AL·LÈRGIES Nivell de risc d’al·lèrgia: 0, nul; 1, baix; 2, mitjà; 3, alt; 4, màxim. Nivells de previsió: A, en augment; =, estable; D, en descens; ?, situació excepcional. Del 4 de març al 10 de març Parietària 1 = Pi 1 = Gramínies 1 = Plàtan - - Olivera 0 = Pollancre 1 A Avellaner 1 = Salze 2 = Auró Negundo 0 A Vem 2 = Freixe 2 = Xiprer 2-3 A Melcoratge 0 A Alterania 2 = Om 1 = Cladosporium 3 = 3.\nBONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 AVUI 03Màxim històric d’aturats a Lleidaamb 33.217persones sense feinaEl Servei d’Ocupació de Catalunya va registrar al febrer 243 lleidatans més a les llistes de l’atur ACNREDACCIÓ. LLEIDANou màxim històric del nombre La pèrdua ded’aturats a les comarques deLleida. I és que al febrer es van 7 autònomssuperar els 33.000 aturats. Con-cretament es van registrar33.217 lleidatans a les llistes de cada dial’atur, 243 persones més que al Lleidava tancar, per altra banda,gener. Així, la taxa de desocupa- el mes de febrer amb 192 autò-ció de les comarques de Lleida noms menys, una xifra que su-és d’un 15,8% (33.217 aturats posa la pèrdua mitjana de 7 tre-per una població activa de balladors autònoms al dia. En209.700 persones). Tanmateix, aquestes moments, hi ha 39.812destacar que, en termes intera- lleidatans que són autònoms.nuals, hi ha un miler d’aturats Davant d’aquestes dades,més que fa un any. UGTva denunciar que les mesu- Per sectors, Lleida veu redu- res equivocades dels governsir l’atur de 50 persones en la estan augmentant més que maiconstrucció, mentre que als al- la desaparició d’aquest tipus detres sectors d’activitat va aug- treballadors a Lleida, en lesmentar la desocupació amb 105, quals, des de sempre, no s’ha-41 i 134 persones en l’agricultu- via destruït mai tant emprene-ra, indústria i serveis, respecti- dor. Els principals factors quevament. El febrer es van signar han contribuït a aquesta des-6.231 contractes, 2.045 menys trucció són, per UGT, l’elimina-que el gener, un 24,71% menys ció de programes per a la crea-en termes percentuals i el decrei- ció de l’autoocupació, la mancaxement més elevat en percentat- de finançament, l’elevada ràtioge de tot Catalunya. A més, no- de morositat de l’Administraciómés 819 van ser de caràcter in- Imatge d’una oficina del Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC) o l’excés de burocràcia.definit. Per sexes, 153 del 243 nous Una taxa d’atur del xim d’aturats a Catalunya, se- NOU RÈCORD DEL REGISTRE DES DEL 1996aturats són homes i la resta, 90, gons el Ministeri d’Ocupació idones. A més, en aquests mo- 15,8% Seguretat Social. El sector de laments hi ha 2.485 joves menorsde 25 anys sense feina. construcció, la cara. El secretari d’Ocupació del Departament d’Empresa i Ocu- Espanya traspassa laCATALUNYA Agricultura, indústria i serveis, la creu pació, Ramon Bonastre, va ad- vertir que “no es generarà ocu- barrera dels cinc milions En el conjunt de Catalunya, el pació” mentre “no es variïn lesnombre de persones desocupa- polítiques econòmiques a nivell L’atur també va registrar un teri deTreball i Seguretat So-des que esvan inscriure a les ofi- europeu”. Bonastreva insistir en nou màxim a l’Estat en pujar cial. Es tracta de la xifra méscines del Servei d’Ocupació de 6.231 contractes que cal reactivar l’activitat eco- en 59.444 persones durant el alta en tota la sèrie històricaCatalunya (SOC) al febrer va nous nòmica per lluitar contra l’actu- mes de febrer. Així, el nombre comparable, queva començaraugmentar de 3.359 persones al “crisi extrema” i revertir la ten- total de parats va superar per el 1996. La desocupació vaen relació amb el gener i amb 2.045 menys que al dència creixent de la desocupa- primer cop els cinc milions i se pujar a 16 comunitats autò-aquesta xifra el segon mes de gener i dels quals només ció. També va dir que les dades situa als 5.040.222 persones, nomes. Encapçalen el ràn-l’any es va tancar amb un total 819 van ser de caràcter mostren “una desacceleració l’1,19% més que al gener, se- quing Andalusia (22.722) i lade 661.176 desocupats, cosa molt suau en la destrucció d’ocu- gons les dades que del Minis- Comunitat de Madrid (8.120).que suposa marcar un nou mà- indefinit pació”.PUBLICITAT 4.\n04 OPINIÓ BONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 ISBN 1886-6883. Dipòsit legal L-61-2006. Control de PGD. DIRECTORI Edita: Bondia Lleida SL Editorial El fiscal que va pensar en veu alta President: Jaume Ramon i Solé Director: Josep Ramon Ribé Si res canvia en breu, tot fa pensar que els dies del lleidatà Martín Rodríguez Sol Redacció: Albert Guerrero Director comercial: Carles Jiménez. com a fiscal general de Catalunya estan comptats, després que el fiscal general de Administració: Arancha Pajuelo l’Estat, Eduardo Torres-Dulce, hagi iniciat el seu expedient de destitució després Maquetació: J. Torrelles i Juanma Paquico Coordinadora Bondia.cat: Lourdes Cardona que el màxim responsable de la Fiscalia catalana hagués defensar que és “legítim” que Catalunya aspiri a una consulta d’autodeterminació. Rodríguez Sol va matisar Carrer Vila Antònia, 6. 25007-Lleida. Telèfon: 973 260 065. ahir que, tot i les seves paraules, assegura que el marc legal actual no fa possible Correu electrònic: info@bondia.cat. el referèndum i que tant ell com la resta de fiscals catalans es deuen a la promesa Web: http://www.bondia.cat/ de fidelidat a la Constitució. Aviat no es podrà pensar ni en veu alta. El diari no es responsabilitza de les opinions expressades pels col·laboradors de la nostra secció de tribuna L’opinió del Bondia es reflecteix a través de la seva editorial. Bondia es reserva el dret de publicar els articles a l’edició del digital (www.bondia.cat). LleidaapostaperlaindústriaculturalÀngel Ros i Domingo esdeveniments, també en matè- Des de l’Ajuntament de Llei- lunya, aporta capacitat de crea- desenvolupar el seu talent cre- ria cultural. La celebració da creiem en l’educació en ma- ció d’empreses del món audiovi- atiu i, de l’altra, portem a Lleida d’aquest festival, però, és només tèria cultural i lavinculem a l’Ani- sual amb finalitats cinematogrà- festivals i certàmens de recone- la punta de llança de la ferma mac, posant en contacte els in- fiques, televisives, publicitàries gut prestigi per tal de difondre aposta de Lleida per la indús- fants i adolescents amb les i de productes vinculats a la te- el potencial i la capacitat de laAlcalde de Lleida tria cultural audiovisual, un tre- diverses formes d’expressió cre- lefonia mòbil i els videojocs. Es ciutat en matèria artística. És el ball de base continuat que s’ha atives. A través de sessions es- recolza en els nostres centres que anomeno els binomis Edu- focalitzat en dos vessants dife- colars i altres activitats, fomen- educatius de la Universitat de cació-Animac i Magical-Animac,Lleida s’ha convertit, un anymés, renciades, però íntimament re- tem la formació dels consumi- Lleida i de Formació Professio- la clara aposta de Lleida per laen la capital de l’animació amb lacionades: l’educació i el Magi- dors i creadors audiovisuals i nal i compta com a actius, entre indústria audiovisual, la forma-motiu de la celebració de la Mos- cal. eduquem els infants i joves en altres, amb els mitjans de comu- ció i la recerca en aquestes ma-tra Internacional de Cinema Com ja sabeu, crec que l’edu- l’estima per la cultura i, en con- nicació locals i els esdeveni- tèries.d’Animació de Catalunya-Ani- cació i la formació són el motor cret, en el coneixement dels for- ments cinematogràfics i del món Lleida, i per extensió Catalu-mac. Pel·lícules, projeccions, de canvi del nostre futur, són la mats creatius del cinema d’ani- artístic que tenen lloc a Lleida. nya, hem d’apostar per la in-conferències, tallers i altres ac- base imprescindible per a gau- mació i del món audiovisual en Avui disposem de nombroses dústria cultural, que té, també,tivitats han aplegat a Lleida mi- dir de les diferents manifestaci- general. instal·lacions dedicades a les un impacte cada dia més impor-lers d’experts, professionals i pú- ons culturals i, també, per a es- Lleida ha apostat per educar manifestacions de totes les arts tant en l’economia i en l’ocupa-blic interessat en un certamen devenir creadors de cultura. els seus infants i adolescents i han sorgit multitud d’entitats ció i, per tant, cal no oblidar-ho,que, organitzat per l’Ajuntament L’educació aporta una notable en matèria cultural audiovisual culturals, com grups de teatre i contribueix a una millor quali-de Lleida, s’ha refermat com una sensibilitat cultural als joves, que i, també s’ha dotat d’un equipa- formacions musicals que enri- tat de vida de tota la ciutadania.proposta de qualitat, singular i fa que apreciïn millor la música ment capdavanter en aquesta queixen la vida cultural lleidata- La cultura és un sector produc-única al territori espanyol, que que escolten, la pintura que con- producció artística: el Magical, na amb les seves aportacions. tiu clarament emergent en elsaposta i posa en valor el talent templen o el teatre, la dansa, el mitjançant el qual incentivem la Lleida tanca, d’aquesta ma- serveis, que genera ocupació i ri-dels creadors i els continguts. cinema i la televisió que veuen. producció audiovisual local i na- nera, el cercle a l’entorn dels ser- quesa també creixents. Animac s’ha consolidat com I es genera aleshores un públic cional i la innovació tecnolò- veis de la indústria cultural. Per això cal que Lleida dispo-un referent a nivell nacional i in- interessat a assistir als concerts, gica, oferint equipaments i su- D’una banda, formem els nos- si d’una important oferta cultu-ternacional del cinema d’anima- a les representacions teatrals, ci- port a les iniciatives empresari- tres petits i joves en matèria cul- ral de qualitat i contribuir així, deció, independent i arriscat, de- nematogràfiques o qualsevol de als que puguin sorgir. tural i també dotem la ciutat manera decisiva, a aconseguirmostrant, unavegada més, la ca- les sales d’exposició d’arts plàs- El Magical, el gran centre de d’equipaments de primer ordre i també en l’àmbit cultural l’equi-pacitat de Lleida per organitzar tiques de què disposem a Lleida. producció audiovisual de Cata- de tecnologia puntera per poder libri territorial del nostre país. El Pla de Mobilitat Urbana de geixen cada quinze dies aques- del transport urbà... Massa pre- tres docents, centres de treball, la ciutat de Lleida hauria de de- ta disbauxa als mitjans de comu- guntes sense resposta. comerç...), amb una freqüència Transport finir el model global de qualitat de vida de les lleidatanes i els nicació locals. Al novembre del 2011, la re- La planificació organitzada de la mobilitat a la nostra ciutat de pas acceptable dins d’una franja horària plena de sentit co-públic eficaç lleidatans per tal d’assolir una mobilitat eficaç, eficient i sos- gidora Marta Camps va anunci- ar una reestructuració del siste- ha de permetre assolir un punt d’equilibri socialment accepta- mú i tots els dies de la setmana. L’autobús ha de generar con-i útil a Lleida tenible. Però el que ens traslla- da aquest equip de govern soci- alista és improvisació, sense ma de transport urbà. És cert que no tenim una ciutat orde- nada pel que fa a la mobilitat i és ble, això vol dir participació, di- àleg i consens de tots els sectors socials i econòmics implicats per fiança tots els dies de l’any. Cal evitar rutes reiterades i repetiti- ves. A manera de xarxa, els cor- més criteri que el purament eco- més necessari que mai una ciu- una millor qualitat de vida de redors han de ser lineals i estarBea Obis nòmic i sense tenir en compte no tat cohesionada que respecti el les persones. interconnectats a una anella in- només als usuaris sinó també als ciutadàvianant i racionalitzi l’ús I això és el que el Pla de Mo- terior i una altra d’exterior. L’ane- que no ho son. Caldria saber i del vehicle privat. bilitat recollia. Ara falta que lla interior ha de ser l’eix verte- analitzar els motius pels quals La jerarquia de la mobilitat no s’apliqui bé i de manera eficient brador del transport públic de laPortaveu de CiU a molts ciutadans no utilitzen el està ben entesa pel PSC a la nos- i eficaç. De què ens serveix un ciutat amb una alta freqüèncial’Ajuntament de Lleida transport públic urbà. tra ciutat. La taula de seguiment Pla de Mobilitat urbana si des- de pas i connectar la resta de lí- Lleida ha de ser una ciutat se- del contracte de gestió del trans- près anem anunciant mesures nies amb estacions d’intercanvi gura que garanteixi i millori en port urbà de viatgers encara no de manera aïllada sense respon- que et portin als barris.La mobilitat urbana o interurba- mobilitat sostenible. La manca s’ha reunit en aquest nou man- dre a criteris de sostenibilitat, S’han de connectar els apar-na, entesa com a necessitat ovo- de planificació es fa palesa en les dat municipal. Ja fa un parell de suposadament només responen caments dissuasius amb la xar-luntat de les persones, forma constants anulacions de línies, mesos quevam demanar aques- a criteris econòmics. xa. I per últim, creiem que per da-part de l’evolució socioeconòmi- canvis de freqüències i elimina- ta trobada. Volem saber quins El bus urbà ha de ser regular, munt del quilometratge (queca i planteja problemes d’infra- ció de parades. Aquesta pèssi- criteris, quines prioritats, quins fiable, útil i fàcil. Que comuni- també hem de tenir en compteestructures i serveis. De la seva ma organització produeix mal- costos, quins ingressos, en què qui tots els barris i partides amb per l’optimització de recorre-eficàcia en depèn en bona me- estar i inquietud i desconcert als hi guanya i en què hi perd el ciu- els principals centres genera- guts) cal potenciar la qualitat delsura el benestar de les persones. usuaris i els que no ho són, lle- tadà vianant, usuari i no usuari dors de mobilitat (hospitals, cen- servei, l’eficiència i l’eficàcia. 5.\nBONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 LLEIDA 05El polígon no és un lloc idoni PAH: “La tasca de laper fer-hi una mesquita Paeria és insuficient”El Tribunal Superior de Justícia dóna la raó als empresaris que s’hi oposaven Amb els desnonamentsREDACCIÓ/ACN. LLEIDA ROS ‘PORTARÀ’ EL trial, passés a ser catalogat del carrer del Nord, el debat es REDACCIÓ. LLEIDAEl Tribunal Superior de Justícia BURCA AL PARLAMENT d’equipaments comunitaris per va centrar en la ubicació d’una La Plataforma d’Afectats per lade Catalunya (TSJC) ha aprovat acollir la mesquita. Ara, tal com gran mesquita al polígon. Així, Hipoteca (PAH) de Lleida con-el recurs que l’Associació per la L’alcalde de Lleida, Àngel Ros, va confirmar ahir l’advocat dels part de la comunitat musulma- sidera “absolutament insufici-Sostenibilitat als Polígons El Se- va assegurar ahir que si el Tri- empresaris, Santiago Solsona, na van rebutjar la cessió per la ent” el conveni quevan signar di-gre i Entrevíes, formada per em- bunalConstitucionalnoelsdó- el TSJC els dóna la raó en consi- distància amb la ciutat. També vendres la Paeria i el Col·legi depresaris, va presentar el novem- na la raó en l’ordenança del derar que el terreny no és l’ido- s’hivan oposar els industrials de Procuradors gràcies al qualbre de 2009 contra l’acord de la burca, demanarà al Parlament ni per acollir-la ni tampoc per fer- la zona. A més, es va fer un con- aquest col·lectiu avisarà l’Ajun-Comissió d’Urbanisme de Lleida quelegislisobreaquestaqües- hi cap equipament social. En curs públic per construir la mes- tament dels casos greus de des-(Generalitat) per requalificar els tió. Ho va dir en una entrevis- aquest temps, totes les comuni- quita, que va quedar desert i, a nonament per activar abans elsterrenys on s’havia d’ubicar una ta a Catalunya Ràdio. Ros va tats musulmanes que han optat més, la comunitat Aloumma va serveis socials. Des de la PAHmesquita al polígon industrial El afegir que a Lleida hi ha unes a construir la mesquita al polí- renunciant-hi. van assegurar ahir que aquestaSegre de Lleida. 25 dones que porten burca i gon han acabat desistint. L’Associació per la Soste- mesura és “fum” i que només La comissióva autoritzar que que, des que estava en vigor Des del desembre del 2007, nibilitat als Polígons El Segre i serveix per “rentar la imatge” deel terreny, situat al carrer Baró i l’ordenança, no s’ha hagut de quan la Paeria va anunciar la Entrevíes farà avui una roda de dues de les parts “responsables”Travé, considerat com a indus- posar cap sanció. cessió del solar a la comunitat premsa. d’aquest drama que deixa sense casa 4 famílies al dia a la ciutat. EL CONSISTORI REPLICA La regidora d’Urbanisme, Marta Camps, va replicar a la PAH i va dir que “el conveni és un exercici de responsabilitat so- cial d’ambdues institucions”. A més, va afirmar que la nova ofi- cina municipal d’atenció a per- sones amb problemes de paga- ment de la hipoteca i del lloguer ha atès 76 casos i que ha adju- dicat en tres mesos i amb crite- ris d’emergència social 8 pisos a famílies desnonades. Ros demana una nova relació entre PSC i PSOE REDACCIÓ. LLEIDA L’alcalde de Lleida i membre de l’executiva del PSC, Àngel Ros, va demanar “una nova relació PAERIA PAERIA entre PSC i PSOE garantint la Pràctiques d’estudiants de l’Illa de la Reunió Tornen les Tardes de Ball per a la gent gran veu pròpia i la identitat dels so- 13 estudiants procedents de l’Illa de la Reunió (França) esta- Les Tardes de Ball arriben enguany a la 21a edició. La prime- cialistes catalans”. “La visibi- ran cinc setmanes a Lleida per tal de fer estada formativa a ra sessió tindrà lloc el dijous 14 de març. Es fan tots els di- litat del PSC ha d’estar per da- diverses empreses de la ciutat. Ahir van visitar la Paeria. jous, excepte el Dijous Sant, a les 17.30 hores al River Cafè. munt d’altres conceptes”, va considerar, tot apostant per “re- construir les relacions PSC- PSOE amb noves bases”.Detingut per agredir i La UdL, al reglament Degradació del Camí de Marimunt, al Secàrobar dues dones al carrer sobre els nanomaterials REDACCIÓ. LLEIDA El Partit Popular va denunciar ahir l’estat de degradació del marge dret del carrer Camí deEls hi va sostraure la cadena d’or i el telèfon mòbil Participa en el disseny del protocol europeu Marimunt, al barri del Secà de Sant Pere.REDACCIÓ. LLEIDA anys, per robar-li una cadena REDACCIÓ. LLEIDA a productes tecnològics avan-Els Mossos d’Esquadra van de- d’or. Els fets van tenir lloc al car- Investigadors del departament çats com ara fàrmacs, cremestenir la setmana passada un jo- rer Ferran el Catòlic i sortosa- de Química de la Universitat de solars o additius alimentaris. Renfe col·labora perve per dos delictes de robatori ment la dona no va patir lesi- Lleida (UdL) han iniciat un gran L’objectiu és desenvolupar un tercer any amb l’Aplecamb violència i intimidació. El ons. El segon robatori es va pro- projecte internacional, finançat marc regulador comú a nivell eu-detingut és Omar D., de 20 anys, duir el dia 23 de febrer al carrer amb uns 50 milions d’euros, so- ropeu, basat en protocols estan- REDACCIÓ. LLEIDAnascut al Marroc i veí de Lleida. Camp de Mart. En aquest cas,va bre els efectes ambientals, de se- darditzats, per avaluar l’acti- Renfe col·labora amb la 34a edi-Va quedar en llibertat en càrrecs robar el telèfon mòbil a una jove guretat i higiene de noves nano- vitat i la toxicologia de les na- ció de l’Aplec del Caragol.Aquestdesprés de declarar. després de donar-li una bufeta- partícules sintètiques. Aquests nopartícules, ja que encara es és el tercer any que l’operadora El primer dels robatorisva te- da. Els Mossos van aconseguir materials d’una centmil·lèsima desconeixen amb precisió els signa un conveni amb aquestanir lloc el 21 de febrer. El detin- detenir-lo gràcies a la descripció part del gruix d’un cabell humà seus efectes sobre els organis- festivitat, que enguany tindràgutva empentar una dona, de 61 que en van fer les víctimes. són cada cop més utilitzats per mes vius i el medi ambient. lloc el 24, 25 i 26 de maig. 6.\n06 COMARQUES BONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013Comissenen4vehicles Moció al Segrià sobre la Declaració de Sobiraniamésde40.000euros Reunió del Consell d’Alcaldes de la comarcadetabacdecontraban REDACCIÓ. LLEIDA El Consell Comarcal del Segrià presentarà una moció al Ple del divendres on s’adhereix a la de- va fer una aferrissada defensa del municipalisme, perquè a més “respon a un claríssim intent de recentralitzar i és un abús”. claració de Sobirania del poble Al Consell esva informar, en-En l’operació més important d’enguany de la Guàrdia Civil de Catalunya. Així es va anunci- tre d’altres, del Programa de Mi- ar ahir en el marc de la reunió del llora dels Camins Municipals del GUÀRDIA CIVIL Consell d’Alcaldes de la comar- Segrià, amb subvencions sol·li- ca, trobada en la que el president citades al PUOSC, a la línia del Segrià, Pau Cabré,va lamen- d’ajuts de la Diputació i amb el tar moltíssim l’atac al món mu- suport de l’Agència de Residus. nicipalista que s’està duent a ter- La subvenció prevista per aquest me des del Govern de l’Estat i quadrienni és de 180.799 €.Un dels vehicles aturats duia el maleter ple a vessar de picadura de tabacREDACCIÓ. BIOSCA amagats en dobles fons a l’inte- La Guàrdia Civil va comissarLa Guàrdia Civil va comissar el rior delsvehicles, 6.730 paquets també els cotxes i va detenir elspassat divendres a dos quarts de de tabac de contraban i 1.505 seus conductors per un delictesis del matí tabac de contraban bosses de picadura de tabac de de contraban. Es tracta de L. F.valorat en més de 40.000 euros. 50 grams cadascuna (75.250 L., de 18 anys i J. F. S., de 48, ve- Escoltes de Ponent recullen 2 tones de brossaEls fets van tenir lloc a Biosca grams en total).Tot el gènere es- ïns de LesValls deValira , J. C. M. Més de mig miler d’escoltes i amics seus dels 17 agrupa-durant un dispositiu policial a la tà valorat en 40.724,50 euros. G., de 51 anys, veí de Lleida, i P. ments de Ponent van participar dissabte en el 40è aniversa-comarca. Aquesta intervenció és, de mo- J. V. S., de 45, veí de Pont de ri de la demarcació Nord-Occidental. Els jovesvan recollir més Els agents van aturar quatre ment, la més important que ha Bar.Tant els detinguts com el ta- de 2 tones de deixalles.vehicles sospitosos al quilòme- dut a terme la Guàrdia Civil de bac comissat i elsvehicles esvantre 30 de la C-451, tots ells amb Lleida enguany en matèria de posar a disposició del Jutjat nú-matrícula espanyola, ivan trobar contraban. mero 1 de Solsona.PUBLICITAT 7.\nBONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 COMARQUES 07Prop de milalumnes fan Maquinàriaagrícolaa El 3r Festival de Pasquaesquí nòrdic laFiradeSantJoseples homenatjarà Mompoua l’Alt UrgellDurant aquest curs properestresedicions REDACCIÓ. CERVERA El 3r Festival de Pasqua de Cer- vera, que se celebra del 21 al 23 de març, homenatjarà el compo- sitor Frederic Mompou, una deREDACCIÓ. LA SEU D’URGELL Acord entre Fira de Mollerussa i els integrants de la FEMEL les figures cabdals de la músicaUn total de 973 alumnes de les clàssica catalana del segle XX.escoles de la Seu d’Urgell i co- En el concert inaugural, quemarca han practicat aquest curs REDACCIÓ. MOLLERUSSA expositors representen un terç tindrà lloc el dijous 28 de març,esquí nòrdic gràcies a la campa- Fira de Mollerussa s’ha assegu- Deixen de ser del total que assisteix en aques- s’ha programat la seva cantatanya que han organitzat conjun- rat la presència dels fabricants expositors per ta fira referent a Catalunya. Improperis amb l’Orquestra Sim-tament el Consell Esportiu Esco- de maquinària agrícola durant formar part de Fira Per la seva part, el president fònica Julià Carbonell de lesTer-lar de l’Alt Urgell i la Mancomu- les tres properes edicions de la de APRICMA, Eduard Abella, res de Lleida, que dirigirà Anto-nitat de Municipis per a la Fira de Sant Josep. Així es va ra- Donaran consell sobre va remarcar que al seu sector ni Ros Marbà amb el cor LiederPromoció de l’Esquí Nòrdic, i tificar ahir durant la signatura com s’han d’enfocar els s’aprecia molt el món de les fires Camera i el baríton Antoni Mar-amb la col·laboració de les dife- del conveni entre l’ens firal i les certàmens firals i també esva mostrar satisfet pel sol. És l’única obra simfònicarents estacions. I això ha repre- tres associacions i gremis que in- fet que l’acord representa que no d’aquest compositor, que va es-sentat un total de quasi 1.500 tegren la Federació d’Empresa- hi haurà els problemes que hi ha- criure el 1963 per encàrrec de laesquiades que han gaudit entre ris Metal·lúrgics de la Província Bona eina per donar via hagut altres anys i amb altres Semana de Música Religiosa.tots els escolars que hi han pres de Lleida (FEMEL). fires per l’assistència o no delspart. L’alcalde i president de Fira de a conèixer les noves fabricants. Abella va reconèixer Aquestes dades lesva fer pú- Mollerussa, Marc Solsona, va empreses que la fira ‘’no aporta un gran ne- Fira a la Noguera de lesbliques ahir l’alcalde de la Seu i destacar que a partir d’ara ‘’dei- El sector reconeix que goci a les empreses consolida- sortides universitàriespresident de la Mancomunitat xen de ser expositors per passar des’’ però si que ajuda a promo-de Municipis per a la Promoció a formar part directament de la els salons no donen cionar i donar conèixer aquelles REDACCIÓ. BALAGUERde l’Esquí Nòrdic, Albert Ba- Fira’’, de manera que donaran negoci a les firmes ja cases noves. En aquest sentit,va El dia 22 tindrà lloc al Consell Co-talla, en el balanç de la campa- consell sobre com s’han d’enfo- consolidades dir que Mollerussa s’ha adequat marcal de la Noguera la primeranya d’esquí nòrdic a l’escola. car els certàmens firals. Aquests a les seves necessitats. edició de la Fira d’Orientació Universitària, que vol donar res- posta a la demanda dels joves. Les Borges estrena una nova aula a La Borrassa REDACCIÓ. LES BORGES BLANQUES Els assistents als nou curs de xarxes socialsvan ser els primers usuaris de les noves instal·laci- ons del Casal Marino, que acull les sessions que organitza La Borrassa de les Borges. Reclamen suport als ESCOLA DE DANSA MONTSE ESTEVE SUBDELEGACIÓ DEL GOVERN municipis de muntanya Dansaires de Guissona en un concurs nacional Manso visita les instal·lacions de Nufri REDACCIÓ. VIELHA Ed+ de Guissona participarà un any més en el Concurs Naci- La subdelegada del Govern a Lleida, Inma Manso, va visitar El senador del PSC per Lleida, onal de dansa Anaprode 2013. Es tracta del concurs més gran ahir les instal·lacions de l’empresa Nufri de Mollerussa acom- Paco Boya, ha presentat una i important de tot Europa. panyada pel president de la companyia, Francesc Argilés. moció per al ple de demà on pro- posa mesures per evitar el des- poblament de la muntanya i va- lorar l’agricultura que s’hi fa.PUBLICITAT 8.\n08 PUBLICITAT BONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 9.\nBONDIADIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 PUBLICITAT 09 10.\n10 GASTRONOMIA BONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 11.\nBONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013 ACTUALITAT 11RodríguezSolserà Martorell dimiteix del CDC, però segueix a la Generalitatdestituïtperdefensar Està relacionat amb els detectius investigatslaconsultasobiranista AGÈNCIES. BARCELONA Xavier Martorell ha dimitit dels càrrecs de CDC l’executiva local de Sant Cugat del Vallès, on fins rell, que s’ha vist presumpta- ment implicat en la trama d’es- pionatge que té com a centre l’agència de detectius Método 3, ara n’era el president. L’anunci el continuarà com a director ge-El lleidatà és l’actual Fiscal Superior de Catalunya va fer el secretari general de neral de Serveis Penitenciaris. CDC, Oriol Pujol, després de la Martorell seguirà, doncs, al go- reunió de l’executiva de Conver- vern de la Generalitat, dins deAGÈNCIES. MADRID claracions públiques” realitza- gència. Cal recordar que Marto- Justícia.El fiscal general de l’Estat, Edu- Decisió del Fiscal des per Rodríguez Sol. El fiscalardoTorres-Dulce, destituirà el General de l’Estat general de l’Estat s’empara enfiscal superior de Catalunya, el EduardoTorres-Dulce va l’article 41.5 de l’Estatut Orgà-lleidatà MartínRodríguez Sol, nic del Ministeri Fiscal, que pre-per les declaracions que va fer firmar ahir el decret per veu que els fiscals caps i els ti-sobre la consulta d’autodetermi- portar a efecte un nents fiscals “podran ser relle-nació. Torres-Dulce va firmar expedient de remoció vats pel govern a proposta delahir el decret per aplicar un ex- fiscal general de l’Estat, que hau-pedient de retirada de càrrec a rà d’escoltar prèviament el Con-Rodríguez Sol, que va defensar Matisa les seves sell Fiscal i l’interessat i, en el seuque és “legítim” que Catalunya cas, el fiscal superior de la comu-aspiri a consultar els seu ciuta- declaracions nitat autònoma”.danssobre el futur polític del pa- Rodríguez Sol, que va dir Rodríguez Solva matisar ahirís. que era un procés les seves declaracions i va voler Torres-Dulce reunirà el Con- deixar clar que el marc legal ac-sell Fiscal perquè es pronunciï “legitím”, assegura ara tual no ho fa possible i que tantsobre l’expedient però, en un co- que el marc legal no ho ell com la resta de fiscals cata- REUTERSmunicat, argumenta que l’expe- fa possible lans es deuen a la seva promesadient s’obre per “les recents de- de fidelitat a la Constitució. Trobada dels cardenals abans del cònclave Les preparacions per escollir Papa van començar ahir amb la trobada de 200 cardenals. La previsió és convocar el còncla-Amancio Ortega ja és el tercer home ve en breu i escollir un nou Papa la setmana vinent.més ric del món, segons ‘Forbes’Una fortuna de 43.800 milions i només superat per Carlos Slim i Bill GatesAGÈNCIES. NOVA YORKEl fundador del grup tèxtil espa-nyol Inditex, Amancio Ortega, hacontinuat augmentant el seu pa-trimoni i ja és el tercer home mésric del món, segons Forbes. Laprestigiosa revista recull que ACNl’empresari espanyol, amb43.800 milions, té la tercera for- Manifestació a BCN contra l’ERO d’Ercros a Flixtuna del món, només al darrere Molts habitants de Flix es van desplaçar ahir a Barcelona perde l’empresari mexicà Carlos manifestar-se contra l’ERO Ercros, quevol acomiadar 156 per-Slim, amb73.000 milions de dò- sones. Bona part del poble viu de l’activitat de la planta.lars, i el fundador de Microsoft,Bill Gates, amb 67.000 milions,que repeteixen posició. Ortega és el creador de Zara 12.\n12 ESPORTS BONDIA DIMARTS, 5 DE MARÇ DEL 2013SandroRosell:“Titoés ‘La Décima’ del Madrid passa per Manchesterl’entrenadordelBarça El partit d’anada va acabar amb el resultat d’1-1passielquepassi” UEFA.COM AGÈNCIES. MANCHESTER El Reial Madrid i el Manchester es juguen avui (20.45 hores) passar a quarts de final de la Champions League a Old“Està al 50% del tractament, podria tornar a finals de mes” Trafford en un partirt molt obert. El resultat obtingut al Berna- béu (1-1), beneficia als homes deAGÈNCIES. BARCELONA ganes de tornar. A finals del mes Freixa, va anunciar que no de- Sir Alex Ferguson però el bonEl president del Barça, Sandro de març podria tornar ja que ha manarà l’execució dels avals moment dels dos conjunts noRosell, va fer ahir una defensa superat el 50% del tractament”, contra membres de l’anterior di- deixa clar qui continuarà enda-aferrissada de Tito Vilanova en va explicar Rosell. Així va afegir rectiva del club. Altrament, Frei- vant. Pel Reial Madrid és unala seva compareixença de prem- que “és el nostre entrenador i ho xa també va admetre que el club partit avida o mort i és que el seusa i va recordar que la seva sa- seguirà sent passi el que passi i va començar a vendre entrades objectiu gairebé únic és La Dé- Pepe i Cristiano, ahirlut és la prioritat del club blau- encara que això ens costi tots els a baix preu a determinats grups cima.grana. “Considerant que està títols de la temporada”, va dir. d’animació, però que ha decidit El tècnic blanc, José Mourin- i nosaltres igual”. Sobre el resul-amb un tractament de quimi- tornar enrere i descartar la Gra- ho, va assegurar que “espero un tat final, tambéva dir que “si per-oteràpia i radioteràpia, he trobat ‘NO’ A L’EXECUCIÓ DELS AVALS da d’Animació després del llan- Manchester molt defensiu quan do no ploraré, igual que si gua-queTito Vilanova està molt ani- Per altra banda, el Barça, en çament d’una bengala el dia del el Madrid tingui la pilota, i bas- nyo demà no faré 100 metres lli-mat. Està molt bé i amb moltes paraules del seu portaveu, Toni Barça-Madrid. tant ofensiu quan ells la tinguin, sos per la banda celebrant-ho”.El Força Lleida té 6 finals La Copa del Rei d’Hoquei Entrada conjunta pelsen els 6 darrers partits es podria fer a la ciutat socis de l’Esportiu i LlistaREDACCIÓ. LLEIDA REDACCIÓ. LLEIDA REDACCIÓ. LLEIDASis. Aquest és el número de par- L’alcalde de Lleida, Àngel Ros,va El Lleida Esportiu i l’ICG Softwa-tits que resten de lliga regular de dir ahir que estudien la possibi- re Lleida han arribat a un acordla LEB Or. Sis setmanes decisi- litat que la ciutat de Lleida acu- de germanor. Tots els socis delves on el Força Lleida lluitarà per lli l’edició de l’anyvinent de la fa- club de futbol tindran l’entradaentrar al play off o evitar la pro- se final de la Copa del Rei d’ho- gratuïta en el partit que jugaranmoció de descens. quei patins. els homes d’Albert Folguera aquest diumenge al migdia al pa-PUBLICITAT velló Onze de Setembre mentre que els socis de l’ICG Software Lleida podran assistir gratis al partit que els homes deToni Se- Marc Márquez s’entrena fent motocròs ligrat jugaran diumenge (16.30 El pilot de Cervera ultima la seva preparació de cara a l’inici hores). Per poder accedir al del Mundial de MotoGP. El lleidatà va penjar ahir a les xarxes Camp d’Esports o al pavelló On- socials una foto d’ahir on se’l pot veure fent motocròs. ze de Setembre, caldrà mostrar l’abonament de la present tem- porada. Recommended\nLanzamiento Greenfield Consulting Services


