Aportació al disseny de sistemes de control basats en models intervalars — Centre de Recerca en Supervisió, Seguretat i Control Automàtic — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nAutor: RAMON COMASOLIVAS FONT\nData de lectura: 29-04-2011\nEn diverses tècniques de control robust és habitual treballar amb plantes incertes, el comportament de les quals pot descriure’s raonablement segons incertesa paramètrica mitjançant models lineals intervalars. La QFT (Quantitative Feedback Theory) és una d’aquestes tècniques de control robust, que treballa bàsicament amb especificacions donades en el domini freqüencial.\nL’aportació d’aquest treball es centra en diversos aspectes relacionats amb la problemàtica del control de sistemes amb incertesa paramètrica, amb l’estructura estàndard de control a llaç tancat amb realimentació negativa, i amb la possible existència de pre-filtre, si hi cal.\nL’ús de l’aritmètica intervalar facilita la representació d’incerteses i a més permet la implementació de tècniques d’anàlisi i de disseny que poden ser utilitzades per al control robust de sistemes. Per evitar la problemàtica associada a la representació de conjunts i els problemes que comporta en quant a multi-incidència i wrapping, el mètode adoptat en aquesta tesis per representar el conjunts utilitza una boira de punts i les operacions es realitzen de forma determinista (graella).\nUn primer aspecte del treball, en el cas que s’hagin comprovat la compatibilitat d’especificacions i l’existència de controlador, s’orienta en la recerca de l’espai de paràmetres del controlador d’estructura pre-fixada i baix ordre, aprofitant eines d’aritmètica intervalar tals com el concepte de projecció d’un conjunt i la seva implementació en algorismes concrets, basats en els principis de satisfacció de restriccions.\nUna qüestió a tenir en compte en treballar amb especificacions freqüencials és la dificultat de trobar una equivalència directa entre especificacions temporals i freqüencials. La tesi també fa incidència en el cas particular d’un tipus d’especificació temporal de seguiment de trajectòria o tracking que, sota determinades hipòtesis, alguns autors proposar-ne unaproposen una equivalència freqüencial. En el present treball es fa una aportació de simplificació del procés de disseny, remarcable per què una nova especificació (de sensitivitat) substituiria l’original (de seguiment). Aleshores, en cas d’existir una especificació addicional pròpiament de sensitivitat, ambdues quedarien integrades en una única especificació de sensitivitat, simplificant-se així el procés de disseny. I a més, el mètode proposat dóna de forma immediata el disseny del pre-filtre.\nTambé en la present tesi es treballa en una metodologia per automatitzar el disseny de controladors. Es proposa un algorisme de disseny automàtic (Automatic Loop Shaping, ALS) en el marc de la QFT, en el que s’aplica un criteri de minimització energètica de l’energia impulsional del controlador.\nPer validar les metodologies proposades es mostren un parell de casos d’estudi. El primer cas és el d’un interferòmetre real, utilitzat per al posicionament d’uns segments de mirall en un telescopi, on la problemàtica bàsica és l’existència de pertorbacions mecàniques. El segon cas és el d’un model simplificat de l’angle de caboteig d’un helicòpter de laboratori, amb incertesa estructurada i paramètrica.\nAccés al text complet: http://hdl.handle.net/10803/32903


Ennismore relleva Hard Rock i obrirà un hotel de luxe al Port Fòrum el 2024 - Línia Nord ed. Barcelonès Nord\nEnnismore relleva Hard Rock i obrirà un hotel de luxe al Port Fòrum el 2024\nRedacció|2022-04-11T19:39:22+02:0011 abril 2022|Sant Adrià|Línia Nord ed. Barcelonès Nord\nRecreació virtual del nou hotel de luxe al Port Fòrum. Foto: ASG\nEl Port Fòrum tindrà finalment el seu hotel de luxe. L’empresa nord-americana Ennismore ha estat l’escollida per rellevar la companyia Hard Rock, que va decidir el passat novembre desvincular-se del projecte hoteler actualment en fase de construcció a l’antic Camp de la Bota de Sant Adrià de Besòs, un espai situat entre el parc de la Pau i el complex portuari. Així ho ha confirmat en un comunicat ASG -grup inversor i propietari d’aquests terrenys- que apunta que la previsió és poder obrir el nou allotjament durant el segon semestre del 2024.\nSegons detallen els propietaris, l’hotel de luxe tindrà 490 habitacions -gairebé una vintena menys de les previstes inicialment per al projecte del Hotel Hard Rock Barcelona- i estarà operat per SLS, la marca “lifestyle” de la companyia Ennismore. Si no hi ha imprevistos d’última hora, les obres de construcció de les noves instal·lacions haurien d’estar enllestides en els pròxims mesos. L’allotjament comptarà amb una gran terrassa amb una oferta diversa de restauració, tres piscines, un spa i altres equipaments com un gimnàs.\nCal recordar que la construcció de l’hotel -inicialment operat per Hard Rock- estava prevista per al segon semestre del 2019 i que la intenció era que pogués estar operatiu a principis del 2020. Amb el nou calendari d’obertura, l’allotjament podria acabar inaugurant-se amb més de quatre anys de retard. En el comunicat d’ASG, però, no es fa referència al conveni de col·laboració que es va signar amb el consistori per fomentar la contractació directa i indirecta de fins a 650 veïns i veïnes del municipi.


M' agrada cuinar: CREMA CATALANA\nA vegades la cremo amb un soplet però avui he baixat al garatge on tenim un foc de butà i l' he cremat amb la pala calenta que és com més m' agrada.\nFelicitats a tots i totes els qui celebreu avui el Sant.\n4 rovells d' ou\n20 gr. de maizena o midó d' arròs\n120 gr. de sucreun canó de canyella\nSepareu mig vas de llet i la resta poseu-la a bullir amb el canó de canyella i la pell de la llimona. Quan arrenqui el bull, retireu-la de foc.\nFeu desfer la maizena en el mig vas de llet reservat.\nEn un cassó, remeneu bé els rovells d' ou juntament amb el sucre. Afegiu-hi la llet tèbia (penseu a retirar la canyella i la pell de la llimona) remenant continuament amb un batedor manual, afegiu també la resta de la llet amb la maizena. Poseu a foc mig remenant amb el batedor fins que començi a bullir i la crema s' espesseixi. La traieu del foc continuant remenant fins que es refredi una mica. La poseu a les cassoletes.\nJust abans de menjar, hi espolseu sucre per damunt i la cremeu amb una pala de cremar o amb un soplet.\nPublicat per ANNAFS a 19:37\nQue bona és la crema, Anna! Una autèntica delícia!\nJo tinc un cremador tipus "soplete" però no acabo d'agafar-li el punt.....\n19 de març de 2017 a les 23:27\nUna recepta indispensable per Sant Josep! Quina pinta fan amb el cremador!!!\n20 de març de 2017 a les 9:33\nDeliciosa en casa nos encanta!!\n21 de març de 2017 a les 20:24\nA mi també m'agrada més cremada amb la pala que amb el bufador.\nMolt bona Anna!\n17 de juny de 2017 a les 20:55


Màster Oficial Economia Laboral / Labour Economics - UAB Barcelona\nMàster oficial en Economia Laboral / Labour Economics\nMàster interuniversitari amb orientació internacional que ofereix la formació teòrica i empírica per analitzar els diferents vessants del mercat de treball i els efectes de les polítiques laborals\nTens interès en entendre l’evolució del mercat de treball? Et preocupen la discriminació de gènere i les desigualtats salarials? Amb aquest màster interuniversitari et proporcionarem la formació teòrica i les eines quantitatives per estudiar els mercats de treball, entendre les seves dinàmiques i analitzar les polítiques que n’afecten el funcionament.\nFruit de la col·laboració de la UB, la UAB i la UdG, el màster en Economia Laboral representa l’alternativa que estàs buscant si tens interès en formar-te com a especialista en l’anàlisi dels mercats laborals. Els docents implicats en el màster són investigadors experts i reconeguts internacionalment, que t’aproparan a la frontera de la recerca així com a la pràctica de l’anàlisi aplicada dels mercats laborals.\nAquest programa de màster és un bon punt de partida per incorporar-te com a professional en institucions públiques i privades, tant internacionals com locals, que analitzen fenòmens relacionats amb els mercats del treball, així com en departaments de recursos humans de grans empreses multinacionals.\nTambé pot constituir la porta d’entrada a la recerca mitjançant els estudis de doctorat.\nPer a més informació sobre el màster i el procés d'admisió podeu consultar el següent enllaç: https://www.ub.edu/economiaempresa-apps/masters/labour/


reflexió – Pàgina 9 – Fem escola a Barcelona\nNo fa ni un any que el Consorci d’Educació de Barcelona inicià la definitiva gran reestructuració. Nova seu social, incorporació de personal provinent del Departament d’Educació i de l’IMEB , assumpció de la gestió dels centres públics i concertats de la ciutat… Tot plegat, la posada en marxa d’un projecte important.\nCategories EditorialEtiquetes reflexió\nCategories Hem aprèsEtiquetes reflexió\nRecordo la primera vegada que vaig començar l’escola. Els nervis recorrien tot el meu cos; una barreja d’alegria i por era la causant del meu estat. Després de fer un petó a la meva mare, entrava en un nou món desconegut fins a aquell moment i ple de sorpreses. Tots els nens corríem per arribar\nCategories La veu dels mestresEtiquetes reflexió\nEl càstig: una solució?\nAquest no és un escrit categòric sobre el càstig, més aviat és una reflexió, ja que no donarà cap solució. El càstig pot tenir defensors i detractors perquè la realitat és plural, les persones som plurals i les maneres de pensar encara ho són més. Cal tenir en compte que en cap cas parlem de


Avis legal | Forum Social Mondial des Économies en Transformation\nL’empresa titular de www.transformadora.org és l'Associació Fòrum Social Mundial de les Economies Transformadores amb domicili fiscal a C/ Bailén 5, baixos, 08010, Barcelona i CIF G67354019.\nCorreu electrònic de contacte: hola@transformadora.org\nLa utilització d’aquest lloc Web està subjecte a les presents condicions d’ús. L’accés a aquest lloc web i l’ús dels materials continguts en ella li atribueixen a vosté la condició d’Usuari i implica que ha llegit i accepta, sense cap reserva, aquestes condicions. www.transformadora.org, ha estat dissenyada per donar a conèixer i permetre l’accés general de tots els usuaris d’Internet a la informació, activitats i serveis propis o de tercers, oferts pel representat. El seu contingut pot ser modificat, desenvolupat o actualitzat sense notificació prèvia.\nEls enllaços o links que conté aquest lloc web poden conduir a l’Usuari a altres llocs i pàgines web gestionats per tercers, sobre les quals FSMET no exerceix cap tipus de control, el representat no respon ni dels continguts, ni de l’estat d’aquests llocs i pàgines Web, i l’accés a les mateixes a través d’aquest lloc web tampoc implica que el representat recomani o aprovi els seus continguts.\nFSMET no es responsabilitza dels errors o omissions que poguessin tenir els continguts d’aquest lloc web o altres continguts als que es pugui accedir a través de la mateixa. FSMET no es fa responsable dels danys derivats de la utilització d’aquest lloc Web, ni per qualsevol actuació realitzada sobre la base d’informació que s’hi facilita.\nFSMET no garanteix l’absència de virus o altres elements lesius que poguessin causar danys o alteracions al sistema informàtic, en els documents electrònics o en els fitxers de l’Usuari d’aquest lloc web. En conseqüència, la Societat no respon pels danys i perjudicis que els elements poguessin ocasionar a l’Usuari o a tercers.\n4. Tractament de dades de l’usuari\nEn compliment amb el que disposen les normatives vigents en protecció de dades GDPR, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, l’informem que les dades personals ens faciliti seran incloses en un fitxer automatitzat de dades de caràcter personal, creat i mantingut sota la responsabilitat de Associació Fòrum Social Mundial de les Economies Transformadores i degudament inscrit davant l’Agència Espanyola de Protecció de Dades.\nLa finalitat d’aquest fitxer és mantenir informades a les persones interessades en relació al Fòrum Social Mundial de les Economies Transformadores, i les xarxes impulsores del mateix: XES, REAS Red de Redes i RIPESS.\nAixí mateix, les dades s’incorporaran al butlletí informatiu del Fòrum.\nEn qualsevol moment pot dirigir-se a nosaltres per saber quina informació tenim sobre vostè, rectificar-la si fos incorrecta i eliminar-la un cop finalitzada la nostra relació, en el cas que això sigui legalment possible. També té dret a sol·licitar el traspàs de la seva informació a una altra entitat (Portabilitat). Per sol·licitar algun d’aquests drets, haurà de realitzar una sol·licitud escrita a la nostra direcció, juntament amb una fotocòpia del seu DNI, per poder identificar-lo: hola@transformadora.org\nEn el cas que entengui que els seus drets han estat desatesos per la nostra entitat, pot formular una reclamació a l’Agencia Espanyola de Protecció de Dades (www.agpd.es).\nEls usuaris de la nostra web són conscients de tot l’exposat i ho accepten voluntàriament


