de gener 2014 | Aires de la Serra Mallorquina\n88 - Canal Nord del puig d'en Galileu i el pas d'Escorca 6-1-2014\nAltres vegades hem dit que la cara nord de les nostres muntanyes és la més abrupta i esportiva, la que requereix més esforç i millor forma física, però també la que més satisfaccions dóna quan aconsegueixes culminar l'ascens. En aquesta ocasió seguim les petjades de l'amic Manuel Barranco, amb algunes variants.\nMola de Son Macip\nLa ruta d'avui l'iniciam a la urbanització de Son Macip (o Massip), situada a l'esquerra de la carretera Pollença-Andratx (Ma-10), devers el km 22,800. (► WP-01) (695 m).\nL'altiva paret Nord de la mola de Son Macip, ens desafia. Si aconseguim superar la dura pujada pel bosc d'alzines, ens veurem les cares amb la roca pelada del rost corredor Nord.\nA les 9:03 h posam les cames en marxa pel carrer principal d'aquesta urbanització, en direcció a la muntanya. Deixam a banda i banda els xalets de can Blascos i sa Sitja, i voltam a l'esquerra. Passam vora dues cases més i voltam a la dreta. A la part de darrera de l'última casa, deixam l'asfalt per l'esquerra, per un camí molt rost, encimentat, que puja altra volta cap a la muntanya. Un indicador ens informa que la mola de Son Macip és d'ús públic.\nUns minuts més amunt trobam una barrera tancada amb botador lateral.\nAbandonam el camí encimentat i avançam per una pista (WP-02), la qual ens menarà al GR-221. Immediatament abandonam el vial de la Ruta de Pedra en Sec, per seguir muntanya amunt. Nosaltres no vérem fites que indicassin on havíem d'iniciar la pujada (crec que s'ha de baixar un poc pel GR fins a l'alçada d'una rosseguera, en aquest xaragall trobarem monjoies).\nDe totes maneres, després d'una bona estona de lluitar pel relliscós alzinar, arribam a l'alçada d'una inclinadíssima rosseguera. Aquí veim les primeres fites que pugen pel llindar d'aquest xaragall.\nSeguim pujant evitant el pedreny solt, per això hem de caminar per la vorera de la rosseguera. La visual s'obre sobre la vall de Lluc i el puig Tomir.\n«Son Macip és una antiga possessió documentada el s XIV, confrontada amb Albarca, ca s'Amitger, sa Mola, Son Colom i ses Tosses, i que apareixia dividida en dues grans propietats. Una era denominada s'Alqueria Blanca i confrontava amb Albarca, Lluc i Escorca. L'altra, dita Alqueria Bonmacip, confrontava amb Albarca, Escorca, Mossa, Menut i la vorera de la mar. El 1599, pertanyia a l'honor Arnau Macip. Tenia cases tafona i molí de sang. Era dedicada a olivars i conreu de cereals. Afectada pels atacs dels bandolers, disposava d'un petit arsenal per a la defensa, format per arcabussos i coltells. Tenia ramaderia ovina i una guarda de 12 porcs. El bestiar de feina consistia en 4 bous. El 1679, era del senyor Pere Macip. Els confrontats eren les possessions de Lluc, Albarca, Escorca i Comafreda. El 1685, era valorada en 7.000 lliures». (GEM).\nAssolim el llindar del bosc.\n«El nom de la possessió deriva de la família propietària dels Bonmacip, llinatge després transformat en Macip. Fins al s XV, fou denominada Alqueria Bonmacip i, des del s XVI, Son Macip. El 1800, feia una renda anual de 1.300 lliures. Hi destacaven els indrets dits es Bosc, sa Coma, sa Coma Noguera i sa Font Sorda. Fins a mitjan s XX, es mantengué com una propietat dedicada a l'olivar. El 1950, tenia 600 quarterades i era conrada conjuntament amb la possessió de sa Mola, de 400 quarterades, dita per això sa Mola de Son Macip. Tenia una guarda de 400 ovelles i ramaderia porquina. N'era propietària la família sollerica dels Marquès».\nAra, tot i la verticalitat del coster, fa més bon caminar, puix hom es pot ajudar aferrant-se per les roques amb les mans.\nTornam coincidir amb Xavier González i el seu company, el nom del qual ara no record. Ja ho havíem fet a l'arrencada de l'alzinar, tot i que els dos grups vàrem agafar senderes diferents per arribar a la base del penyal.\nLa pujada és forta ferm, és necessari fer les pertinents aturades per a recuperar l'alè.\nS'ha d'anar en compte a arrapar-nos a les nombroses pedres que es desprenen, i a no fer córrer coster avall les soltes, ja que poden ferir els companys que venen darrere.\nPanoràmica realitzada per Sebastià Riera, a partir de dues fotografies, on s'aprecien les dues parets de la canal. La vista abraça des del puig Tomir (dreta), fins al puig Roig (esquerra). També destaquen el puig Caragoler de Femenia, el puig Gros de Ternelles, el Clot d'Albarca i l'ample terreny de la Terra de ses Olles.\nSi miram amunt, fa la impressió de què els penyals són inaccessibles, però la ruta volta a l'esquerra i fent alguna petita grimpada ens situam en un escenari més transitable.\nSi veim aquesta roca de curiosa forma, amb els peus vermellosos, vol dir que anam bé.\nLa canal s'estreny com un embut. Hem de superar algun graó perfectament assumible amb l'ajuda de bones preses i les mates de càrritx. La imatge de Lluc i del puig Tomir, ens acompanya durant tota la pujada.\nNa Margalida i na Dolors arriben al capdamunt de la canal. Prova superada! De la pista GR al cim del Galileu, hi ha uns 600 metres lineals, i un desnivell de 404 metres.\nTravessam una zona de carritxeres en direcció al punt més alt de la mola de Son Macip: el puig d'en Galileu.\nCim del puig d'en Galileu\nFeim cim al puig d'en Galileu (1181 m) (WP-04), i ens fotografiam junts els dos grups. Va ser un plaer coincidir amb aquests dos companys d'afició. Parlàrem amb Xavier González, de l'amic comú Emilio Alonso, de la gran labor que fa vers el muntanyisme mallorquí.\nVàrem topar un bon dia, la visibilitat era molt bona, s'albirava perfectament l'illa de Menorca. A la imatge, les dues badies de la part nord de Mallorca, i els caps des Pinar i de Ferrutx.\nMagnífica és la imatge del massís del puig de Massanella i la baldana que cau cap al comellar de les Cases de Neu de Comafreda.\nL'Arxiduc, en el Die Balearen, quan puja pel comellar de les Cases de Neu, anota: «[...] passam per una cabana de neu descoberta, situada per damunt el pla des Cards, on abans estava sa Rota, i més endavant per dues cabanes cobertes; la de més avall té el sostre de teules, la de més amunt de càrritx, carregat amb esportins damunt el cavalló de la coberta [...] Hom passa per la quarta casa de neu d'Amunt, que està en ruïnes; al costat es troba una caseta en mal estat amb un parell de marjades per recollir neu».\nPanoràmica cap a ponent.\nDesprés de gaudir uns minuts de les maques vistes panoràmiques, abandonam el puig i continuam la nostra ruta.\nUn ramat de cabres tresquen pels penyals dels voltants. Una autèntica plaga que fa estralls als nostres boscos i muntanyes.\nEl senderó ens mena al GR-221 (WP-05), el qual va cap al coll des Prat, passant per una sèrie de cases de neu. Una pista també baixa a Comafreda. Nosaltres hem d'anar en direcció contrària, cap a la casa de neu d'en Galileu.\nEl nou panorama ens mostra el pròxim objectiu, es Frontó. Darrere d'ell se situa el pas d'Escorca, però abans d'arribar-hi passarem per l'antiga instal·lació nevatera.\nCaminam per un estret corriol amb evidents signes d'esser molt freqüentat, recordem que és un camí públic i, quan ha nevat, és un dels llocs més visitats.\nA la bifurcació (WP-06), abandonam per l'esquerra el GR-221 que ve del refugi de Son Amer. Passa per les Voltes d'en Galileu, antic camí de nevaters, el qual té uns 1.236 metres de longitud, i puja de la cota 835 m a 1.090 m. Aquest camí es va construir expressament com a via d'accés a la casa de neu d'en Galileu.\nEl dia 20 de desembre de 2005 es va finalitzar la 'faraònica' restauració d'aquest vial, que va durar 5 anys i va costar 562.764 euros. Es varen sembrar també uns 300 arbres per a protegir el camí contra l'erosió; alguns dels quals han surat.\nEns dirigim cap a les instal·lacions nevateres (WP-07) d'en Galileu.\n«L'any 1692 és la primera vegada que apareix documentada aquesta casa de neu quan, Antoni Català Galileu de la vila de Selva, arribava a un acord amb Antoni Sales, propietari de sa Mola, per "fer y de nou construir unes cases de neu a la montanya dita la Mola, situada en lo terme de Lluc o Escorca". Vint anys més tard, Miquel Català Galileu, fill d'Antoni, continuava amb l'explotació de neu a sa Mola. La nissaga dels Català Galileu, associats a l'explotació d'una determinada casa de neu, determinà que a la documentació de la primera meitat del segle XVIII ja fos citada com la "Casa del Galileu". Alguns anys més tard apareix citada com a 'Casa de neu de Can Galileu'. El 1908 deixà de funcionar». (Ordinas i Marcé).\nEl pou està situat a 1090 metres d'altura sobre el nivell de la mar. Amida: 13,8 m de llargària, 7,4 m d'amplada i 5,4 m de profunditat.\nContinuam per un corredor cap a l'oest, sempre en direcció a es Frontó o el tall del torrent de Pareis. Podrem seguir algunes fites o triar el terreny que més ens agradi.\nContemplant el panorama.\nPanoràmica on apareix la serra dels Teixos i el puig Major.\nSituació d'alguns cims del cor de la Serra de Tramuntana\nEnrevoltam es Frontó (1022 m) per l'esquerra. També es pot arribar al pas d'Escorca ultrapassant aquesta elevació pel cim.\nCaminam pel vessant nord des Frontó. Des d'aquí ja veim la depressió que tenim a dues passes.\nArribam al tall del penya-segat (WP-08) on un providencial pas ens permetrà baixar a Escorca.\nGuaitam indecisos al pendís del pas o canal d'Escorca —inèdit per a nosaltres. Tenim l'opció de baixar pel pas de Son Nebot, el qual està situat molt a prop. Aquest sí que el coneixem.\nDecidim provar a baixar pel rampant, tot i que sabem que na Margalida és poc amiga de rossegueres...\n...i aquesta és ben mascle. Algú em va dir que totes les rossegueres tenen el mateix grau d'inclinació.\nDevora aquests imponents penyals del cingle hom se sent empetitit i totalment vulnerable.\nTravessam la rosseguera per a continuar per l'esquerra.\nImatge il·lustrativa de la inclinació que presenta el coster.\nAl final de la llarga rosseguera trobam un rotlo de sitja (WP-09) (805 m). Bon lloc per acampar i dinar. Són les 13:16 h.\nDescansats i alimentats, prosseguim baixant entre ranxos de carboner i envoltats de velles alzines.\nArribam al camí que enrevolta les tanques d'Alt (WP-10). El seguim cap a la dreta, en baixada. En 19 minuts assolim la canaleta de la font Nova (WP-11).\nResseguint la síquia, arribam a la font Nova (WP-12). Aquesta canaleta portava l'aigua a uns horts d'Escorca, després de 580 metres de recorregut.\nLes seves aigües tenen la fama de ser les més fresques en competència amb la Saura, que les té més fines. Són dues veïnes ben avengudes. Està canalitzada fins als horts de la possessió d'Escorca.\nEstà situada dins el bosc de Son Massip i no molt lluny de la carretera de Lluc a Sóller, però de difícil accés. Té com a capçalera la mola ben vestida d'alzines del puig d'en Galileu (1.195 m) que vigila constantment la vall de Lluc. El senderó que puja al puig toca la font en el lloc anomenat 'ses Voltes' [de Son Nebot]. L'alzinar que l'agombola està ben cuidat i ofereix un lloc fresc i agradable a l'estiu; molt fred, però, a l'hivern. (Roig, 1993). La mina d'aquesta font va esser encofrada modernament.\nPer a saber més dades sobre aquesta ► font.\nUn senderó baixa a un camí de carboners (WP-13). Abans de continuar la nostra ruta per aquest camí, el renou d'aigua que cau crida la nostra atenció i el seguim uns metres en direcció contrària, fins al seu final, al torrent, on hi ha un petit salt. És un racó molt agradable, sobretot sí l'aigua corre.\nTirant endavant per la citada pista, arribam al portell de la carretera de Lluc (WP-14).\nAquí, podríem donar per finalitzada l'excursió, però, només són les 14:47, i en uns quinze o vint minuts arribaríem al cotxe. Decidim veure més coses i, per això anam cap a Escorca en vers d'anar cap a Son Macip.\nEn 15 minuts ens plantam a l'aparcament d'Escorca (WP-15), ens ficam al bosc pel costat d'una caseta de fusta i anam a guaitar a les cases de la possessió d'Escorca.\n«En el término de Escorca hay muchísimas fuentes manantiales [...] la de Escorque delante de la Iglesia de San Pedro, y a mil pasos de ésta la fuente del Espinal [...]». (Binimelis, 1927 (1593).\nVeim que estan tancades i ens acostam fins a la reixeta.\n«A l'esquerra —anotà l'Arxiduc—, entre masses rocoses i alzines, enmig d'una natura primitiva plena de bellesa salvatge, hi ha la casa de possessió d'Escorca, propietat de don Faust Gual de Torrella, que era una antiga alqueria anomenada Axcorca o Escorca. Quatre formosos roures vells estan a l'entrada d'aquesta antiga possessió, que va donar nom a tot el municipi de Lluc, el qual és un dels més grans de l'illa en extensió, però tan sols té una població que no arriba a 300 habitants. La casa és senzilla i llisa amb na clastra. Prop de la casa hi ha un espai amb volta i un abeurador, al qual flueix l'aigua de la font abundant canalitzada; al costat hi ha l'antiga església, abans parroquial, de Sant Pere d'Escorca. És una de les més antigues de l'illa, diuen que és la més antiga entre les parròquies rurals [...]».\nInterior de l'oratori a una postal\n«L'oratori és documentat per primera vegada el 1283. Fou parròquia fins al 1456. Va esser construït en un solar donat (1269) per Andreu Pocoví i Pere Salavert. Fou restaurat (1943) sota la direcció de l'arquitecte Gabriel Alomar. Fa 11 m de llargària i 8,5 m d'amplària. És de planta rectangular, dividida en dos trams mitjançant arcs diafragmes que sostenen una coberta de fusta de doble vessant. S'hi conserva una talla gòtica de Sant Pere.\nVa estar tan abandonada que arribà a ser sestadors\nEls murs són de paredat. La zona d'ingrés, amb un arc de mig punt dovellat, se situa en el lateral dret en posició descentrada. Als peus i a la capçalera s'obren sengles finestres de factura atrompetada i doble esplandit. Remata en una espadanya de definició triangular amb teuladeta de doble vessant. El s XVIII, la possessió Escorca era, també, denominada Sant Pere». (GEM).\nTot i que la primera data que ens dóna la GEM d'aquesta capella és la de 1283, a un document del 15 de novembre de 1246 ja es fa menció del rector, diu: «Jo Miquel de Apiara, Rector d'Escorca i Aumaluig, veng al Mestre Joan de Verí, Paborde de l'Església de la Seu de Mallorca, un pati, en l'Almudayna...». (Revista Lluch / Joan Vich, 1934, p. 163).\nAbans de cercar l'avenc de la Font de s'Espinal i la mateixa font, exploram un poc pel fantàstic —fantasmagòric, diria jo—, bosc de pedra i flora d'Escorca.\nLluís Salvador descriu la contrada: [...] on hi ha molts d'arbres vells magnífics entre les roques calcàries punxegudes, dentades, rastellades per les pluges; damunt els cims dels penyals creixen també pintorescs lledoners.\nÉs un autèntic laberint de passadissos closos, forats, roques en forma de dents de serra, penyals de formes insòlites, tot això a uns metres de la carretera.\nSeguim un caminet estret, empedrat, que comunica ranxos de carboners i calciners. Així, tornam al camí Vell de Lluc, de Sóller a Lluc.\nAvenc d'Escorca o de la Font de s'Espinal\nL'espectacular obertura de l'avenc, de 28 m per 12 m, està situada ran de l'antic camí de Sóller a Lluc. Té una fondària de 30 m.\nTopografia de l'avenc, realitzada per J. Damians i J. Ginés (Endins, 12)\nA menys d'un metre d'on estic situat passa el camí Vell. Una antiga reixeta procurava una minsa protecció als vianants. L'abundant vegetació tapa bona part de la boca d'aquest avenc: es troba la falguera Phyllitis scolopendrium, la liana Hedera helix, etc.\nContinuam cap a la paret que tanca els sementers, allà copsam la Mola de Son Macip i la zona de s'Era d'Escorca. Aquest nom rep una depressió sub-circular (dolina) de poc més de 40 m de diàmetre, que arriba a tenir 18 metres de desnivell entre el llavi superior i el punt més baix. (Endins, 12, 1986).\nUn dels aspectes més interessants de s'Era d'Escorca és la llegenda que l'envolta. La citada llegenda assolí una gran difusió gràcies al poema que Costa i Llobera va escriure l'any 1899. Fragment:\nEscolta, oh caminant\nqui passes endavant\ndel alzinar gegant\nLa veu de l'avior\ndel bosc amb la remor\nte canta un fet d'horror\nque encara dura.\nUna era això és estat,\na on en temps passat\nbatien el bon blat\nDins aquest cingle aspriu\nla feien cada estiu,\nalegre com un niu\nque en sol se banya.\nAlgú diu que ha sentit\npassant en l'alta nit\npel bosc tot estremit\ncançons com infernals\ntrot fondo d'animals\ni esquelles, dels penyals\nL'Era d'Escorca. Tradició de les muntanyes de Lluc (Tradicions i Fantasies, 1903).\nAnant a Lluc som estat\na damunt s'Era d'Escorca.\nÉs veritat que la forca\nés feta pel desditxat.\nFont de s'Espinal\nNo gaire llum de l'avenc, entre l'era d'Escorca, la font Sorda i el porxo de sa Tanca hi ha la font de s'Espinal. El P. Roig ens diu: Uns polls avisen de la seva presència i fan ombra a la pica on s'aboquen les seves aigües. Avui està completament abandonada. Un despreniment de terres i roques n'ha tapat l'ullal i l'aigua corre per allà on pot fins a arribar al senderol dins el torrentó.\nUn porxo abandonat ajuda a augmentar la desolació del paisatge. La font emana a uns 200 m a mà esquerra. Està dins la possessió d'Escorca.\nL'espinal és un arbust, també s'anomena espinaler, arç blanc, espí blanc, cirerer de Pastor, cirer de Pastor, cirerer del Bon Pastor...\nVérem brollar uns filets d'aigua a diverses bandes de la paret, on no fa massa ganes acostar-s'hi pel perill d'enderrocs de pedres. Veure ► Fonts de Tramuntana\nEn el mateix jaç del començament del torrent de s'Espinal va arrelar i va créixer aquesta enorme alzina, de la qual només en queda l'esquelet.\nLa síquia de la font de s'Espinal condueix l'aigua a una piqueta, uns rentadors i, torrent avall, a un abeurador pels animals.\nEl torrent de s'Espinal davalla de la possessió d'Escorca al clot d'Albarca, prop de les cases de Son Colomí.\nSortim del tancat on se situa la font i continuam pel camí, en direcció Est. L'abandonam i seguim pel bosc, paral·lels gairebé a la paret que discorre vora la carretera, on sortim a les 16 h (WP-18). Ara, només resta recórrer el tram d'asfalt fins a la urbanització de Son Macip.\nAlzina dels Set Cimals\nVora la singular alzina dels Set Cimals, finalitzam aquesta exigent i interessant itinerari. Són les 16:22 h.\nAquest arbre fou catalogat l'11 de juny de 1993. El tronc té un perímetre total de quasi 4 m. La capçada té un diàmetre de 18 m. S'alça fins als 16 m, i té una edat d'uns 500 a 600 anys.\nDistància aproximada: 10,60 km (13,99 km GPS)\nPujada acumulada: 646 m\nAlçada màxima-mínima: 1181-567\nTemps total: 7:18:37 h\nIntegrants: Margalida, Dolors, Toni, Esteve i Joan\nFonts de Tramuntana. https://sites.google.com/a/fontsdetramuntana.com/fontsapps/home-1/escorca.\nEndins, 12. 1986.\nPublicat per Joan Riera a 14:08 12 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Avenc d'Escorca o de la Font de s'Espinal, Canal Nord del Galileu, Escorca, Font de s'Espinal, Font Nova, Pas d'Escorca, Puig d'en Galileu, S'Era d'Escorca