Els gossos exploren el seu món gràcies al nas. Els entusiasma qualsevol ocupació o joc en el qual puguin emprar el seu òrgan olfactiu. No aprenen a ensumar, es tracta d'un autèntic talent natural; l'ésser humà només ha de posar-los en clar el que han de buscar.\nA Cave Canem realitzem ensinistrament i educació de gossos de recerca i rastreig en diferents terrenys.\nGossos de recerca i rescat\nMalgrat tots els avenços tecnològics, els gossos de recerca i rescat continuen sent una de les millors eines dels Equips de Rescat. Aquests gossos s'entrenen amb el joc i viuen per trobar el premi que els arriba quan troben aquella persona o cosa que estava perduda.\nGràcies a aquesta obsessió amb el joc, un poderosíssim sentit de l'olfacte, una audició excepcional, un entrenament rigorós i un guia experimentat, els gossos de recerca i rescat salven la vida de centenars de persones cada any.\nFormes de rastreig natural\nVenteig: és la forma de localitzar la presa viva o abatuda pel tret. El gos, ensumant amb el cap alt, s'ajuda del sentit de la vista.\nAmb el cap a mitja alçada: si es tracta d'un rastre calent, a curta distància de la presa.\nAmb el cap baix: en el cas dels rastres de sang, o de pistes fredes, és a dir, de certa antiguitat.\nEl Reglament de Proves de Treball de SchH i RCI exigeix que el gos empri aquesta última tècnica. "L'animal ha de rastrejar a la pista amb el nas tocant a terra i ha de fer-ho amb seguretat, precisió, intensitat, tranquil·litat i concentració, seguit a 10 m. pel seu guia, qui el portarà solt o agafat per una corretja ". El rastreig esportiu és, doncs, una recerca empremta a empremta, no un seguiment del camí de l'olor.\nÉs convenient familiaritzar amb la tècnica al cadell i al gos jove. Però no cal oblidar que, en la fase d'inici, l'impuls de cerca ha de construir-se sobre la base de l'instint natural, amb un treball en positiu que li ensenyi a gaudir rastrejant. Només així augmentarà el seu rang d'acció, la qual cosa li permetrà suportar millor la pressió quan en el futur, s'enfronti a més dificultats.\nGossos de rastreig\nEls gossos de rastreig, també coneguts com a gossos de rastre, segueixen l'olor de les persones perdudes. Aquests gossos són capaços de seguir el rastre d'una persona perquè han estat entrenats per discriminar olors. En altres paraules, no busquen qualsevol olor humana, sinó una olor en particular.\nEls gossos de rastreig, com el seu nom indica, segueixen el rastre d'una persona des d'un punt A fins a un punt B. Aquests gossos necessiten un punt de partida i alguna peça no contaminada de la persona que van a buscar.\nGossos de venteig\nA diferència dels gossos de rastreig, els de venteig no segueixen una pista sinó que busquen l'olor humà en els voltants pel que són la millor opció quan cal localitzar víctimes que poden estar enterrades en qualsevol lloc de la zona d'un desastre.\nJa que no segueixen un rastre, els gossos de venteig no busquen amb el nas enganxat a terra. En el seu lloc, porten el nas enlaire i van ensumant l'aire. D'aquesta manera aconsegueixen capturar l'olor emès per les persones.\nEl gos realitza la recerca de rescat bàsicament per venteig, però si aprèn a seguir un rastre augmentarà la seva capacitat de cerca i es desenvoluparà molt millor perquè tindrà més recursos. Però és molt important que el gos sàpiga bé el que ha de fer; si no tenim cura podríem cometre errors.\nEl joc és una cosa molt important en l'entrenament del gos. Per a això s'utilitzarà l'objecte que més li agradi a l'animal. Abans de treballar, la víctima "jugarà" amb ell molt intensament per despertar el seu instint de caça, motivar-se al màxim i, finalment, amagar-se. Quan l'animal aconsegueix trobar-la, aquesta haurà de jugar de nou i amb total intensitat fins que se li amagui. D'aquesta manera l'animal crea una associació entre la recerca i la recompensa final i així augmentarà la seva motivació.\nEnsinistrament del gos tofoner\nL'ensinistrament del gos tofoner és un procés cognitiu en qual el gos associa l'aroma específic de la tòfona amb un estímul positiu desitjat mitjançant un sistema d'aprenentatge lúdic dissenyat per a la captació de tòfones amagades sota terra.\nQuina raça de gos és la millor per buscar tòfona?\nEn realitat qualsevol raça de gos és bona per buscar tòfones. El que importa en un bon gos tofoner és el seu olfacte, obediència i actitud. Se solen utilitzar algunes races de caça (perdiguers, bracos) i fins i tot gossos sense raça. Normalment les femelles donen millor resultats que els mascles buscant tòfones, entre altres coses perquè tenen el sentit de l'olfacte una mica més desenvolupat.\nTant és que sigui un animal gran o petit, jove o gos d'edat, àgil o mandrós: tots els animals es mostren satisfets amb la feina de rastreig.\nSi tenim un gos podrem convertir-lo en el nostre ajudant, encara que necessitarem molta paciència per ensinistrar-lo i algunes tòfones per poder-lo ensenyar mitjançant el joc i la recompensa. Convé que el gos en aquest cas sigui més aviat cadell, ja que quan són adults costa més ensenyar-los.\n¡Directe al nas! Deixa que el teu gos descobreixi el món a força de servir-se del seu olfacte.


