Entrevista a Ana Ripoll - Revista Mètode\nEntrevista a Ana Ripoll\n«La universitat ha de generar coneixement, però també l’ha de transmetre»\nRectora de la Universitat Autònoma de Barcelona i presidenta de la Xarxa Vives\nQuan entrevistem la nova rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), al campus hi ha convocada una vaga d’estudiants. Les protestes per la imminent implantació del procés de Bolonya són el centre d’atenció d’Ana Ripoll, que s’ha incorporat al càrrec (desembre del 2008) enmig del conflicte. Per si això fos poc, també ha estat nomenada presidenta de la Xarxa Vives d’Universitats, que recentment va escollir Mètode com la seua revista de referència. Malgrat l’agitació, professional i estudiantil, s’asseu amb nosaltres per parlar sobre divulgació científica. Ho fa amb la mirada que li ha donat la seva carrera, primer com a docent i investigadora –és catedràtica d’Arquitectura i Tecnologia de computadores per la UAB–, i més tard la gestió, com a vicerectora de Professorat els últims tres anys i actualment al capdavant de la universitat.\nEl desembre de 2008, rectora de la UAB; el gener, presidenta de la Xarxa Vives; i les protestes contra el procés de Bolonya com a teló de fons. Un inici bastant complicat…\nÉs complicat, però es pot canviar. La declaració de Bolonya són només dues pàgines que han creat un enrenou impressionant. Fa gairebé deu anys que parlem de Bolonya, però és cert que s’ha actuat molt tard. Només en els últims dos anys s’ha començat a explicar millor. Bolonya és només un tema de mobilitat, de facilitar l’homologació de títols. I això és beneficiós per tothom. El problema és que el procés s’ha ajuntat amb tota la regulació dels estudis, canvis legislatius, canvis de ministres… i tot això ha creat molta confusió. Hi ha coses que no hem fet bé i hem d’aprendre dels nostres errors. Ara bé, una altra cosa és dir «no» a Bolonya. Nosaltres aquest any hem posat tres titulacions amb Bolonya i no hem tingut cap problema.\n«Mètode és de les poques revistes que té aquest paper imprescindible de fer una difusió científica de qualitat. Un dels reptes de la Xarxa és que la difusió de la ciència pugui arribar a la societat»\nDes d’aquest punt de vista, què han entès malament els estudiants?\nPer exemple, és cert que l’estudiant necessitarà d’una major dedicació a l’estudi. Però és que són professionals de l’estudi. Una altra cosa és que hem d’ajudar aquelles persones que necessitin estudiar i treballar. Necessitem incrementar les beques. Però això no és un tema nou de Bolonya. Si realment el professor planifica bé l’estudi, l’estudiant veurà que el rendiment millora i que es converteix en un professional millor. L’estudiant ha de ser molt responsable quan es matricula, ha de saber que adquireix un compromís amb la societat. A més, ja tenim experiències pilot d’horaris flexibles, perquè es pugui estudiar i treballar. És només un exemple, si comences a analitzar el que els estudiants critiquen, jo només estaria d’acord amb ells que cal incrementar les beques, la mobilitat ha d’estar a l’abast de tothom. Però, és clar, aquestes explicacions s’han de fer constantment. El que podem criticar del procés és que la comunicació no s’hagi portat a terme abans.\nMés enllà del «cas Bolonya», i parlant concretament del coneixement que es genera dins de la universitat, hi ha una preocupació per divulgar-lo, per fer-lo arribar a la societat?\nJo crec que sí. A més, és la nostra responsabilitat. Nosaltres hem de generar coneixement, però també l’hem de transmetre. És la millor manera de fer entendre que tot allò que fem és per millorar la societat i el benestar de la gent. Com a universitat pública, la nostra responsabilitat és fer-los arribar aquesta informació. Si no ho fem nosaltres, al final ho faran les empreses privades. Estic totalment convençuda d’aquesta tercera missió de la universitat, que és la transferència del coneixement.\nQuan diu que «ho faran les empreses privades», vol dir que és millor que es faci des de la universitat on, teòricament, només hi ha un interès pel coneixement en ell mateix, sense ànims mercantilistes?\nHem de distingir diverses coses. S’ha de col·laborar més amb l’empresa, però ha de quedar molt clar què fa la universitat i què fa l’empresa. La col·laboració entre ambdós sectors ha de ser cada vegada més gran. Si hem de millorar la salut, és evident que s’ha d’investigar. Si cal saber més coses sobre el clima, s’ha d’investigar a la universitat. Les col·laboracions són bones, però les hem de saber comunicar a la societat, perquè la societat doni més importància a la universitat. A més, si ens dediquem només a generar coneixement, però no som capaços que aquest coneixement sigui útil, no només a curt termini sinó també a llarg termini, crec que no estem contribuint a la societat. Per això cada vegada es fan més col·laboracions, i són positives. Però la societat no té la percepció que la universitat ajudi a millorar la seva vida, i crec que no ho hem fet bé, no hem estat capaços de comunicar-ho.\nTotes les universitats i gran part dels centres de recerca tenen els seus gabinets de premsa. Ha ajudat això a millorar aquesta comunicació?\nEls científics a vegades no sabem comunicar les coses que fem, perquè realment la nostra tasca és investigar i fer avançar en el coneixement. Per això necessitem persones que sàpiguen comunicar. No és fàcil transmetre les investigacions i l’impacte que aquestes poden tenir. Penso que el paper dels gabinets no és tant d’intermediari, com de fer una tasca conjunta. Això és el que intentem a la UAB, aquest treballar conjuntament per fer saber quin és l’impacte d’aquestes investigacions en què, al cap i a la fi, estem utilitzant els diners de tots.\n«Cal estimular la vocació científica de l’estudiant, però això no vol dir que s’hagi de quedar a fer recerca»\nRecentment, Mètode ha estat escollida com a revista de referència de la Xarxa Vives, de la qual vostè és presidenta. Aquest reconeixement és també una mostra de l’aposta d’aquesta xarxa d’universitats per la importància de la divulgació científica?\nTotalment. Aquesta revista crec que és de les poques que té aquest paper imprescindible de fer una difusió científica de qualitat. En aquest cas concret, cal reconèixer el paper de l’anterior presidenta, Montserrat Casas, rectora de la Universitat de les Illes Balears. Vull expressar-li el meu agraïment per aquesta decisió. Per la meva part, puc assegurar que dins la Xarxa Vives, un dels reptes és que la difusió de la ciència pugui arribar a la societat.\nEs parla constantment de la manca de vocació científica. Les ajudes dels ministeris ho remarquen com un dels elements clau que cal tenir en compte en les accions…, la universitat nota aquesta manca de vocació?\nSóc física de formació i catedràtica d’arquitectura i tecnologia de computadors, és evident que en aquests àmbits hi ha hagut una davallada d’alumnes en general. Aquí tenim un problema que és difícil… El ventall d’oportunitats que tenen els estudiants és cada vegada més gran, hi ha molts títols i per a ells també és difícil saber quin agafar. Però com que hi ha aquest ventall tan gran, les carreres que requereixen una major dedicació a l’estudi no tenen aquesta «popularitat». És cert, demanen més esforç i, per si això fos poc, no sempre s’han explicat bé les sortides professionals que podien tenir. Penso que ara és quan hi ha una demanda important d’enginyers. No tindria gaire sentit que aquests enginyers haguessin de venir de fora. Hem de fer una tasca important des de secundària, que és on es poden despertar aquestes vocacions. Cal anar directament als centres, amb reunions, converses, sortides… i tot de la mà del Departament d’Educació.\nPrimer la literatura, després els còmics i més tard el cinema ens han mostrat el científic boig, solitari i creador d’horrors en repetides ocasions. Al seu parer aquesta percepció tòpica del científic influeix en la manca de vocacions?\nCertament, penso que cal una sèrie de televisió sobre científics una mica realista! Fora bromes, la primera qüestió que cal tenir en compte és que una cosa és el científic que es dedica a la investigació i una altra la persona que fa una carrera científica tècnica i s’incorpora al món laboral. Cal estimular la vocació científica de l’estudiant, però això no vol dir que s’hagi de quedar a fer recerca. Són coses diferents. La gent que fa una carrera científica ha de ser conscient que la seva projecció és fonamentalment cap al món laboral, a les empreses. La part que esculli una carrera acadèmica ha de ser una minoria. Per tant, ara el punt bàsic és despertar l’interès a secundària, per exemple, explicant la necessitat que tenim d’enginyers per avançar en la societat.\nOn va trobar vostè la vocació científica?\nSempre he tingut més vocació per les carreres científiques, però si sóc franca i pensant-ho ara… crec que la meva vocació científica va aparèixer gràcies a un professor meravellós que vaig tenir en física. Jo sóc de les persones que m’agrada saber el per què de les coses, m’ho qüestiono tot. La física em va donar respostes a moltes coses i crec que en part l’hi he d’agrair a aquest professor que em va transmetre la il·lusió per aprendre. I això em fa refermar-me en allò que deia abans, que la comunicació de la vocació ha de ser a les aules, hem de formar professors molt bons que siguin capaços de despertar aquestes inquietuds. Penso que un bon investigador ha de ser capaç d’investigar, per descomptat, però si és crític i s’il·lusiona per la seva feina també pot contagiar als estudiants aquestes inquietuds, aquesta manera de veure les coses, de preguntar-se el perquè. Aquesta és la manera com aconseguirem que la universitat sigui el que ha de ser, un espai de crítica i debat.\nEl càrrec de rectora li impedeix dedicar-se més intensament a la recerca, com ha fet durant molts anys. Quines són les motivacions que l’han portat a prendre aquesta decisió?\nJa fa trenta anys que treballo a la universitat i realment sempre he estat una persona que m’ha agradat molt la recerca i la docència. He fet una carrera professional i acadèmica i n’he gaudit molt. Encara estic vinculada als meus projectes de recerca, però és cert que no puc posar-m’hi al front com he fet fins ara. Per què he fet el pas de vicerectora a rectora? Com a vicerectora crec que vaig fer una contribució important, des del meu punt de vista, que a més crec que es pot aplicar a altres universitats. Aquesta contribució ha estat definir una carrera acadèmica que facilita la mobilitat i que permet que es faci recerca en tots els departaments, però sense oblidar la docència. És una tasca que porta temps, formar els professors i els investigadors no es fa d’avui per demà. Garantir una certa continuïtat en aquesta idea em va animar a agafar el càrrec.\nÉs inevitable destacar que és la primera dona rectora de la UAB. Com li afecta?\nÉs evident que no ho hem tingut molt fàcil per arribar a ocupar càrrecs. Però també crec que el problema era que fins ara no teníem gaires persones que poguessin accedir-hi. El camí per a una dona no és fàcil. Jo he tingut la sort de comptar amb moltes ajudes, no he deixat mai de treballar i he tingut tres fills. Ha estat molt sacrificat, he hagut de donar una dedicació molt intensa a la meva carrera i a la formació dels meus fills; i no és fàcil. És evident que no només el fet de ser dona sinó també el de ser mare comporta uns sacrificis addicionals. Afortunadament, cada vegada tenim més dones assumint nous papers. Estic segura que el fet de ser la primera dona rectora de la UAB és només un inici; en tindrem moltes més.\nCiència i exilidivulgació de la ciènciaentrevistaMètodeuniversitat\nLa pipeta Els perquès de Mètode Notícies