Ajornen el judici a un fals policia que coaccionava noies a canvi de favors sexuals a Tarragona i Salou La República\nACN Tarragona.-L’Audiència de Tarragona ha suspès el judici contra un home de 34 anys acusat de fer-se passar per policia i coaccionar noies -entre elles dues menors-, a Tarragona i […]\nACN Tarragona.-L’Audiència de Tarragona ha suspès el judici contra un home de 34 anys acusat de fer-se passar per policia i coaccionar noies -entre elles dues menors-, a Tarragona i Salou, a canvi de favors sexuals. El processat afronta 28 anys i tres mesos de presó. Segons la fiscalia, hi ha dos casos acreditats el 2019, però l’individu també va aprofitar “la situació d’incertesa” generada per l’estat d’alarma decretat per la covid-19 per intentar enganyar cinc víctimes més. L’home solia mostrar una credencial falsa d’agent de policia i intentava fer pujar les noies al seu cotxe per obtenir favors sexuals a canvi de no denunciar-les per haver comès alguna suposada infracció. El judici s’ha mogut als dies 5, 6 i 7 de maig per malaltia d’un advocat.\nL’escrit d’acusació relata un primer cas ocorregut el 24 de novembre de 2019. Cap a les cinc de la matinada, el processat, D.R.F., circulava amb el cotxe per l’avinguda d’Andorra de Salou i es va apropar a una noia de 14 anys que anava acompanyada de la seva cosina, també menor d’edat. Segons el ministeri públic, els va exhibir una placa que simulava la d’un agent de policia i els va indicar que pugessin al vehicle per portar-les a casa. El processat va deixar una de les noies al seu domicili i l’altra va continuar dins el vehicle creient que anava amb un agent de policia que havia de cobrir un servei. El processat va conduir cap a zones apartades de Salou i Vilafortuny, al municipi de Cambrils. Allà va aprofitar per fer-li tocaments mentre li feia un suposat registre, es va masturbar davant seu i va aixecar-li diversos cops la faldilla. A més, va prendre-li el telèfon mòbil i no l’hi va tornar fins que no la va portar de nou cap a casa, cap a quarts de vuit del matí. Uns dies més tard, el 8 de desembre de 2019, el processat va seguir una altra noia des del seu lloc de feina a Reus fins al centre de Salou. Segons fiscalia, la víctima va aparcar el seu vehicle i es va adonar que l’individu la seguia també a peu, per la qual cosa va començar a córrer, va arribar al portal de casa i va poder tancar la porta. Aleshores, l’acusat va començar a cridar-la pel nom dient-li que era policia, que l’obrís i que volia parlar amb ella, mentre li mostrava una credencial. La noia, però, no va fer-li cas i ell va marxar del lloc.Aprofita el confinament Posteriorment, la fiscalia assenyala que l’home es va aprofitar de “la situació d’incertesa generada després del decret d’estat d’alarma” per seguir cinc noies més. Assenyala la fiscal que s’identificava com a policia de viva veu o mostrant una placa que aparentava ser real, i que comminava les joves a pujar al seu vehicle, “seguint-les o amenaçant-les amb imposar-los una sanció”.L’escrit d’acusació relata que el 25 d’abril de 2020, cap a les sis de la tarda, va seguir una noia fins a l’interior d’un portal de l’avinguda Reina Maria Cristina de Tarragona, obligant-la a pujar per l’escala mentre li feia nombroses preguntes de caràcter personal. Finalment, però, ell se’n va anar en veure que la noia aconseguia parlar amb la seva germanaAquell mateix dia, sobre un quart de vuit del vespre, va indicar a una altra noia que caminava pel carrer Rovira i Virgili de Tarragona que pugés al seu vehicle, a la qual cosa es va negar. Ell va seguir-la fins a la font del Centenari, però va desistir quan va veure que ella es disposava a trucar per telèfon. Tot seguit, cap a les vuit del vespre, l’home va obligar una altra noia a entrar al seu vehicle estirant-la de la motxilla que duia i havent-se identificat com a policia. Una vegada a l’interior del cotxe, apunta Fiscalia, li va manifestar: “no t’interessen 100 euros i tenim una aventura?”. Poc després, la noia va sortir del vehicle. Uns dies més tard, la matinada del 10 de maig, el processat es va a apropar a una altra noia que es trobava a la Rambla Nova de Tarragona i “va recriminar-li des de la seva falsa condició de policia que es trobés al carrer a aquelles hores i va obligar-la a pujar a la part posterior del vehicle”. Ella va accedir-hi perquè creia que era policia, segons el ministeri públic, tot i que després de fer un breu recorregut en el qual ell va fer-li nombroses preguntes de caràcter personal, la noia va poder baixar del vehicle.Finalment, cap a dos quarts de dotze del matí del 19 de maig, l’acusat, novament des del seu vehicle va obligar a aturar-se junt a una paret a una menor que es trobava al passeig Jaume I de Salou. “Es va identificar com a policia i sota la creença que anava a multar-la, va indicar-li que deixés la bicicleta que duia i que pugés al vehicle al mateix temps que obria la porta del copilot. La menor va fugir atemorida del lloc”, detalla la fiscal. El processat es troba en presó provisional per aquests fets des del 26 de maig de 2020. Segons la investigació dels Mossos d’Esquadra, els arguments que utilitzava per coaccionar les seves víctimes anaven des d’assumptes relacionats amb el consum de drogues durant les nits d’oci nocturn fins a no portar el DNI. La policia també va determinar episodis similars de 2018 que no formen part del cas, com ara un seguiment a una dona de Valls i un altre cas a les Terres de l’Ebre, on l’individu va intentar aconseguir favors sexuals per part d’una prostituta fent-se passar per policia.Penes de prop de 30 anys de presóEl ministeri fiscal demana per a l’home una pena de 28 anys i tres mesos de presó. En concret, per un suposat delicte d’agressió sexual a menor de 16 anys sol·licita 9 anys de presó i 7 anys de llibertat vigilada. A més, vol que no pugui apropar-se a menys de 500 metres de la menor de Salou durant 10 anys i que li imposin 13 anys inhabilitació per a professió o ofici que impliqui contacte amb menorsPer un delicte de detenció il·legal la fiscalia demana 3 anys de presó i que l’home no pugui apropar-se a la víctima a menys de 500 metres durant 5 anys. A més, el ministeri públic l’acusa de set suposats delictes de coaccions per cadascun dels quals demana 2 anys de presó i que no pugui apropar-se a menys de 500 metres de les diferents víctimes durant 5 anys. Finalment, també reclama 2 anys i tres mesos per un delicte d’usurpació de funcions públiques. En concepte de responsabilitat civil, el ministeri fiscal sol·licita que l’home indemnitzi una de les víctimes amb 9.000 euros, una altra amb 2.000 euros i la resta amb 1.000 euros cadascuna. Després que la vista que s’havia de fer entre aquest dilluns i dimecres s’hagi suspès per malaltia de l’advocat del processat, la secció segona de l’Audiència de Tarragona ha assenyalat novament el judici pels dies 5, 6 i 7 de maig.