Lleixes: Un home a les fosques - Paul Auster\nUn home a les fosques - Paul Auster\nAuster, Paul. Un home a les fosques.\nCol·lecció: El Balancí, 590\nEn un estat d'ànim tan fosc com la nit d'obsidiana que envolta el món, Paul Auster ens torna a sorprendre amb una novel·la devastadora amb múltiples realitats. La història transcorre en una sola nit. August Brill té setanta-dos anys i s'està a casa de la seva filla a Vermont. Quan l'insomni no el deixa descansar, ajagut al llit, s'explica històries per evitar pensar en coses que preferiria oblidar -la mort de la seva dona, la infinita tristesa de la seva filla per la pèrdua del marit, el cruel assassinat de la parella de la seva néta Katya. Una d'aquestes nits en blanc, en Brill s'imagina una cruenta guerra civil als Estats Units.\nEstic sol a les fosques, fent rodar el món dins el cap mentre tinc un altre atac d'insomni, una altra nit en blanc en la gran planura americana. Al pis de dalt, la meva filla i la meva néta dormen als seus dormitoris, totes dues també soles, la Miriam, la meva única filla, que té quaranta-set anys i en fa cinc que dorm sola, i la Katya, l'única filla de la Míriam, que té vint-i-tres anys i que solia dormir amb un noi que es deia Titus Small, però ara en Titus és mort, i la Katya dorm sola amb la seva pena.\nl cap d'un quant temps, però, vaig començar a veure aquesta obsessió per mirar pel·lícules com una forma d'automedicació, com una medicina homeopàtica per anestesiar-se contra la necessitat de pensar sobre el seu futur. Evadir-te amb una pel·lícula no és com evadir-te amb un llibre. Els llibres t'obliguen a tornar-los alguna cosa, a exercitar la intel·ligència i la imaginació, mentre que pots mirar una pel·lícula -i fins hi tot disfrutar-la- en un estat d'absoluta passivitat.\nNo faré veure que el divorci no sigui un assumpte cruel. Un sofriment indescriptible, una desesperació punyent, una ràbia desenfrenada, i en tot moment un núvol de pena al cap, que es converteix gradualment en una mena de dol, com si s'estigués plorant a un mort.\nNo hi ha una sola realitat, caporal. N'hi ha moltes. No hi ha un sol món. N'hi ha molts, i tots són paral·lels, móns i antimóns, móns i móns d'ombra, i cada món és somiat o imaginat o escrit per algú en un altre món. Cada món és la creació d'una ment.\nAquesta va ser la meva guerra. No pas una guerra real, potser, però quan presencies violència a aquesta escala, no et costa gaire imaginar coses pitjors, i quan el teu cervell és capaç de fer això, t'adones que les pitjors possibilitats de la imaginació són el lloc on vius. Només que pensis una cosa, ja pot ser que passi.\nLa Betty va morir de pena. Hi ha gent que riu en sentir aquesta expressió, però es perquè no saben res del món. La gent mor de pena. Passa cada dia, i continuarà passant fins al final del temps.\nLes volia a totes dues. A la meva dona des de feia disset anys, la meva companya, el meu amor més íntim, la mare de la meva filla -i a aquella noia arrauxada d'una intel·ligència ardent, aquell nou encís eròtic, una dona amb qui finalment podia compartir la meva feina i parlar de llibres i d'idees. Vaig començar a semblar el personatge d'una novel·la del segle XIX: un matrimoni sòlid en una caixa, una amant alegre en una altra caixa, i jo, el mag, dret al mig de les dues, amb l'habilitat i l'enginy de no obrir les dues caixes alhora. Durant uns quants mesos me'n vaig sortir, i no era només un simple mag, sinó també un funàmbul, avançant per la corda fluixa, anant de l'èxtasi a l'angoixa cada dia, cada cop més convençut que no cauria mai.\nNo et pots ficar en els sentiments dels altres, i encara menys en els dels teus fills, i la veritat és que els fills no aprenen res dels errors dels seus pares. Els hem de deixar sols i que surtin al món per cometre els seus propis errors.\nÚltimament no ens hem vist gaire, però l'última vegada que vas ser aquí, recordo que vas dir que a en Bush l'haurien de posar a la presó -juntament amb en Cheney, en Rumsfeld i tota la colla de feixistes i de pocavergonyes que governen el país. ¿Quan va ser això? ¿Fa vuit mesos? ¿Deu?\nLa primavera passada. A l'abril o al maig, no me'n recordo.\n¿I des de llavors has canviat de pensament?\n¿Gens ni mica?\nLlavors, ¿per quins set sous vols anar a l'Iraq? ¿Per què has de prendre part en una guerra que detestes?\n¿Quina mena de vida és aquesta? És tan rematadament segura, tan rematadament avorrida, que ja no la suporto. No sé res, August. No he fet res. Per això m'en vaig. Per viure alguna cosa que no tingui res a veure amb mi. Per sortir al gran món podrit i descobrir què vol dir formar part de la història.\nAnar a la guerra no et convertirà en escriptor. Penses com una criatura, Titus. En el millor dels casos, tornaràs amb el cap ple de records insuportables. En el pitjor, no tornaràs.\nEl que és real i el que és imaginat són el mateix. Els pensaments són reals, fins i tot els pensaments de coses irreals.\nLlegit, Cosetes meves, Papeles del Club Pickwick\nPaul Auster, insomni, Giordano Bruno, el poder del somni, 11 de setembre americà, ucronies, manca d'honestitat?, simbolisme al cinema, metaliteratura\nSóc un cavall - Gonzalo Moure