Els pares tenen ganes d'escola......\nAquest post ja el tenia pensat escriure'l aquest estiu però, per ase o per bèstia, es va quedar al fons del sac dels Posts però escoltant converses d'alguns pares i mares ha tornat a aflorar a la superfície. Es tracta de la típica frase "tinc unes ganes que ja sigui el dia 10 de Gener"...com a l'estiu era "tinc unes ganes que ja sigui setembre". A veure, no sóc ingenu, i ja entenc que tenir la mainada per casa cansa. Però, vaja, la majoria de l'any veus els nens, menys el cap de setmana, quan ja surten rebentats de l'escola i una època que els pots gaudir i jugar amb ells amb totes les seves plenes forces, que son 20 dies, i quan en portes 8 o 9 ja penses en que s'acabi quan abans millor? Ja se que pot semblar un Post per fer-me el pare superguay, i de debò que no es la meva intenció, simplement em xoca molt, es com si em fessin un pessic quan sento un pare/mare dir aquestes frases. Pot ser molt divertit passar un Nadal amb la mainada, pot\nInnovar: Guardiola i la filosofia del corner\nTot i que no acostumo a parlar de futbol al blog, crec que val la pena parar-se a pensar la revolució que està fent en Pep Guardiola i els seus jugadors. Fa 100 anys que el futbol està inventat i Guardiola, gracies als jugadors que te i a la filosofia que ell ha mamat i ha millorat, ha canviat alguns paradigmes d'aquest esport. Els corners, per exemple. Fa unes setmanes vaig escoltar una retransmissió de TV3 on en "pichi" alonso " criticava " la forma de tirar la majoria dels corners del Barça, tots els acostuma ha tirar en curt per seguir fent rondos. Recordo que va fer el comentari que si els corners tirats així es coneixien com "gilicorners" els del Barça serien "Supergilicorners" o alguna cosa així. Qualsevol seguidor o entrenador, fa 1 any, li expliques que un equip, com a tàctica, treu tots els corners en curt per tornar la pilota al mig camp i et diria que només se li podria acudir a un boig, que no tenia cap sentit, que e\nOn estan els pares????\nHi ha un video a la xarxa, que ja havia inclos a un post de l'any passat, que m'agrada per aquestes dates poder recordar. Parla, en 60 segons i amb molta ironia, del PROBLEMA dels nens avui dia. Molts pares son tan reals com ho son els reis mags...o sigui, un producte de la nostra imaginació.


Vil·la Denise - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nvil·la a de Prats de Molló\nLa Vil·la Denise és una casa senyorial privada de la comuna de Prats de Molló i la Presta (Vallespir), que va llogar Francesc Macià com a centre d'operacions i seu de l'Estat Major per coordinar els Fets de Prats de Molló. Una placa commemorativa al portal d'entrada a la vil·la ho recorda.\nVil·la del segle XIX\nEntitat territorial administrativa Prats de Molló i la Presta (Vallespir)\n42° 25′ N, 2° 28′ E / 42.41°N,2.47°E / 42.41; 2.47\nEs troba envoltada pel torrent del Castilló, el riu Tec i la carretera D115A entre Prats de Molló i La Presta.\nA l'altre costat de la carretera i just davant de la casa, hi ha un senyal informatiu de trànsit que n'indica el lloc. També seguint la carretera en direcció oest, a pocs metres i a l'esquerra trobem un petit monòlit dedicat a la memòria de Francesc Macià.\nRepetint experiències d'altres anys, amb motiu del 90 aniversari dels Fets, diferents associacions i l'ajuntament de Prats de Molló hi van organitzar un acte commemoratiu.\nVista de Vil·la Denise\n↑ Vilarrubia, Josep M. «Ruta: Els fets de Prats de Molló». Materials d'Història de Catalunya, n.9 (juny 2008). Associació conèixer Catalunya. [Consulta: 1r desembre 2016].\n↑ «Fets de Prats de Molló». Gran Enciclopèdia Catalana. Enciclopèdia Catalana, SLU. [Consulta: 1r desembre 2016].\n↑ Lladó Gràcia, Julià «Ruta literària del ceajc a Prats de Molló i la Presta». FONTS: Centre d'Estudis Argentonins Jaume Clavell, Núm.: 43 El clam d'un poble, 43, Juliol 2010, pàg. 6,7 [Consulta: 1r desembre 2016].\n↑ «Senyalètica de la carretera D115A i Google Street». [Consulta: 1r desembre 2016].\n↑ «90è aniversari dels fets de Prats de Molló: Homenatge a Francesc Macià i als voluntaris catalans». Estat Català. [Consulta: 1r desembre 2016].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Vil·la Denise\nPrats de Molló: la casa del Coronel Macià, en venda - Reportatge a la revista La Mira\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Vil·la_Denise&oldid=25366818»\nDarrera modificació: 4 nov 2020 a les 10:54\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 nov 2020 a les 10:54.