Ars Electronica torna tot proposant un Nou Acord Digital - Actualitat - Institut Ramon Llull – Llengua i cultura catalanes\nArs Electronica torna tot proposant un Nou Acord Digital\nArts. ÀUSTRIA, 15/07/2021\nEl Festival d’Ars Electronica 2021, d’art, tecnologia i societat, es presentarà del 8 al 12 de setembre en format híbrid –presencialment a Linz, Àustria i en línia– amb la proposta d’un “Nou Acord Digital” com a punt de partida temàtic d’un viatge arreu del món.\nDel 8 al 12 de setembre, el Festival d’Ars Electronica tindrà lloc un altre cop com a festival híbrid a Linz i 100 altres llocs tot arreu del món, incloent Barcelona, on es presentaran exposicions, xerrades i conferències, visites guiades, tallers i concerts de música digital i/o clàssica. La temàtica d’aquesta edició serà la idea d’un “Nou Acord Digital”.\nMés de 40 anys després de la seva fundació, Ars Electronica és una de les plataformes híbrides d’art multimèdia més grans, un festival de música digital, una exhibició de creativitat i innovació, i un lloc d’experimentació per a les noves generacions.


Jornada "L'impacte de la COVID19 en les nostres emocions", Fundació Salud y Persona\nJornada en línia de 3 sessions, 7, 9 i 14 de juliol de 13:00 a 14:00. Compartiré la visió sobre l'impacte de la crisi del COVID en les nostres emocions amb la monja dominica Sor Lucia Caram i el filòsof Francesc Torralba.\nDeu milions d'espanyols en risc de presentar problemes psicològics derivats de la pandèmia de COVID-19 - Consell General de la Psicologia d'Espanya\nLa situació actual de pandèmia mundial ha despertat un ventall d'emocions atípic que repercuteixen en l'activitat professional i personal. D'altra banda, el desconfinament també està generant pors i temors entre la població.\nQuè poden fer les empreses per tenir cura de la salut emocional dels treballadors? Com preparar-nos per la incorporació al lloc de treball després del confinament? Com podem convertir les emocions en les nostres aliades en tot aquest procés?\nSón 3 webinars a on ho abordarem des de 3 mirades diferents: la social amb @sorluciacaram, el 7 de juliol, la dels valors amb el filòsof @torralbafrancesc el dia 9 de juliol,i el meu enfoc emocional el 14 de juliol.\nACTIVITAT GRATUÏTA. CAL INSCRIPCIÓ!\nLes persones inscrites rebran via correu electrònic a l'Estudi de l'estat de salut emocional a la població activa durant la crisi sanitària de l'Covid-19, realitzat per la Fundació Salut i Persona durant el mes de maig.


Barça-Llevant, dissabte 20 d’abril, a les 20 hores | FC Barcelona\nBarça-Llevant, dissabte 20 d’abril, a les 20 hores\nL’LFP ha confirmat l’horari de la 32ena jornada en què els blaugranes rebran el Llevant, abans d’una hipotètica anada de les semifinals de la Lliga de Campions\nEl partit entre el Llevant i el Barça de la primera volta / FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\nLlevant - Barça (0-4)\n[+] CALENDARI[+] CLASSIFICACIÓ\nEl Barça ja coneix l’horari del partit de la jornada 32 en què rebrà al Camp Nou el Llevant. El compromís de Lliga es jugarà el dissabte 20 d’abril, a les 8 del vespre. L’equip, que es troba a només quatre victòries de guanyar el títol de Lliga, va superar el partit de la primera volta per 0 a 4.\nAbans de rebre el Llevant, l’equip barcelonista visitarà aquest diumenge l’estadi de La Romareda. El partit entre el Saragossa i el Barça començarà a les 19 hores.\nEn el cas de classificar-se per a les semifinals de la Lliga de Campions, després del Llevant els blaugranes disputarien l’anada el dimarts 23 o el dimecres 24 d'abril.


Foto de grup de l'alumnat graduat de Matemàtiques amb els membres de la mesa presidencial a l'acte de lliurament de diplomes a tot l'estudiantat diplomat de l'FME del curs 2018-2019 · Memòria Digital de la UPC\nLliurament de diplomes titulats FME 2019\nFoto de grup de l'alumnat graduat de Matemàtiques amb els membres de la mesa presidencial a l'acte de lliurament de diplomes a tot l'estudiantat diplomat de l'FME del curs 2018-2019\nCatalunya. Barcelona. Campus Nord. Plaça Eusebi Güell, núm. 6. Edifici Vèrtex. Auditori\nEl 19 desembre de 2019 va tenir lloc l’acte de reconeixement i lliurament de diplomes de la promoció 2018‐19 de l’FME, a l’auditori del Vèrtex de la UPC. Estaven convocats 160 estudiants graduats, sumant totes les titulacions en Matemàtiques i Estadística, incloent màster i doctorat. Amb una assistència de més de 250 persones, l’acte va tenir com a padrins el professor Jordi Castro, per part dels estudis d’Estadística, i el professor Jaume Soler, pels de Matemàtiques. També es van repartir dels Premis Accenture als millors expedients del màster Interuniversitari d’Estadística i Investigació Operativa UPC‐UB, del grau en Matemàtiques i del grau en Estadística UBUPC i també es va atorgar el Premi Cellex al millor expedient acadèmic del MAMME. L’acte va comptar amb la participació del mag (i matemàtic FME) Albert Llorens, que va actuar com a mestre de cerimònies, tot amenitzant l’acte amb uns trucs de màgia i d’il·lusionisme que va entusiasmar a tot el públic assistent.\nSoler Villanueva, Jaume\n“Foto de grup de l'alumnat graduat de Matemàtiques amb els membres de la mesa presidencial a l'acte de lliurament de diplomes a tot l'estudiantat diplomat de l'FME del curs 2018-2019,” Memòria Digital de la UPC, accessed July 2, 2022, http://memoriadigital.upc.edu/items/show/22498.


Roger Puig compleix amb els objectius de la temporada\nRoger Puig va tancar la temporada a Àustria i el balanç d’aquest hivern no pot ser més positiu. Així ho ha manifestat el responsable de l’equip Ignasi Puig, que considera que s’han aconseguit els objectius marcats. L’andorrà ha finalitzat 15è en el rànquing ‘overall’ de la Copa del Món, 10è en eslàlom i 11è en gegant.\n“Els dos grans reptes d’aquesta temporada 2020-2021 eren els Mundials de Lillehamer i les finals de la Copa del Món de Xina, a les pistes de les Paralimpiades de Beijing de l’any 2022, que servirien de test tant per als organitzadors com per tots els equips”, ha explicat Puig sobre unes competicions que, finalment, es van cancel·lar per la pandèmia mundial.\nD’aquesta manera, “els objectius principals d’enguany es varen anul·lar”, així que va tocar “replantejar els objectius, sense saber molt clar quins països farien curses, sobretot Copes del Món, i quines serien les mesures per poder accedir-hi”. Al final, Suïssa i Àustria van agafar el protagonisme d’Europa i també a nivell mundial i van organitzar pràcticament totes les curses més importants dels circuits de la Copa d’Europa i els de la Copa del Món. “Així doncs”, explica el màxim responsable de l’equip de Roger Puig, “els objectius es van convertir en aconseguir un Top10 en les curses de la Copa del Món i la Copa d’Europa, on hi participen habitualment els mateixos corredors”.\nLa competició es va iniciar a Saint Moritz “sense gaire quilòmetres sota els esquís”, però on es van fer “unes bones mànegues”. Roger Puig va ser 9è a la Copa d’Europa de gegant. Al mes següent, també a Suïssa, a Veysonnaz, es va començar amb un 21è a la Copa del Món de gegant, “lluny de l’objectiu, però dos quarts llocs en els descensos dels Nacionals Suïssos “van començar a marcar el canvi”. Després, l’etapa austríaca “va suposar l’arribada dels objectius, amb un 8è i 7è lloc en gegant a la Copa del Món de Leogang i un fantàstic 5è lloc en l’eslàlom, també a la Copa del Món de Leogang”.\nLa feina estava feta, i quedaven “dues sèries de curses corresponents als Nacionals d’Àustria, sempre de molt nivell per trobar-se diversos corredors austríacs dins dels 10 millors del món”. En aquestes curses la temporada es va “rematar” amb tres terceres posicions en descens i supergegant, i dues segones posicions en supergegant i gegant, “per davant de corredors molt millor situats en el rànquing mundial”, explicava Puig.\nTot plegat, segons Puig, i tot i les anul·lacions que han condicionat la temporada, “s’ha finalitzat la millor temporada de l’esquiador fins a la data”, amb uns “grans resultats dins de l’elit mundial”.