Fontmartina - Cases de colònies - Fundesplai\nInici » Itineraris de natura » Fontmartina\nDescobreix aquest racó màgic del Montseny\nDesnivell positiu acumulat: 255 metres\nTemps estimat: 02h35\nAquest itinerari fàcil i de poc desnivell, ens adreça, pel vessant sud del bloc del turó de l’Home cap a la plana de Coll, amb la seva espectacular plantació d’avet de Douglas, làrix i cedres.\nEl camí travessa part del veïnat de França (la Traüna, can Toni i can Mitjaner), creua la capçalera de la conca del sot de l’Areny per, després, remuntar el llom de la serra de Navall.\nSeguidament s’apropa cap al corral d’en Rovira i pel solell del turó de l’Home va cap al Baiés de la Costa i els plans de Fontmartina, un paratge emblemàtic del Parc Natural del Montseny.\nL’alzina de can Toni\nEls gossos Terranova\nEls avets de Douglas\nLes furgades de senglar\nLes vistes sobre el turó de l’Home\nEl corral d’en Rovira\nLa farigola i el cap d’ase\nEl sot de la font dels Avellaners\nEls ocells forestals\nL’àrea de lleure “la Plana de Coll”\nSituats al pati de l’entrada de l’Escola de Natura i casa de colònies La Traüna i sense pujar per les escales que porten a l’era, seguim el petit mur de pedra, que en direcció SE, va paral·lel a la casa. De seguida trobarem un corriol que, en direcció E, discorre entre dues feixes de La Traüna. El corriol es troba amb el final de la feixa gran i uns metres més endavant trobem una cruïlla. Un camí baixa i el camí que ens interessa puja per dintre el bosc.\n4 min. Camí de can Toni (750 m)\nAquest estret camí ens portarà fins a aquesta masia, de l’anomenat veïnat de França. Continuem pel camí i passem a la dreta del dipòsit i arribem a la bassa de la Traüna, que proporcionava, antigament, aigua a la casa de pagès. Deixarem la bassa a la dreta i continuem el camí que puja. Passem per una perxada de castanyer molt gran, que deixem a l’esquerra, i pugem pel marge, en direcció E, per agafar la pista que hi ha més amunt.\nSeguim la pista a mà dreta. El camí planeja i a l’esquerra, enmig de l’alzinar trobem una antiga cabana de pedra seca.\nEl camí continua i una forta baixada ens porta a una feixa abandonada i al final d’aquesta ens trobem amb una pista, que prové del Montseny i ens mena cap a can Toni.\n5 min. Can Toni (810 m)\nPugem i al peu del camí trobem un exemplar d’alzina que supera el centenar d’anys. Deixem a l’esquerra el corriol d’accés a can Toni, masia on encara s’observa l’estructura d’un mas de muntanya. El camí continua i arribem a una zona on l’ambient és més ombrívol i frescal. Aquest bosc està format per joves i atapeïdes alzines. Més enllà trobem un camí a la dreta que porta a un camp de conreu.\n20 min. Camí del veïnat de França (830 m)\nArribem a una cruïlla de camins. El de l’esquerra, en direcció N, ens porta cap a les altres cases del veïnat de França, can Coloreda, can Satanàs i les Vernedes, per tornar cap a la Traüna.\nPrenem el de la dreta, cap al SE, travessant el sot del Canyadell, que ens mena cap a can Mitjaner i la serra de Navall.\nEl camí comença amb una lleugera pujada a través de l’alzinar ben constituït, amb bruc d’escombres, roja i ginestell. Travessem el sot de les Nogueres i la pista gira cap a l’W, entrant a l’obaga de la serra de Navall. En pocs minuts arribem a can Mitjaner.\n30 min. Can Mitjaner (835 m)\nEns trobem amb aquesta masia reformada i que actualment es dedica a la cria de gossos de la raça Terranova. En apropar-nos a la masia ens sortirà al pas algun exemplar d’aquesta varietat.\nSón gossos molt grans, de pèl negre, juganers i tot i que no són perillosos, haurem d’anar amb compte. Passada la casa, al marge dret del camí trobem una filera d’arbres, alts i imponents, d’uns 15 a 20 metres d’alçada. Són una plantació de l’avet de Douglas, d’aspecte semblant a l’avet, però amb les pinyes penjants i que té l’origen a l’oest d’Amèrica del Nord. És una espècie molt resistent a les gelades, de capçada cònica i creixement molt ràpid i que pot arribar fins a una alçada de 40 metres. Seguint la pista travessem un petit sot i a la dreta del camí trobem un altre bosquet d’avet de Douglas barrejat amb algun cedre. El camí, altre cop dins de l’alzinar, arriba a la carena de la serra de Navall, a l’anomenat collet del Bisbe.\n35 min. Collet del Bisbe (852 m)\nTrobem una cruïlla de camins. El camí de l’esquerra ens apropa cap a la Gronxadora i la llunyana font de Gallina. Continuem de front on trobem una altra cruïlla, aquesta de tres camins. El camí de la dreta ens porta cap al poble de Montseny i el del mig ens mena cap al Salicrup, una masia. Girem a l’esquerra, en direcció E. El camí que seguim, el trobarem marcat amb unes taques de pintura blaves fins al corral d’en Rovira.\nContinua en direcció E, travessant un jove alzinar en suau, però de continua pujada. Més endavant el nostre camí entronca amb una pista que ve del SW i continua cap a l’E. La prenem a l’esquerra en pujada i cap a l’E. El camí se’ns desdobla i just al revolt trobem un corriol que deixem de banda. Des d’aquest indret observem una imponent vista del turó de l’Home (1706 m) i del puig Sesolles (1689 m) Uns metres més amunt tornem a trobar el camí desdoblat.\n47 min. Camí del Salicrup (910 m)\nEl camí continua en ascens i per la dreta s’uneix una pista que ve del Salicrup. Seguim a l’esquerra, en forta pujada. Entre les alzines i els brucs, observem el paisatge cap al N. Veiem a ponent el pla de la Calma i el Puig Drau; cap al nord, la vall de la Castanya, Collformic i el massís del Matagalls.\nSi observem els vessant del mateix turó de l’Home veurem la masia de cal Toni i la Traüna al fons. El camí segueix zigzaguejant en pujada suau. Si observem el camí veurem moltes pedres soltes que ens poden fer ensopegar en aquesta llarga pujada. Aquestes pedres, que ens venen acompanyant des de la Traüna són esquistos i pissarres metamòrfiques, d’origen paleozoic, que reconeixerem pel seu color grisenc i la seva estructura laminar.\nUns minuts després, a la dreta trobem una pista més ampla que s’uneix al nostre camí. La pujada continua i el jove alzinar dóna pas a uns grans camps de conreu a la dreta i uns metres més enllà trobem el corral d’en Rovira.\n1h 05 min. Corral d’en Rovira (975 m)\nArribem a aquesta construcció, avui mig abandonada. Es troba situada a l’inici de la serra de Navall, en un vessant al solell del massís del turó de l’Home. Des d’aquí es gaudeix d’una vista impressionant sobre la vall de la Tordera, el pla de la Calma, el massís del Matagalls i del mateix turó de l’Home, que s’aixeca just darrera de la casa. Al costat esquerre del corral trobem dos corriols. El trencant de l’esquerra és el camí marçaler, que ens porta cap a la Gronxadora i Sant Marçal. El corriol que continua recte, ens apropa cap al turó de l’Home. Nosaltres continuarem per l’ampla pista, que just per sota la casa, baixa en direcció SE. A partir d’ara perdem les marques blaves que ens havien indicat el camí des del collet del Bisbe. Al costat del camí, donades les condicions ambientals de molta insolació i sequera, trobem una gran quantitat de plantes aromàtiques com la farigola i el cap d’ase.\n1h 15 min. El Baiés de la Costa (950 m)\nPassem per davant d’aquesta masia, encarada al vessant sud de la muntanya. Als voltants de la casa hi trobem unes oques i pels camps pasturen uns cavalls. El camí continua, amb una tanca electrificada a la dreta, en lleuger descens. Travessem el sot de Guerals, amb força aigua segons l’època de l’any. Uns metres més avall, per l’esquerra s’uneix un camí, el GR 5.2, que és marcat amb unes fites metàl·liques, que ens acompanyaran fins al final del recorregut. Aquest sender de Gran Recorregut ve de Fontmartina i puja cap al turó de l’Home i enllaçant amb Collformic.\nSeguidament travessem el sot de la font dels Avellaners, també amb força aigua. El camí continua en lleugera pujada.\n1h 30 min. Carretera del turó de l’Home (960 m)\nLa pista acaba en el revolt de la carretera BV-5119. Aquesta carretera a l’esquerra puja cap al turó de l’Home. A la dreta i en baixada va cap a Sant Celoni passant per Fontmartina, la Costa del Montseny i Mosqueroles.\nSeguim a la dreta en suau descens. Passem per davant de la font del Senglar, avui sense aigua, a la capçalera del sot del Vilar.\n1h 35 min. Fontmartina (935 m)\nArribem a l’Àrea de la Plana de Coll, indret amb una font, aparcament i prats per al lleure. El GR 5.2 ens ha acompanyat fins aquí i en aquest lloc enllaça amb el GR 5, sender que uneix el poble de Montseny amb Sant Celoni i amb l’itinerari forestal de Fontmartina inaugurat el 2017. A l’entorn d’aquesta zona trobem uns bosquets molt ben conservats on no serà difícil observar els ocells forestals típics d’aquesta zona, com les mallerengues, el pit-roig o el gaig.\nLa tornada cap a la Traüna la farem seguint el mateix itinerari d’anada i en una hora serem a la casa.\n2h 35 min. Casa de colònies La Traüna (730 m)\nArribada a la casa de colònies i escola de natura La Traüna.