Cultura a la Pràctica, el cicle de visites arriba al seu fi | Gestión Cultural UOC\nCultura a la Pràctica, el cicle de visites arriba al seu fi\nPublicat el 10 juliol 2012 per mcirerah\nEntrevista amb la professora responsable de les visites i impressions dels estudiants\nAlba Colombo Professora dels Estudia d’Arts i Humanitats de la Universitat Oberta de Catalunya.\nPerquè “Cultura a la Pràctica”?\nActualment, de fora general, entenem la cultura com a una eina d’expressió, de relació social o de consum, però poques vergades ens preguntem com es planteja la gestió de la cultura en les nostres societats contemporànies. Com es gestiona una editorial sense ànim de lucre però amb la voluntat de no perdre diners, i amb l’únic objectiu de publicar literatura que els agrada als seus editors? Que se’n fa de les peces arqueològiques que confisca la policia nacional procedents de mercats il·legals? De on treuen els espectacles els programadors de les festes majors dels pobles de Catalunya? O quin és el públic de les rutes culturals de la ciutat de Barcelona?\n© Pere Vargas More\nAlgunes d’aquestes preguntes les hem pogut respondre al llarg de les visites que hem organitzat en aquest cicle, ja que la pràctica de la cultura des del punt de vista dels seus gestors, moltes vegades queda a segon terme, entre vestidors, sota la pols dels consumidors i els creadors, sense saber molt be on es practica la promoció, la gestió, la creació de públics o la contractació. Per tot això, “Cultura a la Pràctica”.\nQuin ha estat el plat fort d’aquest cicle de visites?\nLa pràctica del gestor cultural és un territori que moltes vegades queda amagat darrera el taló i que costa molt veure. Personalment diria que aquest ha estat la gran oportunitat que han brindat aquestes visites, conèixer els responsables de les institucions i empreses culturals del nostres país, tenir la possibilitat de visitar el que normalment no es veu quan entres en un museu, conversar amb els responsables d’una jove editorial i participar en una ruta cultural pel centre de la ciutat.\nRosa Maria Mondéjar: Estudiant del Màster de Gestió Cultural, assistent a les tres visites. (MAC, Icono, Tria Llibres)\nVaig assistir a la visita presencial relacionada amb l’assignatura de pràctiques…\n… tot i tenir l’assignatura de pràctiques convalidada, vaig assistir a tres de les quatre jornades presencials dels tres itineraris que ofereix el nostre Màster de Gestió Cultural cercant un major aprofundiment en els coneixements que hem anat assolint al llarg d’aquests dos anys. Els continguts teòrics, des del meu punt de vista, cal que estiguin complementats amb unes pràctiques que serviran per acabar de definir-los i contribuiran al seu afermament.\nPer a mi, les tres jornades de pràctiques a les quals he assistit, MAC Barcelona, Editorial Tria i La Catedral del Mar…\n….han suposat, a més d’un enriquiment personal inqüestionable, una aproximació a l’entrellat de la veritable Gestió Cultural, més enllà d’una visió des de l’aparador. Visitar els magatzems del Museu d’Arqueologia de Catalunya i compartir temes de la seva gestió amb el seu director, en Xavier Llovera; analitzar les dificultats de l’emprenedoria que comporta la innovadora idea de l’Associació Cultural Tria Llibres, a mans del seu president, en Guillem d’Efak; o descobrir la ruta de La Catedral del Mar guiada per la Macarena, guia turística d’Icono, la qual ens va permetre, no només gaudir de la Barcelona medieval, sinó també apropar-nos als aspectes més desconeguts de la gestió en sector turístic, són experiències que m’han posat a l’abast eines de les quals d’altra manera m’hagués estat pràcticament impossible aconseguir.\nA nivell personal…\n…comentar-vos que els tres professionals que ens van atendre, i que entenc són les persones que guien les pràctiques dels diferents itineraris, han tingut una actitud molt propera la qual cosa ha afavorit la proximitat entre els assistents, de manera que la comunicació entre el grup va ser molt dinàmica i fluida. Agrair-vos aquesta oportunitat i encoratjar-vos a continuar oferint als alumnes del Màster aquesta eina.\n© Alba Colombo\nAna Masllorens: Estudiant del Màster de Gestió Cultural, assistent a la visita del Museu d’Arqueologia de Catalunya.\n…per dues raons: En primer lloc, per que m’interessava molt veure tot allò del Museu al que normalment no tenim accés com a visitants: com s’organitza, què hi ha darrera de les sales d’exposició, com són els magatzems, quins procediments es fan a les peces en quant a restauració, recerca i documentació, catalogació, com s’hi treballa…En segon lloc, vaig creure que la visita complementaria bé i aportaria claredat a molts dels aspectes que estem tractant a les pràctiques e-learning.\nPer a mi la visita al Museu d’Arqueologia de Catalunya …\n…m’ha ajudat a veure que algunes de les coses que, com a estudiants plantejàvem o creiem viables, no corresponen a la realitat actual del Museu, mentre algunes altres que no haviem considerat són o poden ser importants… Ha estat un contrast amb la realitat.\nDe forma general crec que…\n…a part d’haver estat interessant i profitós per a l’assignatura, comentar que va ser també molt agradable. Ens van atendre molt i molt bé i va ser un plaer conèixer-vos a tots.\nPere Vargas More : Estudiant del Màster de Gestió Cultural, assistent a la visita de la Ruta de la Catedral del Mar.\n…per aprofundir en el coneixement de la Ruta de la Catedral del Mar, que estem treballant en l’assignatura de pràctiques de Turisme Cultural. També per a conèixer en persona al consultor de l’assignatura i a altres companys i companyes, i poder així intercanviar impressions sobre la ruta.\nLa visita a la Ruta de la Catedral del Mar…\n…m’ha ajudat a conèixer millor el cas que estic tractant a l’assignatura de pràctiques E-Learning…ja que hi ha moltes coses que se’ns escapen quan estem estudiant en un món virtual, en aquest cas poder fer la ruta presencialment és una ajuda per tal de poder acabar de construir el coneixement o discurs sobre aquesta. Ajuda a resoldre dubtes i a confirmar hipòtesis.\n… aquesta iniciativa s’hauria d’estendre al conjunt de les assignatures del màster, o altres estudis de la UOC.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de General per mcirerah. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Segueixen en forma - Diari de Girona\nSegueixen en forma\n15.02.2019 | 01:20\nParlar de Fitbit és parlar d'una marca que s'ha convertit en el seu propi producte. Igual que el pa de motlle l'anomenem pa Bimbo, o hi ha gent que anomena els iogurts «danones», en l'imaginari popular ningú parla de «monitors d'activitat». El que portem al canell és una Fitbit. I punt.\nEn certa manera aquesta identificació podria suposar un problema amb el pas del temps, atès que és molt difícil mantenir un nivell d'excel·lència alt. Però Fitbit el segueix aconseguint, i continua situant-se en els llocs d'honor del sector. El super últim producte, la Charge 3, és sense dubte la més completa de totes les polseres d'activitat que han fabricat fins ara.\nLa superpantalla tàctil és molt més eficient, la bateria -beneïda bateria- ens ha durat fins a una setmana, és submergible, i gràcies a superintel·ligència artificial permet registrar, monitoritzar i predir als períodes femenins així com els dies fèrtils. I tot es veu al mòbil. I sí, ho hem provat.\nEn l'aspecte esportiu, és més completa que mai, amb noves maneres d'exercici. Tan sols hem trobat un però: és massa ampla per a alguns canells.