Us comuniquem que el Real Decret 17/2021, el dia 14 se setembre va publicar les noves mesures urgents i transitòries per tal de reduir l’impacte de l’escalada dels preus del gas natural en els mercats minoristes de gas i electricitat.\nAquestes mesures afecten a tots els subministraments negociats.\nA continuació us informem de quins seran els principals canvis:\n• Reducció del càrrecs del terme de potencia i terme d’energia. Adjuntem nous càrrecs així com els antics i el seu diferencial.\n• Reducció del impost elèctric: el impost especial a l’electricitat (IEE) es redueix del 5,11% al 0,5%.\nEl període d’aplicació d’aquestes mesures seran del 15 de setembre de 2021 al 31 de desembre de 2021.\nEn general, aquestes mesures suposen un estalvi aproximat en la vostre factura pels voltants del 15-20% i s’aplicarà de manera automàtica als preus negociats


Theo Kastanos, editor executiu de la revista Brains i director de Dandelion Contests, ens presenta les solucions tecnològiques més destacades en el camp de la salut mental i les neurociències... [+]\nEl Ple de l’Ajuntament de Reus ha aprovat avui 23 de juliol la concessió de la Medalla de la Ciutat a l’Institut Pere Mata. L’Institut Pere Mata, fundat a finals del segle XIX, és... [+]\nEl Hospital Universitari Institut Pere Mata (HUIPM) da la bienvenida a los nuevos residentes\nLos días 21, 22 y 23 de julio, 3 residentes de psiquiatría, 4 de psicología clínica y 3 de enfermería en salud mental se han incorporado a la Unidad Docente Multiprofesional del... [+]\nEl passat divendres dia 16 de juliol, Joan Arca professional del PSI de Tarragona, va participar IV Congreso Internacional de Trabajo Social que es va celebrar a València, amb la següent... [+]\nEl mes de maig es va publicar un article sobre el Centre de Salut Mental Infantil i Juvenil (CSMIJ) de Tarragona, de l'Hospital Universitari Institut Pere Mata, en la revista EIPEA "escoltant i pensant... [+]\nEl passat mes de juny al Centre Sociosanitari Monterols, de l'Hospital Universitari Institut Pere Mata, vam tenir el plaer de rebre el “I Festival Itinerant per a les Residències ResidenciArt”... [+]\nEl passat 23 de Juny es va fer pública al web de l’Ajuntament de El Vendrell, la participació dels voluntaris del Servei de Rehabilitació Comunitària (SRC) El Vendrell, de... [+]\nEn el marc del Mobile World Congress es desenvolupa el 4 YEARS From Now (4YFN), una plataforma de negoci que connecta startups de diversos sectors, entre els quals es troba el de la salut. El director gerent de... [+]\nEl 22 de juny de 2021, hem fet la última entrega de pilotes adaptades del curs escolar 2020-2021 a l'escola Marcel·lí Esquius de Miami Platja. Hem entregat 474 pilotes. A l'Escola... [+]\nEl passat dissabte 19 de juny es va celebrar la graduació de fisioteràpia de la Universitat Rovira i Virgili (URV) de la promoció 2017-2021. L’acte va tenir lloc a Mas de’n Ros, a... [+]\nI per acabar el curs de Mindfulness que hem estat fent tot l'any i en format en línia, donem la benvinguda a la programació d'estiu amb una sessió de Mindfulness de bon matí a... [+]


Tàrrega recupera el McTrepat els dies 2 i 3 d’octubre\nAmb una vintena d’activitats lúdiques i divulgatives\nTàrrega acostarà de nou al públic el patrimoni històric industrial del Museu Trepat mitjançant una vintena d’activitats el dissabte 2 i el diumenge 3 d’octubre. Són les dates de la cinquena edició del McTrepat, esdeveniment que es reprèn enguany després de l’aturada de l’any passat a causa de la pandèmia. Així, l’antiga factoria targarina s’omplirà altre cop d’exposicions, audiovisuals, xerrades, concerts, tallers familiars i gastronomia, entre altres propostes lúdiques i divulgatives. L’eix temàtic serà, una vegada més, la cultura popular dels Estats Units. El Museu Trepat rememora així els orígens nord-americans de la dalladora J.Trepat que es fabricà a Tàrrega durant la primera meitat del segle XX. Inspirada en la dalladora McCormick de Chicago, aquesta eina transformà la mecanització del camp català. El McTrepat, organitzat per les regidories de Cultura i Patrimoni, manté l’entrada de franc si bé enguany es limitarà l’aforament i caldrà fer reserva prèvia al web www.museutrepat.cat.\nXerrada inaugural sobre la tasca com a traductor de Manuel de Pedrolo\nManuel de Pedrolo, autor cabdal de la literatura catalana contemporània, va desenvolupar també una prolífica tasca com a traductor amb 42 obres publicades, algunes de les quals són de reconeguts escriptors nord-americans. Partint d’aquest vincle, el McTrepat 2021 s’obrirà amb la conferència inaugural Manuel de Pedrolo, traductor de poetes nord-americans de la primera meitat del segle XX a càrrec d’Alba Pijuan, alcaldessa de Tàrrega, Doctora en Teoria de la Traducció per la UAB i especialista en la tasca traductora de l’escriptor lleidatà (dissabte 2, 13h). Al mateix temps, la nau 4 del Museu Trepat acollirà la mostra Pedrolo i els escriptors americans, novel·les traduïdes. També pel que fa a exposicions, el públic podrà admirar davant les naus 18 i 19 una col·lecció de cotxes americans. Quant a audiovisuals, es projectarà Freedom, que narra la història de la comunitat afroamericana fins a l’època de Martin Luther King Jr.\nTallers familiars amb valor artístic\nEls tallers familiars, una altra proposta característica del McTrepat, reivindicaran aquesta vegada les figures de l’arquitecte i pintor Morton Shamberg de Filadèlfia, conegut per ser un dels primers artistes nord-americans a explorar les qualitats estètiques dels subjectes industrials, i l’artista urbà novaiorquès Aakash Nihalani, famós per crear instal·lacions amb cinta adhesiva.\nEn l’apartat de concerts, els amants de la música podran gaudir el dissabte 2 d’una doble proposta: el grup coral d’arrel lleidatana Veus.kat delectarà amb interpretacions inspirades en la música negra (17:30h) i Mi&Me oferiran un concert de swing i jazz (21h). L’endemà, el diumenge 3, s’oferiran dues actuacions musicals més: The Cavalieri Trio (13h) i Airstream Swing Band (17:30h).\nDurant tot el cap de setmana, a més, el recinte acollirà food-trucks amb elaboracions típiques dels Estats Units. En paral·lel, les naus museïtzades romandran obertes als visitants durant tot el dia proposant un viatge en el temps cap al passat industrial del territori. A l’igual que el festival d’art contemporani Embarrat, el McTrepat vol establir un diàleg entre el patrimoni del Museu Trepat i el seu entorn social i cultural.\nConsulteu aquí el programa íntegre d’activitats\nLaia Pedrós (Segre - Nova Tàrrega) / Foto: Ajuntament de Tàrrega


Producció < l'oli del mar\nl'oli com mai va haver de deixar de ser\nAmb exhaustius controls de qualitat en tots els processos. Des del cultiu i la recol•lecció individualitzada i per varietats, fins a la mòlta i extracció a baixes temperatures, arribant a la conservació en dipòsits d'acer inoxidable amb atmosfera protegida.\nD'aquesta manera, salvaguardem la integritat de l'oli obtingut i conservem plenament els seus alts i rics continguts en vitamines, antioxidants naturals i àcids grassos essencials de gran importància per a la salut, la nutrició i el benestar.\nUtilització de les tècniques tradicionals per recuperar un gust que mai hauria d'haver perdut, millorant per aconseguir un producte únic. Utilitzar tècniques mecàniques no significa industrialitzar el procés, buscar l'equilibri entre allò ancestral i les noves tecnologies, és la millor manera de conservar i millorar.\nCalma, paciència i experiència, es converteixen en els elements claus que marquen el ritme natural i sense dreceres, el que considerem vital per a una producció integrada de principi a fi.\nTots els nostres olis estan ubicats a la línia més tradicional de la Denominació d'Origen del Baix Ebre-Montsià, amb el seu característic dolçor i excel•lent fruitat.\nPerò, l'oli de la mar, aposta també, per una estratègia d'elaboració encaminada a la trobada d'olis més frescos, més afruitats, i amb punts mes notables d'amargor i major intensitat en les seves aromes. És per això, pel que ja han iniciat les plantacions de noves espècies i varietats, investigant en processos encaminats a avançar el moment òptim de recol•lecció i el control de les temperatures. Al costat d'aquestes noves espècies, es perfila la línia ecològica amb prop de 100 noves hectàrees recuperades i sota el control i normativa de la Conselleria d'Agricultura de la Generalitat de Catalunya.\nl'oli del mar és el fruit d'un treball sòlid i rigorós, assentat sobre la il•lusió però també sobre l'experiència de més de 25 anys.


Equip Jubany – Petitcomitè\nEls plats que elaborem i servim són el resultat de la passió, la il·lusió, l’esforç, la dedicació i la força del treball en equip. Un equip format per professionals de cuina i sala, que treballem amb complicitat i cohesió per donar felicitat.\nSentim el privilegi de crear somriures, complicitats i records des de la cuina, des del paladar. Ens agrada pensar que recordareu l’experiència Petit Comitè com un dia, un moment, una estona especial compartida al voltant d’una taula.\nA casa nostra hi trobareu una proposta gastronòmica que busca i troba l’equilibri entre una cuina tradicional de qualitat i una de moderna i brillant, entre la complexitat i la subtilesa. El secret de l’equip Jubany és conèixer bé el receptari popular i estimar els orígens gastronòmics sense renunciar a res, amb un receptari propi farcit d’enunciats clàssics i de plantejaments moderns.


Publicat el 10/07/2018 12:55\n'La festa de la vida', d'Ursula Jüngst, plasma la influència de la llum i el color del paisatge mediterrani\nUrsula Jüngst, una artista alemanya instal·lada a Alcanar des de principis dels anys 90, ha dedicat els últims sis mesos a un nou repte en la seva carrera: pintar una obra monumental, de sis metres d'amplada i quatre d'amplada, que a partir de l'agost ha de traslladar als vitralls d'una església de Nuremberg (Alemanya). El resultat, 'La festa de la vida', és la invitació a "participar en una celebració, una afirmació de la vida malgrat les adversitats, de l'alegria de viure i l'esperança". Ho plasma amb les seves particulars pinzellades homogènies de color, amb les quals intenta sintetitzar el paisatge mediterrani que l'inspira.\n"Als alemanys ens agrada aquest paisatge, el sol i el mar. Aquest quadre, a més, tindrà ara el paper d'ambaixador, perquè pot parlar també sobre les fronteres culturals i a Alemanya podran entendre, tenir alguna cosa d'aquí, d'Alcanar, del Montsià, del mar, de les Terres de l'Ebre", ha explicat Jüngst. La idea és també que es pugui exposar a diferents llocs del món.\nTot i que intenta evitar les hores de màxima exposició solar i calor per treballar, Jüngst penja els diversos quadres de tela que formen la composició de 24 metres quadrats de superfície en total sobre la paret exterior del seu magatzem. És el seu estudi a l'aire lliure, ubicat a la zona de la Selleta, a Alcanar, una urbanització que des dels anys 70 acull professionals i artistes que van s'hi van voler establir inspirats pels aires del Maig del 68. Aquí ha esmerçat més de mig any per enllestir el projecte amb el qual va guanyar un concurs del govern alemany per decorar el vitrall de l'església d'Allerheilgen –Tots els Sants- de Nuremberg. Aquest mes d'agost es traslladarà a aquesta ciutat per iniciar els treballs que han de permetre plasmar l'obra sobre els vitralls de l'absis d'un temple catòlic de concepció arquitectònica i espacial contemporànies.\n"Per a mi és un repte meravellós. Puc estar i fer el treball aquí. Té una alçada de quatre metres: és el més gran que he fet. Serà per una finestra molt gran, de quatre per sis metres d'amplada", ha explicat. 'La festa de la vida' condensa l'estil de Jüngst, molt marcat pels uniformes traços de color amb els quals imprimeix el ritme de la composició a partir de la repetició i la variació cromàtica. "Per a mi els colors són un idioma, que parla amb el cor de la gent", manifesta la pintora. A la base de l'obra, predomina el blau del mar i del cel, uns colors que, a mesura que s'ascendeix en la composició, es fusionen amb els grocs lluminosos que baixen de la llum, les plantes i les flors. Una síntesi del paisatge Mediterrani, dels signes d'identitat d'Alcanar i de les Terres de l'Ebre, lloc de residència i espai d'inspiració de l'artista des de fa prop de 30 anys i que l'inspira.\nJüngst va arribar a Catalunya l'any 1992 amb una beca per ampliar els seus estudis d'art a Barcelona al costat de Daniel Argimon. Les seves obres es poden veure en diverses galeries i sales d'Alemanya, on algunes de les seves obres formen part de col·leccions privades. A més de Catalunya, també ha exposat a Rússia, Mèxic, els Estats Units o la Xina. Defineix el seu estil com a "molt modern". "Cada pinzellada té la mateixa amplada i la mateixa llargada. És un mòdul a partir del qual poc construir tot el quadre", explica gràficament. El treball del color en cadascun d'aquests mòduls, amb direccions canviants en confluència i divergència, amb contrastos cromàtics estudiants, confereix a la composició una naturalesa especial. "Tots els colors parlen el seu idioma", tanca Jüngst.