octubre « 2018 « El racó de l'aula de Suficiència 2\nCanta amb el cor 2\nLa resposta de la Rut\nBenvolgudes i benvolguts alumnes d’intermedi 1,\nMoltíssimes gràcies per les vostres propostes d’activitats per als voluntaris i els aprenents del CNL de l’Àrea de Reus. Totes són molt interessants de dur a terme, però si ens atenem al que us vaig demanar, finalment trio l’activitat que em proposeu al Mercat Central de Reus, ja que els aprenents podran practicar amb els paradistes i aprendran molt de vocabulari nou. També l’he escollit perquè és la que fomenta més la conversa entre tots els participants, la qual cosa és en definitiva l’objectiu del Voluntariat per la llengua.\nUs agraeixo molt la vostra col·laboració i us convido a participar-hi quan la duguem a terme.\nLes activitats del CNL durant el novembre\nBona tarda Rut,\nEt suggereixo de fer una visita al Mercat Central, perquè es el lloc on els aprenents i els voluntaris podran practicar el català de moltes maneres. Així mateix, tindran l`oportunitat de conèixer i pronunciar els noms d`una gran varietat de productes frescos, fer preguntes als venedors o fer conversa entre tots sobre qualsevol tema relacionat amb el mercat. Veuràs com, en només una hora, tothom sortirà ben content d’haver parlat molt i amb la compra del dia feta.\nDesitjo que la meva recomanació sigui útil.\nEt suggereixo d’anar a la Plaça Mercadal, perquè és un lloc molt cèntric i pots aprofitar per visitar la Casa Navàs i el Gaudí Centre. També, podràs gaudir prenent alguna cosa en les terrasses de la plaça perquè sempre estan molt animades. De ben segur que tornaràs.\nEt recomano el Gaudí Centre, ja que és un espai per descobrir i entendre la genialitat de Gaudí. És un Centre-Museu on es poden trovar objectes personals d’Antoní Gaudí i conèixer en profunditat al geni i també l’home que es va avançar al seu temps. Així mateix, podràs veure un fascinant espectacle audiovisual on n’estic segura que trobaran tots els elements que van influir en la seva creativitat desbordant.\nVisita nocturna al Cementiri Municipal de Reus\nEt proposo d’anar al Refugi antiaeri de la Patacada, ja\nque és un lloc que forma part de la història de moltes\nfamílies de Reus. Així mateix podrem veure com eren les\nconstruccions dels refugis. Tothom quedarà molt sorprès\nde la visita ja que hi ha uns personatges que ens\nportaran a l’època, i ens explicaran com passaven el\ntemps dintre del refugi.\nEspero que aquesta proposta tan interessant sigui\nGrup 1: Teresa, Montse, Maria, Luís, Elena\nGrup 2: Mustapha, Luís Á., Charo, Paula, Pilar,\nGrup 3: Lisardo, Liviu, Susi, Conchi\nGrup 4: Alina, Javi, Jordi, Rodnilson,\nGrup 5: Gustav, Yulia, Francisco, Brian, Daniela\nLa història de Reus, vista per l’alumnat de l’intermedi 1\nReus és una ciutat amb molt anys d’història, i les ha vistes de tots colors. Avui la configuració ciutadana de Reus està canviant moltíssim a causa de l’arribada de moltes persones que desconeixem el passat de la ciutat que els acull. És per això que l’alumnat del nivell intermedi 1 del Centre de Normalització de l’Àrea de Reus farà una presentació pública de diversos fets històrics de la ciutat perquè els seus ciutadans i ciutadanes se l’estimin una mica més.\nAlguns fets històrics que es tractaran en aquesta presentació podran ser:\nL’aparició de la Mare de Déu de Misericòrdia\nEls bombardejos de Reus i els refugis durant la Guerra Cívil\nOrigen i evolució de la placa de la Llibertat de Reus\nQuè vol dir Reus, París i Londres?\nLa infantesa i la joventut d’Antoni Gaudí a Reus\nLa gastronomia: menjablanc, Plim, coca amb cireres i avellanes


gemma matas: NO-NI-NO\nEn Lluís i la Roser han acabat de sopar i estan fen una mica de sobretaula. La Marta, la seva filla, ja s’ha retirat a la habitació després de desitjar-los bona nit .\nTot i que només té vuit anys es molt responsable amb els seus deures i en tot el que es refereix als seus estudis. És una gran entusiasta del piano i el temps que necessita, per poder dedicar a la música, li manca a l’hora de complir amb els treballs de l’escola.\nDe cop i volta, la Roser interromp la conversa amb el seu marit i escolta amb atenció: li ha semblat sentir el plor d’un nadó. En Lluís la observa, estranyat per la seva reacció i en quedar tot completament en silenci, també té la mateixa sensació que la seva dona. Es miren amb sorpresa i s’aixequen quasi al mateix temps per anar cap a la porta d’entrada. En obrir, es queden tots dos bocabadats: en el esglaó, al damunt d’un gruix de diaris i d’unes tovalloles, hi ha una criatura molt petitona plorant a ple pulmó.\nLa Roser s’ajup quasi be al instant i la recull, abraçant-la fortament contra el seu pit. Va embolcallada amb uns jerseis molt vells i en destapar-la una miqueta, troben un paper escrit: “em dic Paula, tinc un mes i no tinc a ningú, em puc quedar amb vosaltres?”. Es miren i entren ràpidament.\nA l’altre banda del carrer, amagada a l’ombra, hi ha una noia molt jove plorant amargament. Un cop ha vist que han tancat la porta, s’empassa les llàgrimes i se’n va tirant carrer avall, volent convèncer-se a sí mateixa de que era el millor que podia haver fet per la seva filla. Durant temps havia observat el comportament d’aquella família i li va agradar. Estava segura de que acollirien be a la petita i que seria el seu millor futur. Ella, no li podia oferir res.\nPrimer que rés, decideixen donar-li llet a culleradetes, després la despullen i la banyen amb aigua calentona per fer-la entrar en calor. La cobreixen amb una tovallola, li posen una manta a sobre per evitar que agafi fred i s’organitzen per anar buscant urgentment el més necessari per poder-la atendre.\nEn Lluís surt disparat cap a una farmàcia per comprar llet, biberó, xumet i bolquers. La Roser, busca robeta de quan la seva filla era petita per de moment, poder sortir del pas. Té la Marta al costat i veu que l’expressió de sorpresa de la seva cara, encara no ha canviat. A la nena li sembla com si que des de que ha entrat el nadó, la casa estès sota poders màgics. Tot eren presses, anades cap a una banda i cap a l’altre, entrebancs per voler fer les coses ben ràpid i la música de fons del plor agut de la nena.\nLa Roser, que ja s’ha anat refent de la primera impressió rebuda, li demana que estigui per la petitona mentre ella intenta trobar tot el que està buscant. La Marta, s’asseu sobre el llit observant-li la careta. Ara ja no plora i té el ullets ben oberts. - Has vist mare quin blau més bonic?, sembla ben bé una nina. - La Roser, quan per fi la pot anar vestint, observa que certament sembla una nina. Té el cabell d’un color ros molt claret i els ulls molt grans de color blau intens.\nEl matrimoni decideix tirar endavant amb aquella estranya situació que se’ls hi ha presentat i procedeixen a tramitar l’adopció.\nLi agrada també molt la música, i això a la Marta l’omple de satisfacció. No es cansa d’ensenyar cançons a la seva germaneta, acompanyant la melodia amb el piano. Es sent la seva protectora des de el primer dia. Amb els seus catorze anys, s’ha convertit en una noieta molt bonica. Al contrari de la Paula, es moreneta, té els ulls d’un color castany tirant a avellana i s’assembla molt a la seva mare, tant en el seu físic com en el seu comportament. En Lluís està molt orgullós de la seva família.\nCom acostumen a fer cada any, estrenen una peça i aquest cop és la NO-NI-NÓ, una cançó de bressol mallorquina molt bonica i bastant complicada. Tal com anuncia el programa, la melodia la porta una solista, acompanyada per tot el cor. El nom de la Paula queda ben reflectit i els seus pares tenen moltes ganes d’escoltar-la.\nArriba el moment i la nena s’avança. Comença el primer compàs del piano, la nena es prepara i dirigeix la mirada al públic buscant a la seva mare, sona el segon compàs i els ulls de la nena queden com atrets per uns altres ulls blaus, tant bonics com els seus, que la contemplen des de la primera fila, plens de tendresa. La Paula sent l’inici del tercer compàs i comença a cantar, sens deixar de mirar-la fixament. La noia no coneix la cançó i només sentir la lletra, té de fer esforços per no posar-se a plorar...\nNo-ni-nó li diu sa mare...\ni tot era no-ni-nó...\nQuan arriba l’acompanyament del cor, en sentir el -Vou veri vou – la Paula reacciona i segueix buscant. Veu a la mare i al pare, somriu i es prepara per començar la segona estrofa.\nEn acabar el concert, fa temps per poder veure la noia. Veu uns ulls blaus molt plorosos i molt coneguts per ella... Es troben les seves mirades, la Roser li somriu i li fa que si amb el cap. Passa la noia i van seguint els demés. Surt en Lluís, la Roser, instintivament agafa la mà del seu marit i l’estreny molt fort. En Lluís se la mira, no sap per que però també sent la necessitat de tenir un contacte amb ella. Li passa la mà per l’espatlla, l’estreny contra ell i la besa dolçament.\nPublicat per Gemma Matas Gustems a 19:41\nGemma Matas Gustems 4 de gener de 2012, a les 13:47\nConte nadalenc presentat al concurs del Patge Xiu-Xiu, organitzat per l'Ajuntament de Terrassa i guanyador del primer premi en la meva categoria.\nGemma Matas Gustems 4 de gener de 2012, a les 14:03\nPublicat per TRIBUNA-GUIMERÀ amb el nom de PETITA HISTÒRIA NADALENCA\nel dia 21-XI-2010\nGemma Matas Gustems 4 de gener de 2012, a les 15:16\namb l'encapçalament de "PÀGINES LITERÀRIES"\nRevista num, 54, HIVERN 2009/10\npag. 27 i 28\nGemma Matas Gustems 8 de març de 2012, a les 18:55\nConte dedicat expressament a la Gemma Fernández.\nL'hi vaig dedicar quan el vaig escriure, abans de presentar al concurs.\nGemma Matas Gustems 8 de març de 2012, a les 18:56\nUna dolça i trista història [Ofensiu]\nUnaquimera | 29-02-2012\nSi ahir vaig llegir un relat teu on es descrivia una relació mare -filla adolescent gairebé idíl•lica, avui he trobat en aquest una família realment exemplar: la veritat és que no m’estranya gens que la mare de la Paula els hagi triat per a la seva petita... i el temps acaba demostrant que la seva elecció ha estat un èxit.\nPoca cosa sabem els lectors d’aquesta noia jove, però les seves llàgrimes amargues suposen una al•lusió directa a alguna situació límit que l’aboca a prendre una determinació dràstica que obre un futur de felicitat i seguretat a la seva criatura.\nAquest cas no és una excepció, evidentment: de persones desesperades deu haver un bon grapat al nostre voltant, tot i que no en sabem el nom o les circumstàncies.\nTampoc els seus problemes han de trobar sempre solució, com en la dolça i trista història que ens has narrat, amb final feliç. De tant en tant algunes trajectòries deuen acabar en tragèdia ( només cal escoltar o llegir les notícies ), altres deuen constituir un drama amb molts actes...\nAfortunadament, també és cert que de vegades la vida escanya però no ofega, i les persones se’n surten!\nAquí tens una altra història molt particular que comença amb una dona desesperada: Mirades i miratges.\nGemma Matas Gustems 28 de novembre de 2012, a les 23:03\nEt felicito Gemma, és molt bonic aquets són els comptes que a mi m'agradan.\nGemma Matas Gustems 10 de febrer de 2013, a les 21:15\nA la revista LO MUSSOL núm. 55 de la Palma d'Ebre, a la secció de CARTES A LA REDACCIÓ hi van editar tot el que respecta al Premi\nXiu-Xiu, referent a aquest relat del que en va ser guanyador.\npàg. 4 - Primavera 2010