8 de maig de 2018 - Balaguer Televisió\nDaily Archives: 8 de maig de 2018\n‘CaixaBank’ signa la col·laboració amb Posa’t la Gorra i Creu Roja la Noguera\n8, maig, 2018\nCaixaBank ha signat aquest dilluns els convenis de col·laboració amb Creu Roja la Noguera i AFANOC, entitat organitzadora de la festa solidària Posa’t la Gorra. CaixaBank col·labora des de fa anys en aquest retorn a la societat d’aquests diners que...\nComencen les proves de competències bàsiques de sisè primària\nAmb la prova de coneixement del medi natural han començat, aquest dimarts al matí, les proves de competències bàsiques dirigides als alumnes de sisè de primària. Demà serà el torn de la llengua castellana i les matemàtiques i finalment dijous...\nEl Parc Astronòmic del Montsec participa al III Seminari Internacional d’Astroturisme a La Palma\n‘CaixaBank’ inaugura el nou model d’oficina a Balaguer amb els seus clients\nCaixaBank ha inaugurat aquest dilluns al vespre el nou model d’oficina a Balaguer que està en funcionament des del passat 10 d’abril convidant als seus clients a conèixer les noves instal·lacions. Aquest nou model incorpora novetats tecnològiques i una sèrie...\nComencen les obres d’arranjament de la carretera que connecta Térmens i Bellvís\nLa Diputació de Lleida ha començat aquesta setmana les obres de millora de la carretera que uneix els municipis de Térmens i Bellvís. D’aquesta manera l’Ens provincial es fa càrrec dels prop de 120.000 euros que valdrà l’arranjament d’una carretera...


Opinió - Explorant les fronteres de l'obediència\nExplorant les fronteres de l'obediència\nPublicat: el 27/feb/17\nNo fa massa dies un ciutadà exposava les seves raons per les quals una proposta que s'havia fet per a implementar a la ciutat li semblava incorrecta. Fins aquí perfecte. Per a reblar el seu raonament acabava dient '... i, a més, l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) ho prohibeix'. Venint el raonament de qui venia, que no crec que sigui gaire aficionat a l'obediència, em va semblar un comentari peculiar. Aturem-nos aquí. Tot i que és una anècdota, sovint es repeteix aquesta 'coletilla'.\nL'existència d'una norma ens ajuda a organitzar-nos en la complexitat d'una comunitat, ens ajuda a evitar el que seria un desgavell. Últimament, però, veig alguns sectors que se'ls fa aigua la boca cada vegada que, ajudant-se d'una norma, aconsegueixen que una iniciativa no tiri endavant. Des del meu punt de vista és una visió completament errònia.\nEs més: la sacralització de una norma condueix a la paràlisi i, en canvi, explorar les fronteres del que 'està permès' ens permet descobrir oportunitats que a mig termini modificaran i milloraran la norma. La història de les comunitats n'està farcit d'exemples.\nLa nostra administració local també explora aquestes fronteres. Tot sovint, sota el nom de 'prova pilot de ...' s'indica que l'administració, amb el compromís de 'rendir comptes' de l'experiència, està duent a terme un eixamplament del que conté la norma, un desbordament de les fronteres de l'obediència amb l'objectiu de comprovar noves possibilitats.\nUi! Espero que amb aquest últim paràgraf no hagi donat munició a aquells que se'ls fa aigua la boca cada vegada que, ajudant-se d'una norma, aconsegueixen que una iniciativa no tiri endavant\nI si l'AMB (o qui sigui) m'ho prohibeix? Provem una variant, verifiquem, rectifiquem, tornem a provar, ara allò no funciona però si fem una correcció funcionarà milllor, em sembla que ara sí, etc. Que ningú no es preocupi: és una prova pilot!\nI, ves a saber, si d'aquesta manera la frontera de la norma, a petits passos, caminarà una mica més enllà.


CM 10/2021 Subministrament i instal·lació de baranes d'inox i vidre per balconada de la façana principal del Poliesportiu Germans Escalas (CM 10/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 18/2021 Subministrament d'un camp de waterpolo amb porteries i banquetes a PM Son Hugo (CM 18/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 17/2021 Subministrament i instal·lació de 5 extractors d'aire al Poliesportiu Germans Escalas (CM 17/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 16/2021 Subministrament i instal·lació de penjadors i taules àrbitres als vestidors de les instal.lacions exteriors del Poliesportiu Germans Escalas. (CM 16/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 07/2021 Subministrament i substitució de les vidrieres corredisses i retirada de vidres fixes dels mòduls que donen a la piscina interior del PM Son Hugo (CM 07/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 13/2021 Servei d'activitats aquàtiques a realitzar a determinades instal·lacions esportives municipals de Palma (CM 13/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 08/2021 Servei de reparació de filtracions i goteres a tres zones de les cobertes de les PM Son Hugo (CM 08/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 11/2021 Construcció d'una pista de futbol de 3x3 en el recinte del Camp de Futbol Municipal de Miquel Nadal (CM 11/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 14/2021 Servei d'obertura i tancament de les pistes poliesportives municipals de Son Cladera, Es Pil·larí i Alexander Fleming (CM 14/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nCM 09/2021 Subministrament i instal·lació de penjadors i taules àrbitres als vestidors de les instal.lacions exteriors del Poliesportiu Germans Escalas(CM 09/2021). Adjudicacions i formalitzacions\nPàgina 4 de 33, 324 continguts


Els Juvenils del CF Montmeló UE, ascendeixen a preferent\n21:36 | 22/04/2021\nL'equip juvenil rebent el premi que els acredita com a campions del seu grup, temporada 2014-2105\nJunta de final de temporada de CF Montmeló UE\nL'equip benjamí, subcampions del torneig Vila de Montmeló 2015\nUn altre club que tanca temporada amb èxits és el Club de Futbol Montmeló UE, ja que l'equip juvenil ha aconseguit l'ascens a categoria preferent, proclamant-se campió de la primera divisió en la temporada que ha finalitzat.\nAquest equip que porta 2 ascensos seguits està donant moltes alegries, ja que a la temporada 2013-2014 va aconseguir l'ascens a primera, i aquesta temporada ha fet un futbol molt vistós i compacte i a falta de dues jornades es va proclamar campió.\nSegons el club, l'èxit de la temporada es deu a diversos factors; una plantilla equilibrada i de jugadors molt compromesos; un cos tècnic molt seriós a la feina: i un ambient d'amistat, compromís i solidaritat entre tots ells.\nAquesta és la primera vegada que un Juvenil al CF Montmeló UE arriba a categoria preferent, en tota la història del club. Montmeló serà un dels 4 clubs del Vallès Oriental en aquesta categoria, al costat de Granollers, Mollet i Caldes.\nEl CF Montmeló va finalitzar la temporada amb el trofeu benjamí Vila de Montmeló, on el club local va arribar a la final i va obtenir el segon lloc. El Trofeu se'l va endur el Mataró. A més l'equip Aleví també va quedar subcampió al torneig d'Andorra on van derrotar en la semifinal a la selecció Andorrana.\nAquests èxits posen punt final a aquesta temporada futbolística que es tanca a més amb el canvi de junta que ha presidit el club durant 10 anys. Aquest relleu significa un canvi generacional i una renovació a fons dels dirigents del club. Antoni Gui, alcalde de Montmeló, va assistir a la junta del club, per agrair als dirigents sortints la feina realitzada durant tot aquests anys i per a prestar el suport de l'Ajuntament a la nova junta entrant. Comença d'aquesta manera una nova etapa per al club de futbol que esperem que sigui tan fructífera com la que s'ha tancat.\nCLUB DE FUTBOL MONTMELÓ UNIÓ ESPORTIVA\nC/ Folch i Torres, 4\n677 382 771\nANDRES FELIPE MONTERO QUINTERO\nAny de creació :\nData de modificació: 19/06/2015 18:52:46