El calendari “Bombers amb causa” celebra el seu 5è aniversari | Solidaritat Sant Joan de Déu\nInici » Actualitat » Notícies » El calendari “Bombers amb causa” celebra el seu 5è aniversari\nEl calendari solidari 'Bombers amb causa' va celebrar el seu cinquè aniversari amb una gran festa a l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona, el passat 15 de novembre.\nLa jornada va comptar amb la presència del conseller d'Interior, Jordi Jané, i del germà de l'Orde Hospitalari Sant Joan de Déu Quim Erra. Tots dos van ressaltar el mèrit d'aquest projecte que, impulsat per tres bombers voluntaris dels Bombers de la Generalitat, ja porta recaptats més de 214.000 euros per a la recerca en malalties infantils.\nProp de 300 persones van omplir la plaça de l'Hospital, on es respirava un aire sobretot festiu amb els infants divertint-se en els diferents tallers, pujant els camions dels bombers, menjant xocolata i gaudint de l'espectacle de titelles de Rocamora Teatre i del ball de cloenda dels Gegants de la Llacuna.\nDurant la celebració també es va presentar el calendari Bombers amb causa 2016, que, com cada any, ha estat possible gràcies als 12 fotògrafs solidaris que hi han participat. En l'edició d'enguany, a més, també hi ha col·laborat la corredora Núria Picas. Però, com sempre, els autèntics protagonistes han estat els nen i nenes de l'Hospital Sant Joan de Déu, que s'han fotografiat al costat dels Bombers de la Generalitat de Catalunya, els Bombers d'Andorra i, per primera vegada, els Bombers de Barcelona, que també s'han sumat al projecte. El calendari solidari es pot comprar a les botigues Abacus i Natura i a l'Hospital Sant Joan de Déu.


Territori acabarà al setembre una proposta de millora de la C-63 a Vidreres - Diari de Girona\nLa Generalitat mesurarà la velocitat dels vehicles que passin pel tram on hi va haver un xoc mortal el 21 de juliol\nTerritori acabarà al setembre una proposta de millora de la C-63 a Vidreres Vidreres\nEl Departament de Territori enllestirà aquest setembre una proposta per millorar la seguretat al tram de la C-63 a Vidreres on el 21 de juliol hi va haver el xoc mortal en què quatre joves van perdre la vida. Aquí, la carretera és sinuosa i dona accés a diverses urbanitzacions.\nL'accident mortal va passar just a la sortida d'un revolt i tot apunta que el cotxe en el qual viatjaven els quatre joves anava massa ràpid, va agafar malament la corba, va envair el carril contrari i va xocar frontalment contra una furgoneta. L'impacte va ser tan gran que el motor del cotxe va sortir projectat uns 20 metres més enllà. Les quatre víctimes van morir a l'acte. Eren el conductor del turisme i tres dels acompanyants. En concret, una noia de 29 anys de Sils; un jove de 26 de Salt, i dos nois de 31 i 21 anys de Vidreres.\nJa aleshores, l'alcalde de Vidreres, Jordi Camps, va demanar a la Generalitat que portés a terme actuacions «urgents» per millorar la seguretat d'aquest tram de la C-63. Sobretot, entre el polígon de Vidreres i l'entrada del túnel que porta cap a Lloret. Camps va assegurar que la carretera era «perillosa», perquè hi ha molts revolts i els cotxes corren massa (en aquest tram, la velocitat màxima s'estén entre els 60 i els 80 quilòmetres per hora). El batlle també va dir que es creen «situacions de perill» quan els veïns de les urbanitzacions que hi ha a banda i banda (Terrafortuna, Puigventós o Aiguaviva Park) volen entrar o sortir de la C-63.\nLa proposta, al setembre\nDe moment, el director d'Infraestructures de Mobilitat, Xavier Flores, ja s'ha reunit amb l'alcalde per analitzar les millores a fer en aquest tram de la C-63. Durant la reunió, Jordi Camps va proposar a Territori que s'instal·li un radar de tram a la zona i que es millorin les entrades a les urbanitzacions: bé sigui situant carrils d'acceleració i desacceleració a la calçada, bé sigui construint-hi rotondes. El Departament, ara, estudiarà quines mesures es poden dur a terme. A més, en els propers dies també farà controls per mesurar la velocitat dels cotxes que circulen per aquest tram de la C-63. Es preveu que al setembre la Generalitat ja tingui una proposta sobre la taula per coordinar-la amb el municipi.\nDurant els mesos d'estiu, sobretot, el trànsit a la C-63 s'incrementa exponencialment per l'arribada de turistes. De fet, com va assegurar l'alcalde, més del 60% dels vehicles que van cap a Lloret de Mar passen per aquesta via.


Rodalies (David Airob)\nLa incorporació del tren llançadora que connectarà el centre de Barcelona amb l’aeroport del Prat en 20 minuts pot ser la gota que faci vessar el got i porti al col·lapse el malparat sistema de Rodalies. El diagnòstic és pràcticament unànime per part dels experts que van prendre la paraula ahir en una jornada sobre el futur de Rodalies celebrada al Col·legi d’Enginyers de Camins, Canals i Ports de Catalunya.\nEl Govern central té previst invertir 285 milions d’euros per acabar les obres de construcció del túnel que va des d’un ramal de la línia de Vilanova fins a la terminal 1 travessant per sota les pistes de l’aeroport. La primera fase dels treballs s’espera que s’acabin a finals de l’any que ve. Llavors s’haurà d’iniciar la segona fase, consistent en les vies i tot el que calgui per a l’explotació del servei, encara sense calendari ni data d’entrada en funcionament.\nSi en el temps que trigui a entrar en servei el tren llançadora no s’han fet actuacions importants de millora en el servei de Rodalies, el panorama que pinten els enginyers de camins és negre. “La xarxa ja està saturada, encaixar un tren més serà impossible si no es redueix el servei a les altres línies que passen per les mateixes vies”, va vaticinar amb contundència el cap d’infraestructures de Barcelona Regional, Jordi Fuster.\nLa proposta alternativa dels experts passa per canviar alguna estació de final de trajecte actual per la de l’aeroport. El director general de Barcelona Sagrera Alta Velocitat, Joan Baltà, va defensar que enlloc de llançadora “hauria de ser terminal d’una línia com l’R4 o l’R2”, cosa que ja passava fins fa uns anys. L’opció preferida pels enginyers només serà possible si es du a terme la reestructuració pendent de la xarxa de Rodalies que modifiqui les línies actuals, un repte en què s’està treballant i sobre el qual no hi ha tant de consens.\nLa posició dels enginyers té el suport dels ajuntaments directament implicats. La tinenta d’alcalde d’ Urbanisme de l’Ajuntament de Barcelona, Janet Sanz, va qualificar el tren llançadora com “una proposta desenvolupista” i va posar en dubte la necessitat del projecte després de la promesa d’inversions de Mariano Rajoy fa unes quantes setmanes. En la mateixa línia, el tinent d’alcalde de mobilitat de l’ajuntament del Prat, Sergi Alegre, insisteix que “posar una línia en exclusiva per a l’aeroport és perjudicar el sistema general”. En canvi, la Generalitat defensa les obres del tren llançadora que va reactivar fa dos anys després d’un acord amb Foment. El Govern català fins i tot ha mostrat la voluntat que sigui Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) qui operi la futura línia a l’aeroport.


EL PLE DE L’AJUNTAMENT DECIDEIX MANTENIR EL FRANQUISME ALS CARRERS DE DELTEBRE | Candidatura d'Unitat Popular\nPDECAT S’ABSTÉ I AFAVOREIX EL VOT NEGATIU DE COMPROMÍS D’ESQUERRES I PP DAVANT DE LA MOCIÓ PRESENTADA PER LA CUP, I SUBSCRITA PER ERC, DE CANVIAR EL NOM DEL C/ CAPITÁN CORTÉS A CARRER DE L’1 D’OCTUBRE\nCal recordar que el ple municipal de 26 de juliol de 2016, l’Ajuntament de Deltebre sí que va aprovar una moció, presentada per la CUP, sobre la retirada de la simbologia franquista dels carrers de Deltebre però, quasi dos anys després, el carrer Capitán Cortés continua dient-se així després que, segons l’Equip de Govern, es consultés al veïnat sobre si volien el canvi, o no, i que aquest, majoritàriament, decidís mantenir-lo.\nDavant d’aquest fet, la CUP vol manifestar que:\nLa qüestió central de la moció presentada era la retirada del nom del franquista Santiago Cortés, condecorat per Francisco Franco, de la via pública de Deltebre. Anunciar una proposta nova d’emplaçament del nom C/ de l’1 d’octubre és un intent d’amagar la manca de voluntat política de treure el franquisme de Deltebre. Aquest anunci és, a més a més, una mesura oportunista i improvisada per posar el carrer 1 d’octubre a un carrer amb pocs veïns.\nLa CUP Deltebre vam demanar el vot nominal per a que cada regidora de cada grup municipal es posicionés. Amb el seu sentit de vot, totes les regidores del grup municipal de Compromís d’Esquerres i del Partit Popular, juntament amb la passivitat de les regidores del PDECAT, són CÒMPLICES de que el franquisme continuï als carrers de Deltebre.\nL’alcalde de Deltebre, Lluís Soler, va voler fer una reunió amb les veïnes abans del Ple per a consultar-les. La CUP Deltebre ens hi vam oposar però igualment vam assistir-hi per explicar que canviar el nom del carrer no implicava costos econòmics ni tràmits administratius excessius.\nEns sorprèn que durant tota la legislatura l’Equip de Govern actuï sense consultar res (excepte falses consultes que serveixen per a legitimar les seves decisions prèvies) i que, en aquest cas, la consulta sigui l’argument per a evitar que el franquisme desaparegui de Deltebre.\nArgumentar que les veïnes no hi estan d’acord, és un intent de responsabilitzar-les d’un fet que l’Equip de Govern, i les regidores que hi van votar en contra, en tenen tota la responsabilitat.\nEl franquisme i el feixisme MAI es consulta, simplement es combat.\nNegar-se a eliminar el nom del carrer Capitán Cortés és una mesura electoralista i per «quedar bé» davant les veïnes del carrer.\nPer tot això, des de la CUP Deltebre anunciem que prendrem les mesures legals oportunes per fer complir la Llei de Memòria Històrica i que cadascuna assumeixi les responsabilitats legals que en derivin.\nTotes les regidores del grup municipal de Compromís d’Esquerres i del Partit Popular, juntament amb la passivitat de les regidores del PDECAT, són CÒMPLICES de que el franquisme continuï als carrers de Deltebre


El Terror Molins comença el seu vessant presencial amb rècord d'entrades venudes - Viu Molins de Rei\nRoger Sàbat durant la inauguració de la 40à edició del Festival de Cine de Terror // Rut Font\nViu Molins de Rei és possible gràcies a una comunitat de socis i sòcies, que entre altres avantatges reben un resum setmanal amb l’anàlisi informacions més rellevants.\nLa part presencial de la 40à edició del Festival de Cinema de Terror de Molins de Rei comença amb un nou rècord d’entrades venudes. Així ho ha explicat aquest divendres l’encarregat de la programació, Miquel Pastor, durant la inauguració de l’edició més ambiciosa del festival. En el transcurs del certamen, que s’allargarà fins al 14 de novembre, es podran veure fins a 198 projeccions entre pel·lícules i curtmetratges a diferents espais del municipi com La Peni i El Foment.\nL’acte inaugural, que s’ha celebrat aquest divendres al vespre a La Peni, ha volgut fer “un guinyo” a l’edició de l’any passat, que va perdre la seva part presencial per les restriccions contra la covid-19. Per això, s’ha projectat un vídeo on es pot veure un esgarrifós acomodador que recorda dues noies assegudes al teatre que cal posar-se la mascareta.\nMarc Carreté amb el seu fill, qui va protagonitzar l’spot de l’edició 2020 del Terror Molins // Rut Font\nTambé per recordar l’edició número 39, s’ha projectat el seu spot. “T’ho devíem”, ha dit Roger Sàbat, president del festival i conductor de la inauguració a Marc Carreté, el director de l’anunci. Carreté ha aprofitat per estrenar en primícia el tràiler de la seva propera pel·lícula. Titulada ‘Laguna. La guarida del diablo’, el director l’ha definit com un “psicothriller similar a les pel·lícules” del Terror Molins.\nSpot fet per una productora local\nJa donant pas a l’edició actual, el Festival de Terror de Molins de Rei ha projectat l’spot d’enguany fet per la productora molinenca Xribita i inspirat en la pel·lícula ‘Arrebato’. Després, s’han presentat el curtmetratge i la pel·lícula que han obert el certamen.\nPer una banda, els espectadors han pogut veure el curtmetratge ‘Night of the Living Dicks’, una comèdia amb tocs d’horror sobre una dona que, cansada de rebre imatges de penis, troba un parell d’ulleres que revelen la veritable identitat de les persones que les envien.\nIlja Rautsi, el seu director present durant l’acte, l’ha definit com “la pel·lícula més estranya que mai ha fet”: “També ha sigut la que he tingut més fàcil per recollir els diners. Si voleu diners, poseu penis a les vostres pel·lícules”, ha bromejat.\nAgustí Lloberes amb Ilja Rautsi, el director de ‘Night of the Living Dicks’ // Rut Font\nDesprés del curt, la pantalla de la Peni s’ha il·luminat amb la primera pel·lícula del certamen: ‘V/H/S/94’. Dirigida per un total de cinc cineastes, segueix a una unitat especial de la policia nord-americana que es topa amb una estranya secta i la seva col·lecció de cintes VHS. Miquel Pastor ha estat l’encarregat de presentar-la i assegura que és un film “frenètic”: “Si teniu epilèpsia, marxeu”, ha dit entre rialles.\nXerrades, tallers i jocs\nEl Terror Molins va més enllà de les pantalles. En aquest sentit, la seva agenda està repleta de ponències i conferències, com la xerrada sobre contracultura programada per aquest diumenge. A més, el festival compta amb una graella d’activitats dirigides als nens en marc del ‘TerrorKids’, entre les quals destaquen diferents tallers i mostres de curts. Per últim, des del divendres passat es pot visitar una exposició a Ca n’Ametller que rememora la història del festival pel seu 40è aniversari.\nA banda, des del dia 28 d’octubre i fins al 21 de novembre, es pot seguir el festival a través de la seva pàgina web, on representen part de les activitats no presencials. També en el seu vessant digital, es pot seguir el seu catàleg des de la plataforma Filmin, on hi ha més de 89 pel·lícules.\nEtiquetes:Festival de Cine de Terror de Molins de Rei inauguració la peni Miquel Pastor Roger Sàbat Terror Molins Terror Molins 2021