Casado defensa l'autonomisme i ataca VOX per voler "obrir en canal la Constitució"\nEl president del PP afirma que el 10-N "és un referèndum sobre Sánchez"\nper ACN 08 de novembre de 2019 16:24\nEl president del PP, Pablo Casado, ha defensat aquest divendres l'actual model d'estat de les autonomies per davant de la proposta de Vox de suprimir-lo. Des de Palència, ha dit que la "deslleialtat" de Torra i Puigdemont no justifica "obrir en canal la Constitució". "Les autonomies no són el problema, el problema són els deslleials i nosaltres posarem ordre", ha afirmat. En aquest sentit, ha afegit que per aturar el conflicte català cal un projecte polític "que sumi a tots" i ha assegurat que la seva formació és la única alternativa que hi ha al PSOE. Per aquest motiu, ha demanat el vot de l'electorat de Vox i Cs: "No hi ha una altra opció, estem en un referèndum sobre Sánchez", ha conclòs.\nCasado ha afirmat que l'estat autonòmic no es pot "posar en qüestió perquè estigui Torra o Puigdemont" i que aquest no pot ser l'argument per canviar de model. "El que no es pot fer és defensar que com no funciona una autonomia, anem a carregar-nos-les totes", ha reblat. El líder del PP ha dit que està preocupat per la situació a Catalunya però que "no pot ser que projectes que intenten exacerbar les divisions puguin ser útils per parar aquests desafiaments", motiu pel qual ha apostat per un "que sumi a tots".\nEl president dels populars ha dit que el vot per al seu partit de cara al 10-N és "necessari i urgent", ja que, segons ha reiterat, els socialistes no han renunciat a possibles pactes amb ERC i JxCat després dels comicis. "Només hi ha dos equips: o guanya el PSOE o guanya el PP. Qualsevol altre equip podrà entrar d'espontani al camp, però no pot marcar gols", ha assegurat Casado per concloure que "no hi ha una altra opció" davant el que ha considerat "un referèndum sobre Sánchez".\nCasado ha afirmat que el vot al seu partit "val el doble" perquè, segons ha assegurat, no s'utilitzarà per facilitar el govern al líder del PSOE. A més, ha explicat que si treuen un escó més que els socialistes es presentarà a la investidura. Per aquest motiu, ha apel·lat al "vot patriòtic i responsable" i ha demanat que l'electorat de Vox i Cs li doni suport si pensen que "Espanya se la juga" en aquestes eleccions.\nEl líder del PP també ha posat d'exemple la "destrucció" de 100.000 llocs de treball per dir que "ja ha tornat la crisi encara que ho negui Pedro Sánchez". En aquest sentit, ha demanat el vot per poder gestionar aquest període "ja que el PSOE no les evita i sempre ens porta a elles". Casado ha aprofitat la seva visita al centre de dia 'La Puebla' de Palència, per parlar de les propostes de la seva formació en matèria de pensions, sanitat i dependència, així com també per afrontar la problemàtica de l'envelliment i la despoblació de les zones rurals.


La nostra dependència de les tecnologies creix cada cop a més nivells, fins al punt que ja no sabríem fer moltes coses, si no fos pels robots. I avui, experimentem una simbiosi entre la intel·ligència humana y la intel·ligència artificial. Què hi guanyem i què hi perdem amb la maquinització de les nostres vides? Què podem i volem fer per conservar i potenciar-ne el control? Escoltem l’expert peruà en intel·ligència artificial Omar Flórez, membre d'un equip d’investigadors, enginyers i científics que treballen per construïr tecnologies d’aprenentatge automàtic i massiu d’última generació.\nAbordarem l’humanisme digital amb l’expert peruà en intel·ligència artificial, Omar Flórez. Omar Flórez és un divulgador de tecnologies amb interès per aportar coneixement i valors a les persones. En diuen Humanista Digital. Avui, forma part d’un equip d’investigadors ubicat a San Francisco (EUA). Peruà afincat als Estats Units, fins fa uns mesos era gerent sènior d’investigació en intel·ligència artificial a Capital One, empresa de Silicon Valley, Califòrnia. El seu camp de recerca són els límits de la intel·ligència artificial. S’ocupa d’implementar algoritmes per fer possible el diàleg entre els dispositius electrònics i els humans. I treballa al voltant dels dilemes ètics sobre la implementació de la intel·ligència artificial.\nEn aquesta evolució, la cultura hi juga un paper fonamental: la cultura és motor de canvi i d’evolució, i els àmbits científic i tecnològic en són una prova. Les expressions culturals sobre la ciència i la tecnologia són els eixos al voltant dels quals gira el cicle que Casa Amèrica Catalunya porta al CosmoCaixa de Barcelona els dies 7 de maig, 4 i 8 de juny de 2021.\nEls amics de Casa Amèrica Catalunya tindran un descompte del 50% sobre el preu de l'entrada a la visita comentada utilitzant el codi CASAMERICA. Compra d'entrades al web del CosmoCaixa\n08/06/2021, 19:00 H


Josep Maria Bartomeu, a l'Assemblea ANDREU DALMAU / EFE\nMadridLa Fiscalia de l'Audiència Nacional no té previst acusar el president del Barça, Josep Maria Bartomeu, en el procediment obert arran del fitxatge del futbolista Neymar i la querella que va presentar el fons d'inversió DIS. Segons fonts fiscals, el ministeri públic no veu que hi hagi indicis delictius que apuntin a la participació de Bartomeu en les irregularitats que van inflar el cost del fitxatge fins als 83 milions d'euros.\nLa Fiscalia mantindria la seva posició, que ja va manifestar a l'estiu, tot i que aquest dimarts el jutge José de la Mata va decidir processar Bartomeu per delictes de corrupció entre particulars i estafa. La Fiscalia, per tant, renunciarà a reclamar penes per al president blaugrana.\nEl magistrat va prendre aquesta decisió després que la sala penal de l'Audiència Nacional l'obligués a reobrir la causa, que ell va arxivar al juliol. Segons l'opinió del titular del jutjat central d'instrucció número 5, el contracte signat el 2011 entre Neymar i el Barça a canvi de 40 milions hauria impedit que el jugador entrés al mercat d'acord amb les regles de la lliure competència.\nEl procés, a un pas del judici després de l'últim escrit del jutge, es va obrir per la querella presentada per l'empresa brasilera, que tenia el 40% dels drets federatius del jugador i que, segons la Fiscalia, va deixar de cobrar 3,2 milions d'euros que li haurien correspost. DIS està personada com a acusació particular i ara ha de presentar el seu escrit. Si no hi inclou el president blaugrana, quedaria fora del procediment. En canvi, si l'hi inclou, Bartomeu haurà d'anar a judici.\nBarça fiscal NEYMAR Josep Maria Bartomeu


Joaquín Cortés: Esencia - Recomanació teatral - Miquel Gascon Baz - Teatre Barcelona\nJoaquín Cortés: Esencia: Un espectacle de flamenc absolutament rodó\nAquest espectacle és un recorregut per la seva vida i la seva lluita per aconseguir triomfar, un espectacle que comença amb el somni d’un nen que volia ballar.\nJoaquin Cortés té 48 anys, a 14 anys va ser admès com a membre del Ballet Nacional d’Espanya amb qui va ballar fins als 19 anys. Crea la coreografia de l’òpera Carmen i participa en el Festival Flamenc d’Estiu de Tòquio on és aclamat i a partir d’aquell moment decideix crear la seva pròpia companyia “Joaquin Cortés Ballet Flamenco“.\nJoaquin Cortés ha ballat amb una entrega absoluta rodejat d’un nombrpssísim elenc compost per un ballarí (excel·lent Nicolás Rambaud), onze ballarines, tres veus femenines, tres veus masculines i dotze músics. Tots ells, músics i cos de ball d’una extraordinària qualitat.


La Real Federación Española de Balonmano va donar a conèixer la setmana passada el format de la competició a la Divisió d’Honor Argent femenina i la Primera Nacional masculina. Un any més aquestes dues categories tindran representants baixllobregatins.\nLa categoria d’argent de l’handbol nacional femení mantindrà la mateixa estructura de competició que la temporada 2019-2020. Estarà formada per 56 equips distribuïts en quatre grups de 14 equips cada un, amb un sistema de Lliga regular a doble volta 826 jornades). Els dos primers de cada grup passaran a una eliminatòria a doble partit, en la que s’enfrontaran un primer contra un segon. Els quatre classificats lluitaran per a dues places d’ascens a la Lliga Guerreras Iberdrola en un grup d’ascens en format tots contra tots a una volta. Com a novetat, baixaran els dos pitjors equips classificats de cada grup i els pitjors avantpenúltims dels quatre grups (en total deu equips).\nEls representants de la nostra comarca tornarà a ser l’Handbol Gavà, Handbol Sant Joan Despí i l’Handbol Sant Vicenç dels Horts. La Lliga donarà inici el 26-27 de setembre.\nD’altra banda, la competició a la Primera Nacional estatal masculina començarà el 4 d’octubre i finalitzarà el 31 de maig segons el calendari proposat. Els nostres representants seran el CH Sant Esteve, Handbol Esplugues, Handbol Sant Joan Despí i Handbol Sant Vicenç.\nEn aquesta categoria també es mantindrà l’estructura de la competició de la temporada 2019-2020. Amb 96 equips distribuïts en sis grups de setze equipa cada un, amb un sistema de Lliga regular a doble volta (30 jornades). Els dos primers de cada grup passaran a una fase d’ascens, formada per tres grups de quatre equips cada un i en un format de tots contra tots a una volta. Pujarà el campió de cada grup (tres equips) i baixaran els dos equips pitjors classificats de cada grup (dotze en total).\nRedacció / Fotos: CHSES-HSJD-HG-Jordi Vilas-Jordi Terron


Barcelona aprova el reglament per limitar les llicències de VTC\nEl ple de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) ha aprovat aquest dimarts definitivament el reglament per limitar les llicències de vehicles de lloguer amb conductor (VTC), amb les que operen empreses com Uber i Cabify.\nUn jutjat rebutja que Uber faci competència deslleial al sector del taxi\nAprovat el reglament per regular els serveis dels VTC\nLa nova regulació entrarà en vigor l'1 de juliol i exigeix una autorització per als vehicles VTC per circular en els 36 municipis de l'àrea metropolitana, tot i que ja disposin de la llicència de la Generalitat, i ha comptat amb el suport de tots els grups metropolitans excepte Cs i PP, que s'han abstingut.\nA partir d'aquest moment, l'AMB tindrà vigents 399 autoritzacions de VTC, i podrà atorgar autoritzacions temporals per donar resposta a esdeveniments de gran demanda de mobilitat -com el Mobile World Congress -.\nEl permís metropolità dependrà de si es considera que el servei ja està cobert, i desenes de taxistes que han acudit al ple -uns 300, segons Elit Taxi - han celebrat l'aprovació de la mesura, que pretén evitar la multiplicació d'aquestes llicències.\nAixí ha culminat la tramitació d'una iniciativa que va anunciar al desembre la presidenta de l'AMB i alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, amb la intenció que es compleixi la proporció fixada per llei estatal d'un vehicle VTC per 30 taxis.\nEl nou reglament s'ha aprovat amb la intenció de protegir el sector del taxi davant l'augment d'aquestes llicències, que podria incrementar-se en 3.000 a Catalunya a causa de diverses sentències judicials.\nRESPECTAR LES "REGLES DEL JOC"\nColau ha assegurat que la norma és fruit de mesos de treball per trobar la fórmula jurídica, i ha defensat: "No mirem cap a un altre costat, mirem cap a la realitat, i no pot ser que, disfressats de noves formes d'economia, hi hagi grans interessos especulatius que se saltin les regles del joc".\nEl vicepresident de Mobilitat i Transport de l'AMB, Antoni Poveda, ha destacat la importància de controlar el creixement de vehicles que circulen per combatre la contaminació, i ha sostingut que aquesta mesura també va en la línia d'avançar en sostenibilitat.\nllicències de VTC