Ferit lleu en un accident a l'antiga N-340, entre Torredembarra i Altafulla\nEls fets es van produir aquest dilluns a darrera hora de la nit\n06/11/2018 12:01 | Actualitzat a 06/11/2018 12:23\nAquest dilluns, 5 de novembre, quan passaven pocs minuts de tres quarts de dotze de la nit, el conductor d'un vehicle va resultar ferit de caràcter lleu després de patir un espectacular accident de trànsit a l'antiga N-340, entre Torredembarra i Altafulla. L'home, de 20 anys i veí d'Altafulla, que va ser atès per una ambulància del Sistema d'Emergències Mèdiques, va donar negatiu a les proves d'alcoholèmia que se li van efectuar.\nFerit lleu un noi de 20 anys entre Torredembarra i Altafulla\nEls fets es van produir en una carretera molt concorreguda a la zona: es tracta de la rotonda del pontet, on conflueixen els termes municipals de Torredembarra i Altafulla, just al davant del conegut kàrting d'Altafulla. Per causes que hores d'ara encara es desconeixen, el noi, altafullenc i de 20 anys, conduïa un Ford Fiesta que va acabar bolcant, superant la barrera de protecció metàl·lica de la carretera, a la vora d'un terreny adjacent.\nEl noi va poder sortir del vehicle amb només ferides lleus i va ser atès 'in situ' per l'ambulància que es va desplaçar al lloc dels fets. Poc després, se'l va traslladar fins a l'Hospital de Sant Pau i Santa Tecla de Tarragona, on després de rebre diverses atencions mèdiques, ja ha estat donat d'alta. El jove va donar negatiu a totes les proves d'alcoholèmia que se li van practicar. Al lloc dels fets també hi van treballar diversos efectius de la Policia Local de Torredembarra, que hi van desplaçar tres patrulles.\nUn nou accident aquest matí a l'autovia A-7, a Tarragona\nBen poques hores després de l'accident ocorregut a la rotonda del pontet, entre Torredembarra i Altafulla, aquest dimarts, 6 de novembre, s'ha produït un accident de trànsit múltiple al pas de l'autovia A-7 per Tarragona. Una persona ha resultat ferida lleu de resultes d'aquesta topada, en què s'han vist implicats un total de tres vehicles. Els fets han tingut lloc pocs minuts abans de les vuit del matí i han causat retencions en aquesta zona, propera als accessos a les avingudes de Catalunya, Andorra i República Argentina de la ciutat de Tarragona.\naccident N-340 Torredembarra Altafulla


IB3N | L'Haro Rioja genera la segona derrota consecutiva d'un Avarca de Menorca irregular\nIB3 Notícies > menorca > L’Haro Rioja genera la segona derrota consecutiva d’un Avarca de Menorca irregular\nL’Avarca Menorca ha perdut a casa per un set a tres davant l’Haro Rioja (22-25, 22-25, 25-21, 21-25). Les visitants s’han imposat als dos primers sets i l’equip de Bep Llorens ha reaccionat al tercer. El tècnic ciutadellenc ha fet jugar Maira Westergaard, a l’equador del segon set (15-20). La capitana, que arrossega una sobrecàrrega al genoll esquerre i no va jugar a Tenerife, ha generat una reacció insuficient.\nHa estat una reacció insuficient, perquè a la quarta mànega l’Haro ha tancat el partit, tot i que l’equip de Ciutadella el dominava 13-6. Aquesta és la segona derrota consecutiva de l’Avarca. La receptora colombiana, Wanda Banguero, amb 19 punts, ha estat la màxima anotadora del partit.


No es pot justificar, no a la corrupció! | Ciutadans | Sant Cugat\nEl passat dijous Valldoreix va celebrar la Junta de Veïns del mes de maig. En aquest ple ens vam sumar a la moció contra la corrupció, a la qual també ens vam adherir a Sant Cugat.\nCiutadans ha abanderat sempre, a tots els nivells polítics existents, la lluita contra la corrupció, i des de la nostra creació el 2006 seguim treballant per lluitar contra aquesta xacra.\nEn aquest article m’agradaria recordar que el 24 maig del 2015 Ciutadans, aconseguia a Sant Cugat, per primera vegada, tenir representació a l’Ajuntament i així també tenir un vocal a Valldoreix.\nA finals d’agost (3 mesos després) a Sant Cugat, la Guardia Civil es personava a l’Ajuntament per sol·licitar informació sobre l’adjudicació d’obra pública.\nUna setmana després, l’alcaldessa Sra Conesa i el seu nou, en aquell moment, tinent alcalde d’urbanisme, l’actual conseller Damià Calvet, convocava a l’oposició a una reunió per aclarir uns assumptes. També informava de l’adjudicació dels nous pisos de protecció oficial de PROMUSA al Carrer Rius i Taulet a l’empresa Teyco i explicava que s’havia anul·lat per un error en la suma del full de l’Excel.\nEl que vull destacar és que en tres mesos Ciutadans va ser capaç, des de l’oposició i amb poca transparència per part del govern municipal de Sant Cugat, d’adonar-se que la gestió convergent podia ser clarament irregular.\nQuè van fer l’oposició, els que fa 30 anys han estat asseguts a les cadires del consistori de Sant Cugat?\nQuè van fer per denunciar aquesta situació? Molt poc o res.\nPerò ara ens alegrem que aquest cas hagi tingut un final amb aquesta sentència en ferm, i la veritat hagi sortit a la llum, ens alegrem que els delictes hagin tingut les seves conseqüències, actes més que deshonestos. Encara que per desgràcia hem perdut milers d’euros pel camí, diners que es podrien haver estalviat als conciutadans amb menys impostos.\nEtiquetas: caso teyco, corrupcion, emd valldoreix\nEntrada anteriorCs Sant Cugat propone nuevas medidas para hacer más segura la desescalada en la ciudad Entrada siguienteAhogar al comercio local


