Revista a la feina iguals. num. 4 juliol 2010\nDiscursos de la poblacion migrante ... by tribunavirtual 1419 views\nAdaptación puestos de trabajo. Guía... by tribunavirtual 578 views\nCooperatives, instrument per a la i... by tribunavirtual 472 views\nThe Global Gender Gap Report by tribunavirtual 582 views\nPla d'Acció per a la Inclusió i la ... by tribunavirtual 995 views\nManual riesgos laborales para disca... by tribunavirtual 1816 views\n1. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball Estiu 2010 / núm. 4 SUMARI EDITORIAL Els beneficis de la igualtat d’oportunitats NOTÍCIES Presentació dels resultats de la Inserció laboral de les persones prova pilot de polígons de Barberà amb discapacitat i Rubí Premi DINS investigació Congrés internacional de directives discapacitat i inserció laboral i professionals She Leader 2.0 Primer compendi exhaustiu de les Treball dóna suport a 663 empreses dades sobre discapacitat i treball per elaborar plans i contractar agents d’igualtat i presenta un nou Formació directiva per als CET servei d’assessorament per les Avaluació del Programa de la empreses Renda Mínima d’Inserció Taula Laboral per a la inserció de Any europeu de lluita contra la dones en situació de violència de pobresa i l’exclusió social gènere a Tarragona Innovació i emprenedoria social Inserció laboral de dones que de les empreses d’inserció exerceixen la prostitució Ordre plurianual de polítiques Programes d’orientació i suport a laborals per a la diversitat la inserció de dones en situació de major vulnerabilitat Publicacions Publicacions Breus Breus dones diversitat ENTREVISTA: Jordi Pigem, doctor en Filosofia FINESTRA AL MÓN: El dia de la Diversitat QUI SOM? Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n2. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball EDITORIAL Els beneficis de la igualtat d’oportunitats Ja iniciat el mes de juliol, ben a prop de les vacances d’estiu, volem desitjar-vos uns reparadors (i refrescants, en la mida del possible) dies de descans, tot recordant alguns dels projectes que hem compartit amb vosaltres. Des de l’alta transferència de coneixement de qualitat i l’energia positiva que va generar el Con- grés de directives i professionals She Leader 2.0, fins la primera edició del Premi DINS per a la recerca i innovació en la inserció laboral de persones amb discapacitat i malaltia mental, passant pels estimulants resultats de diverses avaluacions realitzades, acabem el semestre amb forces renovades, malgrat l’escenari de dificultat socioeconòmica en què estem immersos. Estem vivint una època difícil, en som molt conscients. Si normalment la situació econòmica, encara que sigui bona, influeix en l’evolució del mercat laboral, en un context de crisi econòmi- ca aquesta influència és molt més determinant, especialment per alguns sectors econòmics i socials. És important que analitzem i prevegem la influència que la crisi pot tenir en el cas de les polítiques d’igualtat d’oportunitats en general, i de gènere en particular, donat que la conjuntura econòmica i política sempre ha tingut un gran impacte en les agendes polítiques i en aquest tipus d’actuacions. Hem d’estar alerta davant possibles retrocessos en l’àmbit de la igualtat, ja que en etapes com l’actual és molt fàcil considerar les polítiques en aquest àmbit una cosa accessòria o de segona categoria. Es multipliquen les declaracions del tipus “les polítiques d’igualtat són una frivolitat” o se les descriu com “un artifici intel·lectual”, obviant que, precisament, la consolidació d’un Estat del Benestar requereix la retroalimentació mútua entre les polítiques econòmiques i les polítiques socials. Una prova d’aquest benefici mutu, que finalment resulta positiu per tota la societat, són els resultats de les valoracions externes d’algunes de les actuacions dutes a terme el darrer se- mestre, que us presentem en aquesta revista. El nostre convenciment és, precisament, que els objectius econòmics i socials són compatibles i complementaris amb la igualtat, i que un nou model socioeconòmic d’èxit només serà possible si contempla la igualtat d’oportunitats i el talent de totes les persones en el centre del seu disseny. Esperem que aquest número de la revista us sigui d’interès i que tots i totes tornem el setembre amb ànims renovats per continuar avançant en l’acompliment dels objectius compartits respecte la igualtat d’oportunitats. Sara Berbel Sánchez Directora general d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n3. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball NOVES ORGANITZACIONS DEL TEMPS Presentació dels resultats de la prova pilot dels polígons de Barberà i Rubí (I) Aplicar mesures de conciliació de la vida laboral i personal genera be- neficis per a les empreses i les persones treballadores, alhora que re- dueix l’absentisme. Aquests són alguns dels resultats que s’extreuen del projecte pilot de noves organitzacions del temps de treball que el Departament de Treball, en col·laboració amb els ajuntaments de Barberà del Vallès i Rubí, ha desenvolupat durant els anys 2008, 2009 i 2010 en aquestes dues poblacions. Els resultats i l’avaluació de la prova pilot van ser presentats el març en el marc del Dia Interna- cional de les Dones, en un acte presidit pel president José Montilla, i en el transcurs del qual la consellera de Treball, Mar Serna, va destacar que “el Govern de Catalunya continuarà treballant per la igualtat d’oportunitats, perquè pensa que una societat com la nostra no es pot permetre perdre el talent d’homes i dones”. L’objectiu d’aquesta iniciativa ha estat posar a l’abast de les empreses un conjunt d’actuacions i recursos que faciliten els canvis organitzatius necessaris per millorar la gestió dels recursos humans a través de la implantació de mesures de conciliació i de noves organitzacions del temps. 33 empreses -9 a Rubí i 24 a Barberà del Vallès- hi han participat, la meitat de les quals tenen menys de 50 persones treballadores, el 35% entre 50 i 300, i el 15% més de 300. Majori- tàriament pertanyen a la indústria (68%) i als serveis (32%). La iniciativa s’ha desenvolupat en tres fases: diagnosi prèvia, implementació de mesures i avaluació dels resultats, i ha beneficiat un total de 4.307 persones treballadores, de les quals el 56% són dones i el 44% homes. El 69% de les empreses pensa que, Un total de 33 empreses han participat malgrat la situació econòmica, estem en un en el projecte, que ha beneficiat més de bon moment per implantar mesures de 4.300 persones treballadores conciliació de la vida personal i laboral 1- Fase de diagnosi prèvia El Departament de Treball va començar aquest projecte analitzant la situació de partida en matèria d’igualtat d’oportunitats organtizació del temps de les 33 empreses. Aquestes són les dades: les dones ocupades són majoritàriament personal administratiu (30%), operàries (30%) i personal tècnic (18%), mentre que els homes són operaris (35%), personal tècnic (24%) i responsable d’equip (17%). Només un 5% de les dones són directores d’àrea, xifra que creix fins al 9% en el cas dels homes. El 13% de les dones tenen reducció de jornada mentre que els homes no fan ús d’aquesta mesura, tot i que hi ha més homes amb fills que dones. Pel que fa a la valoració sobre la conciliació, un 24% creu que no s’hi dediquen prou recursos i gairebé el 60% del personal afirma que calen més mesures i serveis. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n4. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball NOVES ORGANITZACIONS DEL TEMPS Presentació dels resultats de la prova pilot dels polígons de Barberà i Rubí (II) 2- Implantació de mesures Un cop identificada la situació de partida, es van posar en marxa tot un seguit de mesures. A més de la diagnosi individualitzada, es va oferir a les empreses participants un servei d’assessorament, acompanyament en la implantació de mesures i formació en conciliació i en gestió del temps per a equips directius, persones treballadores i representants sindicals. També s’han realitzat sessions de networking amb empreses referents en aquest àmbit. Així mateix, s’han gestionat serveis d’atenció domiciliària i mèdica, entre d’altres. 3- Avaluació de resultats El 66% nega que suposin un cost per a l’empresa i el 73% afirma que La darrera part del projecte ha estat els ha generat beneficis l’avaluació dels resultats. La valoració global ha estat molt favorable i, segons les empreses, els principals beneficis que han obtingut són una gestió del temps més eficient, un increment de la productivitat, menys absentisme, alleujament de l’estrès, més bon ambient de treball i atracció i retenció de talent. En concret, el 69% de les empreses pensa que malgrat la situació econòmica actual, estem en un bon moment per implantar mesures de conciliació, mentre que el 88% assegura que entre els beneficis al negoci. En aquest sentit, el 66% no està d’acord en què aquestes mesures comportin un cost per a l’empresa, mentre que el 88% assegura que entre els beneficis que generen les mesures de conciliació es detecta un augment de la productivitat. Així mateix, l’aplicació de mesures que faciliten la conciliació de la vida personal i laboral redueix l’absentisme laboral, segons asseguren el 69% de les empreses. D’altra banda, el 73% de les organit- zacions ha observat un alleujament de l’estrès de les persones treballadores. Com a conseqüència de la reducció de l’estrès, el 85% de les empreses manifesta que les mesures implantades han ajudat a millorar l’ambient de treball. La millora de les condicions laborals, sobretot per a les noves generacions, que cada cop valoren més l’entorn i el salari emocional, fa i que les mesures de conciliació siguin una eina molt potent d’atracció i retenció de talent. En aquest sentit, el 65% de les empreses asseguren que les mesu- res implantades ajuden a atraure i retenir talent. Les empreses de més de 300 persones treballadores són les que valoren més positivament les accions que permeten compartir coneixements, mentre que les mitjanes destaquen els beneficis pel negoci i la retenció de talent. Pel que fa les petites, valoren allò relacionat amb la corresponsa- bilitat, la preocupació de la direcció per les persones treballadores i la millora de l’ambient. En resum, les empreses que han participat en el projecte pilot han coincidit en assenyalar que les èpoques de crisi són un bon moment per implementar canvis en les organitzacions. Alhora, afirmen que la igualtat d’oportunitats ha de ser plantejada com una estratègia empresarial, ja que no suposa una despesa per l’organització i permet una gestió més eficient dels recursos humans de l’empresa. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n5. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball SHE LEADER 2.0 Congrés internacional de directives i professionals She Leader 2.0 (I) El Departament de Treball va organitzar els dies 10 i 11 de juny al World Trade Center de Barcelona el Congrés internacional de direc- tives i professionals She Leader 2.0, el pri- mer Congrés per a directives 2.0. de tot l’Estat. L’objectiu d’aquesta trobada, que va aplegar prop d’un miler de dones directives, professio- nals i del món de l’empresa, ha estat facilitar la promoció de dones predirectives a càrrecs de decisió, incorporant la perspectiva de gènere, la igualtat d’oportunitats, les eines 2.0 i les tecnologies de la informació i la comunicació, així com oferir recursos per a millorar la gestió de les organitzacions. She Leader 2.0 va ser inaugurat per la vicepresidenta primera del Govern d’Espanya, Maria Teresa Fernández de la Vega; el president de la Generalitat de Catalunya, José Montilla; la consellera de Treball, Mar Serna; i la portaveu del Govern per la presidència espanyola de la Unió Europea, Cristina Gallach. El Congrés s’ha emmarcat en la presidència espanyola de la Unió Europea, en el transcurs de la qual la igualtat d’oportunitats ha estat una de les estratègies prioritàries. La consellera de Treball va destacar durant la presentació del Congrés que “les dones i la igualtat d’oportunitats han de sortir reforçades d’aquesta crisi. No podem fer un pas enrere perquè una societat que vol ser desenvolupada ha d’avançar amb tot el talent, el dels homes i el de les dones”. Serna va explicar que el Congrés és 2.0 per- què “volem crear xarxes i donar noves eines a les dones perquè puguin avançar en el seu D’esquerra a dreta: Serna, Montilla, De la Vega projecte empresarial i directiu, noves eines i Gallach durant l’acte inaugural. de relació i noves eines per ajudar a la mi- llora de la nostra economia i de les nostres empreses”. She Leader 2.0 ha volgut contribuir a a fer més visible la presència de dones altament qualifica- des i capacitades en àmbits de responsabilitat i presa de decisió trencant l’anomenat “sostre de vidre”, que els impedeix o dificulta la seva promoció professional. Alhora, ha pretès reconèixer i visibilitzar les dones que estan ocupant càrrecs de direcció en diferents institucions. El caràcter internacional del Congrés va permetre reflexionar sobre els diferents estils de lide- ratge i les noves formes d’organització empresarial, així com el paper fonamental que hi poden jugar les tecnologies de la informació i la comunicació en un entorn globalitzat, tot compartint experiències i coneixements amb organitzacions i persones de diferents països. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n6. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball Medalla i placa President Macià LEADER 2.0 Congrés internacional de directives i professionals She Leader 2.0 (II) She Leader 2.0 va comptar amb la presència d’un important nombre de persones expertes en comunicació, lideratge i tecnologies de la informació i la comunicació aplicades a l’activitat SHE empresarial i professional. La presidenta del Consell de Seguretat Nuclear, Carmen Martínez Ten; la ministra de Desenvolupament, Família i Solidaritat del Govern del Marroc, Nouzha Skalli; la directora mundial de màrqueting i comunicació d’Ikea, Montserrat Maresch; i la consellera delegada i coordinadora de Women 2.0 de Silicon Valley, Shaherose Charania, són algunes de les ponents que van participar en aquest esdeveniment. A Catalunya el 6,5% de dones ocupades ostenten càrrecs directius, mentre que en el cas dels homes, el percentatge creix fins al 10,2% Temàtiques principals She Leader 2.0 es va desenvolupar a partir de dos grans eixos temàtics: 1- Noves competències per al management En aquest eix temàtic es van desenvolupar aspectes com el talent femení i els nous lide- ratges, així com estratègies de management, les possibilitats del networking i les xarxes professionals com a plataformes de desenvolupament professional. 2- Noves organitzacions del temps per a una economia més sostenible Programa del Congrés She Leader 2.0 Currículums dels ponents del Congrés En aquest eix es van analitzar les caracte- rístiques de les estructures productives i Vídeos de les ponències de She Leader 2.0 els nous models organitzatius i de negoci. Aquests dos àmbits es van desplegar incorporant transversalment les tecnologies 2.0 i les TIC, la perspectiva de gènere i la igualtat d’oportunitats. Durant el Congrés es van desenvo- lupar ponències, converses creuades, taules rodones, experiències d’èxit i testimonials, així com la presentació d’eines per la millora en la comunicació i el lideratge. També es va disposar d’un espai 2.0, estands de diverses associacions de dones i una zona speaker’s corner on es van recollir testimonis d’assistents i de ponents. El Congrés ha estat un exemple d’aplicació de les noves tecnologies, que van ser-hi molt presents i van permetre l’intercanvi d’idees entre les persones presents a la sala. Alhora, van fer possible la participació i el seguiment en directe i en temps real per part de les persones que no van assistir-hi i centenars d’internautes van escoltar els debats i ponències a través del canal streaming de vídeo en directe, alhora que hi van participar activament a través de les xarxes socials. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n7. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball SHE LEADER 2.0 Congrés internacional de directives i professionals She Leader 2.0 (III) El Congrés es va cloure amb la lectura d’una Declaració Final per part de la directora general d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball, Sara Berbel, i de la subdirectora general de Progra- mes d’Igualtat entre Dones i Homes en el Treball, Mònica Geronès. Les conclusions finals van centrar la mirada cap al futur i van destacar la necessitat d’implementar un canvi que representi la millora de la cultura del món del treball i el model productiu que afavoreixi la innovació, la competitivitat, la igualtat d’oportunitats i la sostenibilitat. Cliqueu sobre les icones per accedir als canals del She Leader 2.0. PDF de la Declaració Final del Congrés (389 KB) Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n8. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball RECURSOS PER LES EMPRESES Treball dóna suport a 663 empreses per elaborar plans i contractar agents d’igualtat i presenta un nou servei d’assessorament per les empreses (I) El Departament de Treball ha donat suport a un total de 663 empreses per elaborar un pla d’igualtat o contractar un o una agent d’igualtat a través de l’Ordre per al foment de la igualtat d’oportunitats entre homes i dones en l’àmbit de les relacions laborals a Catalunya, des de què es va posar en marxa de forma pionera l’any 2005. En aquest pe- ríode, s’han beneficiat dels plans d’igualtat i de la tasca dels i les agents d’igualtat més de 264.000 persones treballadores. L’objectiu del Departament és donar suport La subdirectora general de Programes a totes les empreses que, en l’àmbit de les d’Igualtat entre Dones i Homes en el Treball, relacions laborals, adoptin mesures per fo- Mònica Geronès (esquerra) i la directora mentar la igualtat d’oportunitats entre do- general d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball, nes i homes, així com millorar els resultats Sara Berbel. respecte de la paritat en tots els estaments jeràrquics de la seva organització. Treball va posar en marxa aquesta ordre l’any 2005, avançant-se a la Llei orgànica per a la igualtat efectiva de dones i homes, que es va aprovar el mes de març de 2007, la qual obliga a les empreses de més de 250 persones treballadores a negociar amb els representants dels treballadors i treballadores l’elaboració d’un pla d’igualtat. Enguany, el Departament ha donat suport a 202 empreses per elaborar un pla d’igualtat o contrac- tar un o una agent d’igualtat, i ha adjudicat un total de 2,1 milions d’euros per aquests ajuts. Evolució plans i agents per a la igualtat de 2005 a 2010 Global 2005 2006 2007 2008 2009 2010 TOTAL Agents d’igualtat 4 7 20 26 29 32 118 Plans per a la igualtat 11 22 54 83 205 170 545 Total 15 29 74 109 234 202 663 Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n9. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball RECURSOS PER LES EMPRESES Treball dóna suport a 663 empreses per elaborar plans i contractar agents d’igualtat i presenta un nou servei d’assessorament per les empreses (II) A més del suport econòmic, el Departament organitzarà per a totes les empreses que re- Catalunya va ser pionera l’any 2005 en bin els ajuts un total de 12 sessions de for- avançant-se a la Llei orgànica per a la mació per tal d’assessorar i acompanyar les igualtat efectiva de dones i homes empreses al llarg de tot el procés. En aques- tes sessions s’informa del procediment per a fer la diagnosi, dels passos per al disseny Treball ha destinat 2,1 milions d’euros en del pla d’igualtat i de les implicacions que representa tenir el pla per a les empreses. ajuts el 2010, un 47,5% més que el 2009 Amb aquesta Ordre es dóna compliment a les mesures recollides a l’Acord Estra- tègic per a la internacionalització, la qua- litat de l’ocupació i la competitivitat de l’economia catalana per fomentar la igualtat d’oportunitats, lluitar contra la discriminació per motius de gènere i avançar en l’àmbit de la conciliació de la vida personal, familiar i laboral. Servei d’Igualtat per a Empreses (SIE) En el transcurs de la roda de premsa de presentació del balanç dels ajuts per a l’elaboració dels plans d’igualtat i la contractació d’agents, la directora general d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball va anunciar la posada en marxa d’un nou servei per a totes les empreses de Catalunya “que vulguin informar-se sobre què és un pla d’igualtat, que necessitin assesso- rament sobre com desenvolupar-lo donades les seves característiques específiques i que també que puguin rebre formació, virtual o presencial”. El Servei d’Igualtat per a Empreses (SIE) ja està actiu i té per objectiu donar resposta a la creixent necessitat d’informació, assessorament i formació de les empreses en aquest àmbit i donar-los suport en la implantació de mesures i accions de millora en les seves organitzacions. Aquesta iniciativa ofereix un servei virtual telefònic i presencial, si s’escau, a través del qual es posa a l’abast de les empreses informació, assessorament individualitzat, formació on- line, instruments metodològics i altres recursos per tal que les empreses puguin elaborar i desenvolupar plans d’igualtat i incorporar mesures d’organització del temps que afavoreixin la conciliació de la vida laboral. Aquest servei tècnic està dirigit a totes les empreses del país i s’hi accedeix des del web del Departament de Treball. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n10. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball ACCIONS PER A DONES EN SITUACIÓ DE RISC Taula Laboral per a la inserció de dones en situació de violència de gènere a Tarragona Els departaments de Treball i d’Acció Social i Ciutadania, els agents econòmics i socials i diverses entitats locals han signat un acord de col·laboració pel desplegament de la primera Taula per a la Inserció Laboral de les Dones en situació de Violència de Gènere al Camp de Tarragona. L’acord, que va ser signat a l’abril, insta les institucions i els agents econòmics i socials que hi donen suport a treballar conjuntament per a possibilitar la confecció d’una xarxa operativa que garanteixi l’efectiva inserció laboral de les dones en situació de violència de gènere específica pel Camp de Tarragona. L’objectiu de la Taula serà primordialment el disseny d’un nou i únic circuit territorial d’inserció, de manera que els diferents agents socials i totes les entitats públiques o privades que intervenen en l’atenció d’aquestes dones actuïn de forma coordinada. Al- hora, s’estudiaran amb més detall les accions específiques que requereix cada dona, dins el ventall de serveis i recursos disponibles a cada territori, per tal de facilitar la seva integració en el mercat de treball, evitar trencaments i una revictimització per la reiterada repetició dels procediments. La clau de l’èxit de la Taula rau en el fet de garantir la inserció d’aquestes dones a través d’un circuit únic amb la participació dels diferents agents. Aquesta experiència pilot ja s’ha portat a terme a les Terres de l’Ebre i la propera tardor s’iniciarà a la demarcació de Lleida. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n11. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball ACCIONS PER A DONES EN SITUACIÓ DE RISC Inserció laboral de dones que exerceixen la prostitució El Departament de Treball i l’Ajuntament de Barcelona impulsen un nou programa per inse- rir laboralment dones que han exercit o exerceixen la prostitució a l’espai públic de la ciutat. La iniciativa s’emmarca en un conveni de col·laboració entre les dues administracions per impulsar polítiques de forma conjunta i concretar programes per al foment de la inserció laboral d’aquest col·lectiu de dones. La col·laboració s’ha materialitzat en la creació d’una taula de treball que ha dissenyat un itinerari integral d’assessorament, orientació i inserció laboral que permetrà, en una primera fase, incorporar al mercat de treball un total de 24 dones que han exercit o exerceixen la prostitució. L’itinerari consisteix en orientar i inserir laboralment les dones participants mit- jançant el desenvolupament de les seves competències a través del disseny personalitzat del seu projecte professional. El programa s’inicia amb una fase d’informació i d’orientació, s’analitza el perfil de compe- tències, interessos, motivacions i alternatives laborals, i es defineix què demana i ofereix el mercat laboral, quines habilitats i capacitats tenen les candidates i quin és el seu objectiu laboral. Un cop realitzat el diagnòstic d’ocupabilitat, es dissenya l’itinerari d’inserció o el pla d’acció personalitzat, durant el qual les dones han de fer entrevistes d’orientació personal, tutories personalitzades i tallers de recerca activa de feina. Totes reben un seguiment i suport indivi- dualitzat per la seva inserció laboral durant un període de sis a deu mesos. El projecte està finançat pel Departament de Treball amb 83.000 euros i es desen- volupa en col·laboració amb la Fundació Surt, una entitat sense ànim de lucre que porta 16 anys treballant per afavorir la presència de les dones en el món econò- mic i laboral en condicions d’igualtat, amb l’objectiu de fer efectius els drets econò- mics, socials i culturals de les dones i era- dicar les discriminacions per raó de sexe. Cliqueu sobre la imatge per escoltar les declaracions de la consellera de Treball durant la presentació pública del projecte. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n12. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball ACCIONS PER A DONES EN SITUACIÓ DE RISC Programes d’orientació i suport a la inserció de dones en situació de major vulnerabilitat La Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats, a través de la Xarxa d’orientació per l’ocupació, ha donat suport enguany a 31 itineraris que tenen per objectiu l’orientació i ocupació de dones en situació de vulnerabilitat per l’atur. En total, es preveu atendre més de 1.400 dones amb una dotació econòmica de prop de dos milions d’euros destinats a la promoció de programes d’orientació i suport i el desenvolupament d’itineraris personalitzats mitjançant l’orientació ocupacional, la millora de les competències per- sonals, professionals i tècniques per afavorir la seva ocupació, així com accions de prospecció empresarial i tasques de suport i seguiment a la inserció laboral. Aquests programes s’adrecen al col·lectiu de dones més vulnerables per la situació atur, amb especial atenció a les dones en risc d’exclusió social: pobresa i marginalitat, problemes de dro- goaddicció, dones procedents d’institucions penitenciàries, etc., i considerant, especialment, les necessitats de les dones en situació de violència de gènere. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n13. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball PUBLICACIONS Indicadors d’igualtat per a les empreses Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball 72 pàg. 2010 Versió en català i en castellà Eina concebuda per facilitar la tasca de les organitza- cions empresarials en el procés d’implantació d’un pla d’igualtat, a través d’una sèrie d’indicadors que afavo- reixen la realització d’una bona diagnosi que permet mesurar la situació de dones i homes i fer aflorar les posicions de desigualtat. [Document disponible en format pdf] català i castellà [Petició per Internet] Dones i Treball. Publicació estadística del Departament de Treball. Anuari 2009 Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball 184 pàg. 2010 Diagnosi detallada de la realitat laboral de les dones a Catalunya. Informació imprescindible en el procés de disseny i implementació de polítiques públiques dirigi- des a assolir la igualtat d’oportunitats en el mercat de treball. [Document disponible en format pdf] [Petició per Internet] [Edicions anteriors de l’Anuari Dones i Treball] Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n14. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball PUBLICACIONS Estratègies de comunicació per a dones directives Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball 136 pàg. 2010 Versió en català i en castellà Eina per a conèixer millor els mecanismes que dones i homes fem servir per a interactuar i com els utilitzem en l’àmbit professional. La publicació posa en relleu l’eficàcia de les formes comunicati- ves tradicionalment adscrites a les dones. [Petició per Internet] Estratègies de lideratge per a dones directives Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball 232 pàg. 2010 Versió en català i en castellà Publicació fonamental en la trajectòria i desenvolupament per- sonal i professional de dones directives on trobaran estratègies, orientacions i recomanacions útils i properes per tal de reforçar les competències de lideratge, superar els obstacles que es tro- ben al mercat de treball i avançar en la carrera professional. [Petició per Internet] Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n15. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball PUBLICACIONS 10 perquès per a la millora de l’organització Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball 98 pàg. 2010 Versió en català i en castellà Eina concebuda per facilitar l’aplicació de mesures d’organització i gestió del temps de treball a les empre- ses. Aporta deu raons per modificar les actuals estruc- tures horàries de les organitzacions, recomanacions sobre l’aplicació de la flexibilitat del temps i un conjunt de pràctiques concretes sobre la gestió del temps a les empreses. [Pròximament, a la pàgina web de publicacions]. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n16. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball BREUS Dèficit de dones als programes de direcció d’empreses Sota aquest títol, l’Observatori Dona, Empresa i Economia de la Cambra de Comerç de Barcelona ha presentat un estudi que xifra i valora l’absència de dones en els programes de direcció d’empreses (MBA) a Catalunya, que actualment són considerats com pràctica- ment imprescindibles per aspirar a posicions directives en les grans organitzacions. Segons l’estudi, el percentatge de dones en els programes MBA representa entre el 25 i el 33% del total de l’alumnat. Això, tot i que les dones representen el 60% de les persones graduades universitàries. D’altra banda, l’estudi assenyala que les dones catalanes ocupen només l’11% dels càrrecs directius, representen el 8,25% dels consells d’administració i el 4,5% de la direcció general de les empreses. El document assenyala que la remuneració de les persones que participen en algun d’aquests programes en una escola espanyola de referència s’incrementa entre el 63% i el 85%. L’Obsevatori, després d’analitzar la situació en els diversos campus que ofereixen programes MBA i els obstacles que hi han de fer front les dones, fa diverses recomanacions per canviar aquesta tendència, com són la flexibilització dels programes i la seva durada, l’oferta de programes MBA amb competències més atractives per a les dones, la promoció de millores a les escoles de negoci, com l’habilitació de serveis de guarderia, o emfatitzar el paper de la dona com a líder d’empresa. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n17. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball BREUS Catalunya, capdavantera en els plans d’igualtat Ens els darrers anys s’han multiplicat el nombre de demandes de contractació d’agents d’igualtat a tot l’Estat, segons dades del Ministeri d’Igualtat. El rànquing d’incorporació d’agents a les empreses l’encapçala Catalunya, segons dades del 2008. Amb tot, encara hi ha molta feina a fer, com demostra la gran diferència entre la taxa d’activitat femenina (52,05%) enfront de la masculina (67,95%) i la diferència salarial entre dones i ho- mes, que se situa entre el 18 i el 30%, davant un 17,4% de mitjana a la Unió Europea. Comparativa de contractes d’agents Evolució de contractes per comunitats d’igualtat d’oportunitats a nivell estatal autònomes i anys Font: Estudi de la situació actual de la figura Font: Estudi de la situació actual de la figura de l’agent d’igualtat d’oportunitats de dones i de l’agent d’igualtat d’oportunitats de dones i homes a Espanya, en base a dades del sistema homes a Espanya, en base a dades del sistema públic d’ocupació (SPE) 2009. FEPAIO. públic d’ocupació (SPE) 2009. FEPAIO. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n18. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball BREUS Lideratge de dones en càrrecs de responsabilitat pública El 17 de maig es va celebrar a Barcelona un acte de reconeixement al lideratge de les dones en càrrecs de responsabilitat públi- ca presidit pel president de la Generalitat, José Montilla, i en el qual hi van prendre part la presidenta de Xile entre el 2006 i el 2010, Michelle Bachelet; la ministra de Defensa, Carme Chacón; i la consellera de Chacón, Montilla, Bachelet i Serna en els jardins Treball, Mar Serna. del Palau de Pedralbes de Barcelona. L’acte respon a la necessitat de fer visibles i reconèixer les dones en totes les àrees i nivells de responsabilitat política perquè la participació de les dones en aquests àmbits encara no és paritària. Per això, és necessari fer més present la seva perspectiva i valors perquè serveixin de referent i tinguin una veritable influència en les decisions polítiques. Com ha expressat Michelle Bachelet, “quan una dona arriba a la política, canvia la dona. Quan moltes dones arriben a la política, canvia la política”. Aquesta trobada va formar part dels actes previs al Congrés internacional de directives i professionals She Leader 2.0, que es va celebrar els dies 10 i 11 de juny al World Trade Center de Barcelona. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n19. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball INSERCIÓ LABORAL Inserció laboral de les persones amb discapacitat Representants d’entitats i federacions de persones amb discapacitat o malaltia men- tal, ajuntaments i professionals del sector van assistir el passat 22 de juny a la jorna- da de balanç d’actuacions de l’Estratègia per a la inserció laboral de les persones amb discapacitat a Catalunya 2008-2010. L’Estratègia defineix a través de 9 objectius i 60 mesures els eixos bàsics que han orientat en els darrers dos anys l’actuació del Departament de Treball per la promoció de l’ocupació de qualitat de les persones amb discapacitat o malaltia mental. La inauguració de la jornada, celebrada a l’Autori de l’ONCE de Barcelona, va ser a càrrec del vicepresident i les organitzacions sindicals i empresarials integrants del Consell de Relacions Laborals de Catalunya, que van donar el tret de sortida a cinc hores de reflexions al voltant dels objectius i resultats aconseguits amb el desplegament de l’Estratègia, així com els reptes de futur. En una de les intervencions finals, Joan Su- birats, catedràtic de la Facultat de Ciències polítiques i de l’Administració de la UAB i director de l’equip de l’IGOP que ha efectuat l’avaluació externa de l’acompliment i resultats de l’Estratègia, va assenyalar que el 86% de les mesures estaven finalitzades o en un grau notable d’implementació. A més, va aportar la visió externa dels principals aspectes assolits pel que fa a la creació i gestió del coneixement, la qualitat de les intervencions, la millora del finançament en l’àmbit de la inserció laboral de les persones amb discapacitat, i la introducció de la perspectiva de la discapacitat de forma transversal en les polítiques del Departament de Treball. Finalment, Subirats va detallar els aspectes relacionats amb la comunicació i par- ticipació de les entitats del sector i els agents implicats per la creació de taules i espais de participació, seguiment i diàleg. Pel que fa als representats de les federacions i agrupacions del sector, van valorar molt positi- vament l’aportació de l’Estratègia en les polítiques del Departament de Treball. Si esteu interessats en rebre els power point de les ponències, els podeu sol·licitar al correu: igualtat.treball@gencat.cat. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n20. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball PREMI DINS Premi DINS investigació discapacitat i inserció laboral En el transcurs de la jornada del 22 de juny, es va lliurar el Premi DINS a la investigació per a la inserció laboral de persones amb discapacitat o malaltia mental. El Premi s’ha creat en el marc de l’aplicació de l’Estratègia per a la inserció laboral de persones amb discapacitat a Catalunya 2008-2010, que estableix en una de les seves mesures la promoció de “la investigació sobre ajuts tècnics, l’aplicació de les TIC i altres tecnologies específiques per a facilitar l’ocupació”. El Premi DINS té l’objectiu de promoure la investigació i guardonar un treball de recerca o una tesi doctoral en l’àmbit de les tecnologies de la informació i la comunicació i de les metodologies o instruments tècnics o jurídics que contribueixin a millorar la inserció laboral i l’ocupació de les persones amb discapacitat o malaltia mental. En la seva primera edició, el Premi DINS va ser atorgat a l’estudi “La inserció laboral de les persones amb trastorn mental greu o sever a Catalunya”, que va ser recollit per dos dels seus autors, Aleix Caussa Bofill i Miquel Domènech i Argem. Es tracta d’un estudi qualitatiu sobre el procés d’inserció sociolaboral de persones amb trastorns mentals des de la perspectiva de les persones, les institucions implicades i els professionals. Alhora, el treball permet establir les bases per un nou plantejament conceptual i procedimental específicament orientat a la inserció socio- laboral del col·lectiu de persones amb trastorns mentals greus (TMG) o trastorns mentals severs (TMS). Els autors i les institucions implicades en l’estudi premiat han estat: Aleix Caussa (Spora Sinergies - Parc ce Recerca UAB), Miquel Domènech, Lupicinio Íñiguez (Departament de Psicologia Social de la UAB) i Joan Su- birats (IGOP, i Departament de Ciència Polí- tica i Dret Públic de la UAB). D’altra banda, es va concedir un accèssit al treball de recerca “La accesibilidad del entorno universitario y su percepción”, presentat pel senyor Francesc Xavier Gil, vicerector d’Investigació i Innovació de la Universitat Politècnica de Catalunya. PDF del treball La inserció laboral de les La consellera de Treball, Mar Serna, i la di- persones amb trastorn mental greu o se- rectora general d’Igualtat d’Oportunitats en el ver a Catalunya (3,40 MB) Treball, Sara Berbel, amb Aleix Caussa i Miquel Domènech Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n21. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball DISCAPACITAT I OCUPACIÓ Primer compendi exhaustiu de les dades sobre discapacitat i treball L’Observatori del Treball ha creat un espai web específic sobre Discapacitat i ocu- pació que ofereix dades estadístiques ac- tualitzades sobre aquesta matèria referides a Catalunya. El projecte respon a un dels objectius de l’Estratègia per a la inserció la- boral de les persones amb discapacitat a Catalunya 2008-2010, que preveu l’elaboració d’un sistema d’indicadors sobre la situació i l’evolució laboral de les persones amb discapacitat. Les dades que s’hi poden trobar fan referència als aspectes més destacats dels quals es dis- posa d’informació en aquests moments: context sociodemogràfic, indicadors de relació amb l’activitat econòmica, demandes d’ocupació, atur registrat i contractació laboral, i compara, quan és possible, la situació de la població amb discapacitat amb la de la població total. · Context sociodemogràfic [XLS, 3,37 MB.] · Relació amb l’activitat econòmica [XLS, 90 KB.] · Demandes d’ocupació [XLS, 151,5 KB.] · Atur registrat [XLS, 144 KB.] · Contractació laboral [XLS, 137,5 KB.] Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n22. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball CENTRES ESPECIALS DE TREBALL Formació directiva per als CET Enguany s’ha celebrat la segona edició del Programa de Direcció per a Centres Especials de Treball, adreçat als quadres directius dels CET i en el qual han participat de manera gratuïta 21 persones de Centres Especials de Treball de tot Catalunya. Aquest programa s’emmarca dins del Pla de suport per a la promoció i consolida- ció dels Centres Especials de Treball, impulsat per la Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball, que té com a una de les seves prioritats la millora dels models productius i de gestió dels centres per aconseguir projectes socials i empresa- rials sostenibles. El Programa formatiu, amb una durada de La directora general d’Igualtat d’Oportunitats 94 hores, ha esta dissenyat amb l’objectiu en el Treball i el director general d’EADA en- d’oferir eines als equips directius per al treguen els diplomes de la segona edició dle desenvolupament de les seves funcions i programa. facilitar els coneixements i habilitats per desenvolupar les competències directives que propicien una millora en la consecució dels objectius empresarials. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n23. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball RENDA MÍNIMA D’INSERCIÓ Avaluació del Programa de la Renda Mínima d’Inserció (I) La Comissió Interdepartamental de la Renda Mínima d’Inserció (RMI) i l’Institut d’Avaluació de Polítiques Públiques (IVÀLUA) van presen- tar l’1 de juliol les principals conclusions i re- comanacions que es deriven de l’avaluació del Programa de l’RMI en el període 1998 – 2008. L’objectiu de la jornada era fer públics els re- sultats de l’avaluació del programa i estendre el debat més enllà de les administracions pú- bliques, amb la difusió i la participació d’altres actors socials implicats en el desenvolupament del Programa. L’RMI, amb les millores normatives realitzades pel Govern en els darrers 3 anys, ha incrementat de manera notable la cobertura a les famílies en situació de pobresa: s’ha incrementat substan- cialment el pressupost destinat, s’han millorat les prestacions econòmiques i s’han incremen- tat els incentius a la contractació. D’altra banda, ha facilitat l’accés a la prestació mitjançant la David Casado, analista d’Ivàlua i responsable simplificació dels requisits d’entrada a la Renda de l’avaluació del PIRMI 1998 – 2008 Mínima d’Inserció per pal·liar situacions gene- rades per la forta crisi econòmica. El Govern ha incrementat el pressupost de l’RMI durant l’any 2009 en un 43% i s’ha arribat a gairebé 50.000 persones Any 2006 Any 2010 349,4 414,12 € Les persones titulars de l’RMI l’any 2009 Increment significatiu de l’import de la presta- han estat 22.068 (61%). Les persones be- ció bàsica RMI (19%), molt per sobre de l’IPC. neficiàries han estat 49.633 (81%). També han augmentat els complements de l’RMI que més beneficien a les famílies. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n24. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball RENDA MÍNIMA D’INSERCIÓ Avaluació del Programa de la Renda Mínima d’Inserció (II) Pel que fa al perfil de persones destinatàries de l’RMI, el 62% són dones. Per tipologies, un 38% són persones soles. L’avaluació presentada l’1 de juliol apunta cap a alguns elements molt significatius per conèixer la dinàmica del Programa des de la perspectiva longitudinal de les trajectòries dels beneficiaris dins el programa, els factors que determinen una durada curta o llarga al programa, els factors d’èxit, de permanència o de recidivisme, alhora que permet avaluar l’impacte de les mesures socials i laborals. L’any 2009 ha guanyat pes la problemàtica labo- ral (passant del 16% al 26%) i han augmentat Per a més dades sobre la Renda Mínima considerablement les situacions de marginació d’Inserció, visiteu el Balanç de la Renda Mí- social severa (passant del 9 al 21%). nima d’Inserció 2009. Les famílies amb fills perceptores de l’RMI han crescut un 126% respecte al 2008. RMI (1990-2010) XXè Aniversari El 25 de juny es compleixen exactament 20 anys de la publicació del primer Decret 144/1990 del programa Interdepartamental de la Renda Mínima d’Inserció. Des de la Comissió Interdepartamental s’impulsen diferents jornades i seminaris commemoratius amb l’objectiu d’oferir diverses perspectives de l’RMI com un dels eixos vertebradors de lluita contra l’exclusió, amb l’ànim de proporcionar als diferents agents impli- cats una visió integral del que és avui l’RMI i generar elements de reflexió i debat entorn els elements, mesures i actors que intervenen en el desen- volupament del programa. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n25. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball EXCLUSIÓ SOCIAL Any europeu de lluita contra la pobresa i l’exclusió social El 2010 és l’any europeu de lluita contra la pobresa i l’exclusió so- cial. En aquest context, la Unió Europea ha organitzat un seguit d’actes per a combatre aquests llast social, que afecta 80 milions de ciutadans europeus que no disposen dels recursos necessaris per cobrir les necessitats bàsiques de la vida diària. La Unió Europea s’ha marcat quatre prioritats per aquest any: - Reconèixer el dret de les persones en situació de pobresa i exclusió social a viure amb dignitat. - Fomentar l’adhesió de l’opinió pública a les polítiques d’inclusió social. - Treballar per aconseguir una societat més cohesiva i solidària en què ningú no dubti que l’eradicació de la pobresa beneficia tothom. - Renovar el compromís de la Unió Europea i els seus estats membres respecte la lluita contra la pobresa i l’exclusió social, involucrant els polítics en la lluita per l’eradicació de la pobresa. Per a més informació, visiteu el web de la campanya de la UE. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n26. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball EMPRESES D’INSERCIÓ Innovació i emprenedoria social de les empreses d’inserció El 6 de juliol es va celebrar a Barcelona una jornada que sota el nom d’”Innovació i em- prenedoria social. Les empreses d’inserció”, va aplegar al Palau Robert entitats, profes- sionals de les empreses d’inserció i repre- sentants de la Generalitat per tractar el pre- sent i futur de les empreses d’inserció. En el transcurs de la jornada, organitza- da per FEICAT - Federació d’Empreses d’Inserció de Catalunya, Sara Berbel, di- rectora general d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball, va fer un balanç dels resultats de les empreses d’inserció en els darrers anys, i de l’impacte del pla de mesures de suport impulsat des del Departament de Treball. D’altra ban- da, es va presentar el nou dispositiu de FEICAT per a la promoció, assessorament i foment a la creació, consolidació o reestructuració de les empreses d’inserció. Els ponents participants en les diverses taules que va acollir la jornada van plantejar alguns dels elements clau per a la innovació i la creativitat a les empreses socials. Tot plegat per garantir la consolidació de les empreses d’inserció com a clau dins l’economia social i so- lidària al nostre país. A Catalunya hi ha 48 Empreses d’Inserció de 16 comarques inscrites al Registre de la Generalitat Per a més dades sobre les empreses d’inserció de Catalunya, visiteu el Balanç de les Empreses d’Inserció 2007-2009. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n27. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball PROMOCIÓ I ACCÉS AL TREBALL Ordre plurianual de polítiques laborals per a la diversitat Ja s’han iniciat tots els projectes en el marc de la nova ordre plurianual de polítiques la- borals per a la diversitat. En concret, el Govern de la Generalitat ha aprovat destinar 16,8 milions d’euros a la promoció de l’accés al mercat de treball de col·lectius amb necessitats o dificultats específiques en el període 2010-2011, xifra que representa un increment del 10,5% respecte al període 2008-2009. Amb aquesta iniciativa, el Departament de Treball vol fomentar i millorar les actuacions adreçades als col·lectius amb dificultats per garantir el seu accés i permanència en el mercat de treball en igualtat de condicions, per incrementar l’ocupació de les persones, l’adequació del lloc de treball al seu perfil professional i per asse- gurar l’acompanyament necessari per a la seva inserció laboral. L’ordre es divideix en quatre programes: A. Programes d’inserció sociolaboral de persones perceptores de RMI i persones en risc d’exclusió social. B. Programes de suport a les empreses d’inserció (EI). C. Programes de Treball amb suport a l’empresa ordinària per a persones amb discapacitat o malaltia mental. D. Programa per a la promoció d’empreses inclusives que col·laborin en la inserció de persones amb discapacitat o risc d’exclusió. Projectes subvencionats 2010-2011 Programes d’inserció sociolaboral de persones perceptores de RMI i persones en risc d’exclusió social: 112 projectes 9.992.777 € Programes de suport a les empreses d’inserció: 41 EI i 2.516.680 € Programes de Treball amb suport a l’empresa ordinària per a persones amb discapacitat o malaltia mental: 104 projectes, 67 entitats i 3.850.000 €. Programa per a la promoció d’empreses inclusives que col·laborin en la inserció de persones amb discapacitat o risc d’exclusió: 16 projectes presentats, 10 projectes aprovats i 390.946,25 €. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n28. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball PUBLICACIONS Balanç social de les empreses d’inserció. Memòria 2007 Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball 39 pàg. 2010 Anàlisi de les empreses d’inserció referida a l’exercici 2007 dividida en els apartats següents: aspectes laborals, procés d’inserció, empresa d’inserció i anàlisi economicofinancera. [Document disponible en format pdf] [Petició per Internet] La inserció laboral de les persones amb trastorn mental greu o sever a Catalunya Departament de Psicologia Social de la Universitat Autònoma de Barcelona, IGOP i Spora Sinergies 125 pàg. 2010 Estudi guardonat amb el premi DINS a la investigació per a la inserció laboral de persones amb discapacitat o malaltia mental. Estableix una base de coneixement qualitatiu, un nou plantejament conceptual i procedimental així com un conjunt d’eines i mètodes de treball específicament orientats a la inserció sociolaboral del col·lectiu de persones amb trastorns mentals greus (TMG) o trastorns mentals severs (TMS). [Document disponible en format pdf] Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n29. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball BREUS Protocol per a la intermediació de persones amb discapacitat o malaltia mental a l’empresa ordinària Les darreres setmanes s’han organitzat sessions formatives en diferents punts del país per presentar el Protocol per a la prospecció i intermediació de persones amb discapacitat o malaltia mental a l’empresa ordinària. El Protocol és un instrument pràctic a disposició de les entitats i professionals que treballen la inserció de les persones amb discapacitat o malaltia mental a Catalunya i ajuda a identificar quins són els aspectes que cal tenir en compte per tal d’incrementar les possibilitats d’èxit en els processos de prospecció i intermediació a la inser- ció de persones amb discapacitat o malaltia mental a l’empresa ordinària. Taules territorials per a la inserció laboral de persones amb discapacitat o malaltia mental Enguany s’ha iniciat una experiència pilot de concreció d’un model de taula territorial per a la inserció laboral de persones amb discapacitat o malaltia mental a Reus, Santa Coloma de Gra- menet i Vilafranca del Penedès, a través de la qual s’han definit circuits, funcions i protocols entre tots els agents participants. Està previst estendre el model de les taules territorials a nous territoris. Els següents muni- cipis en acollir noves taules territorials estan situats al Baix Llobregat, Osona, Urgell i Vallès Les dades de la discapacitat i el treball a Europa Podeu trobar dades detallades de la discapacitat i el treball a Europa a The representative organisa- tion of persons with disabilities in Europe. A més, podeu descarregar l’Informe anual sobre discapa- citat a la Unió Europea del Fòrum Europeu de la discapacitat. Versió anglesa | Versió francesa Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n30. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball ENTREVISTA “Ens calen formes molt més interdisciplinàries de copsar la realitat canviant del món contemporani, tal com feia la filosofia fins el segle XIX” Jordi Pigem, doctor en Filosofia (I) Nascut a Barcelona el 1964, és doctor en Filosofia per la Uni- versitat de Barcelona. Va ser professor del Masters in Holis- tic Science del Schumacher College (Anglaterra) entre 1998 i 2003. És autor de Bona crisi (Ara llibres, 2009; Buena cri- sis, Kairós, 2009), El pensament de Raimon Panikkar (Institut d’Estudis Catalans, 2007) i La odisea de Occidente (Kairós, 1994). Ha obtingut el Premi de Filosofia de l’Institut d’Estudis Catalans (1999) i el Premi d’Assaig de Resurgence i la Scien- tific and Medical Network. Col·labora en diversos mitjans de comunicació. Va participar com a ponent en la taula “Nous models organitzatius i de negoci en una economia global” del Congrés internacional de directives i professionals She Leader 2.0. Es parla contínuament de manca de valors... Creu que hi ha una relació entre aquest fet i la crisi econòmica actual? El consumisme i el materialisme s’han imposat fins el punt de fer-nos creure que la vida bona depèn de la riquesa i les possessions materials. La publicitat i bona part del món que ens envolta ens conviden a basar la nostra autoestima en el que tenim, no en el que som. Ens hauríem de va- lorar per la nostra integritat, la nostra generositat, la nostra saviesa i les nostres relacions, no pel que tenim o pel que podem comprar. Per aconseguir una societat sostenible caldrà desvincular la nostra identitat dels béns materials, dels quals mai no en podem tenir prou, i basar l’autoestima no en el tenir sinó en l’ésser, desenvolupant una identitat més participativa, més fluida i més conscient de la nostra interdependència amb la resta del món. Els valors que ens guiaven fins ara, com l’expansió, la competició i la cobdícia, ens feien ignorar els desequilibris generats per una economia que multiplica les desigualtats socials i xoca contra els límits ecològics del planeta. Comenta en el seu darrer llibre que avancem cap un món postmaterialista. Com defineix aquesta nova realitat? Des de fa quaranta anys, l’Enquesta Mundial dels Valors mostra que en les societats postindus- trials, com la nostra, han anat perdent pes els valors materialistes lligats a la possessió i el con- sum de béns materials, mentre que guanyen preponderància els valors postmaterialistes, vincu- lats a la llibertat d’expressió, la igualtat de gènere, la consciència ecològica i social, el respecte per la diversitat, la participació política i ciutadana, la solidaritat, la tolerància, la pau, l’autorealització personal, el treball amb sentit i l’obertura a noves idees. Crec que sota el soroll de les injustícies contemporànies està emergint, silenciosament, una consciència més solidària, més madura i més evolucionada. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n31. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball ENTREVISTA “Ens calen formes molt més interdisciplinàries de copsar la realitat canviant del món contemporani, tal com feia la filosofia fins el segle XIX” Jordi Pigem, doctor en Filosofia (II) Creu que les crisis són una oportunitat de millora? En el seu sentit original, una crisi era el moment crític en el curs d’una malaltia. Quan la crisi portava a la guarició del malalt en català se’n deia “bona crisi” o “happy crisis”, en anglès. En el nostre cas el malalt és el sistema: la crisi global és una oportunitat de guarir un sistema ob- solet, les patologies del qual havien quedat amagades per l’aparent bonança econòmica i pels miratges del consum. Sabem que el veritable benestar no depèn de la continua acumulació de possessions materials, sinó de desenvolupar una vida plena de sentit en un context social coo- peratiu i en harmonia amb un entorn natural que mantingui la seva integritat. Ens cal adoptar valors que ens orientin cap al veritable benestar personal, social i ecològic. Quins són els aspectes clau per superar la crisi, en la seva opinió? Hem de ser conscients d’on som i de les possibilitats que tenim. No tenim constància de cap altre època que hagi hagut d’afrontar reptes com els nostres: tenim una crisi econòmica que afecta totes les societats del planeta, molt més global que la del 1929, i una crisi ecològica que afecta tots els ecosistemes. I totes dues són part d’una crisi sistèmica amb múltiples dimensions. Però, a la vegada, mai no hi ha hagut una generació que disposi d’oportunitats com les nostres: el co- neixement que ens aporta la ciència, les possibilitats que ens dóna Internet, les perspectives que ens ofereix el contacte amb altres cultures. És un moment únic i apassionant. Quin ha de ser el paper de la filosofia en aquest canvi? La filosofia en sentit clàssic pot ajudar-nos a superar la fragmentació del coneixement actual, tot i que la major part de la filosofia contemporània és també un coneixement molt fragmentat, només per a especialistes. La història de la filosofia i del pensament també ens ajuda a veure com han anat evolucionant les idees clau que són a l’arrel de la nostra cultura. Moltes d’elles són idees que avui sabem que són falses, però que segueixen tenint influència, com el creure que l’home està per sobre de la dona, l’ésser humà per sobre de la natura i l’economia per sobre de la societat. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n32. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball ENTREVISTA “Ens calen formes molt més interdisciplinàries de copsar la realitat canviant del món contemporani, tal com feia la filosofia fins el segle XIX” Jordi Pigem, doctor en Filosofia (III) En les seves intervencions públiques parla del canvi de conceptes en física, sociologia, psicologia, política... En un món en què cada cop els estudis i les professions són més es- pecialitzades, qui tindrà la visió de conjunt per a proposar el canvi necessari? El treball en xarxa pot ocupar satisfactòriament el paper que en altres èpoques han jugat els humanistes formats en diverses disciplines? El coneixement sense saviesa, com ja sabia Einstein, pot ser molt perillós. Hem arribat a un món tan especialitzat que els especialistes sovint no entenen el llenguatge de les disciplines veïnes. Aquesta especialització porta a saber cada vegada més i més sobre cada vegada menys i menys. A més, part d’aquesta especialització flota en una bombolla d’abstraccions, allunyada del bategar del món real. Un bon exemple són tots els economistes de prestigi que van ser incapaços de preveure la crisi econòmica actual, i que tampoc no saben com sortir-ne. Les seves teories s’han vist completament desbordades per la realitat. Per això, la solució a la crisi econòmica no pot ser només econòmica. Ens calen formes molt més interdisciplinàries de copsar la realitat canviant del món contemporani, tal com feia la filosofia fins el segle XIX. Cal fer-ho des d’un pensament interdisciplinari, que no doni l’esquena a la ciència, que aprofiti les eines extraordinàries que tenim per comunicar i compartir coneixements, que es nodreixi de tots els àmbits del saber i que, sobretot, s’orienti per criteris ètics i de saviesa. Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\n33. La Revista de la Direcció General d'Igualtat d'Oportunitats en el Treball FINESTRA AL MÓN El Dia de la Diversitat Al maig es va celebrar a Hongria la primera edició de l’any de les trobades periòdiques internacional que sota el nom Dia de la Di- versitat ha organitzat la Comissió Europea en el marc de la campanya Per la diversitat. Contra la discriminació. Aquests esdeveniments insten el públic i els mitjans de comunicació a qüestionar-se les acti- tuds envers la discriminació a través de debats, tallers, activitats interactives i d’entreteniment. L’objectiu de les jornades és posar en el centre del debat els temes relacionats amb la igualtat i la diversitat i aportar informació sobre les lleis per combatre la discriminació. La Comissió Europea preveu celebrar nous Dies de la Diversitat en altres ciutats europees. Avís legal: Aquesta obra està subjecta a una llicència. Reconeixement-No Comercial-Sense Obres Derivades 3.0 de Creative Commons. Se’n permet la reproducció, distribució i comunicació pública sempre que se’n citi l’autor i no se’n faci un ús comercial de l’obra original ni la generació d’obres derivades. La llicència completa es pot consultar a: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/3.0/es/legalcode.ca Per a subscripcions, opinions i suggeriments: revista.igualtat@gencat.cat\nDiscursos de la poblacion migrante entrono a su instalacion en españa\nAdaptación puestos de trabajo. Guía de referencia\nCooperatives, instrument per a la igualtat


Qui som | Centre PiP, Psicologia i Pedagogia (Psicologia i Pedagogia)\nA nivell psicopedagògic, el nostre principal objectiu és el d’aconseguir la major autonomia possible. Per això, a partir de les avaluacions intentem concretar al màxim les dificultats presents. Així mateix, des del servei de reeducacions psicopedagògiques entrenem les diferents habilitats del nen / a o adolescent així com proporcionem mecanismes que ajudin a compensar les seves dificultats. Tot això, comptant i promovent el treball conjunt amb pares i escoles/instituts.\nLes professionals del centre són:\nEspecialitzada en el tractament psicològic d’adults en sessions individuals i de parella des de uns perspectiva integradora.\nPosgrau en Tècniques Integratives en teràpia individual i de parella\nProfessora Col·laboradora a assignatures del grau de Psicologia de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC)\nRealització i seguiment de diferents cursos i seminaris d’especialització des de les diferents orientacions psicològiques.\nActualment combina la seva feina a Centre PiP amb la Coordinació del programa CaixaProinfància (dirigit a menors en risc i les seves famílies) en els barris Poble-sec i Sant Antoni de Barcelona.\nA més, a Centre PiP també comptem amb la col·laboració de professionals de la psicologia i psicopedagogia especialitzats per atendre algunes de les persones que venen al centre. Les directores supervisem de manera directa la intervenció que s’està duent a terme i l’evolució dels casos.


Treball social de casos | Wikiteka, apuntes, resúmenes, trabajos y exámenes de Secundaria, Bachiller, Universidad y Selectividad\nEscrito el 18 de Noviembre de 2010 en catalán con un tamaño de 8,93 KB\nMeri Ellen Richmond: es l'impulsadora del Treb Soc com a professio planteja la 1ra conceptualitzacio del treb soc basada en l'investigacio(com a coneixement dela pers i la problematica), diagnostic(com a judici comprensiu de la situacio) i el tractament (conjunt d'accions prolongades centrades en les relacions socials, dirigides a aconseguir independencia i adaptacio al medi). al 1917 publica "Diagnostic Social" on es publica la 1ra teoria del treb soc on a traves d'informes i entrevistes va definir unes constants i tipologies de diaggnostic i classificar fonts d'informació. Ella defensa el cas per cas k neix d'una ref soc i destaca: la importancia de les relacions soc x superar problemes, insisteix en la necessitat d'investigar, denuncia problemes soc i crea una opinio publica favorable a la ref soc, apunta la naturalesa del treb soc com a mediador entre el client i la societat. Cas: situacio particular en un problema soc determinat i no la pers o les pers en questio les kuals x distigir-les dels problms son designades com a clients. Diagnostic social: intent d'efectuar amb la major presicio possible una definicio de la situacio social i de la personalitat de l'esser h amb una mancança social kualsevol no sols en relacio amb els altres sino en relacio amb les institucions soc de la seva comunitat. Punts basics: 1) recollida d'info o evidencia soc 2) disseny d'inferencies i deduccions a partir de les dades Treb soc de cas: Metode k es el millor i k permet coneixer les pers. proposa accions correctives basades en akest coneixement i en la seva interrelacio amb l'ambient. Obj basic es: millorar la soc mitjançant la millora de les adaptacions particulars la qual cosa s'aconseguira abordant l'individu per mitjà de les seves relacions socials. El treb soc com unitat es = a la suma de ≠ accions amb l'individu, amb un colectiu, de reforma soc.. FASES: 1) estudi social--> recollida d'info i analisi de dades 2) diagnostic--> sintesi de les dades, caracteristikes del probl, avaluacio de l'habilitat del client, ha de ser obert a la recerca de nous fets. 3) tractament--> plantejament d'obj a aconseguir, condueix a la prestacio de serveis adekuats al diagnostic, considera al client com objecte i subjecte del problma, el treballador soc es agent mitjancer. Treb soc de grup: metode d'intervencio k s'utilitza en int soc, els sus antecedents hist son els settlements. es treballa en un grup k es troben en un lloc determinat. Es akella intervencio k crea o aprofita dinamikes grupals per tal d'obtenir uns determinats efectes individuals k integren al grup. El mitja clau es la dinamika k s'estableix entre les pers k integren el grup. Akest metode treballa a partir d'experiencies del grup x satisfer nec comunes mitjançant la cooperacio dels membres. GRUP: Vinter 1969--> medi i context d'ajuda sigui pels individus k el constitueixen o x la consekucio d'uns obj soc. Konopka 1968--> el treb soc en grup es un metode del treball soc k ajuda als individus a millorar el seu funcionament en la cosietat a traves d'experiencies de grup. Finalitat: desenvolupament de la pers cap al seu potencial individual, millora de les relacions del funcionament i de les accion socials. Obj: asesorar, aclarir i ajudar als ind en la interaccio, aconseguint la cooperacio pel canvi.\nGRUPS DE SUPORT: GAM (grups d'ajuda mutua) son akells k saben k tenen el problema GRUPS SOCIOEDUCATIUS: no saben k tenen el problema. GRUPS CREATS X PROFESSIONLS: haura de seleccionar les pers, treballar la motivacio, el nombre de pers min 5 max 12 ideal 8-10, si el grup tindra un caracter obert o tancat GRUP NATURAL: funcionen d'acord a les seves propies normes, no es fa seleccio de pers ni si es obert o tancat. Duracio minima d'un grup no inferior a 8 sessions ni superar 40. Trobada cada 15 dies. Fases: 1) estudi soc del grup (dades del grup. de cada integrant, del seu medi) 2) diagnostic soc del grup i pla de tractament (sistematitzar dades, determinar prioritats, valoracio de cada membre, plantejar els obj a aconseguir) 3) Tractament (orientacio/info, alleujament de tensions/ ajuda institucional, fomentar les relacions dins del grup) Treb soc comunitari: format x diverses corrents del pensament soc. Comunitat: viure en un mateix barri o territori no suposa apriori formar part d'una comunitat. Col·lectiu: no es sinonim de comunitari. hi ha actuacions col·lectives k no pretenen crear o enfortir vincles entre els membres d'una col·lectivitat ni influir en les din soc existents x tal d'afavorir la cohesió social. OBJ: preten descobrir i posar en evidencia akells elements comuns a partir dels cuals una diversitat de pers poden arribar a esdevenir, promoure activament la participacio de la comunitat en l'identificarcio de kines son les seves nec, preten proporcionar habilitats i animar a una comunitat pk tingui un rol mes directe, preten potenciar dinamikes soc obertes impermeables entre les ≠ realitats de poblaciod'un determinat territori. Rekisits x tirar-ho endavant: imprescindible k hi hagui participacio ciutadana, ha de contar amb el recolzament institucional explicit. Fases: 1) Estudi social de la comunitat i dels seus problemes (recollida de dades economikes, politikes, historikes, culturals..) 