Inici > L'escola cristiana s'implica en el debat educatiu 'Ara és demà'\n“En un moment en què es demana opinió, és important que les 402 escoles cristianes diguin la seva” diu Joan Bassas, coordinador de la comissió de treball de la Fundació Escola Cristiana de Catalunya creada a propòsit del debat 'Ara és demà' . Bassas calcula que amb una desena d'experiències d'èxit i bones pràctiques de cada centre, el Consell Escolar de Catalunya rebria vora quatre mil aportacions només d'escoles cristianes.\n“Els processos de reflexió no els comencem de zero” diu Bassas. Es refereix, per exemple, als projectes d'innovació de l'Horitzó 2020  dels jesuïtes, el SUṀṀEM  de l'Escola Pia, l'Avuixdemà  de la FEDAC o Maristes Xarxa Innovació , entre d'altres. “Hi estem tots en aquest procés i hi ha bones experiències en funcionament”, defensa.\nLa comissió de la Fundació Escola Cristiana ja s'ha reunit quatre vegades per treballar, per una banda, la revisió de les cinc ponències  –sobre 'Els pilars del sistema educatiu', 'L’arquitectura del sistema educatiu', 'El centre educatiu', 'El professorat' i 'L’alumnat' – i l'elaboració d'aportacions com a col·lectiu d'escoles. De cada eix n'elaboren una sinopsi i n'extreuen conclusions. A posteriori, validen les conclusions de cada ponència. I per altra banda, la comissió té per objectiu estimular la participació d'aquestes mateixes escoles al debat.\nSegons Bassas, en nom d'aquesta xarxa de centres religiosos, “l'administració ha de sostenir igualment l'escola pública i la privada”. “Un pare no ha d'estar penalitzat pel fet que decideixi elegir una escola cristiana”. I per tant demana que l'administració “pagui el 100% de la plaça escolar”. En aquest moment el govern finança el 60% d'aquesta plaça. Es busca així “que es reconegui d'una vegada per sempre que hi ha una diferència de finançament entre la pública i la privada ”. Bassas demana “parlar clar”, també en el cas que “no hi hagi diners i que convingui parlar d'un mètode de copagament”. En d'altres països europeus, aquesta aportació per part de les famílies se situa entre un 6 i un 2%. Aquest debat dependrà en última instància de la partida pressupostària dedicada a ensenyament i, per tant, “a quina importància donem a l'educació en aquest país”.\nDe llavors ençà s'han escrit i treballat cinc ponències que defineixen els àmbits a debatre. Els terminis de lliurament de les aportacions es van fixar inicialment al febrer. Un calendari que, segons Bassas, es va considerar “extremadament apremiant” perquè les escoles es troben enmig de jornades de portes obertes i a tocar dels processos de preinscripcions. Ara el termini s'ha fixat a mitjans d'abril. I tal com recollia el darrer butlletí informatiu  de la Fundació Escola Cristiana, participar d'aquest debat és necessari: “El nostre discurs no haurà perdut l’oportunitat de ser escoltat, i això serà útil, convenient, profitós i favorable”.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/articles/escola-cristiana-implicada-debat-educatiu-ara-es-dema


Fruites mahjong - Jocs gratis, jocs en línia gratuïts\n» Jocs d'acció » Jocs de mahjong » Fruites mahjong\nPurulent - purulent bombolla de fruites\nCobrir taronja : jugador paquet\nPastís de fruites : classe de cuina de sara\nInformació del joc : Fruites mahjong\nDescripció : Un joc clàssic de mahjong per al seu entreteniment. l'objectiu d'aquest joc és per a que coincideixi amb els parells oberts de fitxes idèntiques i eliminar del tauler. tenen el repte d'eliminar totes les peces del tauler !! diverteix-te amb els nivells que surten.\nTags : Trencaclosques, 1 jugador, flash, fruita, a joc, lliure, mahjong,\nJuga total : 5528\nGame Link : Fruites mahjong\nCopiar a un Bloc : Fruites mahjong\nCopiar a un Fòrum : Fruites mahjong


Estranya davallada de Putin\nL’opositor polític Aleksei Navalni fent el signe del cor durant la sessió en què es va dictar sentència contra ell de tres anys i mig de presó per malversació, en un jutjat de Moscou. Albert Castellví Roca\nSorpresa, confusió i, inevitablement, sospites. Aquest podria ser l’ordre de reaccions davant del sondeig demoscòpic que atribueix a Putin un suport del 53%: seria el nivell més baix de popularitat dels últims anys, tenint en compte que el 2015, després de l’annexió de Crimea, l’eufòria va catapultar el president a un suport popular del 80%. Uns quants mitjans de comunicació, sobretot occidentals, han atribuït la davallada a la repressió policial. Als apallissaments i detencions arran de l’empresonament de líder opositor Aleksei Navalni. Amb tot, cal no perdre de vista que aquest 53% representaria una caiguda de 25 punts si prenguéssim com a referent els resultats del referèndum del 25 de juny a l’1 de juliol passats sobre la reforma constitucional, que atorga plens poders al president, i que Putin va guanyar amb un 78% de vots i una participació del 65% del cens.\nUna davallada així en tan pocs mesos dona peu a elucubrar hipòtesis. ¿Anuncia que Putin s’encamina cap al començament del final? No sembla versemblant. Sobretot tenint en compte que qui dona les dades del sondeig és Opinió Publica, un organisme de l’òrbita del Kremlin. ¿Podria tractar-se, doncs, d’una enquesta fabricada per servir de revulsiu? ¿Per atemorir els sectors putinistes enfadats amb el president per la repressió policial –que afecta sobretot els joves i les classes mitjanes urbanes– però també per les retallades –que afecten sobretot els jubilats–? L’enquesta vindria a dir: compte, patriotes, que el moment és greu, la pandèmia ha fet caure els preus del petroli i estem vivint dels fonts de reserva de l’estat. I si a sobre un president com Putin perd suport, perd força, podria esdevenir un daltabaix imprevisible.\nLes xifres de Levada\nCuriosament, al cap de dos dies de l’enquesta d’Opinió Pública, el centre sociològic Levada, l’únic independent –i que sobreviu com pot enmig d’un estat policial–, publicava les seves dades de finals de gener: baixa la confiança en Putin entre els més joves –un 46% contra Putin en la franja d’edat de 18-24 anys– però el suport al president reflecteix una certa estabilitat: un 64%. Onze punts més que el 53% emès pel diguem-ne putinisme demoscòpic.\nCal no perdre de vista que el centre Levada ha donat el seus números, que contradiuen els oficialistes, sense –que se sàpiga– cap pressió del Kremlin, com sí que va passar el 2018, quan Levada va renunciar a publicar les seves xifres per estalviar-se represàlies. Es fa inevitable, doncs, sospitar. Veure aquest 53% com una xifra adreçada a fer por, a alertar que podria ser molt negatiu fer trontollar l’estabilitat del “pare” i alhora convidar a tornar a la “sensatesa”. I més tenint en compte que al desembre hi haurà unes eleccions legislatives que no pinten gaire bé per al partit governamental Rússia Unida.\nAmb tot, en una democràcia paralítica com la russa, sempre pot sorgir la temptació d’aplicar la dita electoral estalinista: “El més important d’unes eleccions no és qui vota, sinó qui compta els vots”. Els successors de Stalin hi van afegir que la base d’unes bones eleccions és sempre disposar de “recursos administratius”. Recursos, gosaria dir, com els de la companyia Opinió Pública, i els que intimidatòriament sobrevolen de tant en tant els despatxos de Levada, ara com ara l’únic reducte demoscòpic capaç de detectar preferències socials i polítiques i traduir-les a xifres versemblants.


Un dirigent de Plataforma diu que les comunistes carden poc - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 1 de Juny de 2013. 17:42h.\nDolors Camats, d'ICV, havia demanat que s'inhabilitin els càrrecs electes del partit ultra\nEl secretari general de Plataforma per Catalunya, Robert Hernando, ha fet una piulada al twitter on ha assenyalat que la mayoría de dones comunistes defensen la immigració perquè sino "la majoria d'elles no tindrien sexe a la vida".\n"Entenc que les comunistes defensin tant la immigració, sense ella la majoria d'elles no tindrien sexe a la vida", ha etzibat el regidor de l'Ajuntament d'Igualada.\nLa coordinadora nacional d'ICV, Dolors Camats, aquest dissabte havia participat en la Jornada de formació sobre ideologies, drets i polítiques vers la diversitat i estrangeria, ha demanat que s'inhabilitin els càrrecs electes de PxC.\nCamats ha reclamat que es modifiqui el Codi Penal per poder inhabilitar en l'exercici d'un càrrec públic a dirigents de partits que, "com PxC, utilitzen el racisme i la xenofòbia com a arma política i amb l'objectiu de bescanviar drets per vots".\nLa dirigent ecosocialista ha instat a "expulsar el racisme de les nostres instituciones, però molt especialment el discurs xenòfob i la seva pràctica diària perquè no ha de tenir lloc ni en el nostre ordenament jurídic ni en la nostra democràcia".\nAl mateix acte, la presidenta d'ICV a Mataró, Noe Ayguasenosa, ha demanat un front "contundent" contra el racisme i la xenofòbia.


A 1r d'ESO experimentem amb la ciència! - Escola Projecte\nA 1r d’ESO hem començat el treball amb el material digital Science Bits, que ens permetrà entendre millor alguns conceptes a través de simulacions, exercicis i imatges. Sempre aprofitem i visualitzem un vídeo d’introducció al tema en anglès per ampliar el nostre vocabulari en l’àmbit científic.\nTambé hem iniciat l’activitat de laboratori utilitzant el microscopi i observant diferents preparacions sobre cèl·lules vegetals i animals. Aquesta activitat es realitza en petit grup per facilitar el treball i comentar les pràctiques que portem a terme.\nPrevAnteriorL’alumnat de 3r d’ESO fem meditació