Novetats 2022 per a pimes i autònoms -Lladó Grup-\nNovetats per pimes i autònoms…\nHan estat dos anys per a les pimes marcats per la pandèmia, i moltes empreses han apostat per continuar treballant i apostar per sortir davant de les situacions complexes. L’any 2022 ve carregat de novetats per a les pimes i a continuació resumim les novetats més interessants, perquè afecta diferents sectors i grandàries d’empreses.\nNovetats en la Cotització i Quota d'autònoms\nUna de les novetats anunciades, és la pujada de la quota d’autònoms. Tal com es recull en els Pressupostos Generals de l’Estat, tots aquells treballadors per compte propi que cotitzin per la base mínima en 2022 hauran de pagar 8 euros més al mes en la seva quota d’autònoms.\nPer tant, passa dels 286 euros mensuals de 2021, als 294 euros mensuals en 2022 de quota d’autònoms.\nIncrement de les contingències professionals, del 1,1% al 1,3% en 2022.\nPer cessament activitat del 0,8% al 0,9% en 2022.\nEn contingències comunes 28,3% i formació professional 0,1% es mantenen en 2022.\nBase mínima: es passa de 944,40 euros als 960,60 euros mensuals en 2022.\nBase màxima: es passa de 070,10 euros als 4.139,40 euros mensuals en 2022.\nNovetats fiscals per a la pime i autònoms en 2022\nLimitació a 1.500 euros les deduccions de les aportacions a plans de pensions: a partir de l’1 de gener de 2022 es redueix el límit aplicable relatiu a les aportacions a sistemes de previsió social en l’IRPF.\nRègim d’Estimació Objectiva (Mòduls): l’any 2022 es prorroguen els límits de tributació per mòduls dels autònoms i es mantenen els seus nivells i condicions, com és el cas de la reducció del 5% sobre el rendiment net de mòduls.\nAjudes públiques: d’acord amb els Pressupostos Generals de l’Estat, no s’inclouen en la base imposable de l’IRPF les ajudes públiques rebudes per a reparar els danys de l’erupció volcànica de l’illa de la Palma.\nQuant a l’IVA, de la mateixa manera que ocorre amb el sistema de mòduls, l’any 2022 es prorroguen els límits establerts per al règim simplificat i el règim especial d’Agricultura, Ramaderia i Pesca en l’IVA.\nL’any 2022 s’estableix en l’Impost de societats una tributació mínima del 15% de la base imposable per a aquelles societats amb un import net de xifra de negoci igual o superior a 20 milions d’euros o que tributin pel règim de consolidació fiscal, independentment de l’import de la seva xifra de negocis.\nLa tributació mínima passarà del 15% al 10%. I es redueix del 30% al 18% el tipus per a les entitats de crèdit i d’exploració i recerca de jaciments i emmagatzematges subterranis d’hidrocarburs.\nSocietats dedicades a l’arrendament d’habitatges.\nLa bonificació fiscal passa del 85% al 40%.\nA partir de l’1 de gener de 2022 als no residents amb establiment permanent se’ls aplica la tributació mínima de l’Impost de societats.\nSi vols més informació sobre les novetats fiscals del 2022, pots llegir els nostres articles web:\nNovetats en impostots pel 2022\nEn 2022 per a l’Impost sobre Activitats Econòmiques (IAE), es crea un grup nou que classificarà l’activitat dels periodistes i altres professionals de la informació i la comunicació. Aquests no disposaven d’una classificació específica fins al moment.\nEn 2022 respecte a l’impost de transmissions patrimonials i actes jurídics documentats (ITP – AJD), es regularà una actualització de l’1% en l’escala de gravamen dels títols nobiliaris.\nEl passat 11 de juliol de 2021 va entrar en vigor la denominada “Llei antifrau”, la novetat de la qual és que rebaixa el límit legal per a realitzar pagaments en efectiu a 1.000€ entre professionals i 2.500€ entre particulars, i prohibeix les amnisties fiscals.\nLes principals novetats en la reforma laboral\nEls contractes temporals: es limita la temporalitat en fixar-se en 6 mesos, ampliable a un any, la durada del contracte temporal per circumstàncies de la producció, i en 90 dies la durada dels contractes per augment de treball ocasional.\nLa subcontractació: s’ha acordat no restringir la subcontractació, però s’haurà de respectar el conveni de l’empresa que faci la subcontracta o de l’activitat que realitzi. L’objectiu és limitar els casos d’abús laboral que aquesta forma de treball ha provocat en els últims anys.\nEls convenis: el conveni d’empresa preval sobre el sectorial, excepte en els salaris. Es mantenen els despengis, però els sous no podran ser inferiors als fixats en el conveni de sector.\nLa formació: es limitarà el contracte de formació per a joves fins a 30 anys i es dividirà en: contracte de formació dual (que combina ocupació i formació), i contracte per a la pràctica professional.\nLa ultraactivitat: es recupera la ultraactivitat, la qual cosa permetrà que el conveni col·lectiu es prolongui fins que sigui substituït per un nou..\nEls ERTO: es crea un nou «mecanisme XARXA», una eina de flexibilitat interna (que haurà de ser activada pel Consell de Ministres) i que disposarà de dues modalitats: cíclica i sectorial.\nNovetats en la Inspecció de Treball: sancions automatitzades\nLa inspecció de Treball i de la Seguretat Social es digitalitza i modernitza, podent a partir de l’1 de gener de 2022 emetre sancions sobre la base de les dades manejades en els seus sistemes informàtics, sense necessitat que existeixi una visita prèvia o de la inspecció a l’empresa o una comprovació en les seves oficines. A causa dels desenvolupaments d’intel·ligència artificial i big data, es podran detectar nombroses irregularitats que automàticament generaran la sanció. Com és el cas de 9 errors o retards en cotitzacions o altes i baixes de treballadors o retards en presentació de contractes de treball.\nTot això obliga al fet que les pimes i autònoms que tinguin personal contractat en nòmina s’assegurin que tots els tràmits laborals s’estan realitzant de manera efectiva.\nNova llei de Startups\nLa llei de Startups aprovada pel govern a final de 2021 aconseguirà el seu ple desenvolupament en 2022. Entre les novetats més destacables per a emprenedors destaquen:\nEs manté la rebaixa de l’impost de societats del 25% al 15%, aplicable durant els primers anys de vida d’una startup.\nS’introdueix l’exempció de cotitzar a la Seguretat Social si compagines un treball per compte d’altri amb la creació de la teva startup.\nS’eleva a 50.000 euros l’exempció en les “stock options” i al 50% (fins a un màxim de 100.000 euros) l’exempció per inversions realitzades en empreses de nova creació.\nSimplificació de la tramitació burocràtica:\neliminant l’obligació dels pagaments fraccionats en els Impostos de Societats i No Residents.\no alguns dels aranzels notarials necessaris per a la constitució.\ns’elimina l’obligació d’obtenir el Número d’Identificació de No Resident, amb el que poden operar amb un NIF.\ni s’incorpora un visat especial per a emprenedors i treballadors d’empreses estrangeres que desitgin instal·lar-se al nostre país.\nNova llei Concursal\nEn la reforma de la llei concursal per al 2022 destaquen els mecanismes d’alerta primerenca i la possibilitat d’exonerar deutes:\nMecanismes d’alerta primerenca de perill d’insolvència: introdueixen una sèrie d’indicadors d’avís perquè l’empresa conegui i valori els seus riscos.\nExoneració del passiu insatisfet als deutors «de bona fe» i als consumidors: es podrà optar per una exoneració immediata prèvia a la liquidació o per un pla de pagaments o exoneració provisional. Això sí, en aquesta exoneració no entren els crèdits públics o deutes amb Hisenda i la Seguretat Social, excepte quantitats molt petites.\nAquestes són la llista de novetats més significatives del 2022. Quants d’aquests canvis t’afecten? Si necessites ajuda per a complir amb alguna de les novetats, contacta amb l’equip de professionals de Lladó Grup Consultor.\nCategories: Autònoms, Clients, Fiscal, Gran empresa, Jurídic, Laboral, particulars, pimes, Serveis gener 20, 2022\nPreviousPrevious post:Com tramito la baixa i l’alta si he donat positiu Covid?NextNext post:Contractes temporals després de la reforma laboral 2022


L'Atlètic Balears perd a Getafe\nUn gol d'Hugo Díaz en el minut 89 ha estat decisiu perquè els madrilenys guanyassin 1-0\nHugo Díaz ha marcat en el minut 89. ATLÈTIC BALEARS\nPalmaL'Atlètic Balears ha perdut per segona vegada en aquesta temporada davant el Getafe B. Un gol d'Hugo Díaz en el minut 89 ha estat decisiu perquè els madrilenys guanyassin 1-0, després d'una primera part sense grans ocasions per a cap dels dos equips.\nUna rematada de David Haro i un llançament de Jorge Ortiz a la mitja hora de partit han estat les úniques aproximacions dels balears. Xavi Ginard ha pogut enviar en el minut 33 a córner un tir dels locals.\nEn la segona part, l'ATB ha començat amb força i dos minuts després Gabarre ha tingut una oportunitat, malgrat que Marcos l'ha aconseguit desbaratar. A partir del minut 10 del segon temps, l'atac del Getafe s'ha intensificat però sense arribar a amenaçar la defensa dels 'balearicos'.\nEl travesser ha aturat un llançament de falta per part d'Hugo Duro en el minut 79 i Jorge Ortiz ha intentat respondre-hi sense èxit. Quan només faltava un minut per acabar partit, el jugador del Getafe Hugo Díaz ha aconseguit superar la barrera defensiva de l'ATB i ha marcat el gol que ha donat la victòria als madrilenys.