2) diagnostic(analisi detallat dels fets id e les dades, interpretacio sobre les nec sentides i detectades) 3) planificació (escriure plans d'intervencio definits segons obj, beneficis, temps, recursos..) 4) intervencio sobre el terreny(promocio d'accio social, realitzacio de plans, programes i projectes) 5) Avaluacio: analitzar els processos, els objectius i els resultats aconseguits Metodologia d'intervencio en xarxes socials: es basa en la participacio socail. preten k les persones prenguin consciencia s'organitzin i es movilitzin x aconseguir una practica social de dependencia. Es una forma de treball k uneix en el mateix temps i lloc la pers/es k expresen la demanda i els recursos formals/informals de la mateixa comunitat, amb obj de suport terapeutic i de reforç. Col·loca al client en el seu medi. 3TIPUS: 1aries--> unitat de vida social k agrupa pers k es coneixen i estan unides les unes amb les altres. akests llaços son de naturalesa afectiva i es basen amb la reciprocitat immediata o diferida sense intercanvi monetari. 2aries informals--> s'engeguen per iniciativa de certs membres de la xarxa 1ariaa x respondre a les seves nec, solen ser efimeres(responen a una nec en un mom donat) 2aries formals--> xarxes constituides per institucions socials. els seus lligams no es creen naturalment, son xarxes establertes perls membres en funcio dels serveis k subministren en els intercanvis.\ntreball de casos opos educador social estudi de cas treball social treball social de casos intervenció apuntes treball social funcions del treballador social fonts de recollida de dades en treball social cas pràctic de grup d'ajuda mútua treball cas practic ependencia estudi de casos pràctics en treball social casos practics de serveis socials+ treballadora social exemple de casos pràctics treball social probes treball social casos practics desenvolupament cas practic serveis socials FASES CAS PRACTIC SERVEIS SOCIALS Els casos en treball social casos practics treball social treball de casos en el treball social treball social de casos treballador social en els grups d'ajuda mútua treball de casos casos treball social


L'ANC, Òmnium Cultural, ERC i els CDR convoquen casserolada durant el discurs del Rei d'aquesta nit. | M'agrada Catalunya\n"Resistiré del Dúo Dinámico", convertida en himne contra el Coronavirus...\nL’ANC, Òmnium Cultural, ERC i els CDR convoquen casserolada durant el discurs del Rei d’aquesta nit.\nAvui el Rei Felip VI, després de reunir-se amb el president del govern espanyol Pedro Sánchez i els quatre ministres que han pres el control de la situació a causa del Coronavirus, té previst fer un discurs a la nació a les 9 de la nit.\nNo és nou que tant l’ANC, Òmnium Cultural, Esquerra Republicana de Catalunya i els CDR, sempre han mantingut la seva ideologia republicana, però després dels fets que hem conegut aquests dies sobre els presumptes diners que té el Rei Emèrit en paradisos fiscals i dels quals era beneficiari el seu fill, han convocat una casserolada per aquesta nit a la mateixa hora del discurs.\nRecordem que l’actual Rei Felip VI, segons va comunicar la Zarzuela la setmana passada, sabia des del mes de març de l’any passat, és a dir, des de fa un any que era el beneficiari de la Fundació Lucum a la mort del seu pare.\nLa Fundació Lucum, una offshore de Panamà, investigada per la fiscalia suïssa per esbrinar si el Rei emèrit va rebre 100 milions de dòlars d’Aràbia Saudí com a comissió pel contracte de l’AVE a La Meca.\nSegons informa la Zarzuela, Felip VI quan va conèixer la notícia, es va dirigir a un notari per renunciar a tot el que li pugui correspondre a ell o a la seva filla, la Infanta Leonor, d’aquesta societat.\nNo sabem per què no ho va fer públic en el moment en què es va assabentar i ho fa ara, quan el país està travessant per un dels períodes més complicats a causa del Coronavirus. Potser aquesta nit en el seu discurs ens explicarà els motius.\nACTUALITAT, INDEPENDÈNCIAFelip VI, Poblet, Rei\nDetingut el Secretari de l’alcalde de Montblanc durant les protestes per la visita del Rei a Poblet.\nby M'agrada Catalunya 40 minuts 38 minuts


Revisió del 20:03, 10 jul 2014\nCorregit: des el [[576 > des del [[576\nRevisió del 19:58, 15 juny 2014 (modifica)\nm (Corregit: conversió tant immediata > conversió tan immediata)\nRevisió del 20:03, 10 jul 2014 (modifica) (desfés)\nm (Corregit: des el [[576 > des del [[576)\nEn aquesta situació va intervenir el reu sueu [[Miro]], pero no se sap per quin bàndol. Segons uns va marxar amb un exèrcit en ajuda del seu aliat Ermenegild. Segons altres Miro era vassall de Leovigild des eldel [] i acudia com obligació cap al seu senyor. Tampoc no se'n coneix el resultat: segons uns els sueus van ser assetjats i Miro va haver de rendir-se i jurar fidelitat al rei visigot leovigoild. Segons altres Miro va arribar amb les seves tropes, va prendre part en les operacions i contribuí a prendre Sevilla.<ref>Joan de Biclar assegura que es va permetre Miro d'entrar a Sevilla, on va morir poc després (583), però Gregori de Tours afirma que es va retirar als seus dominis a Galícia on va morir aquest mateix any. Per a Isidor de Sevilla, en la seva ''Història dels sueus'', i per a Joan de Biclar, Miro va acudir en ajuda de Leovigild. Segons Gregori de Tours, ajudava Ermenegild</ref>\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/13779585»


Stèvia, la planta dolça | Terra Viva\nL’stèvia és una planta que per si mateixa desmuntaria el negoci brut de l’aspartam (edulcorant químic artificial i cancerígen) i reduiria en bona part el consum de medicaments i insulines de producció transgènica.\nL’stèvia consumida en fresc o en infusió actua com un regulador del nivell de sucre a la sang en quasi tots els diabètics tipus II i en un bon percentatge dels de tipus I, ja que la seva acció medicinal es basa en l’estimulació de la funció del pàncrees. També regula la tensió i és capaç de treure l’ansietat pel menjar. Als Estats Units, Japó, Brasil, Argentina, Colòmbia, Xina, l’Índia, Austràlia i Thailàndia, entre altres països, s’utilitza massivament aquesta planta amb gran èxit i sense cap contraindicació.\nÚs medicinal de l’estèvia\nD’acord amb nombrosos d’estudis i amb l’experiència de centenars de diabètics que l’estan consumint aquí a Catalunya i la resta de l’ Estat, es pot dir ben clar que és una planta que regula el sucre de la sang, que redueix la pressió arterial, que regula l´aparell digestiu en general, actua favorablement en moltes persones amb ansietat, redueix greix en persones obeses i és antioxidant i diurètica. És també indicada per la càries dental ja que presenta acció antibacteriana. Recentment s’ha comprovat que millora les funcions cognitives i per tant és indicada en persones que necessiten millorar la memòria, la concentració i l’aprenentatge.\n—- Fulla fresca: 4 fulles tendres menjades directament abans o mentre s’esmorza i 4 fulles més abans o mentre es sopa.\n—- Fulla seca: quan no es disposa de fulla tendra es pot fer infusió de fulla seca. Per prendre la planta en forma d’infusió la dosi és una culleradeta de postres rasa (2 grams) per tassa d’infusió, Es pot prendre una infusió en dejú pel matí i una per la nit, utilitzant com a dosi una culleradeta de postres cada vegada. Cal mesurar com de costum els nivells de glucèmia per a adequar el nombre d’infusions a cada cas. La majoria de persones amb dues infusions ja estaran regulades i per tant no cal que se’n prenguin més.\nPer a més comoditat es pot fer la infusió un cop al dia i guardar la resta en un recipient de vidre tancat a la nevera per a la propera presa. Per exemple, si no es té gaire temps i se’n vol fer un litre, amb una cullerada sopera ben plena, s’arrenca el bull, es tanca el foc i s’hi fica l’estèvia, es remena, es deixar reposar 10 minuts, es cola i es fica a la nevera en un recipient de vidre. Amb un litre ja n’hi ha per dos dies, un vas al matí en dejú i un altre abans de sopar o d’anar a dormir.\nObservacions: les persones amb diabetis han d’anar comprovant els nivells de glucèmia per tal d’adequar la seva medicació als nivells que resultin de la presa d’estèvia. Igualment, les persones amb tendència a la pressió baixa i les que prenguin medicació hipotensora han de tenir en compte els possible efectes d’aquesta planta. L’estèvia en gotes tal com es troba en alguns establiments NO té propietats medicinals.\n2 pensaments a “Stèvia, la planta dolça”\nenric el 10 de febrer de 2014 a les 18:54 ha dit:\nfa aproximat un mes que pren g estevia en infusions, y per ara estic comproban que\nel sucre en la sang me esta baixan, fin ara sempre estaba molt alt de 200 a munt, y ara estic sempre per 90 a 120, gracias\nenric el 9 de març de 2014 a les 19:05 ha dit:\nsigueixo prenen stevia i em sigueix funcionant


Tot a punt per la 8a edició de la Fira Modernista de l'Arboç\nL'Arboç viatja al passat amb la vuitena edició de la Fira Modernista\nLa Marató de teatre d'època al carrer és un dels actes destacats\nRedacció divendres, 3 de maig 2019 - 10:27h\nAmb vuit anys, la Fira Modernista del Penedès que se celebra a l'Arboç ha esdevingut un esdeveniment ineludible dins l'oferta de fires temàtiques de Catalunya. El certamen serveix per reivindicar el patrimoni i el passat modernista d'aquest municipi, amb un programa d'actes molt complet i amb activitats per a tots els públics i les edats. Durant el cap de setmana del 4 i el 5 de maig, l'Arboç es vestirà de gal·la per acollir els milers de visitants que cada any passen per la fira.\nTeatre d'època i la Giralda\nEnguany, l'edifici de la Giralda té un protagonisme especial, amb la interpretació de 'La llegenda d'amor de la Giralda' que farà l'Elenc Artístic Arbocenc, on s'explicaran els orígens d'aquest icònic edifici de l'Arboç. També hi haurà visites al palau Gener Batet, i nombroses parades que s'ubicaran als carrers més cèntrics. Un altre dels actes destacats de la fira és la tradicional Marató de teatre d'època al carrer, que comptarà amb més de 200 figurants i dotze companyies de teatre.\nDiferents exposicions, música al carrer, gent disfressada i ambientada d'època, o tallers de tota mena confeccionen un programa molt complet, que es pot consultar en aquest enllaç. Per tot plegat, la Fira Modernista del Penedès, que impulsa l'Ajuntament de l'Arboç, és un esdeveniment ideal per gaudir en família i una cita ineludible per tots aquells amants del denominat turisme familiar.\nXerrada sobre la motivació i els esportistes infantils\nPer altra banda, aquest divendres 3 de maig es fa a la Biblioteca de l'Arboç, a les 17.45 hores, una xerrada sobre la motivació, les funcions i les ajudes als esportistes infantils, titulada 'Papá, mamá, no quiero ser futbolista'. Anirà a càrrec d'Alberto Tavira, estudiant de psicologia esportiva i 'coaching', que va jugar a futbol de petit en les categories inferiors d’equips d’elit com el Barça, el València o el Nàstic. Tavira ho va deixar després de sentir-se excessivament pressionat pels adults.\nMés tard es va posar a estudiar psicologia, però volia seguir relacionat amb el món de l’esport. Arran d’aquesta experiència personal se li va ocórrer que podia ajudar a altres nens i nenes que practiquen qualsevol mena d’esport explicant la seva vivència. L’actitud dels entrenadors, pares i mares a dins i fora del camp, o la motivació seran els temes que es tractaran en la xerrada.