TarragonaDiari.cat | Quinze anys sense Level 0, el temple de la música electrònica a Tarragona\nQuinze anys sense Level 0, el temple de la música electrònica a Tarragona\nAquest 16 de febrer es compleix el quinzè aniversari del tancament de Level 0, una discoteca situada a la Pineda que va marcar el ritme del Camp de Tarragona i part de Catalunya\nper Gerard Recasens 16/02/2017\nDir Level 0 és sinònim de records, enyorances i nostàlgia per a molts dels tarragonins i tarragonines que, durant la dècada dels 90, aprofitaven cada cap de setmana per sortir de festa a l’àrea de la Pineda i Salou. Aquesta zona d'oci és una de les històriques del nostre país i, sens dubte, ja fa moltes dècades que s’ha consolidat com la referència de la festa i la vida nocturna al Camp de Tarragona. Tot just avui, però, se celebra una efemèride que, per a alguns, és fins i tot dolorosa. És 16 de febrer i es compleixen quinze anys des que Level 0 va tancar les seves portes per sempre. El mític local, situat a la Pineda, va abaixar la persiana la setmana després del Carnaval de l’any 2002. A l’interior s’hi quedava una pista trepitjada per desenes de milers de joves, vinguts d’arreu, durant els quinze anys que el recinte va romandre obert.\nEl local era punt de trobada per a molts joves. | Cedida\nL'últim crit en música de festa a principis dels 90\nLevel 0 no era, doncs, una discoteca més de les desenes i desenes que es podien trobar al litoral tarragoní. Cada estiu, milers de joves turistes omplien —tal com encara passa ara— els múltiples locals d'oci nocturn que hi ha a Salou i la Pineda. Però Level 0, «la Level», mantenia el seu domini al llarg de l'any i atreia molt de públic del Camp de Tarragona, però també d'altres punts de Catalunya i del País Valencià. El local va obrir per primera vegada la nit del 16 de juny de 1987, a les portes de l'estiu.\nEl públic de la discoteca, totalment entregat. | Cedida.\nCentenars de cotxes s'aplegaven a les rodalies de la discoteca cada cap de setmana. | Cedida\nLa rendibilitat del negoci i l'èxit més primerenc de la sala es van gestar durant els darrers anys de la dècada dels vuitanta, però l'eclosió de la discoteca va lligada a un nom: Javier Sierra. Probablement, als que més freqüentaven aquest espai, no els sonarà de res. I és que Sierra és Javi Level, l'ànima del local. Ell, tot i no ser-ne el propietari ni el gerent, era l'encarregat de la direcció de la sala. Javi Level era prou reconegut al món de l'oci nocturn a la zona. Ja feia anys que havia assolit cert èxit a les discoteques Pacha i Oh! de Salou, i va ser al mes de febrer de 1990 quan va aterrar a Level 0.\nLa seva incorporació va dur a l'èxit. Javi Level va sacsejar la discoteca, situant-la com un dels emblemes de la nit a la localitat i a la demarcació. «Quan es va obrir, el local tenia un enfocament més comercial, i això feia que només funcionés una sala superior, en format privée», apunta Javi Level. «A d'altres discoteques de Salou hi havia altres tendències, que passaven pel pop electrònic o la música màquina més industrial, i això és el que jo vaig instaurar quan em vaig fer càrrec de la direcció de la sala», comenta. A partir de 1994, i fins dos anys més tard, la música de Level 0 incorpora de manera progressiva altres estils, com el trance, el progressive i el techno, sons que van marcar la discoteca fins als seus darrers dies. Amb tot, es va consagrar com la sala més innovadora de la nit tarragonina i una de les més populars.\nEl sostre baix i les columnes metàl·liques que definien el local. | Cedida\nMilers de persones a la discoteca de moda\nDissabte rere dissabte, a la discoteca Level 0 s'hi van congregar centenars de persones. El local havia arribat a acollir més de 2.000 persones, atretes per unes característiques que el feien singular. Situat al costat d'una arbreda característica, a la plaça de Manuel de Falla, la sala de ball de la Level tenia un sostre baix i unes columnes metàl·liques, que més enllà de fer la discoteca ben particular, dotaven la música d'una sonoritat determinada. «Un so inconfusible, The Real Sound», asseguren alguns dels seus usuaris més assidus.\nDavid Martín és un barceloní que freqüentava la discoteca uns anys enrere, i recorda especialment com era la sala. «Colpejàvem fins a la sacietat les columnes de metall de la pista mentre ballàvem al ritme de la música», descriu. També destaca la particularitat de la terrassa de l'establiment. «Ballàvem al costat d'una turbina, enorme i surrealista, i vèiem la sortida del sol», comenta, nostàlgic. Martín explica que el local era conegut arreu de Catalunya i es posa a ell mateix com a exemple de molts barcelonins que eren habituals de la discoteca a l'estiu, en època de vacances, i que, fins i tot, feien esforços per anar-hi a les festes més destacades durant l'hivern. «Hi havia autobusos des de la plaça de Tetuan de Barcelona fins a Salou, i des del centre, altres busos fins a la Level», explica.\nUn local singular i una terrassa privilegiada definien la fesomia de Level 0. | Cedida\nLa fama de la discoteca es va assolir a través del boca-orella. «No hi havia relacions públiques ni res! Tot es basava en cuidar molt el so i, sobretot, les sessions de música, que eren molt acurades: fidels a la nostra filosofia i dirigides al nostre públic», apunta Javi Level. La zona on estava ubicada també era una de les claus segons David Martín. «Recordo molt l'entorn de bars i pubs dels apartaments Pineda Drink. Eren els blocs que poblaven l'entorn de la sala i molts dels joves hi solien anar a prendre copes abans d'entrar-hi», comenta. La Level era, doncs, tot un ritual: des de l'inici de la nit, fins als milers de persones que s'hi congregaven, una música que només es podia trobar allà i un so molt característic. Però també la fama que va assolir i com se'n parlava.\nEl tancament: la fi de molts records i l'inici de la nostàlgia\n«A partir de 1998 vaig deixar d'anar amb freqüència a la sala, però en assabentar-nos del tancament, l'any 2002, vam quedar tocats. Van ser molts anys, molts records i molts germans... en definitiva, va ser un lloc que, d'una o altra forma, ens va marcar indubtablement les vides». Són les paraules de David Martín, la veu de molts habituals de la Level. El declivi progressiu de la sala la va dur a tancar per sempre, ara fa quinze anys i ara al mateix local s'hi ubica un bar-restaurant.\nL'esperit de la discoteca, però, es manté viu. Javi Level fa remembers de la música de la sala en diversos locals de Tarragona, Reus, Barcelona i Lleida. «La música de Level no ha passat de moda, el seu estil es manté ben viu. Quan fem sessions, milers de persones vénen a escoltar-les i ballar; fins i tot els fills dels que venien a la Pineda». Per a qui va ser el director de la sala, el relleu generacional està garantit en la música de Level 0 i, tot i que considera «inviable» tornar a obrir la discoteca, creu que perpetuar-ne l'estil és la millor manera de mantenir viva la discoteca de tota una època. Amb les portes tancades des de fa quinze anys, la Level es manté oberta en el record de milers de persones que hi van viure grans moments.\nUn dels matins a la Level, després d'una llarga matinada de festa. | David Martín\nI vosaltres, teniu fotos o records de Level 0? Ens els podeu fer arribar comentant aquesta notícia a través de Facebook i Twitter, al correu electrònic info@delcamp.cat o a través de Whatsapp, al telèfon 639 048 422.\nGrans records!! Visca la Level! I l'ekinox\nmolt bé la història però us heu oblidat de parlar dels milers de pastilles que es fotien cada cap de setmana i les baralles i pallisses dels seus clients habituals.\nEl subtitulado del video es de traca\nDe pastilles i mastegots n'hi havia per tot arreu, fins i tot al Sarri al Sarau o al Flaps\nPeleas y drogas en todos lados, pero la magia que creaba Javi no la ha habido en otro sitio!!!!\nGran dia quan van tancar jajjaja\nlos que tuvimos la suerte de vivirlo no lo olvidaremos nunca---es irrepetible\nJo vaig anar a level i mai he trobat un lloc amb millor musica. Mai m.he barallat en aquest temple i mai m,ho he passat millor a cap lloc. Irrepetible, quan passo per davant encara se'm posa la pell de gallina. El millor lloc on he passat la meva joventut.


Obert el termini de presentació de candidatures per a la renovació dels membres del Consells Reguladors\nActualment estan convocades les eleccions per a la renovació dels vocals dels Consells Reguladors de la Denominació d’Origen Protegida Oli de Mallorca, Denominació d’Origen Protegida Oliva de Mallorca, de la Indicació Geogràfica Protegida Ametlla de Mallorca, de la Indicació Geogràfica Protegida Ensaïmada de Mallorca i de la Indicació Geogràfica Protegida Sobrassada de Mallorca.\nEl Consell Reguladors són corporacions de dret públic que tenen com a finalitat la representació, la defensa, la garantia i la promoció de la denominació de qualitat i als mateix temps porten les tasques de gestió i certificació dels productes emparats amb el segell de la denominació de qualitat.\nEl procés electoral s’inicià el passat 4 de setembre i fins el proper dia 18 està obert el termini per a la presentació de candidatures per les vocalies electes del Consells Reguladors.\nEn aquestes eleccions s’han d’elegir el següents número de vocals en representació del distints sectors de cada Consell Regulador.\nDOP Oli de Mallorca, un total de 8 vocalies, dels quals 4 vocals ho són en representació dels inscrits en el Registre de plantacions d’oliverar, 2 vocals ho són en representació dels inscrits en el Registre de tafones i 4 vocals ho són en representació dels inscrits en el Registre d’envasadors-comercialitzadors.\nDOP Oliva de Mallorca, un total de 6 vocalies, d’ells 3 vocals en representació dels inscrits registre de productors i plantacions, i 3 vocals en representació dels inscrits registre d’elaboradors i envasadors.\nIGP Sobrassada de Mallorca, un total de 6 vocalies, 4 vocals en representació dels inscrits registre d’elaboradors de Sobrassada de Mallorca, i 2 vocals en representació dels inscrits registre d’elaboradors de Sobrassada de Mallorca de porc negre.\nIGP Ensaïmada de Mallorca, un total de 6 vocalies en representació dels inscrits registre d’elaboradors.\nIGP Ametlla de Mallorca, un total de 10 vocalies en representació dels inscrits en el distints registres, d’ells 5 vocals ho són en representació del registre de productors i plantacions, i els altres 5 ho son en representació del registre de manipuladors i magatzemistes a granel, del registre de trencadors, del registre de repeladors, del registre de torradors i del registre d’envasadors amb una vocalia per cada un d’ells.\nEl contingut de la resolució de convocatòria electoral es pot consultar a:


ENDREÇANT L’ARMARI: EL DÉU DEL FOC\nNeus 25 de setembre de 2021, a les 13:38\nCada dia aprenc més coses amb el teu blog!\nCió Munté 25 de setembre de 2021, a les 13:44\nI jo amb el teu!\nUnknown 25 de setembre de 2021, a les 18:52\nNoies... sembleu coleges!\nA mi també m'agrada apendre coses cada dia!!\nCió, la diferencia entre nosaltres i els de l illa, es que el volca ja hi era!!\nCió Munté 25 de setembre de 2021, a les 19:36\nSí, però ben apagadet...


Shermanidi sobre la botzina envia el MoraBanc a la Leb Or - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls tricolors han lluitat fins al final amb un Miller-McIntyre excel·lent i amb una molt bona segona part\n14/05/2022 (22:35 CET)\nLa decepció dels jugadors andorrans després de la derrota i del descens. ACB MARTIN IMATGE\nEl MoraBanc Andorra ha consumat el descens a la Lliga Leb Or de la manera més cruel possible. A l'últim segon després d'haver lluitat fins al final amb un Miller-McIntyre excepcional i amb una segona part molt bona. Shermadini ha anotat sobre la botzina el 75-77. El San Pablo Burgos acompanyarà els tricolors en el descens.\nEl Lenovo ha començant tirant de triples per obtenir un primer avantatge de 2-9 amb Salin molt encertat. Els canaris han fallat els dos primers però n’han anotat sis de seguits i un 3 de 3 per Todorovic. De fet entre ell i Salin havien anotat els 18 primers punts canaris mentre que en el MoraBanc, Crawford també estava encertat. L’efectivitat visitant en els triples ha estat determinant en el primer quart (19-24).\nLa fluïdesa del Lenovo en atac, amb una bona circulació de pilota, i les assistències de Marcelinho Huertas han propiciat una diferència de vuit punts. En els quatre primers minuts del segon quart el MoraBanc només havia anotat tres punts. Sortosament, tampoc s’havien prodigat massa els tinerfenys (22-30) amb un parcial de 3-6. Óscar Quintana havia de demanar el primer temps mort del partit, conscient que s’havia activat la connexió Huertas-Shermanidi.\nDes del temps mort hi ha hagut un parcial de 2-9 en un quart marcat per les errades locals des de 6,75 (0 de 6) i les penetracions de Fitipaldo que entrava fins a la cuina (28-41). En el segon quart, els tricolors només han anotat 9 punts i homes fonamentals com Paulí o Hannah -que ha fallat els seus quatre tirs-, no han estat al seu nivell habitual. I una dada significativa: només una cistella local al contraatac en 20 minuts, quan el MoraBanc és un equip al que li agrada córrer.\nA la represa, el MoraBanc ha mostrat la seva capacitat per enganxar-se als partits\nHannah es carregava amb la tercera personal, i Paulí trencava la mala ratxa de triples per posar el seu equip a vuit punts. El MoraBanc demostrava, una vegada més, que se sap enganxar als partits amb un instint de supervivència. Miller-McIntyre ha tirat del carro (11 punts pràcticament consecutius en el quart). La reacció andorrana ha fet que el tercer quart acabés amb un 53-58 i un darrer període apassionant després d’un parcial de 25-17.\nEl MoraBanc s’ha posat posar a dos punts a manca encara de set minuts per al final, aprofitant la sequera encistelladora dels canaris. S’entrava als últims quatre minuts amb 65-68 i Olomuyiwa posaria el 67-68 amb tres minuts per disputar i els dos equips amb bonus. Els tricolors s’han posat per davant amn un 8-0 de parcial (69-68). Borg feia el 71-73 a manca de 36 segons palmejant un tir de Fran Guerra. Olomuyiva empatava i la possessió amb 29 segons seria per als visitants.\nEls tricolors disposaven d'11 segons per a forçar la pròrroga\nShermadini no ha perdonat i el MoraBanc disposava de 11 segons per forçar la pròrroga o per buscar un triple guanyador. Era un atac que podia valer una temporada i una permànecia. Miller-McIntyre anotava (73-73) a tres segons per la botzina. Shermanidi, un exMoraBanc enviava els tricolors a la Leb Or. Com en la majoria de partits d'aquesta temporada, els homes d'Óscar Quintana han estat víctimes en clau esportiva del mite de Sísif. Ell, dins de la mitologia grega, com Prometeu, va fer enfadar els déus. Com a càstig, va ser condemnat a empènyer una roca gegant muntanya amunt fins al cim, només perquè tornés a caure rodant fins a la vall, des d'on l'havia recollir i empènyer novament fins al cim i així indefinidament.\nEn 18 de 32 possibilitats podia perdre la categoria el MoraBanc després de l'èpica victòria a la pista del Casademont Saragossa. Això, i la cistella al darrer segon han fet de la d'aquest dissabte la derrota més cruel de la història del club.\nMORABANC ANDORRA (75): Hannah 7, Crawford 10, Llovet 5, Paulí 3, Olumuyiwa 14 -cinc inicial-, Arteaga 2, Jelinek 2, Miller-McIntyre 23, Franke 2, Cline 5, i Morgan 2. 9 de 14 tirs lliures; 24 de 43 tirs de dos; 6 de 24 tirs de tres. 36 rebots, 9 ofensius. 19 faltes personals.\nLENOVO TENERIFE (77): Huertas 7, Salin 14, Todorovic 12, Donnekamp 6. Shermadini 14 -cinc inicial-, Rodríguez 1, Fitipaldo 4, Guerra 2, Wiltjer 6, i Borg 11. 10 de 12 tirs lliures; 14 de 27 tirs de dos; 13 de 33 triples. 34 rebots, 7 ofensius. 15 faltes personals.\nParcials: 19-24, 9-17, 25-17, 22-19.\nÀrbitres: Jiménez, Caballero i Oyón. Cap eliminat\nHan estat 8 anys meravellosos.\n8 anys en els que hem construït al voltant d'una idea.\nI avui, el gest de la gent anant a consolar els jugadors que han quedat en shock al final ens diu que ho hem fet bé.\nDia -1 per tornar a l'ACB.#SomUnPais🇦🇩 #MaiPor pic.twitter.com/uq7PbZwIRD\n— MoraBancAndorra (@morabancandorra) May 14, 2022