La saviesa de la fe - Arquebisbat de Barcelona\nEn aquest diumenge de la Santíssima Trinitat l’any litúrgic assoleix un cimal: el misteri de Déu. Un Déu que, en la seva unitat, és també comunió de persones: Pare, Fill i Esperit Sant. Aquest és el misteri de la Trinitat que ens ha estat revelat i que celebrem en una actitud d’acció de gràcies.\nPer gràcia, ens és donat de participar en la vida del Pare, del Fill i de l’Esperit Sant, un sol Déu en tres persones; un Déu únic, però que viu en un misteri de comunió. La litúrgia, com tot el Nou Testament i els Pares de l’Església, té una visió dinàmica de les persones de la Santíssima Trinitat: tot procedeix de Déu Pare i hi retorna pel Fill, en l’Esperit Sant.\nCelebrada el diumenge després de la Pentecosta, la festa d’avui ens invita a fer una gran lloança al Pare que ha ressuscitat el seu Fill Jesucrist i l’ha portat a la glòria on regna amb l’Esperit que ens ha estat donat.\nA través de les seves diverses intervencions al llarg de la història, Déu s’ha revelat progressivament com un Déu transcendent i proper alhora. L’experiència de la manera de fer de Déu ens invita a prendre consciència que la omnipotència està al servei de l’amor. Déu Pare, enviant el seu Fill, ha manifestat que el seu amor sobrepassa tot el que hom podria imaginar. És la salvació de l’home, de tot home, i del món el que Déu ha volgut realitzar en prendre aquesta iniciativa.\nDéu envià el seu Fill al món no per condemnar-lo, sinó per mostrar que vol la salvació del món sencer. Però l’amor veritable és un do que no s’imposa, sinó que es proposa; és un do que s’ofereix, però sense coaccionar la llibertat humana. Cadascú és responsable de la resposta que doni a aquest oferiment. Com diu l’Evangeli de sant Joan, no és Déu qui jutja i condemna; és cadascú, acollint l’amor o refusant-lo, qui entra en la vida o s’aparta de la font de la vida.\nEns cal entrar amb gran respecte i prudència en el santuari de les consciències. Només la saviesa i la misericòrdia infinita de Déu podrà jutjar, com diu sant Tomàs d’Aquino, les decisions més íntimes de cada persona. Nosaltres hem d’acomplir el manament evangèlic de no jutjar el misteri de cada persona i l’actitud de cada consciència personal davant el misteri de Déu.\nEn aquest dia que ens invita a la contemplació del pla de salvació de Déu i a l’acció de gràcies i a la lloança, l’Església celebra la jornada dedicada a les religioses i els religiosos anomenats de vida contemplativa, és a dir, a les monges i els monjos dels nostres monestirs femenins i masculins. És ben adient aquesta festa per pensar en elles i en ells i per agrair-los la seva vocació al servei de Déu i al servei de tota la seva Església.\nLa jornada d’avui, en llatí, s’anomena Pro Orantibus, que vol dir pels qui preguen. Aquest és el seu servei, aquesta és la seva missió: ser la veu de l’Església que lloa i prega Déu per totes les necessitats de cada Església local, de tota l’Església estesa d’Orient a Occident, i també per les necessitats del món. Elles i ells fan realitat , dia rere dia, el lema escollit per a aquesta jornada: “La lectio divina, un camí de llum”. El lema al·ludeix a la recent exhortació apostòlica de Benet XVI Verbum Domini, en la qual invita tota l’Església a aprofundir constantment en la Paraula de Déu i en la saviesa de la fe. Dono les gràcies als religiosos i les religioses de vida contemplativa, que són, com deia santa Teresa de Lisieux, “l’amor en el cor de l’Església”.


La primera taula de diàleg Estat-Generalitat es reuneix durant tres hores La primera taula de diàleg Estat-Generalitat es reuneix durant tres hores – El Món\nACN 26/02/2020 8:05 pm\nLa primera reunió de la taula de diàleg entre el govern espanyol i la Generalitat ja ha acabat després de prop de tres hores. La trobada ha començat pocs minuts abans de les 17 hores i ha finalitzat cap a les 19.50 h. Set representants de la Generalitat amb el president, Quim Torra, al capdavant i set membres de l’executiu espanyol, entre ells el president, Pedro Sánchez, s’han reunit a la Sala Tàpies del Palau de la Moncloa. Han fet un recés cap a les 19.30 h. Torra i la portaveu del govern espanyol, María Jesús Montero, compareixeran consecutivament a la sala de premsa de Moncloa.\nSánchez i Torra han conversat mentre caminaven cap a l’entrada de l’edifici on se celebra el Consell de Ministres i s’han fet una fotografia a l’escalinata, on han encaixat les mans. Hi ha assistit un membre menys de la delegació de l’Estat per l’absència per malaltia del vicepresident segon, Pablo Iglesias, que té una forta amigdalitis. Normalment, els presidents autonòmics que visiten la Moncloa compareixen a una sala més petita, la sala ‘briefing’.


Vittoria Goma Negre comprar i ofertes a Bikeinn\nDescripció Vittoria Goma\nEspecialment dissenyat per a Enduro el 2014, Geax Goma està desenvolupat per la marca Vittoria.\n• Els contorns dels botons multidireccionals de 2 nivells proporcionen un excel·lent adherència\n• El compost enganxós a la part frontal dóna com a resultat una baixa resistència a la rodadura, amb nervis a la part posterior per a un millor control de frenada\n• Optimització de ;espai de lliscament, fent d'aquest un pneumàtic versàtil en totes les condicions\n• Tubeless Ready, la tecnologia TubeNoTube, la carcassa TNT AM.\n"Des del primer gir de la roda, es mou ràpidament amb aquest Goma. Quan el pendent gira cap amunt i el terreny encara és bo per rodar, el pneumàtic proporciona una bona empunyadura".\nCompra avui mateix Vittoria Goma per només 28.45 $. Fabricat per Vittoria, Vittoria Goma està disponible amb una gran varietat de talles i colors perquè trobis exactament el producte que necessites. A bikeinn t’oferim els preus més baixos dels teus productes de ciclisme favorits. Dóna un cop d’ull a la gran varietat de Cobertes a la secció de Rodes i cobertes.\nCaracterístiques Vittoria Goma