Errejón confia que Sí que es Pot donarà la sorpresa i guanyarà - Empordà\nErrejón confia que Sí que es Pot donarà la sorpresa i guanyarà\nEl líder de Podem diu que la política de pactes de Ciutadans el fa poc creïble com a alternativa política\nRabell i Errejón, ahir, durant el míting que van fer a Tortosa. efe\nEl secretari de Política de Podem, Íñigo Errejón, va assegurar ahir des de Tortosa que confia en "donar una sorpresa" i guanyar les eleccions catalanes i generals perquè hi haurà una gran participació i sumaran els vots de "molta gent desil·lusionada amb la política i els polítics tradicionals".\nErrejón, que ahir va donar suport al candidat de Catalunya Sí que es pot, Lluís Rabell, va confiar que molts ciutadans desencantats amb la política i que fins ara no havien votat sí que ho faran el 27-S, encara que no ho reflecteixin les enquestes. "Estem començant la campanya electoral i a nosaltres les campanyes ens senten molt bé. Ningú preveia en les enquestes que després del 24 de maig hi hauria moltes alcaldies del canvi en pobles i ciutats", va recordar.\nSobre la pugna entre Ciutadans i Catalunya Sí que es pot per aconseguir el segon lloc en les catalanes, Errejón va dir que "Ciutadans té un problema, que és que s'ha retratat amb la seva política de pactes donant suport al pitjor partit socialista dels ERO a Andalusia i al pitjor partit popular de la Gurtel i la Púnica a la comunitat de Madrid". "Quan algú té aquest currículum és poc creïble que es presenti com el canvi polític o de regeneració democràtica" va reblar Errejón.\nPer la seva banda, Rabell va considerar que Junts pel Sí no pot donar "lliçons de sobirania" perquè CDC i Artur Mas han estat "aliats" del PP i de Mariano Rajoy en les polítiques econòmiques, com ara en l'aprovació de la reforma laboral. "Han sigut estrelles bessones en les polítiques antisocials", va resumir Rabell.


El Blog de Jordi Cervera - Catalunya Ràdio 21/04/2013: Tomorrow's World\nLa discogr�fica Naive acaba de publicar Tomorrow�s World, el projecte del m�sic Jean-Beno�t Dunckel i la cantant Lou Hayter.\nEl v�deo So long May Love els hi va servir d�avan�ament, i ara, amb el disc al carrer, podem gaudir d�aquest Drive.\nElectr�nica de la que atrapa en una teranyina que es belluga entra la decad�ncia i el ritme. Cortines sonores que fan brillar la veu de la Lou i aconsegueixen una sonoritat impecable i fascinant. Dotze can�ons que s�n dotze demostracions pr�ctiques de com construir pop amb qualitats magn�tiques, electr�nica de consum amb tots els ingredients per anar-se convertint en m�sica de culte.\n09/04/2013: Ivan Rosquellas i Malas Lenguas\nHi ha moltes veus que afirmen que el periodisme est� en crisi. I potser ser� veritat quan un periodista es decideix per l'opci� d'aparcar la lletra i saltar a la m�sica.\nSigui com sigui, l�Ivan Rosquellas, un bon i actiu periodista, vol recuperar les vel�le�tats de la seva adolesc�ncia i deixar de cantar nom�s a la dutxa per tal que en gaudeixi tothom i no nom�s la seva fam�lia i �ntims.\nHa ressuscitat el projecte Malas Lenguas i com que la cultura est� com est� i torna a passar tal i com passava a l�Oest americ�, que si no ets comissari no cobres i t�has d�abocar a ca�ar b�fals de manera furtiva, ha engegat una campanya de micromecenatge que li permeti fer realitat aquesta bona idea.\nEn aquest enlla� de Verkami hi teniu tots els detalls i fins i tot una can�� on explica el seu projecte al m�s pur estil trobador contemporani.\n08/03/2013: Sopars i M�sica al caf� de la Pedrera\nVisitar La Pedrera, sigui de la manera que sigui, �s sempre una experi�ncia singular. Ara hi ha la possibilitat de fer-ho gaudint de bona m�sica i bon menjar per viure una vetllada diferent i gens corrent.\nEls Sopars i M�sica al caf� de la Pedrera s�n una nova proposta setmanal que s�inauguren el 8 de mar� en las que es combinen gastronomia i bona m�sica en un empla�ament de luxe, el restaurant situat a l�interior de la mateixa Casa Mil�. L�organitzaci� d�aquests sopars musicals �s de Laie, l�entitat que gestiona el Caf� de la Pedrera. Els concerts � sopars tindran lloc els dijous o els divendres.\nLa proposta gastron�mica, a c�rrec de David Agut, xef executiu de Laie, compta amb l'assessorament de la Fundaci� Al�cia, entitat especialitzada en la recerca i la valoraci� del patrimoni gastron�mic i que forma part de la Fundaci� Catalunya-La Pedrera.\nA part de la seva carta, el Caf� de la Pedrera ofereix unes propostes especials pels dies de concert a partir de 22�, uns men�s que abasten plats de diferents �mbits de la cuina catalana antiga i moderna.\nLa programaci� musical ha estat coordinada per la productora Petit Indie, que ha seleccionat els artistes residents que ens acompanyaran en aquestes vetllades. Programaci� per aquest mes de mar�:\nCordes a l�Aire, un duet compost per Oriol Roca al contrabaix i la cantant Sabina Witt que interpretaran est�ndards de jazz i bossa nova. Dos m�sics amb una llarga traject�ria art�stica dins l�escena del jazz catal� i estatal. Durant aquest mes de mar� tindran com a convidat el guitarrista Andreu Zaragoza. Dies: divendres 8 i dijous 21 de mar�\nAnxious Myopic Boy �s Ricardo Macedo que, acompanyat per la seva veu, guitarra i loopstation ens presentar� el seu show �music for a meal�, una s�rie de versions amb una mirada molt personal. Dies: divendres 15 i dijous 28 de mar�.\nEs faran dues actuacions di�ries a les 21h i a les 22:15h\n28/02/2013: David Bowie\nDavid Bowie sha fet esperar per� no ha decebut en absolut la muni� de fans que han esperat aquest The next Day que sortir� a la venda l'11 de mar� durant anys. El segon v�deo d'avan�ament �s The Stars (Are Out Tonight) i el cantant brit�nic no s'ha etsat de res i ha comptat amb l'actriu Tilda Swinton, la model Saskia De Brauw i el model andr�gin Andrej Pejić. Tots han treballat sota la direcci� de Floria Sigismondi.\n28/02/2013: Florence & The Machine\nFlorence & The Machine i el seu directe magn�tic. �s el Dog Days Are Over enregistrat el 19 de juliol del 2009 al T4 On the Beach a Weston-super-Mare.\nUna gran can�� de Jovanotti, que, tot i no tenir res a veure, porta un t�tol que lligaria molt amb l'actualitat. "Fango", pel que quedar� despr�s de la nevada i pel que arrossega la nostra pol�tica i la nostra societat.\n22/02/2013: Tonight is the night\nUn record al bon soul dels setanta. La Betty Wright i aquest fam�s i c�lid Tonight is the night.\n03/02/2013: Florence & The Machine\nSuposo que vaig a misses dites i que no aporto absolutament res de res, per� l�altre dia, canviant de canal sense objectiu definit, vaig descobrir el final d�una actuaci� que em va enganxar. Nom�s vaig poder enganxar que era al festival Hackney Weekend 2012, aix� que vaig comen�ar una recerca per internet que em va portar a constatar que es tractava de l�actuaci� de Florence & The Machine, interpretant el tema Dog Days Are Over.\nSegur que molts ja coneixeu la banda de Florence Welch, per� si hi ha alg� que no, li recomano de tot cor. Una formaci� ins�lita amb veu, guitarra, bateria, teclats, baix i arpa i una sonoritat que em va recordar la Grace Slick de les millors �poques de la Jefferson Airplane per� molt m�s evolucionada i subtil. Una veu poderosa i magn�tica, capa� de teixir melodies embolcallants i delicades que, de cop i volta, es transformen en un mur de f�ria i contund�ncia.\nUs deixo el v�deo de l'actuaci�.\nReconec que estic fascinat i porto tot el cap de setmana escoltant-los. Sort que ara pots comprar discos sense esperar que obrin les tendes dilluns.\n31/01/2013: Tomorrow�s World - Jean-Beno�t Dunckel & Lou Hayter\nEl dia 9 d�abril �s la data escollida per la sortida al mercat del nou projecte de Jean-Beno�t Dunckel, l�der de la banda francesa Air. En aquesta ocasi� �s tracta d�un duet amb la cantant Lou Hayter.\nLa cosa va comen�ar amb una invitaci� per enregistrar una pe�a i es va acabar convertint en un paquet d�11 can�ons que integren aquest Tomorrow�s World. La presentaci� �s aquest So Long May Love, una magn�fica carta de presentaci� que fa esperar l��lbum amb neguit.\nPop electr�nic t�rbol i na�f a la vegada. Un ambient hipn�tic amb la veu de la Lou que s�aixeca sobre una catifa sonora implacable i contundent. Bones sensacions de cara al que promet ser un disc magn�tic i imprescindible. L'edita Naive. Compartir: (Qu� �s aix�?)\n05/12/2012: Benjamin Biolay - Vengeance\nLa discogr�fica Na�ve acaba de publicar un nou disc del franc�s Benjamin Biolay. Es diu Vengeance i representa un nou pas endavant en la carrera d'aquest artista. Musiques urbanes plenes de sentiments trobats, d'emocions amb un tractament musical sempre innovador i sorprenent que l'han convertit en tota una icona del pop contemporani. Aquest �s el clip de presentaci�. S'ha escollit el tema Aime mon amour i el protagonitza i el realitza l'actriu Karole Rocher.