Diumenge, 14 de juliol de 2019 - Opera Serveis\nInici » Diari de viatge » Diumenge, 14 de juliol de 2019\nAvui ha estat un dia ben especial per molts motius.\nEra el tercer i darrer diumenge de l’Estada i podíem decidir el que volíem fer. Ahir vam passar el dia a Buxton amb els amics d’allà i avui teníem molts plans per Manchester i calia organitzar-los per tenir temps de tot. Anar a comprar els darrers regals, anar al MUSEU DE LA CIÈNCIA I DE LA INDÚSTRIA DE MANCHESTER, (MOSI) I també visitar la zona dels canals on volíem fer algunes fotos artístiques d’aquelles que ens agraden tant.\nAhir vam parlar com ho podíem fer per tenir temps per tot i a més dormir una mica.\nLa solució ha estat la següent:\nEns hem llevat més tard que de costum i hem pogut recuperar-nos de la matinada de cada dia.\nTeníem un “branch” a punt amb un “full englisch breakfast”. Torrades, ous ferrats, black puding, salsitxes angleses (chipolinos), bacon… i suc. La segona part era dolça. Les torrades amb crema de cacao, cereals, llet, nesquik, muffins i pastís de xocolata.\nQuan hem acabat, hem recollit la taula i ajudat a recollir la cuina, ens hem acabat d’arreglar i… cap al carrer falta gent!\nPrimer objectiu: anar al centre una hora i comprar els darrers regalins per la família.\nSegon objectiu: El MOSI, també una horeta llarga. La Paula ens ensenyarà algunes coses que l’any passat va veure i que li van agradar. També ens han aconsellat a l’entrada una nova secció per visitar.\nEls canals …\nLa Catalan Square i el Bar BarÇa!\n… i les fotos artístiques!\nNo ens negàreu que estem guapíssimes i guapíssims!\nHo hem fet tot!\nAra, per acabar aquest dia tant diferent, hem sopat un dels nostres plats preferits: costelles al forn amb salsa BBQ, patates fregides i batut de xocolata. Tot i que havíem berenat un croissant amb xocolata, teníem gana i ens ho hem menjat molt de gust.\nDemà ens espera la rutina i la darrera setmana de l’Estada però seguim fent coses especials que ja us explicarem.


Columna de senyalització lluminosa de LED CleanSign - Construcció (Materials) - Columna de senyalització lluminosa de LED\nSchmersal Ibérica, S.L. - Senyalització industrial\nColumna de senyalització lluminosa de LED: específica per al sector de l'alimentació i la higiene\nSchmersal té la solució adequada per al repte al que hauran d'enfrontar-se en el futur els fabricants de maquinària i els de productes alimentosos: la columna de senyalització lluminosa de Led CleanSign.\nAquesta columna lluminosa s'ha dissenyat i desenvolupat especialment per al seu ús en sales blanques, així com en els sectors de la higiene i l'alimentació. Així doncs, des del principi es van tenir en compte les normes i directrius existents (per exemple, els documents 8 i 13 de l'EHEDG, la directiva 2006/42/EG sobre maquinària) i es va consultar a experts i especialistes en disseny higiènic (com per exemple, especialistes de la Universitat Tècnica de Munic o de l'Institut Frauenhofer).\nLa columna CleanSign de Schmersal consta d'una multitud de detalls tant a nivell tècnic com de disseny i creativitat, que contribueixen substancialment a la seguretat dels seus productes. Per exemple, gràcies al seu disseny compacte no presenta superfícies irregulars, ranures ni juntes en les quals pugui emmagatzemar-se la brutícia. Així s'eviten les impureses i es redueix considerablement el risc de contaminació.\nEn el disseny de la columna CleanSign s'ha aplicat la inclinació mínima exigida per l'EHEDG de 3°: la part superior de la carcassa i el braç de la columna tenen una inclinació de 30°, la qual cosa garanteix la no acumulació dels líquids, una ràpida neteja i una bona visibilitat.\nEl disseny de CleanSign, pensat per a la seva fàcil neteja, redueix notablement els temps de neteja i garanteix la fàcil i completa eliminació de la brutícia. A més, s'estalvia en energia i en productes de neteja.\nLa carcassa de poliamida de la columna CleanSign està aprovada segons la FDA (Food & Drug Administration) i, per tant, pot utilitzar-se amb aliments i és resistent als productes de neteja i desinfecció. A més, l'element de connexió de la columna i el braç de subjecció constitueixen un conjunt integrat, de manera que s'eviten punts d'unió addicionals en els quals pot emmagatzemar-se la brutícia.\nUn cargol de fixació ràpida denominat “Pine Tree Clip” facilita i agilita el muntatge. La fixació i la connexió de la columna es realitzen per la part posterior, amb el que la carcassa queda totalment tancada i s'evita la realització de forats.\nAixí mateix, la potent CleanSign no necessita manteniment gràcies a l'ús de la tecnologia Led i disposa d'una vida útil de fins a 50.000 hores. Compte també amb un vibrador sonor integrat, que garanteix que totes les persones que no tinguin la columna a la vista percebin la senyalització.


Plaga d'incendis provocats a la riera de Sant Simó\n31 de agost de 2021 (10:15 CET)\nEls veïns denuncien que hi ha hagut 9 incendis en 15 dies, que són provocats i que ho facilita la deixadesa de la Riera\nPetits incendis, fins ara sense conseqüències greus, s'han multiplicat en els darrers dies a la riera de Sant Simó de Mataró. Segons els veïns, nou en els darrers 15 dies, i la majoria d'ells provocats. El darrer, ahir dilluns, dia 30, a la nit.\nSegons han explicat els Bombers de la Generalitat, es van cremar una vintena de m2 de matolls a la Riera, a tocar del carrer Energia, a l'alçada del polígon de Mata-Rocafonda. Un incendi molt menor que van controlar al moment amb tan sols una dotació. Un home, segons testimonis veïnals, va patir ferides lleus a la mà en intentar apagar el foc abans de l'arribada dels bombers.\nEl problema, però, és que focs com aquests no paren de repetir-se. Veïns de Rocafonda, segons recull el popular perfil de Facebook 'Rocafondeños por el mundo' assenyalen que durant les darreres dues setmanes n'hi ha hagut pràcticament una desena i que els autors són un grup de nois.\nEls focs provocats, a més, cremen amb facilitat a causa del mal estat de la Riera, plena de matolls i males herbes i que requereix una neteja en profunditat es de fa mesos.\nXavier Nubiola Fa 1 mes\nLa sorra de les platges després dels temporals es reposa de manera natural gràcies a les aportacions de les rieres. Mataró disposa de dos rieres de primer ordre, Argentona i Sant Simó, però la seva funció d'aportar sediments es troba bloquejada per una mala gestió. Entre altres coses, no es pot limitar la seva amplada amb passos inferiors de vehicles i haurien d'estar lliures de la canya americana.\nRapita Fa 1 mes\nQue pasara cuando llegen las fuertes lluvias y se lleve el agua toda las suciedad que ay en la riera,cuando todas las cañas vayan para abajo esperemos que no pase ninguna desgracia en el puente de Sant Simon.\nfer pagar encara que siguis amb serveis comunitaris a la ciutat per exemple netejar això , ja veuriem com deixen de fer el mail per vici i per gaudir. i sinó paguetes i ajudes fora. ja está bé que no sabem perquè l'ajuntament no fa la seva feina de anar a buscar-los i fer neteja això. la gent està molt farta dels de sempre, que son uns desagraits i a més no fan res bo per la societat, fer el mail x fer-lo.\nTenin molts incivics sobre tot en aquesta zona i un ALCALDE que es un INUTIL\nYayaya Fa 1 mes\nja que l¡alcalde no vol posar els incivics i delinquents a netejar això , doncs hauria de netejar ells com responsable de no fer netejar això als culpables.\nLlera i incívics Fa 1 mes\nLa deixadesa del Parc és lamentable. Això no és de l'Agència Catalana és de l'Ajuntament Parcs i Jardins. Però com és Rocafonda.. Ja sabem... Passotisme total. Uns i altres faciliten que els incívics ho tinguin fàcil.\nNo es només Rocafonda, es tota la ciutat deixada i volen que sigui turística. Altres pobles i ciutats estan amb diferència més ben cuidats els parcs i jardins que aquí.\nCOM SEMPRE Fa 1 mes\nApart de la neteja que deixa molt que desitjar, quan hi ha tanta gent visquent de l'atur i de les ajudes que els posin a netejar. Sempre provoquen els incendis els mateixos, no ho entenc que encara no els hagin enganxat amb tants incendis, esperaran a que la catàstrofe sigui major.\n"Un grup de nois"...tot dit i imaginable, i com sempre alguns parlen de falta de manteniment...dels nubols de colors...pero la realitat es que si aquests nois sense civilitzar no calesin foc...no hi hauria cap incendi,...i espera no siguin tambe els que calen foc als vehicles, contenidors...clar com no paguen ells...i si els agafen el jutge els deixa lliures perque continuin cremant...ah si que seran vulnerables...pero per calar foc no son tan "vulnerables"...mes be delinqüents pocavergonyes.\nJoaep Fa 1 mes\nTinc entés que correspon a l'ACA el manteniment i neteja de les lletes. Vist com estàn per arreu i de fa anys, no sembla que sigui massa eficient la seva tasca. Potser caldría analitzar que es el que no va prou be. Particularment la llera de la riera de St. Simó es una selva.\nTinc entés que la neteja de les lleres corespon al ACA. No sembla que aquest organisme fagi la seva feina, segons es pot veure per les lleres d'arreu i desde fa molts anys. Pot ser que podria qüestionar-se la seva eficàcia.