Han viatjat des de diferents parts del país tot i el tancament perimetral i s'han manifestat, molts d'ells, sense mascareta\nper Anna Corbatera 20/02/2021 22:17h\nManifestació negacionista a Santiago de Compostel·la. | Europa Press\nEl negacionisme és una realitat en aquesta pandèmia de coronavirus, encara que parlem d'una minoria entre la societat. Justament aquest dissabte centenars de persones que neguen l'existència del virus i es neguen a complir les mesures de seguretat per evitar el contagi s'han manifestat. Persones de tot Espanya s'han reunit a Santiago de Compostel·la (Galícia) per alçar la veu en contra de la llei de salut gallega, l'aprovació de la qual es preveu per al proper dimarts al Parlament gallec. La trobada ha reunit diversos col·lectius, entre ells, Policies per la Llibertat, que precisament ha organitzat la manifestació, Metges per la Veritat, Mares per la Veritat i Docents per la Veritat. Tots ells s'han unit per protestar contra la qual han batejat ja com 'Llei Auschwitz', fent referència al camp de concentració de l'Alemanya Nazi.\nEl tancament perimetral vigent a Galícia no ha impedit que negacionistes de diferents parts d'Espanya s'hagin desplaçat a la capital gallega. Tampoc han tingut inconvenient, molts dels manifestants, a acudir-hi sense la mascareta, amb la mascareta baixada o, en alguns casos, amb mascaretes translúcides. Concentrats a les 16.30 hores a l'estació de Santiago, els manifestants han escoltat les paraules de la portaveu de Policies per la Llibertat, Sonia Vescovacci, abans d'emprendre la marxa.\nVescovacci, comptat i debatut, ha expressat que no vol una llei com la de Galícia «per a ningú més a tot Espanya». La portaveu ha denunciat les «hospitalitzacions per la força», el toc de queda, els «aïllaments indefinits» i els «tractaments mèdics forçosos», sota l'atenta mirada d'una contramanifestació convocada per un col·lectiu antifeixista, que ha cridat des de lluny contra les consignes dels negacionistes, sense que hi hagi hagut acostaments ni enfrontaments entre tots dos.\nUn minut de silenci per les víctimes de Covid, però pancartes qualificant la pandèmia de «mentida»\nLa intervenció de Vescovacci finalitzava amb un minut de silenci per les víctimes mortals que ha deixat el coronavirus a Espanya, un fet xocant i incoherent, tenint en compte que algunes de les pancartes vistes a la manifestació qualificaven de «mentida» la pandèmia de Covid -19. Els manifestants han acabat la seva protesta davant de les portes del Parlament de Galícia, on han cridat reiteradament la paraula 'llibertat' i han qualificat de «dictador» el president de la Xunta, Alberto Núñez Feijóo, a qui culpen en part de la nova llei que s'aprovarà a la comunitat gallega.


Gener 2019, entrevista a Felip Fenollosa, director de la fundació CIM — Antics alumnes de l'ETSEIB — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nEl recordo molt bé, i el fet de que d'alguna manera no m'he mogut de la ETSEIB confirma que m'ho vaig passar bé i que ho vaig aprofitar molt. Hi han persones que prenen la seva estada a la universitat com un pas previ al mon professional i que desprès no tornen a trepitjar l'escola en la seva vida. Aquest no ha estat precisament el meu cas jo, dia sí dia no, estic a l'ETSEIB i això va associat a un record agradable dels estudis.\nLes assignatures que em van semblar més interessant són en els primers cursos de carrera: les de resistència de materials, fabricació, ... i les més vinculades a la meva especialitat: mecànica i estructures, sobretot per la seva aplicació directe a la realitat. Desprès, en els últims anys, les assignatures de gestió de projecte perquè ja m'adonava de que per molt bon bagatge teòric, un enginyer al final és algú que ha de fer coses i portar-les a termini.\nEt diré primera i actual feina, ja que el meu primer contracte laboral va ser amb el CIM UPC i allà continuo. L'entrevista la vaig fer amb el senyor Rafael Ferrer Masip, primer director general del CIM UPC i també professor a l’ETSEIB, el recordo amb molt afecte.\nCom vas entrar a la fundació CIM?\nVaig entrar com a becari i allà vaig poder desenvolupar el meu projecte de final de carrera, i desprès, a l'any 1995, vaig entrar en plantilla. El projecte final de carrera va ser un dels típics que es feien en el CIM sobre la incorporació de tecnologies digitals a les empreses, en concret, va ser un robot paletitzador amb nous motors robòtics sense escombretes, a una empresa que aleshores feia aparells absolutament mecànics. Era un disseny fet des de zero en CAD 3D, llavors una novetat.\nQuè feu al CIM de la UPC?\nEl CIM UPC és una entitat pròpia de la UPC, orientada a ser pioners en la fabricació additiva i, en rang més ampli, a la fabricació digital. Mirem d'expandir la tecnologia, exportar-la a la industria, formar persones i fer recerca. Dintre d'aquesta missió fundacional que tenim com a entitat UPC fem molta formació en aquests aspectes, des de petits cursos CAD fins a masters professionals vinculats al que seria la fabricació digital i additiva. Fem, per exemple, impressores 3D a mida, ja sigui encàrrecs privats d'empreses o de consorcis internacionals de projectes europeus i, finalment, el que fem són serveis tecnològics avançats. Per exemple, ens ve una empresa que vol innovar i nosaltres la guiem de forma pràctica en aquest camí. Un altre aspecte que caracteritza el CIM UPC ha estat la formació en base a casos industrials de becaris per que puguin tenir una experiència real abans de anar a l'empresa, és a dir, posar-los en front de problemes que han de resoldre i en els quals s'espera una solució resolutiva, positiva, bona, continguda en cost, etc. De fet, fa uns anys, ens trobàvem en el venciment de patents d’alguna tecnologia d’impressió 3D i vam aprofitar-lo per mostrar al nostres becaris el procediment per implementar un producte a la industrial. Vam tenir la facilitat del open source que ens va ajudar a engegar el projecte d'impressió 3D i a dia d'avui aquest és un projecte molt consolidat i la marca que hem creat, BCN3D, és la tercera marca mundial d’impressores 3D de sobretaula.\nParlant de BCN3D que va néixer aquí (CIM) a partir d'uns antics estudiants que van començar a treballar com a becaris, consideres CIM com una incubadora de start-ups?\nCada vegada ho serà més perquè, al cap i a la fi, fer la transferència tecnològica acaba implicant startups. D'alguna forma, com que nosaltres hem estat més vinculats a una feina de transferència final, la oportunitat de generar coneixement, patents i crear les típiques startups a partir d'una mena de propietat industrial valoritzable, no s'ha dut gaire encara. Però, cada vegada serà més freqüent perquè fem recerca en fabricació additiva que donarà patents. Ara de moment tenim BCN3D que l'estem acabant de formalitzar con una spin-off del CIM i això és bon primer cas d'èxit.\nRecluteu enginyers industrials? Creieu que estan ben preparats? Que canviàries o milloraries en els estudis de l’escola?\nNosaltres agafem a persones de diversa procedència i, efectivament, de la ETSEIB. Et diria que gairebé el nucli directiu ve de la ETSEIB i que tenim una part del personal de plantilla que van ser estudiants de la UPC fent pràctiques al CIM.\nDels estudis poca cosa canviaria. He de recordar que la ETSEIB és de les escoles amb més nom del sistema universitari català, només cal fer referencia a les notes de accés. A vegades em pregunto jo si avui dia podria accedir a la ETSEIB si tingues 18 anys. Per tant, no tinc gaires suggeriments de millora, de fet, si les tingues, s'estarien aplicant: sóc professor associat del departament de mecànica i he tingut la oportunitat de generar fins a dues assignatures optatives, vinculades a la impressió 3D, que tenen molt d'èxit i que permeten donar una formació actual als futurs enginyers. I també impulsem l’Espai de Fabricació Digital a l’ETSEIB, pioner respecte moltes escoles i facultats.\nCreus que en el futur a cada casa hi haurà una impressora 3D?\nJo et diria que no a cada casa, però en moltes cases en les quals hi hagi una persona amb inquietuds, l'impressora 3D s'està convertint en una eina de molt fàcil accés sense els inconvenients que tindrien les típiques eines de conformació metàl·lica. Diguem que avui dia un torn o una petita fresadora de sobretaula són eines de fàcil accés que poden costar 500€. Estarem d'acord que no molta gent, al garatge de casa seva, tenen un tornet o una fresadora però sí impressores 3D. Aquestes funcionen depositant un filament de plàstic, és molt més contingut, controlable i pràctic que un torn girant a 2000 min-1. De fet el creixement que hem viscut de BCN3D ha estat de gent i empreses que es posaven una impressora 3D de sobretaula a casa seva i que no volien una impressora qualsevol: volien una certa qualitat i solvència, i ens l'han vingut a buscar a nosaltres.\nQuins penses que seran els mètodes de fabricació del futur?\nEls nous mètodes de fabricació del futur seran una combinació de conformar matèria amb el tractament digital d'aquesta. La impressió 3D és un exemple, encara que podem citar altres com la estereolitografía o el sinteritzat selectiu per làser però, amb el que he dit abans, no vull enterrar en absolut la mecanització, etc. En absolut. Està clar, que avui en dia no es pot concebre cap procediment de fabricació sense que hi hagi una part digital. Avui dia dibuixem en 3D i seguidament la materialitzem. Això ha vingut per quedar-se i, per tant, el futur es aquesta barreja tant íntima entre el mon real i el mon virtual que la impressió 3D caracteritza molt bé perquè passa directament de la pantalla a l'objecte. Molts companys d'empreses punteres, aquí a Catalunya, vinculats a la fabricació d'equips de impressió 3D t'ho confirmaran.\nCIM fa cursos de postgraus i màsters tecnològics: que aporten aquests cursos als enginyers ja titulats?\nDes de que vam néixer en els anys 90, els cursos s'han configurat a petició del enginyers que anaven a empreses i s'adonaven que hi havia un gap formatiu i tecnològic. Tant els enginyers com les empreses s'han de adaptar al món digital. Part de l'ensenyament d'aquestes noves tecnologies s'han incorporat als plans d'estudi de la ETSEIB, una altra part, la cobrim entitats com la nostra, el CIM de la UPC, fent màsters, que en diem professionals, que ofereixen una molt bona adaptació a les necessitats de les empreses. De fet el problema que estem tenint ara mateix, és que tenim una borsa de treball molt potent i la tenim infrautilitzada en el sentit de que tenim moltes empreses que ens demanen estudiants dels nostres cursos, i nosaltres no tenim currículums per donar-hi. Mirem de insistir hi sempre amb prudència perquè acaba semblant un argument molt comercial per fer màsters, però nosaltres, que som una entitat de la UPC i d'on la font de finançament és de la nostra activitat del dia a dia, no tenim cap altre ànim que respondre a la necessitat existent, i per tant, jo he de dir amb totes les lletres que estem fent el que podem per donar una bona oferta de qualitat de formació postgrau.\nPer acabar, una pregunta personals:\nHe de confessar que tinc un temps lliure molt ocupat perquè la mateixa activitat de recerca que fem aquí, per exemple, vinculada a la implicació d'aquest mon digital i la impressió additiva en el medi de la salut i hospitalari m'apassiona. Llavors em trobaràs els caps de setmana des de consultant els nous casos d'aplicacions de prototipus impresos en 3D a la medicina fins a planificant alguna trobada a hospitals per veure com impulsem aquests temes.\nVols afegir alguna cosa:\nAl CIM UPC tenim un gran compromís amb la paritat i la equiparabilitat com es pot veure a la direcció, la meitat de la directiva són dones. Intentem equilibrar la balança entre homes i dones reclutant dones perquè ens sembla sa i lògic que en una empresa hagi equilibri entre dones i homes. Encara hem de fer progressos en la plantilla tot i que estem en aquest camí, per això volem incentivar a totes les joves a estudiar enginyeria. L’any 2018 vam incorporar un programa de Beques de Postgrau per a estudiants, en total, el projecte destina 15.250 euros per a afavorir la inserció laboral de persones amb discapacitat.\nSalvador Poveda Hospital