Som un Regne bananer\nPerò qui paga aquest convit?\nNo tenim ni un sol dia d'assossec. Al judici Millet li succeeix la trama sociovergente del Pretòria i a aquesta, la petició de pena per al sociata Serra i el penques Tudó. Dos ocells de compte, que es van quedar, presumptament --maldita presumpció d'innocència! - amb gran part dels diners de Caixa Catalunya, aquest mateix que vam posar tots i que ells es van repartir en indemnitzacions milionàries i recessos daurats.\nLa descaradura i el desvergonyiment irrompen en les sales dels judicis i fins a les filles i les dones dels acusats es fan una Cristina, passant per gerros que res coneixen del que els seus marits i pares fan. La merda és a tot arreu, a Kutxabank, a Bankia, a la Gürtel i, sobretot, dins dels partits i sindicats on floreixen els dirigents enxampats amb les mans a la massa.\nÉs com si tot fos un gegantí fangar del qual només se salven els que tenen feina, els ninis sense futur, les dones maltractades i clar, els que han sobrepassat la barrera dels 45 i s'han anat a l'atur indefinit.\nEl miris per on ho miris, res sembla estar al seu lloc, i encara que costi reconèixer-ho, som un Regne bananer i dels pitjors. Sort que la majoria de la gent està fastiguejada de tanta mangancia i trinque institucional i exigeix un canvi radical.\nUn dia d'aquests tinc l'esperança que acabi aquest suplici i puguem recuperar la nostra dignitat. No sé si tots units o cadascú a casa seva, que això, malauradament, encara està per definir.\nTant de bo puguem aclarir-ho aviat, perquè aquest dilema és la base del nostre futur immediat, la baula perduda del que volíem ser amb l'arribada de la Democràcia i que la ceguesa col·lectiva ha permès que ens ho robessin sense saber quan, ni com. Però com hem estat tan estúpids?


"El pou dels maquis" es presenta a la seu de l'IEV de Valls ~ Margarida Aritzeta\n"El pou dels maquis" es presenta a la seu de l'IEV de Valls\nL'escriptora vallenca Margarida Aritzeta presenta aquest dijous, 21 de febrer, a dos quarts de 8 del vespre, a la sala d'actes de l'Institut d'Estudis Vallencs un doble volum editat per Cossetània sobre els guerrillers antifranquistes establerts a la masia Cardellà de Valls a mitjans dels anys 40 del segle passat: "El pou dels maquis" i "El pou dels maquis. Els fets, els documents. Realitat i documentació d'una novel·la verídica".\nEl primer dels volums és la història novel·lada resultant de quatre anys d'investigació i de documentació sobre la presència de maquis a l'Alt i el Baix Camp. Aritzeta assenyala que "vaig començar a investigar quan vaig saber que a l'habitació on jo dormia, sis anys abans de néixer hi dormien quatre guerrillers". La majoria dels personatges, localitzacions i fets que apareixen a la novel·la són reals i s'hi descriu una època convulsa on les tortures, les traïcions i les decisions personals van marcar als que hi participaven com a peces d'un tauler d'escacs en el que, a nivell mundial, no deixaven de ser peons. El llibre vol ser descriure com totes aquestes persones es van trobar immerses en el conflicte. Aritzeta assegura que, després de la investigació, "m'he trobat amb la sorpresa de descobrir una història d'Espanya que no l'ha explicat ningú".\nEl llibre, editat per Cossetània, és "un intent de convertir en paraules el silenci de dues generacions", explica l'autora, d'uns maquis que, contra els prejudicis habituals, no eren gent de les muntanyes, desarrapats i desarrelats, sinó "una guerrilla urbana que no tenia res a veure amb la imatge que n'ha donat la historiografia". "Un col·lectiu organitzat per derrocar el feixisme que no se'n va sortir", afirma, "molta gent normal que, des de la seva normalitat, i amb perills enormes, hi va donar suport".\nEl segon llibre, "El pou dels maquis. Els fets, els documents. Realitat i documentació d'una novel·la verídica", és un 'making of' que mostra el procés de descoberta dels fets, de localització dels documents, la consulta de la documentació del Consell de Guerra Sumaríssim (encara avui obert) al que va tenir accés l'autora pel fet de ser familiar directa de dos dels encausats (el seu pare i el seu avi) i un recorregut per la memòria de la mateixa Aritzeta. Entre els arxius i fons consultats s'hi compta l'Arxiu Històric de Tarragona, l'Arxiu Comarcal de l'Alt Camp, l'Arxiu Municipal de Valls, l'Arxiu Nacional de Catalunya, l'Arxiu del Tribunal Militar Tercer (IV Regió), l'Arxiu Històric del Partit Comunista de Madrid o l'hemeroteca digital del diari La Vanguardia, entre d'altres.


Per aquest projecte, també s’ha aprofitat l’estructura de les marquesines dels pàrquings de l’empresa per posar-hi mòduls solars, i també s’hi ha instal·lat un punt de recàrrega per vehicles híbrids o elèctrics de càrrega ràpida, el qual disposa de dos sortidors que permeten connectar-hi dos vehicles alhora.\nLa promotora de la instal·lació és una empresa tèxtil de producció intensiva: les plaques fotovoltaiques els permet estalviar bona part de les emissions de CO2 i retallar la seva despesa energètica de forma considerable, millorant així la seva competitivitat en un moment on el preu de la llum no deixa de batre rècords.\nA més, de la mà de Pagès Valentí, hem tingut la satisfacció de poder fer participar en aquest projecte a l’Institut La Garrotxa, fet que ens permet posar el nostre gra de sorra per construir a través de l’ensenyament, un futur capaç i sostenible.\n“Han tingut una alta exigència i prudència a l’hora d’implementar les mesures de seguretat necessàries, i han complert estrictament tant amb el pressupost presentat, com amb els terminis d’execució. Estem molt contents amb el funcionament de la instal·lació. Sens dubte, recomanaríem Fotovol a qualsevol indústria que pretengui implementar instal·lacions fotovoltaiques.”


Roba dona Polos Cremalleres preus a Trekkinn, comprar, ofertes\nPolos - Tipus tancament: Cremalleres ()\nJa pots trobar la major selecció de Polos al nostre catàleg online de Roba dona. En només uns quants clics podràs comprar-ho des de casa i t’ho portem en unes hores! Estalvia amb les millors ofertes de Polos i llueix les millors marques de muntanya sense remordiments amb trekkinn. trekkinn sempre és la millor opció per fer les teves compres de material de muntanya. No només trobaràs la major varietat de productes i els preus més baixos. Sinó que també podràs realitzar la compra en un entorn totalment segur i fer el seguiment online de totes les teves compres. No esperis més i fes la compra de material de muntanya avui mateix. T’ho portem directament a casa! A trekkinn, la teva botiga de muntanya online, disposem de la millor selecció de Polos d’oferta. Descobreix totes les promocions que tenim preparades per tu de marques exclusives com .... Així com també els models més venuts de Polos. A trekkinn hi trobaràs la combinació perfecte entre qualitat i preu, i sens dubte és la millor opció per realitzar les teves compres de material de muntanya per internet. A trekkinn, la teva botiga online de muntanya, sabem com d’important és per tu comprar el millor material. És per això que només et venem els millors productes de Polos de les principals marques de muntanya i al millor preu online. A més a més, et garantim la major seguretat al realitzar la compra online, i t’entreguem ràpidament els productes que més necessites sense que t’hagis de desplaçar. Fes la compra des de qualsevol dispositiu i t’ho portem directament a casa!


Badanotis :: Comencen les obres de reurbanització del carrer de Guifré\nLa primera fase de les obres es desenvoluparà entre Ponent i General Weyler\nLes obres, segons fonts municipals serviran per renovar el clavegueram, l'enllumenat públic, l'arbrat i les voreres d'aquest tram, donant continuïtat al mateix tipus d'urbantizació que el carrer de Guifré ja presenta en el tram comprès entre el carrer de la República Argentina i l'avinguda de Sant Ignasi de Loiola.\nEs realitzaran en dues fases. La primera es desenvoluparà entre Ponent i General Weyler. La segona anirà de General Weyler fins a República Argentina. Cadascuna de les fases té una durada prevista de 3 mesos.\nLa primera fase d'obres comportarà el tall del carrer en aquest tram, de manera que els vehicles hauran de seguir els itineraris alternatius senyalitzats. El tall de tànsit també afectarà el recorregut de la línia BD4, que es desviarà pel carrer d'Antoni Bori per seguir per l'avinguda del Marquès de Montroig i el carrer de Maria Auxiliadora. Els veïns d'aquest tram del carrer podran accedir als seus aparcaments particulars.\nMentre que els treballs de la segona fase també comportaran el tall del carrer en aquest tram i afectarà els recorreguts de les línies d'autobús BD1, BD4 i B26. Els veïns d'aquest tram del carrer podran accedir als seus aparcaments particulars. Així la línia BD1 es desviarà per Baldomer Solà, General Weyler i Indústria, la línia BD4 es desviarà des del carrer de Guifré per General Weyler i Indústria i la línia B26 es desviarà per l'avinguda del Marquès de Montroig, General Weyler i Indústria.\nEl pressupost és de 1.500.000 euros i la durada total prevista de 6 mesos.