Desert Oasis Lodge Pretòria Sud-àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n72 Trichardt Road, Monument Park X 8M10, Lyttleton, Pretòria, Sud-àfrica, 0181 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Desert Oasis Lodge?\nMés informació sobre Desert Oasis Lodge\nSituat en el cor de Lyttleton, Desert Oasis Lodge és un lloc ideal des d'on descobrir Pretòria. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Waterkloof Lifestyle Centre, Santuari d'Aus Salvatges Chamberlain, Camp de Golf Waterkloof.\nA Desert Oasis Lodge, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com camp de golf (a 3 km), jardí. Desert Oasis Lodge és una elecció inteligents per a viatgers a Pretòria, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (21)Viatger de Negocis (7)Parelles (7)Viatgers en solitari (4)Famílies amb infants petits (2)Famílies amb infants grans (1)


2a activitat del trimestre – Club Excursionista Caldes de Malavella\n2a activitat del trimestre\nDIUMENGE, 1 DE MAIG: CAMINS DE RONDA DE PORTBOU A BANYULS DE LA MARENDA\nHora i lloc de sortida: 8h del parc de la Sardana (41º50’20.95”N 2º48’40.24”).\nÉs necessari que us hi apunteu a través del correu electrònic del Club (c.excur.caldesmalavella@gmail.com). Últim dia, dijous 28 a les vuit del vespre.\nDesnivell positiu acumulat: 848m (aprox.).\nCamí de ronda que passa totalment arran de mar, per corriols verges i abruptes i algun punt de trepitjar roca vora mar. El primer tram fins a Cervera (4’5km) és el que presenta més dificultat amb algun tros petit de grimpar i algun punt de vertigen . El segon tram fins a Banyuls (10km) no presenta dificultat especial. Donat que tot el camí és un tram molt natural i verge els únics avituallaments d’aigua els trobarem a la població de Cervera i Banyuls de la Marenda.\nLlocs d’interès d’aquesta sortida: Sortirem de la Platja Gran de Portbou i si la mar ens ho permet vorejarem les Tres Platgetes i la Cala del Pi per anar a buscar el camí de ronda que ja s’enfila per damunt de les coves de les Freses i la Cova Foradada fins el Cap de Cervera. Arribarem al poble de Cervera i creuarem les vies del tren per continuar el camí de ronda vora mar, passarem per la Cala Perafita fins arribar a Banyuls de la Marenda.\nNOTA 1: Recomanable portar algun calçat d’aigua pel primer tram en cas de trobar-nos petit onatge que cobreix les roques.\nNOTA 2: Opció per la gent que no vulgui fer el primer tram: Anar amb tren fins a Cervera i allà ens podem trobar per fer junts el segon tram fins a Banyuls de la Marenda.\nCal portar: Aigua, esmorzar i dinar, banyador per qui vulgui fer bany. Al ser un camí molt assolellat recomanem sobretot crema de sol i gorres i paravent per si es gira tramuntana. Aconsellable bastons de muntanya per algun tram de roca que trobarem i calçat d’aigua.


La defensa de la propietat esdevé una resistència contra la dissolució dels temps actuals.\nAny 2 Núm. 12 — Diumenge, 10 de gener de 2021\nLa propietat, en la seva definició més supèrflua, és el dret d’usar, gaudir i disposar d’una possessió. No obstant això, el significat de la propietat és molt més profund i simbòlic del que pot semblar a simple vista. Esdevenir propietaris, més enllà dels tòpics mercantils i economicistes, ens atorga una llar estable, ens afirma en un espai, i enllaça el nostre avenir amb la terra que hom ha habitat durant generacions. La propietat, a més, és un pilar essencial de les comunitats polítiques. La seva conservació fa que la història ens sigui vívida, car manté encès el vincle hereditari—i la responsabilitat—amb els nostres avantpassats, essent un dels fonaments en els quals reposa la civilització.\nL’estratègia deliberada d’empobriment i despossessió de tot allò que és nostre, com a europeus, però sobretot com a catalans, és una fase més de l’agressiu procés de dissolució dels temps actuals. El signe expropiant de les polítiques socials, econòmiques i financeres ens apropa a la distòpia de la tabula rasa, a l’home abstracte, al proletari mundial sense vincles ni identitat.\nLa propietat, en efecte, ens confereix identitat, ens arrela, ens fa poderosos. Esdevé garantia que hi ha quelcom que és enterament nostre, que no és subjecte al poder i influència de tercers i, per tant, defineix límits i contrapesos. La defensa de la propietat no s’ha de confondre amb un desig d’acumulació material, ans al contrari. L’aproximació que fem a la propietat—la concepció que hem de tenir sobre aquesta qüestió—és molt més pregona. Posseir una llar és un mitjà, en cap cas una finalitat, que permet a un hom d’assentar-se, fer lligams i, per tant, de crear i vertebrar la comunitat.\nAquesta interpretació és radicalment diferent de la que s’estila avui dia. L’apologia de la propietat que ens brinda el capitalisme, essencialment materialista, implica acumular béns sens mesura. Es pretén que els homes se sentin realitzats amb la seva simple tinença, com si el nostre objectiu vital depengués de l’adquisició i el mercadeig. La matèria, novament, se situa al centre de l’existència, ens enclaustra, tot impedint-nos de pensar més enllà de la seva òrbita. En el regne de la quantitat, l’anhel materialista només el pot satisfer una minoria plutocràtica; ens reserva frustració per a la resta. Els de la nostra condició no només fa decennis que tenim severes dificultats per accedir a la propietat, sinó que estem perdent vertiginosament les que teníem.\nEls carrers de les ciutats han estat una presa de caça major pel monstre de la uniformització.\nLa depredació immobiliària està deixant estralls irreparables en el nostre paisatge nacional. Els carrers de les ciutats han estat una presa de caça major pel monstre de la uniformització. Els petits comerços, propietat antany de particulars, estan essent recanviats a marxes forçades per franquícies, cadenes i locals regentats per estrangers. Les llars d’aquestes famílies, per la seva banda, estan sucumbint a la gentrificació. La situació és igualment desesperant en els pobles de l’àmbit rural o costaner. Les antigues masies ara són cases de turisme o hotels. Els passejos marítims han estat prostituïts i desfigurats. Els pobladors autòctons han acabat per abandonar els seus municipis, cedint el lloc als titulars de segones residències. La propietat, en tots aquests casos, es concentra i sublim—es traspassa de petits propietaris a grans fons d’inversió i multinacionals. L’ànima de les nostres cases ara l’ocupen el llogre i l’especulació. En conseqüència, el país es va despersonalitzant. La identitat autòctona ha estat suplantada pel diner i el reclam publicitari. Si no fos pel testimoniatge històric d’edificis i monuments els carrers d’una ciutat catalana serien difícilment distingibles dels d’una altra ciutat occidental: mateixos comerços, productes, estètica i funcionament.\nA causa d’això, el segle XXI està veient néixer una nova forma de nomadisme. Els dissortats aventurers naveguen sense compromís ni sentit de la història. Desproveïts d’identitat, esdevindran esclaus amb elevades quotes d’autonomia.\nParal·lelament al saqueig de les nostres llars i negocis s’ha anat desenvolupant un estat de consciència desfavorable a la propietat. La propaganda sistèmica ens encamina a adoptar modes de vida amb menys càrregues i responsabilitats. Ostentar una propietat—diuen—és quelcom rutinari, constrenyent i excessivament costós. També ens diuen que no val la pena de sacrificar tants d'esforços i recursos per aconseguir-ne una. L’alternativa és viure de lloguer. Així, l’individu pot mudar-se quan s’atipa d’un habitatge i pot destinar els seus diners a satisfer plaers immediats: viatges, dispositius electrònics, cotxes, restaurants i roba.\nA causa d’això, el segle XXI està veient néixer una nova forma de nomadisme. Han aconseguit que els homes acceptin de bon gran desvincular-se d’un territori, saltant de municipi en municipi, fins i tot de país en país; substitueixen la dependència d’una llar a la d’un altre propietari. Els dissortats aventurers naveguen sense compromís ni sentit de la història. Desproveïts d’identitat, esdevindran esclaus amb elevades quotes d’autonomia. La pedra angular d’aquesta visió sobre l’home, hereva de la modernitat, cerca de desprendre’l de tots els enclavaments de què disposa en nom d’una suposada llibertat.\nEls catalans ens exposem a la centrifugadora de la despossessió per partida doble. El 1714 vam perdre fulminantment la sobirania, és a dir, la propietat de la nació. La pertinença de Catalunya, d’aleshores ençà, només l’han pogut sostenir les famílies conservant fraccions del país. Malauradament, episodis com la crisi del 2008 i la catàstrofe del coronavirus han obligat moltes famílies a vendre’s el patrimoni restant. La titularitat d’aquests immobles difícilment anirà—o retornarà—a mans catalanes. Aquest fet constitueix una altra mostra que la demolició de la pàtria continua a pas ferm. Atès que tota temptativa institucional ens duu per viaranys cada vegada més escabrosos, els catalans hem de valer-nos de la nostra pròpia acció per salvar-nos a nosaltres mateixos i al país. Encara que el signe dels temps ens empenyi a rebutjar la propietat, la nostra aposta ha d’anar fermament enfocada a la seva obtenció. Els catalans som els únics hereus dignes d'aquesta terra i hem de fer l’impossible per atresorar-la. El país, a més, sempre s’ha fonamentat en la propietat fragmentada. Per aquest motiu, no tenim necessitat d’inventar cap recepta. En el nostre horitzó albirem una nació de petits propietaris, garants de la comunitat nacional, units per un compromís històric i formes de vida compartida. El fet de fracassar en l’intent consolidarà, encara més, habitar en la terra dels nostres avantpassats com si fóssim pàries.


«Amb Poe tot és negror, sense escapatòria, i la maldat pot ocultar-se al cor del protagonista. Com que la maldat és més humana que espectral, és més factible. Com que és més factible, és més inquietant.»\n«Ara tinc la impressió d’haver arribat a un punt del relat en què tots els lectors se senten perplexos i rotundament incrèduls. La meva tasca, tanmateix, és continuar i punt.»\ntraducció de Jordi Cussà i Anna Camps i selecció i pròleg de Víctor García Tur\nLlegir Poe per tornar la mort a la vida — Núvol, 21/04/2021\n«Atmosferes perfectament descrites, primeres persones que ens relaten els crims més perversos» — El Biblionauta, 21/04/2021\nMarina Porras: «Recomano llegir-lo quan tingueu una mica de ganes de passar por» (min. 11:30) — Via Lliure (RAC1), 18/04/2021


Redacció Sant Pere de Ribes 07-03-2018 04:36\nSant Pere de Ribes suspèn la concessió de llicències d’habitatges turístics. Ajt Sant Pere de Ribes\nL’Ajuntament de Sant Pere de Ribes suspendrà temporalment la concessió de llicències d’habitatges d’ús turístic al municipi per fer una anàlisi més acurada de la situació actual i de les conseqüències o oportunitats que es puguin derivar de la implantació de nous pisos o cases destinats al turisme. La moratòria, de caràcter preventiu i amb una durada d’any, entrarà en vigor en breu un cop el govern local aprovi el tràmit en els pròxims dies.\nActualment Sant Pere de Ribes disposa de 285 habitatges d’aquests tipus. Tot i que segons l’alcaldessa, Abigail Garrido, la situació actual no és problemàtica, “abans que en algun moment això pogués esdevenir realment un problema, volem treballar des de la prevenció. Creiem que és important analitzar i fer una diagnosi molt clara de la situació d’aquests tipus d’habitatges i a l’ús que se’n fa a nivell turístic, doncs d’una altra manera serien habitatges convencionals”, ha dit.\nEls motius que han portat al govern a prendre aquesta mesura cautelar serien evitar situacions similars a les que han viscut altres municipis i l’impacte que podria tenir tant la proximitat de Sant Pere de Ribes amb les poblacions turístiques del territori com un possible augment significatiu de pisos turístics i la seva repercussió en els preus del mercat del lloguer d’habitatges. A més, es volen establir uns percentatges d’idoneïtat per mantenir l’equilibri entre els usos residencials i els usos turístics en cadascun del nuclis urbans i concretar quin és el nombre d’habitatges turístics apropiat pel volum d’habitatges d’us residencial existent i preferencial. “L’estudi també hauria de donar una sèrie de pautes de treball per vincular molt més aquest tipus de turisme amb el municipi (...) i poder-los oferir la pròpia oferta turística que té perquè dediquin part de les vacances a conèixer-lo i no només a pernoctar-hi”, ha afegit l’alcaldessa.\nEl regidor d’Urbanisme, Fran Perona, ha emmarcat aquesta mesura en les polítiques d’habitatge que el govern municipal està duent a terme. “És una línia més de treball”, ha dit, “doncs l’ordenació d’aquesta activitat econòmica ha de prevenir la situació que s’ha donat en d’altres municipis i evitar la expulsió de persones que volen accedir a l’habitatge perquè es troben que el mercat de lloguer és mes temporal que anual i també influeix en els preus”. Perona, també ha explicat que la regulació es debatrà en el sí de la mesa d’habitatge i que es s’elaborarà un pla especial d’ordenació d’acord amb les noves condicions que s’acordin.