22 abril 2021 04:52\nA.A./ Agències | 11 setembre 2014\nUna senyera, com la que ha cremat l'espontani, al monument de Rafel Casanova.\nCom cada any, algunes actituds i comportaments han sobtat al voltant de la celebració de la Diada catalana. D'aquesta forma, un home ha cremat una estelada davant el monument a Rafael Casanova a Barcelona, durant les ofrenes de partits i entitats tot cridant: «Cremo totes les banderes».\nVestit amb el típic vestit militar de camuflatge, s'ha definit a preguntes dels periodistes com «algú que estima l'amor i no la guerra», i en cremar la bandera se li ha cremat també un mocador palestí que duia posat.\nImmediatament, dos Mossos l'han agafat del braç sense provocar incidents i mentre el retiraven algun assistent l'ha increpat anomenant-lo «fatxa».\nAl mateix escenari, mig centenar de membres del partit xenòfob Plataforma per Catalunya (PxC) se n'han hagut d'anar de l'ofrena sense sentir l'himne català. Una orquestra l'interpreta a cada ofrena, però en comparèixer els càrrecs de l'expartit de Josep Anglada els músics s'han negat a sonar.\nDavant el silenci de l'orquestra i entre l'esbroncada constants, un membre del partit ha demanat a un dels músics que sonàs l'himne i ha dit que no se n'anirien fins a sentir-lo, però l'intèrpret s'ha negat. Passats gairebé deu minuts, els militants han decidit desistir i anar-se'n del lloc envoltats d'un cordó policial, entre el rebuig dels assistents i crits de 'fora franquistes' i 'fora feixistes'.


El Pàdel Osona és un club familiar situat a Gurb, a la província de Barcelona, que gestiona actualment en Sergi Guitart Balmaña. La història del club es comença a escriure el juliol de l’any 1998 quan en Lluís Guitart Arnau va obrir les portes d’una instal·lació que en aquells moments era pionera a la comarca d’Osona i que es convertia en un dels deu primers clubs de pàdel fundats arreu de Catalunya.\nEn Lluís i en Sergi Guitart, a les instal·lacions del Pàdel Osona\nLa idea es gesta amb un grup d’amics vinculats al món de l’esport, entre els quals hi havia l’Àngel Duran, una figura clau a l’hora d’aconseguir el finançament per posar-lo en marxa. Químic de professió, en Lluís Guitart havia exercit sempre en aquest camp fins que l’any 1993 entra en el món de la gestió d’equipaments esportius com a responsable de l’Squash Vic. La seva vinculació als esports de raqueta li arriba també com a practicant de tennis, esquaix i, lògicament, pàdel.\nEn Lluís incorpora al poc temps el suport del seu fill, en Sergi Guitart, que és monitor de pàdel des de l’any 2002, la qual cosa el converteix en un dels més antics de Catalunya. A part de donar classes a les instal·lacions del Pàdel Osona, és també jutge àrbitre i capità de l’equip masculí i femení que participa al Campionat de Catalunya organitzat per la Federació Catalana de Pàdel, de la qual el Pàdel Osona és un dels clubs fundadors.\nImatge d’una de les pistes exteriors, els primers anys\nEl club osonenc compta dels dels inicis amb cinc pistes de pàdel, de les quals tres eren cobertes (indoor) i les altres dues exteriors (outdoor). Uns mesos més tard de la seva inauguració, l’any 1999, es posen en funcionament dues pistes d’esquaix. El club ha anat aplicant amb els anys millores a les seves instal·lacions, com ara l’incorporació d’una pista de futbito o d’un petit gimnàs, el 2011 cobreix les dues pistes exteriors, l’última de les quals s’inicia l’any 2013 amb el canvi del mur pel vidre en tres de les seves pistes i s’allarga fins el Setembre 2016 amb el canvi del mur pel vidre en les dues pistes restants i la col·locació de gespa artificial en totes les zones adjacents a les pistes de pàdel.\nInstal·lacions del Pàdel Osona\nEl Pàdel Osona ofereix des dels primers anys el servei de classes de pàdel i organitza periòdicament competicions i tornejos, tant de tipus social com federats. En aquest sentit, cal destacar que el club participa en els diferents campionats de Catalunya i d’Espanya que s’organitzen a nivell federatiu, tant en categoria masculina, com en femenina i en veterans.\nc/Sant Roc, 29. 08503 Gurb (Bcn)\nTel: 93 889 36 34


2 min. Palma 20/08/2018 15:00\n651x366 El jove va ser assistit pel 061, però finalment morí a causa de l'atropellament. / ARXIU El jove va ser assistit pel 061, però finalment morí a causa de l'atropellament. / ARXIU\nLa Guàrdia Civil ha detingut una dona de 33 anys en relació amb l'accident de la matinada de diumenge en què va morir atropellat un jove de 20 anys a la carretera de Llucmajor a l'Estanyol (MA-6015). La presumpta conductora ha acudit a la Comandància de la Guàrdia Civil a Palma per explicar el que va passar. Ha estat detinguda com a presumpta autora d'un delicte d'homicidi per imprudència i un altre d'omissió del deure de socors.


Casos d’èxit, bugaderia autoservei amb Girbau - GIRBAU\nAbans d’endinsar-se en el negoci de les bugaderies autoservei, és molt important conèixer les opinions dels altres empresaris.\nD’emprenedors que, com tu, també van fer un llarg recorregut estudiant el mercat i valorant diferents possibilitats. De persones que, finalment, van prendre la decisió de confiar en Girbau. Vols conèixer la seva experiència?\n100% Bugaderia, l’experiència de Marta Ramoneda\nLa Marta explica, amb total sinceritat, que en un primer moment va estar valorant les propostes d’altres proveïdors, però que, al no estar-ne convençuda, va decidir investigar per ella mateixa la qualitat de tots ells.\nAixí doncs, es va dirigir a diferents bugaderies i va provar les màquines que podia comprar. Va observar detingudament el seu funcionament i, el què és més important, el resultat final.\nUna vegada fet l’anàlisi, es va adonar que amb Girbau la roba quedava molt millor que amb cap altre proveïdor i, immediatament, va demanar més informació.\nL’atenció rebuda, un assessorament altament personalitzat i els serveis postvenda que li van oferir, la van acabar de convèncer. La Marta va decidir que, sens dubte, Girbau era la millor opció per a la seva bugaderia autoservei.\nAmb la mateixa sinceritat explica que aquesta elecció suposava una inversió econòmica una mica més elevada que amb els altres proveïdors, però tenia clar que un negoci d’èxit necessita maquinària d’alta qualitat i, al cap i a la fi, la garantia i la fiabilitat que trobava amb Girbau eren incomparables.\nConfessa que al principi li va costar una mica acostumar-se a dirigir un negoci sense ser-hi present, però aviat va començar a gaudir de la llibertat que li oferia la seva bugaderia autoservei. En poc temps, va confirmar que escollir Girbau havia sigut la millor decisió. De fet, ja s'està plantejant obrir la seva segona bugaderia autoservei per expandir el seu negoci.\nLa Bugaderia Autoservei, el negoci de Lluís Fabres\nEn Lluís volia que la seva bugaderia autoservei fos diferent de les altres. Des d’un bon principi, la seva intenció era passar bastant de temps en el local i atendre als seus clients d’una manera més personalitzada. En Lluís gaudeix molt d’aquesta proximitat i sabia que els seus clients ho valorarien.\nEl fet de viure molt a prop de la seva bugaderia, li va permetre compaginar fàcilment la seva vida personal amb el negoci. Podia dedicar-hi temps sense renunciar a la llibertat de no estar present a la bugaderia quan ho considerava oportú, fins i tot amb la bugaderia funcionant a ple rendiment.\nTot això encara va resultar ser més fàcil a partir del moment en el què va instal·lar el programari Sapphire a la bugaderia. La tecnologia Girbau li permetia supervisar en tot moment el què estava passant en el seu establiment sense haver de ser-hi en persona.\nA més, en Lluís explica que utilitza el programari Sapphire per analitzar la producció i la facturació del seu negoci. Així, sap en quins moments li interessa més estar present en el local, a més de planificar promocions estratègiques per potenciar els seus guanys.\nPel què fa a la maquinaria, en Lluís destaca que per a ell era important que el proveïdor fos del país, però que el què més valora és l’altíssima fiabilitat de les seves màquines, així com el servei postvenda i tècnic, tan atent i ràpid.\nAquí pots escoltar la seva experiència:\nLavabe, la bugaderia autoservei de Nacho Isamat\nEn Nacho és un gran empresari que avui en dia compta ja amb quatre bugaderies autoservei i preveu continuar obrint-ne d’altres en els propers anys.\nQui li havia de dir quan, en plena crisi, va obrir la seva primera bugaderia mentre veia com molts negocis queien al seu voltant.\nPerò, en Nacho tenia clar que la bugaderia autoservei era un bon negoci i, des del principi, va confiar en Girbau, per qui es va sentir molt ben assessorat. Així doncs, el 2012 va obrir la seva primera bugaderia i va tenir tant d’èxit que no va dubtar a continuar obrint-ne d’altres sempre que li sorgia una bona oportunitat.\nEl què més destaca de la seva experiència amb Girbau és la robustesa de les seves màquines. S’enorgulleix d’explicar que les primeres màquines que va comprar el 2012 segueixen funcionant igual de bé, sense cap diferència amb les que ha comprat recentment per a la seva darrera bugaderia.\nUna durabilitat que es correspon perfectament amb la seriositat de la marca i amb la qualitat del servei.\nEscolta l'experiència d’en Nacho:\nLa Bugui Autoservei, el negoci d’èxit de la Laia Mata\nLa Laia destaca per ser una empresària plena d’il·lusió que ha confiat des del primer moment en Girbau.\nDe fet, des del principi va saber que s’associaria amb Girbau, de qui en tenia molt bones referències. I, efectivament, tot va fluir perfectament. La maquinaria Girbau i l’assessorament rebut li van donar tan bon resultat que, en sis anys, ja havia obert tres bugaderies més, totes elles amb Girbau.\nFa poc, la Laia va incorporar Sapphire a les seves quatre bugaderies i n'està molt satisfeta. Tal i com explica, abans de tenir aquest programari ja feia les seves estadístiques amb Excel per a poder analitzar detalls importants del seu negoci, però ara, amb Sapphire, disposa de tota aquesta informació de forma automàtica i pot accedir a informes molt més detallats i fàcils d’analitzar sense perdre ni un minut.\nDeixa que la Laia t’ho expliqui:\nLa Bugaderia, el negoci autoservei d’en Robert Llorach\nEn Robert ja tenia altres negocis, però en un moment concret, es va adonar que seria interessant muntar alguna cosa que es gestionés sola.\nLa seva visió empresarial li va permetre de prendre una bona decisió: aquest negoci seria una bugaderia autoservei.\nEl seu gran dilema va ser trobar el proveïdor adequat perquè no coneixia aquest sector i no en tenia referències. Després d’analitzar diverses opcions, es va quedar amb Girbau. En Robert, va decidir apostar per una empresa de proximitat i que li donava moltíssima confiança. No es va equivocar.\nEn Robert confirma que la seva bugaderia autoservei està funcionant bé i que encara més des de que ha instal·lat el programari Sapphire.\nEn el seu cas, al tenir altres negocis per atendre, per a ell era essencial no haver de ser-hi present sempre. Ara, amb Sapphire, pot gestionar tots els detalls a distància i s’estalvia molts viatges a la bugaderia.\nAquí t’ho explica:\nAquests són només alguns dels exemples de propietaris de bugaderies autoservei que en el seu dia van confiar en Girbau i que, anys després, segueixen molt satisfets de la decisió presa i gaudeixen d’un negoci pròsper.\nEl seu primer pas va ser sol·licitar informació a Girbau. Serà també el teu?