EL CENTRE HISTÒRIC DE LLEIDA ACULL UNA PASSEJADA PER VISIBILITZAR LA MORT PER AQUESTA CAUSA\nL'entitat ha atès enguany 10 famílies per casos relacionats amb el suïcidi, quan la mitjana anual fins ara oscil·lava entre els 2 i els 4 casos\nponent per aquest servei suport any\nEls participants a la performance feta a la plaça l'Ereta de Lleida, en la passejada pel Centre Històric per visibilitzar la mort i el dol per suïcidi i fer-ne prevenció - Foto: cedida per la Paeria\nEl Servei de suport al dol de Ponent ha atès enguany 10 famílies per casos relacionats amb el suïcidi, quan la mitjana anual fins ara oscil·lava entre els 2 i els 4 casos, segons ha explicat la coordinadora de l'entitat, Begoña Giménez. És per això que el Servei de suport al dol de Ponent va organitzar diumenge al matí una passejada urbana pel Centre Històric de Lleida, per visibilitzar la mort i el dol per suïcidi, amb la voluntat de sensibilitzar i fer-ne prevenció. La tinent d'alcalde Montse Pifarré va demanar a la ciutadania estar "atenta" als senyals que alerten de situacions que poden esdevenir "irreversibles" i, a la vegada, "tractar obertament la salut mental".\nL'acte, que va consistir en una passejada urbana i una performance, es va fer a la plaça de l'Ereta, coincidint amb la celebració aquesta setmana del Dia internacional de les persones supervivents, aquelles persones en dol per la mort per suïcidi.\nL'objectiu era donar suport als afectats i abordar obertament el problema, perquè fer-lo visible pot ajudar a prevenir-lo\nLa tinent d'alcalde, regidora de Salut i del Centre Històric, Montse Pifarré, va participar en aquest acte de sensibilització, amb el qual es va voler trencar tabús i parlar obertament de salut mental i de les conseqüències de la pandèmia, que ha fet que més persones s'hagin vist exposades a patir problemes de salut mental.\nSegons les dades que es van fer públiques aquest diumenge, cada dia se suïciden a Espanya una mitjana de 10 persones i és la primera causa de mort no natural entre els joves i adolescents. A més, el 2020 les morts per suïcidi es van incrementar en un 7,4% i, segons el registre del Telèfon de l'Esperança, aquest any 2021, el nombre de consultes d'adolescents per idees suïcides ha augmentat en un 250%.


Richmond 204 Davos Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPromenade 87, Davos Platz, Davos, Suïssa, 7270 - Veure al mapa\nMés informació sobre Richmond 204\nDissenyat tant per oci com per negoci, Richmond 204 està situat idealment a Davos Platz; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Museu Kirchner, Sportzentrum, Museu d'Esports d'Hivern.\nRichmond 204 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Magatzem d'equipatge, servei de bugaderia, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Richmond 204 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses esquí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Richmond 204 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Davos.


El jove economista de Harvard, Benjamin Golub, guanya el premi internacional d’Economia Calvó-Armengol - FÒRUM.ad\nEl 12/11/19 10:23\nEl jove professor d’economia de la Universitat de Harvard, Benjamin Golub, ha guanyat el sisè Premi Internacional d’Economia Calvó-Armengol que atorga la Barcelona Graduate School of Economics i el Govern d’Andorra. Golub ha estat Junior Fellow a la Harvard Society i Premi d’Economia, Història i Política a Harvard i al MIT, a més de professor visitant a la Universitat de Pennsilvània. Golub va llicenciar-se en matemàtiques a l’Institut Tecnològic de Califòrnia (Caltech) el 2007 i va obtenir el doctorat a la Graduate School of Business de la Universitat de Stanford el 2012.\nBenjamin Golub recollirà el premi la primavera de l’any 2020 en una cerimònia de lliurament a Andorra. El premi inclou una dotació en metàl·lic de 30.000 euros. El jurat del premi Calvó-Armengol, format pels professors Salvador Barberà, Marianne Bertrand, Antonio Cabrales i Joel Sobel, ha guardonat Benjamin Golub pel seu estudi de les xarxes econòmiques, que aborda la manera com l’estructura de les connexions socials determina les opinions i comportaments de les persones. El seu treball explora com les distribucions del poder i les connexions socials fan que una societat pugui arribar a una opinió consensuada sobre un tema determinat, com ara el canvi climàtic, el valor de les vacunes o la política exterior, i en quines circumstàncies aquest consens serà encertat.\nEl premi Internacional Calvó-Armengol s’atorga cada dos anys a un recercador en economia, o altres ciències socials, de menys de 40 anys, que hagi contribuït a la comprensió de les estructures socials i les seves implicacions en les interaccions econòmiques. L’economista guardonada en la primera edició del premi, Esther Duflo (MIT) ha estat condecorada enguany amb el Premi Nobel d’Economia, convertint-se en la persona més jove que mai ha rebut aquest guardó i la segona dona que l’obté. Els guanyadors de les edicions anteriors del premi són els investigadors de Harvard Roland Fryer (2012) i Raj Chetty (2014), el professor d’Standford Matthew Gentzkow (2016), i en la darrera edició de 2018 el premi va recaure en l’economista Melissa Dell de la Universitat de Harvard.\nEl guardó va néixer com a homenatge a l’economista Antoni Calvó-Armengol mort l’any 2007 a l’edat de 37 anys. Calvó, originari d’Andorra, va ser professor de la Universitat Autònoma de Barcelona i de la Barcelona GSE, i va deixar contribucions acadèmiques molt destacades en l’àmbit de l’economia social.\nNotícia Anterior: Roda el món i torna el mot: Tsunami\nSegüent Notícia: Càritas organitza la conferència ‘La espiritualitat ecològica’


La policia troba 20 passatgers ferits tancats en un vehicle sense refrigeració ni aigua\n2 min. Washington 23/07/2017 12:41\n651x366 Responsables policials de San Antonio informen sobre la trobada d'un camió amb refugiats. / POLICIA DE SAN ANTONIO / EFE Responsables policials de San Antonio informen sobre la trobada d'un camió amb refugiats. / POLICIA DE SAN ANTONIO / EFE\nAlmenys 8 persones han estat trobades mortes i 20 més ferides dins d'un camió aparcat a la localitat texana de San Antonio, al sud dels Estats Units, en el que la policia apunta com un cas de tràfic de persones. Tant els morts com les altres 20 persones que han quedat hospitalitzades, algunes en estat crític, són joves d'entre 20 i 30 anys, segons ha informat el cap de la policia de San Antonio, William McManus, en una conferència de premsa recollida per mitjans locals. Dues de les víctimes mortals són menors d'edat.\nEl conductor del camió ha estat detingut, ha explicat el responsable policial, que ha indicat que van rebre una trucada d'un empleat d'uns grans magatzems perquè una persona que anava en un camió de càrrega estacionat a l'aparcament se li va acostar per demanar-li aigua. "El treballador va tornar amb l'aigua, va trucar a la policia i quan vam arribar vam trobar vuit persones mortes a la part del darrere del tràiler", ha indicat McManus, que ha matisat que alguns dels ferits estan "crítics o molt greus".\nLa gran ruta migratòria americana\nEl cap de Bombers de San Antonio, Charles Hood, ha dit en la mateixa roda de premsa al mateix lloc dels fets que l'aire condicionat del vehicle no funcionava i no hi havia aigua. Sense precisar quant de temps feia que el camió estava aparcat, ha dit que els cossos "estaven molt calents al tacte".\nMcManus ha explicat que la policia considera el cas "un crim de tràfic de persones" i que "el departament de Seguretat Nacional està involucrat en la investigació".\nUn futur negre per als migrants que vulguin creuar la frontera de Mèxic


El món està ben girat i anem pel pedregar, per Jordi Barbeta\nBarcelona. Dilluns, 9 de desembre de 2019. 21:10\n“El món està ben girat… hi ha molt a fer i poca feina... tots s’ho maneguen uns quants... els dimonis estan contents”… Així cantava l’àvia padrina d’en Joan Manuel Serrat en una descripció precisa dels temps que corren ara més que abans. Aquesta setmana passada ha estat paradigmàtica per constatar-ho. Tot són paradoxes i, com rebla la cançó, “res no és allò que sembla”.\nA Madrid se celebra la Cimera Mundial del Clima amb 25.000 participants de 200 països que potser han gaudit de magnífiques experiències personals a la capital espanyola, però que, de moment, no han estat capaços d’arribar més enllà de proclamar la seva impotència. El fet mediàticament més rellevant ha estat el protagonisme de Greta Thunberg, l’adolescent sueca convertida en la veu de la consciència planetària, que admet que tothom parla però ningú no fa res. “Les emissions de CO2 no s’estan reduint, sinó augmentant, així que no hi ha victòria”, va dir. Fins i tot els activistes han renegat dels patrocinadors de la Cimera, paradoxalment empreses energètiques només interessades a “netejar la seva imatge”.\nCap dels líders mundials que representen els països més contaminants s’ha acostat a la cimera de Madrid, tots ells més atents a una altra cimera, la de l’OTAN que va acabar com el rosari de l’aurora, amb tothom barallat i amb el sanguinari líder turc, Recep Tayyip Erdogan, imposant les seves tesis antidemocràtiques i genocides. L’Aliança Atlàntica va néixer com una coalició de les democràcies, però ningú ha parat els peus a Erdogan. Ans al contrari, ha rebut suports i simpaties, entre altres, sense anar més lluny, del president espanyol, Pedro Sánchez.\nLa Cimera del Clima proclama la seva impotència; l’OTAN blanqueja sàtrapes com Erdogan; Trump recapta més diners que mai gràcies a l'impeachment; França esclata per les pensions; Itàlia es rebel·la contra el neofeixisme; Amèrica Llatina està en flames, i a Espanya els franquistes s’apoderen de la Constitució que van rebutjar\nEl president dels Estats Units, Donald Trump, va abandonar la cimera atlàntica suposadament empipat amb els aliats que es fotien d’ell, però segurament estava més pendent de l’impeachment que haurà de fer front per iniciativa dels congressistes demòcrates, que, com el món està ben girat, amb la seva iniciativa estan aconseguint multiplicar la recaptació de fons dels republicans per les eleccions de l’any que ve que Donald Trump afronta com un passeig militar.\nLa cimera de l’OTAN se celebrava a Londres en mig de fortes mesures de seguretat, la qual cosa no va impedir que, pocs dies abans, un gihadista que ja havia estat condemnat per terrorisme i en situació de llibertat sota vigilància electrònica assassinés a punyalades dos vianants al bell mig del London Bridge.\nCoincidint amb aquests esdeveniments, França i especialment París es col·lapsa amb la vaga i les protestes més multitudinàries des del segle passat contra la reforma de les pensions que pretén portar a terme el president Macron. Les escenes d’enfrontaments entre manifestants i policies denoten una tensió social alarmant i creixent que amenaça d'encomanar-se a la resta del continent. A Itàlia, el moviment antifeixista de les Sardines omple places de gent que no es resigna a l’avenç del neofeixisme que lidera Matteo Salvini i torna a cantar el Bella Ciao com 80 anys enrere. No és per conformar-se però sempre hi ha qui encara està pitjor. La violència s’ha apoderat dels carrers a Xile, a Bolívia, a Colòmbia, Equador i Veneçuela en una Amèrica Llatina que només transmet imatges de sang i foc.\nI com a paradoxa final, a Espanya els actes que han registrat més assistència per commemorar el Dia de la Constitució han estat protagonitzats per ciutadans contraris a la mateixa Constitució i a la monarquia. Milers de bascos han reclamat la República; a Barcelona, els CDR han tallat carrers i han cremat exemplars de l’anomenada Carta Magna, però el súmmum de les paradoxes ha estat la manifestació suposadament constitucionalista de Barcelona. En aquesta ocasió ha estat encapçalada per Santiago Abascal, el líder del partit ultradretà Vox. Ha estat la prova definitiva de la regressió del règim del 78. Els franquistes, que van votar no a la Constitució, ara se l’han fet seva… el món està ben girat i els dimonis estan contents.