El llegat de Dolores Boettcher | Per gustos els colors\n« Vives Llull i Alejandre a l’hotel Formentor\nPintar el somriure »\nDolores Boettcher (Nova York, 1935) no és una dona de grans paraules o eloqüent, per a això hi ha la seva pintura. Amb aquesta l’autora expressa de forma clara i comprensible la seva visió del món, la seva fascinació per la natura i l’ésser humà. Com escrigué Ponç Pons amb motiu de l’exposició que organitzà l’Ajuntament de Maó l’any 2007: «Com un poema / d’amor, vital i humà, / tot el que pintes. / Un bell mestratge / sensible i fèrtil d’Art. / Gràcies, Dolores!».\nUna nova exposició, aquesta organitzada pel Departament de Cultura del Consell Insular de Menorca, fa ara un repàs a la seva trajectòria durant els quaranta-cinc anys que ha viscut entre nosaltres. Arribà procedent de Barcelona, on realitzà estudis de gravat a Belles Arts amb Pepe Vives Campomar i Miquel Vilà. Van ser ells que li parlaren de «l’illa blanca i blava» i li presentaren Fernando Alejandre, el seu futur marit.\nL’exposició, sota el títol «Dolores Boettcher. Traç i color en llibertat» va ser inaugurada el divendres dia 3 de juliol a Ca n’Oliver (Maó), on restarà fins al 27 de setembre. Prèviament s’instal·là a la sala d’exposicions El Roser de Ciutadella, on s’inaugurà el 18 de gener, amb motiu de la diada de Sant Antoni. La coincidència d’aquesta exposició i la celebració dels tres-cents anys del naixement de Giuseppe Chiesa posa de manifest la importància que ambdós han tingut en el despertar de nombroses vocacions artístiques. Mentre Chiesa fou mestre del seu fill Joan i de Pasqual Calbó, Dolores Boettcher ha estat la mestra de centenars d’alumnes, alguns amb reeixides carreres artístiques, com Anna Carreras o Rafel Vidal. El seu pas per l’escola Sant Josep, entre 1975 i el 2000, i per l’Institut d’Ensenyament Mitjà, avui Joan Ramis, entre el 1969 i el 1971, són encara avui recordats pels professors actuals, alumnes d’ella en aquells temps. Però és a l’Ateneu Científic, Literari i Artístic on Dolores Boettcher deixà una empremta inesborrable. Al llarg de trenta-cinc anys, fins a la seva jubilació, el 31 de maig de l’any 2005, ensenyà amb generositat les eines i habilitats que tot dibuix o pintura requereix. Sempre fou molt respectuosa amb l’estil de cada alumne i molt crítica alhora amb les modes, que no fan més que anul·lar l’expressió pròpia.\nTambé a l’Ateneu organitzà les ja històriques sessions de dibuix al natural, sessions que a l’estiu eren freqüentades per pintors de talla internacional com Serra Llimona, Miquel Vilà o Serra de Ribera. És en aquests dibuixos amb model, molts exposats a Ca n’Oliver, on podem copsar la verdadera dimensió de Dolores Boettcher com a artista. Deia Paul Valéry que l’amor era per als novel·listes i poetes el que el nu fou per als artistes de la forma. En l’obra de Boettcher el nu, femení i masculí, constitueix el pal de paller de la seva producció i el dibuix la tècnica de la qual neix el millor de la seva expressió artística. En aquesta, com deia el pintor Jean Auguste Dominique Ingres, el dibuix és la propietat de l’art. La línia dels seus dibuixos és fluida, vaga per damunt del paper en llibertat i limita els contorns amb subtilesa, mentre el traç, evocatiu i suggerent, dona al cos humà rotunditat unes vegades, dolçor d’altres.\nLes aquarel·les de Dolores Boettcher, paisatges i bodegons, ens transporten a un món de llum i color en el qual la pinzellada és plena d’espontaneïtat. Són característics els contrallums, especialment en els bodegons, per la seva dificultat tècnica i per les transparències dels colors que en resulten. També quan els bodegons són pintats a l’oli la pintora persisteix en els contrallums. Aquí l’opacitat de l’oli produeix un efecte més rotund i les formes passen de ser evocades a ser descrites.\nAquest homenatge posa de manifest l’important llegat que aquesta novaiorquesa ha deixat a Menorca des d’una actitud vital crítica i lliure. Gràcies, Dolores!\nThis entry was posted on domingo, julio 12th, 2020 at 6:40 am\tand is filed under Sin categoría. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\nOne Response to “El llegat de Dolores Boettcher”\nGràcies Dolores, Carles i Lolita


Hiperhidrosis i bromhidrosis: quan el nen sua molt i la suor fa mala olor | Faros HSJBCN\nQuè causa que un nen suï més del normal? I que la seva suor faci mala olor? Es pot modificar la quantitat de la suor i la seva olor? En aquest article es detallen les causes i tractaments.\nHiperhidrosis, quan el nen sua molt\nL'hiperhidrosi es defineix com un excés de sudoració. Normalment, la suor, a més de per a d’altres funcions, existeix per actuar com un regulador de la temperatura corporal. No obstant això, de vegades pot generar-se més suor de la necessària.\nÉs un trastorn que afecta per igual a nens, adolescents i adults joves. Pot estar localitzada en una zona concreta del cos o ser generalitzada.\nCauses de l'hiperhidrosis\nEl trastorn de la sudoració excessiva pot ser degut a diversos motius:\nUn trastorn crònic.\nUna ruptura de l'equilibri natural de les hormones.\nUn trastorn del sistema nerviós simpàtic, és a dir, el que controla les glàndules (en cas que l' hiperhidrosi estigui molt localitzada).\nTractament i mesures a prendre\nHi ha diferents fórmules per tractar l'hiperhidrosi. La majoria d'elles han d'estar prescrites per un facultatiu, i és important seguir les seves indicacions. Tanmateix, tingues present que el que més necessitarà un nen amb aquest trastorn és suport i comprensió, ja que és una cosa que li pot resultar incòmode a vegades.\nÉs recomanable ser honest amb ell i explicar-li totes les característiques del problema, i sobretot, cal transmetre-li que existeixen remeis. Pot ser una bona idea explicar la situació als seus professors o monitors, i fins i tot, permetre-li que parli amb altres nois o noies que pateixin el mateix problema\nS’exposen aquí alguns dels tractaments que existeixen per a aquest trastorn:\nTractaments tòpics: s'apliquen directament sobre la pell, com per exemple els aerosols antitranspirants. Ajuden a reduir la producció de suor. Normalment els que es venen al mercat com a tals no serveixen, ja que les persones amb hiperhidrosi necessiten un producte més específic.\nFàrmacs: hi ha alguns medicaments per via oral que redueixen una mica la sudoració. No obstant això, cal estar atent a certs efectes secundaris que poden causar de vegades, com ara boca seca, taquicàrdies, recargolaments o visió borrosa.\nInjeccions: en alguns casos, els metges prescriuen una injecció de toxina botulínica (més coneguda com bòtox) si la hiperhidrosi és molt severa. No tenen efectes secundaris més enllà dels propis de qualsevol injecció. Sempre les ha d'administrar personal mèdic.\nBromhidrosis, quan la suor fa mala olor\nLa bromhidrosi és un trastorn que provoca que l'olor corporal sigui més forta del normal. A vegades pot ser simplement una conseqüència de l'hiperhidrosi, altres, en canvi, indica una alteració d'un altre tipus, com una acumulació anormal de bacteris als porus. És bastant típica en adolescents i preadolescents, ja que estan en una edat en què les glàndules comencen a incrementar fortament les seves secrecions.\nGeneralment, amb un diagnòstic adequat, es pot arribar a controlar-la amb certa facilitat. En altres casos es fa difícil per al pacient. En el moment en que vegis que aquest problema afecta la qualitat de vida del teu fill, considera la possibilitat que rebi tractament mèdic. Els tractaments són semblants als descrits per a l'hiperhidrosi, encara que en aquest cas poden arribar a ser necessàries mesures higièniques addicionals.\nEl tipus més freqüent de bromhidrosi és l’apocrina, un nom que fa referència a cert tipus de glàndules. La descomposició bacteriana de les secrecions genera uns àcids volàtils que poden provocar una olor desagradable.\nDe forma menys habitual, la bromhidrosi també pot ser senyal d'algun altre trastorn, com un cos estrany en algun porus corporal, un desordre metabòlic, higiene inadequada, efecte secundari d'una medicació o fins i tot un excés de toxines a la sang.


rebaixes: COLLINT EN TEMPS PASSAT... aquarel·la\nCOLLINT EN TEMPS PASSAT... aquarel·la\nCOLLINT EN TEMPS PASSATS\n2 – 9 – 10\nde tot el seu fer\nes considerava un No Res,\nper que de tot hi hagi.\nmirant un terra perdut\n- passos esborrats de sa vida -\narrossegava el calcer\ncom empenyut per vents contraris\ni sense cap pressa.\nA la crossa dels records\nles mans resseques li contaven\nels últims vents insuportables.\nSa baluerna, arbre ressec,\namb pollancs arrencats\namb plena vida\ni xerracades les il·lusions\npodia veure els ressecs\namb records de saba\nque ja no aprofitaria.\nDavant la font de l’últim raig\nbevia l’amargor intensa\nd’un seure quan cames no poden\ni el cap vol marxar\nenvers la sínia fèrtil\nque un dia cuidava\ni, ara, solament el ruc\nfeixuc i coix sirgava\nrodant, buscant un perdut instant\nen el raig dels catúfols\nplens d’una aigua\nque ja no feia meravelles.\nPublicat per rebaixes a 13:13\nEtiquetes de comentaris: aquarel·la, collint, rebaixes, temps