El Món | Catalunya ha de recuperar Foment\nCatalunya ha de recuperar Foment\n"La patronal que lidera Joaquim Gay de Montellà s'ha situat en un extrem de l'opinió pública catalana, acompanyats només pel vint per cent de ciutadans que rebutgen el dret a decidir d'aquest país"\nper Salvador Cot 07/12/2016\nEn els últims anys, Foment del Treball ha emprès un camí molt incert. La patronal que lidera Joaquim Gay de Montellà s'ha situat en un extrem de l'opinió pública catalana, acompanyats només pel vint per cent de ciutadans que rebutgen el dret a decidir d'aquest país. És una opció molt descentrada, que exclou la immensa majoria de la societat i, per si fos poc, se situa al costat dels que neguen el diàleg i dels que -com el govern de Madrid- condicionen l'alleugeriment de l'ofec econòmic de l'administració catalana a l'obediència institucional i la submissió política.\nEn aquest sentit, Foment s'ha quedat en una soledat que és incompatible amb la seva funció d'agent social. Els sindicats i les patronals han de tenir, com a mínim, una legitimitat reconeguda pel comú de la societat, raó per la qual se'ls atribueix la negociació col·lectiva i se'ls destinen recursos públics que garanteixin el seu correcte funcionament. Ja fa anys que CC.OO. i la UGT s'han posat al costat del dret a decidit, al marge de l'opció concreta de cadascun dels seus afiliats, de la mateixa manera que ho han fet moltes entitats empresarials, com la totalitat de les cambres de comerç de Catalunya i algunes patronals sectorials o territorials.\nPer tot plegat, és una temeritat que Foment intenti expulsar la Cecot amb excuses que intenten dissimular l'evident bunquerització política dels de Gay de Montellà. I, per contra, una molt bona notícia que el president de la Cecot, Antoni Abad, planti cara a aquesta arbitrarietat amb una candidatura a la presidència de Foment. La gran patronal catalana ha de recuperar la centralitat política i el reconeixement social, a més d'afrontar una modernització urgent que abandoni la verticalitat tradicional per passar a treballar en xarxa pels sectors i el territori. Tant de bo el rellotge torni a córrer per a la patronal i els empresaris catalans acabin disposant d'una patronal eficient, actualitzada i orientada als serveis a les empreses.\nJa fa molt temps que la patronal Foment és una institució rància i reaccionària que vetlla per l'interès particular d'uns quants "empresaris" ultraconservadors i espanyolistes que d'emprenedors en tenen més aviat poc.\nNarcís ( a hores d'ara no sap que espanya n'és sinònim de ' catalanofòbia ' per molt que renegui de ser català, per molt que renegui de sos pares, per molt que renegui de si mateix .. no estimi res ni ningú català!)\nCom aquest tipus pot permetre d'aquest estat no ja pas obediència i submissió sinó " se'ns trepitgi i aixafi fora mida " així el més semblant sinó pitjor a allò que fum una banda terrorista? PD: que sàpiga aquest bon home que no cal ser independentista perquè espanya no ens empassi, n'és prou ser català àdhuc espanyol vivint-hi a ca nostra ( així no pensi vendre-hi més o .. tant se li'n fum?)! Nota: aquest estat per a nostra nació Catalunya/ PPCC n'és pura 'arenes movedisses' .. misèria i cia.!\nEls amics del pont aeri que corren a cobrar de Madrid, se'ls hi acabarà la moma amb la República Catalana. Ja cal que facin mèrits que de memòria en tenim tots, o és que no volen recordar el 'Bon vent i banca nova!' de fa tot just uns mesos? Anar en contra de la República també té els seus costos.\nLa gran patronal catalana...sempre han estat els grans traïdors a la causa catalana.\nAquests són els que paguen el Duran i LLeida.\nEl de la suite del Palace\nEi, que jo també vull xuclar del bote.\nal fomento son els franquistas que s'ha apoderat de la inctitució\nCom saps que només el 20% dels catalans rebutjen el dret a decidir, que els has contat, quan et refereixes a país et refereixes a Catalunya?\nAvui he sentit el "quefe" de CCOO dient que només donen suport a un referendum pactat amb l'estat. Tant com dir que no vol referendum. Estan en la colla unionista, sindicat espanyol mamó de la mamella.


No només poden saber què comprem, sinó també quins són els nostres hàbits, amb quines persones ens relacionem, els nostres amics, què i com pensem, quina orientació sexual, religiosa, política i ideològica tenim...\nEns ha passat a tothom. Un dia qualsevol tenim una curiositat superficial, d’aquelles que ni ens va ni ens ve. Per exemple, conèixer quin és el sistema polític d’un país llunyà. Per satisfer-la, fem una consulta a internet. L’endemà, quan consultem pàgines web que res tenen a veure amb aquell exòtic país, ens apareixen “banners” publicitaris que ens ofereixen vols a aquell remot racó de món, amb estades paradisíaques en hotels davant del mar. No només això, sinó que també rebem correus publicitaris amb la mateixa finalitat.\nUn altre exemple: compro on line entrades per a un espectacle d’un determinat estil de música, i a partir d’aquell dia rebo regularment publicitat digital relativa a aquell estil musical. Més exemples: segueixo determinades persones, mitjans i entitats en una xarxa social, els quals conformen (com succeeix a tothom) la meva minúscula “illa” d’inputs que rebo, dintre del gran univers sideral incommensurable i infinit que són les xarxes socials. Casualment, rebo assíduament publicitat (correus i “banners”) vinculada temàticament amb la meva particular “illa”. Publicitat no desitjada, en tot cas.\nEs pot objectar que no me’n puc queixar perquè no hi hagut, estrictu sensu, invasió de la meva intimitat en tant que jo he estat l’agent que activament he promogut accions a internet i a les xarxes socials. I que voluntàriament he clicat “I accept” i “I agree the terms amb conditions” quan em baixo aplicacions, quan llegeixo premsa digital, o quan faig compres on line. És més que discutible, perquè es pot considerar que hem arribat a un punt en el que el món digital s’ha convertit en una necessitat tan bàsica per viure com el pa i l’aigua, i que els usuaris ens trobem en un posició d’inferioritat i d’indefensió. Però és que encara hi ha més. Sospito que el telèfon mòbil, al nostre costat totes les hores en estat aparentment passiu, ens escolta. En sóc testimoni, perquè m’ha esdevingut a mi en primera persona.\nD’altres persones m’han explicat que també han viscut experiències similars. El cas és aquest: parlo presencialment, a casa, amb una altre persona de (posem com a exemple) llibres de la segona guerra mundial, i també de bicicletes BTT. El mòbil, encès, és (com sempre) a la meva vora. Els dies següents rebo publicitat de llibres i documentals sobre la segona guerra mundial, i sobre marques de bicicletes BTT. Insisteixo que no hi ha hagut cap conversa telefònica sobre aquests temes. La conversa ha estat presencial, amb la presència silent del mòbil. Casualitat? O bé el mòbil “ha escoltat”? (ha espiat?). Si així ha estat, ha transmès informació. A qui?\nAfegim-hi totes les traces i petjades que anem deixant contínuament quan transitem per l’espès bosc digital, el qual ens envolta en totes direccions: pagaments amb targes de crèdit, càmeres de vigilància que hi ha arreu (el software de reconeixement facial ha avançat moltíssim), etc. El “sistema” (terme sempre eteri i una mica pueril, però ara mateix no sé trobar-ne un altre més adient) pot saber-ho tot de nosaltres. La pregunta que em ve al cap és: a més de poder saber-ho, ho sap? Vista la publicitat tan personalment dirigida, tinc por que a més de “poder” saber-ho, s’hagi fet el pas per saber-ho. És a dir, ho saben tot de nosaltres, però nosaltres no sabem qui.\nAtès que ja tinc una edat, recordo quan la informàtica començà a donar els primers signes públics d’existència (als anys 60 i 70 del segle passat). Llavors algú ja imaginà tímidament una distòpia en certa manera similar. També recordo que fou rebatut amb un argument que aleshores semblava versemblant i inapel·lable: cal una gegantina capacitat de càlcul i de memòria que, en aquell moment, fa cinquanta o seixanta anys, semblava inabastable. No comptaven amb els corol·laris derivats de la llei de Moore i d’altres enunciats similars, segons els quals el progrés tecnològic permet duplicar la velocitat de processar i d’emmagatzemar dades informàtiques cada 24 mesos.\nPodem fer una analogia amb el famós conte del rei i el pastor: aquest demana al primer, com a gratificació per haver guanyat la partida d’escacs, la quantitat d’arròs que resulta de posar un gra en la primera casella del tauler, dos a la segona casella, quatre a la tercera, i així successivament. El rei en un principi se’n rigué, però hagué de pagar al pastor molts vagons carregats d’arròs. Ara ja portem moltes caselles rere nostre. La capacitat tecnològica per emmagatzemar i tractar totes les dades, de tothom, és una realitat. I això no s’atura, hi ha moltes caselles davant nostre.\nNo només poden saber què comprem (això és gairebé innocent, en la majoria de casos), sinó també quins són els nostres hàbits, amb quines persones ens relacionem, quin són els nostres amics, què i com pensem, quina orientació sexual, religiosa, política i ideològica tenim, quina és la nostra personalitat, quines són les nostres qualitats, defectes i vicis i, fins i tot, què és més probable que ens proposem fer (al cap i la fi, la projecció prospectiva del comportament d’un individu, tot i estar sempre sotmesa a una moderada incertesa probabilística, no és més que un exercici estadístic). Toca repetir la pregunta: A més de poder saber-ho, ho saben? Malauradament, l’experiència ens ensenya que qualsevol acció que a mans de l’espècia humana és tècnicament factible, té tendència a ser efectivament realitzada, independentment de la categoria ètica i legal d’aquesta acció, si algú en pot obtenir un benefici econòmic o de poder.\nCom és lògic, ens fa por l’ús que es fa, i que es pot arribar a fer, de les nostres dades. Les quals ja són tantes, que ens descriuen a la perfecció. Per aquest motiu la segona pregunta és més aterridora: què en faran, amb tot el coneixement que tenen de nosaltres?\nManel Riera opinio Internet


Amb Apple Pay pots pagar amb l’iPhone, l’Apple Watch o l’iPad. La manera més còmoda, ràpida i segura.\nCom pots configurar l’Apple Pay?\nAL TEU iPHONE\nObre l’app Wallet i toca el signe +. A partir d'aquí, segueix les instruccions que apareixen a la pantalla.\nAL TEU APPLE WATCH\nObre l’app Apple Watch a l’iPhone, selecciona Wallet i Apple Pay, i tria l’opció d’afegir la targeta de crèdit o dèbit. A partir d’aquí, segueix les instruccions que apareixen a la pantalla.\nAL TEU iPAD\nA l’iPad, entra a Configuració, obre Wallet i Apple Pay, i selecciona l’opció d’afegir la targeta de crèdit o dèbit. Ara només has de seguir les instruccions que t’aniran apareixent.\nDES DE LA TEVA APP SANTANDER\nTambé pots donar d’alta les teves targetes a Apple Pay amb només 3 clics utilitzant l’App Santander.\nConsells d’ús de l’app\nAprèn com has de configurar l’iPhone amb Apple Pay amb la targeta Santander.\nQUÈ NECESSITES PER FER SERVIR APPLE PAY\nUn dispositiu Apple compatible: iPhone, iPad, MacBook Pro o Apple Watch.\nEl sistema de Comerç Electrònic Segur (CES) activat.\nUna targeta Santander Mastercard o Visa.\nPAGA DE MANERA RÀPIDA I SEGURA\nNo en tinguis cap dubte. Fer servir Apple Pay per pagar és completament segur.\nPer exemple, per pagar de manera presencial en un datàfon contactless, has d’entrar a l’app Wallet del teu dispositiu i apropar el dispositiu d’Apple al lector al mateix temps que poses el dit sobre el sensor del Touch ID i, de manera automàtica, es farà el cobrament. En cas que tinguis un dispositiu compatible amb biometria facial, també podràs fer servir el Face ID.\nEn el cas de pagaments no presencials a través d’Internet o app, en el moment en què es mostren les opcions de pagament has de seleccionar Apple Pay. Després, només has de triar la targeta Santander amb la qual vols fer el pagament, pressionar Touch ID i introduir el codi de desbloqueig de l’iPhone o, si tens un dispositiu amb FaceID perquè comenci el procés.\nConsulta aquí - (PDF 321,84 kB) els termes i les condicions de Banco Santander, SA per al pagament mòbil amb Apple Pay. Només les targetes Santander activades en Comerç Electrònic Segur (CES) estan habilitades per a Apple Pay, excepte: Targetes prepagament Ecash i algunes targetes d’empresa. El banc es reserva la facultat de modificar les targetes habilitades per fer servir a través d’Apple Pay, després d’informar-ne el client dins el termini establert i en la forma escaient. Apple Pay funciona amb els dispositius iPhone (SE, 6 o superior), iPad (Air 2, Mini 3 i 4, 5a generació i PRO), Apple Watch o MacBook Pro amb Touch Bar.