El CAM i el CAI recullen sis medalles cadascun en els catalans sub-16 a Sabadell - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl CAM i el CAI recullen sis medalles cadascun en els catalans sub-16 a Sabadell\nEls atletes de l'Avinent Manresa van sumar sis medalles arxiu particular\nEls atletes de l'Avinent Manresa van sumar sis medalles\nEl relleu 4x300 del CAI va superar el rècord català de la categoria\nSis medalles per a l'Avinent Manresa i sis més per al CA Igualada Petromiralles/Jocnet va ser la collita dels atletes de casa nostra en la seva participació als Campionats de Catalunya sub-16 en pista coberta a Sabadell, prèvia a la celebració de l'estatal d'aquí a dues setmanes.\nDel CAM, títols catalans per a Ona Bonet en alçada amb 1,63 m (rècord dels campionats), David Pérez en els 300 llisos amb 37'' 29 (37'' 02 a semifinals), Martí Serra en perxa amb 4,05 m (millor marca de l'entitat), i per al quartet 4x300 format per David Pérez, Joan Homs, Adrià Garcia i Biel Cirujeda amb 2' 34'' 53. Subcampionat per a Mar Santanach en la final de pes amb 10,52 m. I bronze català de David Pérez en els 60 tanques am 8'' 96 (8'' 84 a semifinals).\nDel CAI, Carla Bisbal es va proclamar campiona en els 1.000 llisos amb 2' 53'' 47, que és un nou rècord català; amb les seves companyes Mar Buchaca, Laia Guzmán i Núria Moix van assolir el triomf en el relleu 4x300 amb 2' 52'' 42, que també és nou rècord català i millora els 2' 53'' 27 de les mateixes atletes el 16 de febrer a Sabadell. Aleix Camats també es va proclamar campió en llançament de pes amb 13,90 m, seguit d'Albert Gil amb 12,60 m, i va ser quart Miquel Guixà amb 11,52 m, i desè Guim Morcillo amb 10,18 m. Ian Alves va ser segon en salt de perxa amb 3,90 m i Aina Eberlé, també segona en salt d'alçada amb 1,53 m. Núria Moix va ser quarta en pes amb 10,26 m i sisena en llargada amb 5,18 m. Mar Buchaca va ocupar la sisena plaça en els 60 llisos amb 8'' 13 (8'' 04 a semifinals). Ruben Sánchez era setè en llargada amb 5,89 m. Joel Giménez, desè en triple salt (11,16 m), Oriol Alonso, onzè en 3.000 llisos (10' 14'' 53) i Andrea Gil, onzena en triple salt (10,07 m)


Elter, el portal d'Osona - L'AEC Manlleu consolida el seu lideratge a Primera Catalana després de guanyar al Rubí (2-1)\nL'AEC Manlleu consolida el seu lideratge a Primera Catalana després de guanyar al Rubí (2-1)\nelter.net | dissabte 18 de desembre de 2021 19:12h\nLes manlleuenques superen al Vila-sana en el duel d'invictes per aconseguir la primera posició en solitari (4-1)\nMartí Soler ha marcat el gol de la victòria | Oriol Anglada\nManlleu, | Emoció fins a l’últim minut al Municipal d’Esports. L’AEC Manlleu ha aconseguit la victòria a casa contra l’UE Rubí (2-1) i ha guanyat distància amb els seus perseguidors, a quatre punts del Santboià.\nDos gols a la primera meitat han sigut suficients per fer-se amb la victòria, però el conjunt visitant no ha posat les coses fàcils. Primera part del duel molt disputada. Els dos equips han tingut diverses ocasions, però no ha sigut fins als últims 10 minuts, que s’ha desencallat l’empat a zero. Marc Roquet ha caçat un rebuig del travesser, que ha enviat al fons de la xarxa amb una rematada de cap. Cinc minuts després, contraatac ràpid del Manlleu, que Martí Soler ha finalitzat amb un xut ras al pal curt (2-0).\nA l’inici del segon temps el Rubí ha posat més pressió, amb uns primers moments que ha dominat el joc. Tot i això, el Manlleu ha sabut aguantar l’envestida fins als últims instants de partit. El conjunt visitant ha tancat al Manlleu dins la seva pròpia àrea i Torres ha acabat marcant amb una rematada al segon pal. Tot i els nervis, l’AEC Manlleu ha mantingut el cap fred i ha aconseguit sumar els tres punts.\nEl masculí del CP Manlleu tanca l’any amb una derrota davant el Caldes (1-5)\nL’última jornada de l’any de la Parlem OK Lliga acaba amb derrota manlleuenca. El Martinelia CP Manlleu ha caigut a casa davant d’un Caldes que ha aprofitat cada escletxa (1-5). El conjunt entrenat per Quim Casalí i Arnau Casanovas ha pagat car un mal inici de la segona meitat.\nL’inici del partit ha estat marcat per una alta intensitat. Defensa a tota la pista del Manlleu i contraatacs constants. Tot i això, el joc ràpid ha acabat portant alguns errors defensius de l’equip local i el Caldes ho ha sabut aprofitar. L’encarregat d’encetar el marcador ha sigut Lluís Ricart amb una rematada al segon pal. L’impuls dels dos conjunts també s’ha traduït en una baixa, Pol Franci ha hagut d’abandonar momentàniament la pista per un cop al cap, que li ha obert una ferida. El segon gol de l’equip visitant ha vingut a través d’una falta directa provocada per Dídac Alonso, que ha transformat Xevi Rovira (9’). Pol Franci ha vist la targeta blava i, un cop el Manlleu ha recuperat el quart jugador, Borregán ha fet el primer gol del conjunt local. Abans de desfilar cap als vestidors, Borregán ha tingut una gran oportunitat per empatar en forma de penal, però no l’ha pogut convertir.\nEl Caldes ha tornat del descans molt endollat i el Manlleu no es trobava còmode en defensa. Cinc minuts després, el Caldes ha ampliat la diferència amb dos gols gairebé consecutius. Lluís Ricart i Marcos Blanque han marcat amb dos xuts des de fora l’àrea. Biel Pujadas tampoc ha pogut aprofitar un penal a favor i el darrer gol seria obra de Xavier Rovira, que amb un detall tècnic d’esquena i per sota de les cames, ha fet el cinquè.\nEl CP Manlleu no té aturador a l’OK Lliga (4-1)\nEl Pavelló Municipal de Manlleu va acollir ahir el partit de la jornada, el duel entre els dos líders de la classificació. El Martinelia CP Manlleu va tancar un dels seus millors partits davant d’un Vila-sana que li va faltar punteria (4-1).\nProtagonisme inicial per Nara López, liderant l’atac manlleuenc, que no comptava amb una peça clau del conjunt, Anna Casarramona. Tres arribades i dos gols, l’equip entrenat per Jordi Boada va demostrar molta efectivitat durant els primers moments. Després d’un avís en forma de xut que es va estavellar al pal, Eli Gurri va marcar el primer gol (16’). Pocs minuts després, ho aconseguia Nara López. El conjunt local va mantenir el resultat fins al descans, tot i que les lleidatanes no van deixar d’intentar-ho.\nLa insistència del Vila-sana va donar els seus fruits a l’inici de la segona part. Luciana Agudo va escurçar distàncies i va posar emoció a un partit, que no es va decidir fins als últims minuts. Després d’una bona oportunitat rival, el Manlleu va recuperar la pilota, contraatac ràpid i Maria Díez va fer el tercer, que també va fer el quart amb un xut des de fora l’àrea.\nVuit de vuit. Amb aquesta victòria, el Martinelia CP Manlleu segueix invicte i es col·loca líder en solitari de l’OK Lliga femenina. Un excel·lent balanç abans de tancar l’any. El pròxim enfrontament no tindrà lloc fins després de vacances, contra el Bigues i Riells el 8 de gener.\nVictòria contundent del CEFS Manlleu davant el Montornès (7-2)\nEl conjunt d’Alberto Cárdenas manté la bona dinàmica i suma cinc partits sense perdre. La victòria a casa davant el Montornès va ser gràcies als gols de Zouhair Bouzakoura, Mohamed Darkaoui El Bakouri (4), Isaac Martínez i Yassin Boujdadi Zaroual.\nEl conjunt manlleuenc acaba l’any amb bones sensacions, en setena posició i bons resultats en les darreres jornades. El CEFS no tornarà a jugar fins al 22 de gener a casa contra el Vilamajor, tercer en la classificació de la Lliga Divisió d’Honor Catalana.\n- La Piscina Municipal de Manlleu inicia els cursets de natació del segon trimestre (18 de desembre de 2021)\n- L'AEC Manlleu veu com se li escapa la victòria contra el Can Vidalet en els últims instants (1-1) (18 de desembre de 2021)\n- El Martinelia CP Manlleu rep aquest vespre el Noia amb la urgència de tornar a puntuar (18 de desembre de 2021)\n- Manlleu estrena dos nous equipaments esportius d'ús lliure al Passeig del Ter (18 de desembre de 2021)\n- L'AEC Manlleu punxa al camp del Sant Just (2-0) (18 de desembre de 2021)


Una «casa en obres» a «doble espai» passejarà les Balears pel Projecte Alcover\nTeatre de Ciutat i Gom Teatre com a reserva, seleccionades per prendre part del circuit teatral\nAssumpta Bassa | 24 octubre 1998\nUna «casa en obres» serà situada en un «doble espai» per tal de passejar el nom de les Balears per al Projecte Alcover que enguany arribarà a la IV edició. L'elecció de les companyies en el cas de les Balears enguany ha tingut una particularitat: seran dues companyies que compartiran protagonisme. Si bé Teatre de Ciutat amb La casa en obres de Pep Tosar, serà la que més representacions durà a terme, el grup manacorí Gom Teatre amb A doble espai serà la reserva però una reserva molt especial perquè es té previst que faci bastants d'actuacions. El Projecte Alcover, que segueix una línia de continuïtat des del seu naixement, té l'objectiu de potenciar l'intercanvi cultural i del qual prenen part el Principat, el País Valencià i les Balears. S'elegeix una companyia de cada un dels tres lloc i durant quatre mesos representa l'obra seleccionada a cada una de les ciutats adscrites al circuit teatral.\nL'altre, de Moma Teatre representant del País Valencià i com a reserva Occit de la companyia Malpaso, Estrips d'A Santa Companya de Barcelona són les altres companyies seleccionades dins el Projecte Alcover que es du a terme des del mes de gener fins el mes d'abril de 1999. Les companyies passejaran per les 19 ciutats adscrites al Projecte. Aquesta és una bona oportunitat per donar a conèixer el teatre de les Illes fora de les Illes.\nEl coordinador del Projecte Alcover, Toni Pastor, va explicar que «enguany hi ha hagut quatre noves incorporacions: Andorra, Balaguer, Alboraia i la Universitat de València i es fan negociacions perquè en prenguin part Maó, Ciutadella i Alcúdia. Ara són 19 ciutats les que hi participen i pel que fa a les Balears són: Palma, Manacor i Inca. Els grups seleccionats sempre surten de la Fira de Teatre de Manacor.\nEls criteris que se segueixen a l'hora de l'elecció són, bàsicament segons Pastor, «que sigui un teatre de text i d'autors vius i joves».\nLa Casa en obres és un recorregut per la vida i obra de l'escriptor mallorquí Blai Bonet. Un espectacle que va ser encarregat pels organitzadors del festival d'estiu Grec 98 a l'actor mallorquí Pep Tosar el mes de setembre de 1997, abans de la mort de l'escriptor. Es representen trossos de les obres de Blai Bonet que segueien una línia autobiogràfica. Un intent que la gent coneixi l'obra de Bonet. Teatre de Ciutat serà l'encarregada de representar l'obra. A doble espai és una obra de Miquel Àngel Riera i Damià Huguet a càrrec de Gom Teatre, companyia formada per Joan i Jaume Gomila. És un espectacle escènic amb música en directe.\nPel que fa a les altres obres seleccionades: Estrips es tracta d'una obra en la qual prenen part Neus Quimasó i Txe Arànega. L'argument tracta d'una escriptora i una mestressa de casa. L'escriptora vol escriure un llibre sobre les dones i passa el temps a casa de la veïna per viure experiències. En el cas del País Valencià, l'obra L'altre de Moma Teatre és una «poliedrocomèdia» en què es tracta el conflicte amorós des de cinc punts de vista diferents. En cinc peces, tres monòlegs i dos diàlegs amb un únic conflicte. Tots aquests personatges afectats per l'amor inventen la persona estimada.


garrotxes - De paraules per Context\nUn xicot pescador havia arreconat la seva canya i s'era allargassat al cim d'una roca, adormint-s'hi tranquilament. Tot se veia a través de la bravada que s'exhalava de la terra, una fumarel·la comparable a l'ombreta bellugosa que produeix un vidre passat ràpidament per un raig de claror. I ¡quin cant de cigales més seguit seguit davallava de les garrotxes!\nMentrestant el temps va que vola.. El sol deu estar a prop de la posta. I sempre la mateixa soledat. No hi ha un pastor en les garrotxes, no es sent dringar una esquella. Tal vegada si cridés compareixeria algú. Ho provo: crido, crido... Ningú enlloc. El vent udola més que mai. L'arbrissa s'ajeu com els blats en herba sota un bell ruixat.


ROGER CAMPDEPADROS CULLELL / JORDI MERINO NOE\nTreball en equip 1,00 30,00 1,00 32,00\nTotal 25,00 102,00 23,00 150\nTreball en grup. Resolució d'un Challenge S'haurà de realitzar un treball en grup al llarg del semestre que consistirà en donar resposta a un repte social, polític, econòmic. Es realitzarà un mínim de dues tutories o check-points d'obligada assistència per part de tots els membres del grup. 20 No\nExposició del treball en grup, de la resolució del challenge El treball en grup de resolució del challenge s'haurà de presentar i defensar a classe per part de tots els membres del grup. La professora podrà realitzar preguntes. Es valorarà la claredat i capacitat expositiva. 20 No\nEl dia de l'exposició oral del challenge l'assistència és obligatòria. L'exposició oral valdrà un 20% de la nota, i el contingut del treball escrit un altre 20%.\nLa nota final serà la mitjana ponderada d'aquestes parts (treball en grup, exposició oral del treball i examen). Per a poder fer mitjana s'ha de treure almenys un 4 de l'examen. Per aprovar l'avaluació continuada almenys s'ha de treure un 5 de promig de totes les parts.\nPer a l'avaluació única no és obligatòria l'assistència ni l'entrega de treballs o pràctiques i la nota de l'assignatura depèn exclusivament de la nota que s'assoleixi en l'examen final.