21 abril 2021 00:48\nC.P. | 18 desembre 2013\nFont: informe PISA 2012. Resultats de les distintes competències amb el nombre de repeticions.\nEls alumnes repetidors de Balears són els que pitjors resultats obtén a l'informe PISA (Programme for International Student Assessment). Així ho detallen els resultats de Balears que ha donat a conèixer a la seva web l'Institut d’Avaluació i Qualitat del Sistema Educatiu (IAQSE).\nLes dades més baixes a totes les competències (comprensió lectora, matemàtiques i ciències) coincideixen amb els alumnes que més vegades han repetit (veure gràfic). Segons PISA, “quan més alt és l’índex de repetició, més baixos són els resultats. Per tant, és un índex que correlaciona molt bé amb els resultats de les proves”. A Balears han participat en les proves d'avaluació de l'informe 1.435 estudiants.\nD’aquestes dades, els autors de l'informe conclouen que “sense fer les oportunes adaptacions curriculars, la repetició de curs no és una mesura que millori el rendiment de l’alumnat”.\nSi mirem l'informe PISA estatal, Balears lidera la taxa de repetidors. Un 39,1% dels alumnes amb 15/16 anys han repetit com a mínim una vegada durant la seva vida escolar.\nPer estorado, fa mes de 7 anys\nEl nivel del profesorado en Baleares es lamentable y gran parte de la culpa es del sectarismo endogámico que se estableció en el sistema educativo durante el Pacto de Retroceso, que valoraba más la titulación en catalán que la capacidad pedagógica del profesor en cuestión.\nAquest titular es erroni, el correcta seria.\nEls alumnes repatidors de Balears, els que pitjors resultats obtenen a TREPITJA.\nQuines rialles aquella consellereta venedora de pisos..... i a hores d'ara encara no ha dimitit o si??


15 funko pop extremadament valuosos! xifres - Article\nA la dècada de 1990, els col·leccionistes van salivar sobre Beanie Babies. Als anys 2000, era Pokémon. Avui, el mercat de col·leccionisme està dominat per Funko Pops !, les omnipresents figures de vinil que converteixen els personatges de la cultura pop en bombes simples i amb ulls de plat.\nTot i que Funko té una àmplia gamma de llicències, moltes xifres són exclusives per als minoristes, estan disponibles per un temps limitat o, d’altra banda, són difícils de trobar. Després de revisar les vendes de subhastes recents i les guies de preus en línia de Funko, hem excavat algunes xifres que es compren i es venen per piles d’efectiu més grans que les joguines, i que es podrien amagar a la vostra pròpia col·lecció. Mireu 15 dels Funko Pop més buscats i valuosos. xifres que podrien aconseguir una petita fortuna al mercat secundari.\n1. Ghost Rider Metallic Freddy Funko // 4210 $\nL’esperit de la venjança es va desencadenar com una edició variant ultra-exclusiva que és una combinació de l’heroi de Marvel amb la mascota de Funko Freddy Funko. Estrenat el 2013, es limitava a només 12 xifres. Com a resultat, és un article amb un gran abonament. La guia de preus Pop, que fa un seguiment de Funko Pop! valors i vendes, el calcula en 4210 dòlars.\nLa princesa guerrera dels anys vuitantaMestres de l’Universels dibuixos animats derivats van fer un gran èxit el 2013. La xifra no era una edició limitada, però hi ha tants fans que la van aconseguir que és difícil de trobar.\n3. Mike Wazowski Glow-in-the-Dark // $ 1960\nLa alegre criatura verda del 2001Monsters, Inc.estava disponible en una edició limitada a la foscor a partir del 2011, però els col·leccionistes van haver d’anar a la caça del carronyer, només se’n van produir 480.\n4. Reggae Rasta // $ 1200\nAquesta figura inspirada en Bob Marley ha estat buscada pels col·leccionistes per lluir un vestit verd d’edició limitada en lloc del multicolor de la imatge que es veu més amunt. Aquesta versió habitual es ven per uns 400 dòlars.\n5. Darth Maul hologràfic // 5070 dòlars\nEl vilà cornut deL’amenaça fantasma, 1999Guerra de les galàxiesprecuela, va rebre el tractament de resplendor de Funko el 2012. Els assistents a San Diego Comic-Con van tenir el primer crack a la variant, que es limitava a 480 figures.\n6. Cap mestre // 650 dòlars\nL'heroi delHalo 4el videojoc era una exclusiva versió de Blockbuster Video i obté 650 dòlars al mercat lliure.\n7. Bronze Ken Griffey Jr // 3150 dòlars\nUn dels jugadors més famosos de la Major League Baseball va aconseguir el Pop! tractament el 2018, amb només 24 variants d’acabat daurat fetes per als aficionats al Safeco Field de Seattle (que es va canviar el nom de T-Mobile Park a finals del 2018). El valor de mercat actual és de 3150 dòlars.\n8. Ned Stark sense cap // 980 dòlars\nUna de les morts més tràgiques i inesperades deJoc de tronsva ser immortalitzat en aquesta exclusiva 2013 de San Diego Comic-Con, que compta amb el cap de la família Stark i el seu meló desmuntable. La Guia de preus Pop ha valorat Stark en 980 dòlars.\n9. Black Ranger Freddy Funko // 1850 $\nAquest híbrid de la mascota de Funko Freddy Funko i elPower Rangers de Mighty Morphines va limitar als fans que assistissin a l’esdeveniment Funko Fundays al Comic-Con de San Diego del 2017. Només es van produir 24, motiu pel qual són extremadament difícils de trobar, fins i tot en llocs de subhastes.\n10. The Notorious B.I.G. Metàl·lic // 1930 $\nEl darrer cap de cartell de rap va rebre el tractament de luxe el 2011, amb una versió metàl·lica i barret que es limitava a 240 peces. (La imatge normal apareix a la imatge.) El seu valor indicat és de 1930 dòlars.\n11. Batman Blue Metallic // 1400 $\nEl cavaller fosc sembla una mica més ostentós en aquesta oferta del 2010 de San Diego Comic-Con, amb un capó blau brillant i accessoris.\n12. Elvis Presley Glow-in-the-Dark de la dècada de 1970 // 2170 dòlars\nUn Elvis de la dècada dels 70 (a dalt) ve en una versió especial brillant a la foscor que té un valor estimat de 2170 dòlars. Una altra figura de persecució limitada que el representa a l’altura dels seus poders a la dècada de 1950 us portarà fins a 1.700 dòlars.\n13. Clown Dumbo // 5900 dòlars\nLa vergonya del clàssic d’animació de Disney de 1941Dumbocontinua fent un acord amb la gent. L’edició de 2013 de Dumbo en maquillatge de pallassos es va limitar a 48 peces per als assistents al Comic-Con de San Diego.\n14. Planeta Arlia Vegeta // 3500 $\nEl Vegeta de pèl-flama debola de Drac Zva ser exclusiu per als fans del New York Comic Con del 2014 i de la botiga Toy Tokyo de la ciutat de Nova York.\n15. Bob’s Big Boy // 850 dòlars\nAquest personatge publicitari emblemàtic va ser una exclusiva de San Diego Comic Con el 2016. Només se’n van fabricar 1.000.\nAquesta història es va actualitzar el 2020.\nquin any van sortir els doritos genials de ranxo


al seu servei... Serveis de neteja industrial, neteja d'espais\ni edificis públics, comunitats de veïns,\nnetejes industrials,... Serveis de desinfecció Tractaments de desinfecció, desratització i desinsectació)\nDesinfecció de sistemes de refrigeració.\nAigua potable o sanitaria. Qualitat\ni servei excel·lent Certificació ISO 9001 / ISO 14001 / OHSAS 18001\nServeis de neteja industrial i desinfecció\nServinet ofereix un servei de neteja professional a Catalunya, Aragó, Comunitat Valenciana, País Basc i Navarra.\nEstem especialitzats en neteja industrial preparats per oferir servei de neteja de qualitat a empreses, organismes públics, col·lectivitats i qualsevol altre sector que necessiti serveis de neteja industrial i professional.\nGarantia d’una neteja eficaç contra la COVID-19 a les teves instal·lacions\nEquip de professionals del sector de la neteja industrial format i preparat per desenvolupar qualsevol tasca de neteja. Formació contínua del personal.\nPlanificació i control de protocols. Resolució de problemes i imprevistos gràcies a l’alta capacitat organitzativa dels nostres tècnics i professionals de la neteja.\nAmb la maquinària d’última generació, els procediments establerts i el personal qualificat, aconseguim rapidesa i resultats de qualitat.\nSupervisió i seguiment continuat del servei per oferir sempre la millor qualitat en neteja industrial.\nSegons volum d’ocupació o feina del client, ens adaptem en aportació de personal, canvis d’horaris, necessitats d’última hora, etc.\nAtenció i confecció de pressupostos personalitzats.\nPioners en fer de la neteja un element de Qualitat\nRespectuosos amb el Medi Ambient, complim, amb el programa de seguiment de la qualitat i del medi ambient\nCertificació ISO 9001:2015 / ISO 14001:2015 /ISO 45001:2018\nNeteja i desinfecció en sales blanques.\nNeteja en indústria alimentària.\nDesinfecció de quiròfans.\nDesinfecció per micro difusió.\nTenim un servei de neteja industrial professional i d’alta qualitat per cada sector: càrnic, sanitari, educatiu, automoció, agroalimentari, mecànic, Administració Pública, Ajuntaments, centres esportius, centres culturals i sales d’oci (cinemes, teatres), residències, etc…\nNeteja de centres de salut/residències\nNeteja a clíniques\nNeteja a residències\nNeteja a hospitals\nNeteja a centres mèdics\nNeteja a laboratoris\nNeteja a l’hostaleria i oci\nNeteja i desgreixatge de cuines\nNeteja d’habitacions i cambres de bany\nAbrillantat de paviments\nPoliment i abrillantat de marbres i terratzos\nProtecció i neteja de parets grafits\nNeteja i fregat mecànic de grans superfícies, moquetes, sostres…\nEncerats de superfícies plàstiques


Wikiloc | Ruta Sant Adrià de Besòs-PUIG DE LA CREU\nSant Adrià de Besòs-PUIG DE LA CREU\n323 45 0\n2 dies 9 hores 58 minuts\nVista 807 vegades, descarregada 62 vegades\nRuta que comença gairebé a la desembocadura del Besòs i arriba a Castellar del Vallès tot seguint el riu. Des d'allí continuem fins al Puig de la Creu, amb excel·lents vistes panoràmiques. I des d'allí tornem per on hem vingut.\ndiegitok2 27 de juny 2014\nBonita ruta ,no sabia que se podia llegar hasta Castellar del Vallés sin pasar por las poblaciones,la subida al Puig de la Creu bastante durilla,\nBueno lo dicho un saludo y (Salud y Mucha Montaña)\nPitu64 27 d’ag. 2015\nN,hia al pug dues posibilitats de pujar,,al arribar a les escoles ,continuar tot recte per el diposit gran d,aigua,,el que trobem avans a la dreta zona de contenidors de basura no esrecomenable , nosaltres es varem equibcar i es tremendo,,,,es el trencacames anomenat "el bomber ".


La Madonnina Villa di Tirano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVilla di Tirano, Villa di Tirano, Itàlia - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nConvenientment situat a Stazzona, La Madonnina és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLa Madonnina també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Stazzona. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, servei de bugaderia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. La Madonnina és una elecció inteligents per a viatgers a Stazzona, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Del llibre als dits, dels dits al llibre: Jordi Font-Agustí parla de Manuel de Pedrolo\nAl principi m'interessaven les de realisme social, després vaig descobrir les de gènere. Les experimentals no m'han acabat d'entrar mai. EL teatre no l'he llegit. Els relats curts, uns quants.\nT’interessa la figura intel·lectual de Pedrolo?\nSí, sobretot pel que tenia d'escriptor que volia tocar tots els pals, com ara fa l'Ishiguro, per exemple.\nQuè t’atreu o et desagrada més de la seva personalitat d’escriptor compromès/polemista?\nNo t'ho sabria dir, el valoro en la seva globalitat i perquè tenia uns orígens diferents dels del corrent principal del moment. També el seu catalanisme, tot i que tinc la sensació que era un franctirador.\nMés que motiu, diria que vaig aprendre a escriure llegint Pedrolo i la crítica de les meves primeres novel·les així ho va dir. L'Isidor Cònsul em deia el mateix.\nI tant! Crec que les generacions que es van incorporar a la lectura de novel·la catalana durant el 70's es van aducar literàriament molt amb ell.\nSe m'escapa una mica la que em sembla que és una mena de guerra soterrada entre el món acadèmic, la Fundació, Cultura, etc; ara potser són fantasies meves.\nTot i que sóc membre de la SCCFF, sóc dels que pensa que ja vàrem donar prou bombo al Mecanoscrit quan la Eurocon i la traducció a l'anglès, i ara seria bo que no fes ombra a la resta d'obra durant el centenari.\nPublicat per Margarida Aritzeta a 18:51


Meteocuriositats de Molina, Tomàs / Simó, Roger 978-84-17922-88-7\nConverteix-te en un meteoròleg expert amb el Tomàs Molina! Per què el cel és blau? Com podem saber si plourà? Com es forma l'arc de Sant Martí? De què estan fets els núvols? Per... Más información\nDónde encontrar "Meteocuriositats"\nSinopsis de: "Meteocuriositats"\nMás títulos de Molina, Tomàs / Simó, Roger