Les vendes de les solucions digitals de The Mail Company creixen un 30% – The Mail Company\njul. 05, 2021 Carteria Digital, Notícia, Notícies i Media, Solucions, The Mail Company, Transformació digital\nThe Mail Company ha anunciat un creixement del 30% en la facturació de les seves solucions de Carteria digital, Valisa digital, Comunicacions electròniques online i NEOs (gestió de les notificacions electròniques obligatòries de les administracions públiques), així com l’entorn col·laboratiu Noysi. Així ho ha afirmat José Manuel Catellví, CEO de la companyia, en una entrevista a la Revista Transformació Digital, on ha detallat les claus del futur de el sector.\nLa pandèmia ha obligat a canviar la forma de treballar de la majoria d’organitzacions, forçant-les a implantar noves tecnologies per facilitar el teletreball i, a causa d’això, moltes empreses s’han vist forçades a emprendre la transformació digital, com demostren les xifres de creixement de vendes de The Mail Company. “La conjuntura actual ha vingut a accelerar una cosa que ja s’estava produint de mica en mica, i és que la nostra línia estratègica de solucions de negoci i transformació digital va guanyant sòlidament pes en la facturació total de la companyia, que era liderada per les nostres solucions logístiques“, ha afirmat Castellví.\nLes majors inquietuds de les empreses que s’han vist forçades a teletreballar han estat la recerca d’una plataforma d’interacció amb empleats i tercers -proveïdors, col·laboradors … -, per organitzar reunions mitjançant videotrucades, screen sharing o broadcast de forma 100% fiable i segura , i la gestió eficient dels fluxos de documentació física que continuen arribant a les oficines, amb la dificultat de la seva distribució sense saber on està ubicat l’usuari. The Mail Company ha cobert aquesta demanda amb el seu entorn col·laboratiu Noysi en el primer cas i amb la seva solució de Carteria Digital en el segon.\nLA CARTERIA DIGITAL, DUAL I OMNICANAL, A LA BASE DEL NOU MODEL HÍBRID DE TELETREBALL\nLa solució de Carteria Digital, de la qual l’empresa és pionera a Espanya -va ser llançada per The Mail Company a 2015- ha permès a les organitzacions seguir gestionant els seus processos de recepció i enviament d’informació i documentació, independentment d’on estiguin els empleats, obrint així les portes a el model híbrid de treball que, segons tots els analistes, s’imposarà a l’època pospandemia.\nEs tracta de solució dual que harmonitza els mons físic i digital de les organitzacions i, per tant, amb capacitats per gestionar el 100% de la documentació i petita paqueteria que rep (o remet) qualsevol organització.\nD’altra banda, addicionalment als tradicionals fluxos de paper, la majoria de les organitzacions estan rebent constantment informació per altres canals i en formats electrònics diferents -com les Notificacions Electròniques Obligatòries de les administracions públiques- per la qual cosa The Mail Company ha desenvolupat un model omnicanal integrat en el seu Carteria digital que permet disposar d’un únic punt d’accés on trobar integrada i ordenada tota la documentació rebuda, sense importar el canal o el suport d’arribada (físic / digital).\ncartería digital entorn col·laboratiu Noysi transformació digital


Eines Social Media – Eines SEO per Xarxes Socials – - Marketing Digital\nEines Social Media – Eines SEO per Xarxes Socials –\nVols causar més impacte a les xarxes socials? Llavors anima’t a intentar les eines que són capaços de fer això realitat. Abans d’aconseguir aquest objectiu, cal que facis un estudi intensiu del teu públic i de la influència que tens sobre ell.\nPer això és necessari un seguit d’eines que t’ajudaran a conèixer el que està de moda, qui és popular i seria un perfecte aliat, quina és la reacció del públic cap a la teva marca, ia més de l’impacte que té la teva estratègia.\nTota aquesta informació és necessària per elaborar una estratègia de SEO per a xarxes socials reeixida, ja que sabràs amb el que estàs treballant, quins són els teus objectius, i com planeges arribar-hi.\nA continuació et portem aquestes eines que et faran la vida més fàcil, perquè puguis concentrar únicament en fer un pla de màrqueting reeixit, i res més, ja que elles faran el treball de recerca per tu.\nAquesta eina porta moltes característiques totalment útils per als que es dediquen a les xarxes socials, i és que pots obtenir la reacció de les persones que veuen el teu contingut, i programar aquest mateix per a futures publicacions.\nViral Heat bàsicament et permet tenir un control tant del que publicaràs, com l’impacte que té en l’internet. El que t’ajudarà a crear noves estratègies per captar l’atenció del públic ràpidament.\nTambé pots exportar totes les dades recollides durant la teva campanya a arxius com fulls d’Excel per presentar-los, i demostrar els resultats de l’estratègia de màrqueting digital per a millorar-la cada dia una mica més.\nSimilar a Google Trends, Trendsmap et permet conèixer les tendències en cada racó del món en temps real. Només cal entrar a la pàgina perquè puguis consultar les etiquetes més parlades en el moment, perquè puguis investigar quin és l’enrenou de tanta informació i crear un contingut perfecte per cobrir-com a notícia, o expressar la teva opinió al respecte.\nEl positiu d’aquesta eina és que en estar al dia, tindràs més possibilitats de fer la teva contingut viral respecte a una situació que estigui fent que els altres parlin. A més, gràcies a això mai et perdràs de cap notícia d’última hora que pot ser impactant per al teu públic, i tindràs la perfecta oportunitat per donar una imatge com una marca digital assabentada de totes les tendències.\nHootsuite és l’eina més completa del mercat que et permet gestionar una gran quantitat de xarxes socials a través de la seva interfície fàcil d’utilitzar. A més, et mostra les mètriques del teu interès perquè puguis calcular l’efecte que tenen les teves publicacions al públic general.\nAmb aquesta eina, pots gestionar un nombre limitat de comptes i tenir en l’agenda diverses publicacions, la qual cosa és d’utilitat si només maneges una empresa. No obstant això, val la pena adquirir aquest producte, ja que t’ofereix tot el que necessites sense necessitat que hagis de sortir de la seva pàgina.\nCom a extra, Hootsuite té un bloc que ajuda a tots els que manegen xarxes socials amb contingut informatiu i innovador. Així mai et perdràs d’allò més sonat en el món del màrqueting, i com han d’estar estructurades les estratègies del futur per atreure la teva audiència somiada.\nSocialBro és el que necessites per tenir les estadístiques completes de les teves campanyes de màrqueting; aquesta eina et permet gestionar les teves estratègies i comunitat, i igualment et dóna l’oportunitat de programar les teves publicacions.\nDefinitivament, és una eina completa que serveix per a tot expert en xarxes socials independentment de si es dedica a la interacció amb la comunitat, o a crear estratègies publicitàries en mitjans digitals. SocialBro té una mica per a tothom.\nTot i que és una eina paga, val tots els diners que inverteixis en ella, perquè podràs gestionar els teus comptes de xarxes socials, incloent el cobejat Instagram. Així que no esperis més, assegura’t de revisar SocialBro en la seva versió gratuïta perquè confirmis el meravellós que és.\nSi vols mesurar la influència que té la teva empresa, o la teva persona, a l’internet llavors has d’utilitzar Klout. Aquesta eina mesura amb el seu índex de Klout la importància que tens en línia tenint en compte les persones a qui arribes, i influències, a la quantitat de vegades que el teu contingut és compartit i, els qui es troben en la teva xarxa.\nGràcies a aquesta eina sabràs que tan efectiu és la teva estratègia de branding per donar-te a conèixer a les xarxes socials, ia més podràs estudiar altres persones per determinar què és el que estan fent per guanyar popularitat amb el seu públic.\nBuzzsumo és l’eina més útil perquè estiguis assabentat de tot el que passa en línia, ja que et permet saber tots els temes més importants en les xarxes socials. Però els seus beneficis van més enllà, ja que gràcies a altres extensions.\nfont:agencia marketing digital barcelona


Certificat de cultiu per a la venda directa de productes agraris\nTota persona que siga conreadora d’una explotació agrària ubicada en el terme municipal de la ciutat de València.\nEn qualsevol moment i, en tot cas, sempre amb anterioritat a l’activitat de venda dels productes agraris.\nImprés de sol·licitud de certificat de cultiu que es pot descarregar en l’apartat “Impresos” d’esta mateixa página i identificació de la persona sol·licitant amb el DNI o document similar.\nSi la sol·licitud es presenta per Seu Electrònica, s'emplenarà el formulari, després de prémer el botó “Iniciar tràmit” situat a l'inici d'aquesta pàgina i d'identificar-se electrònicament.\nLa persona interessada deurà indicar en la sol·licitud el seu codi del Registre General de la Producció Agrícola (REGEPA).\nSol·licitud certificat de cultiu\nDecret 201/2017, de 15 de desembre, del Consell, pel qual es regula la venda de proximitat de productes primaris i agroalimentaris


Precs i Preguntes regidors en el Ple de setembre: preguntes de Raquel Puig – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEn el torn de precs i preguntes de l’Ajuntament de Bétera, la regidora de Compromís, Raquel Puig, va formular dues preguntes.\nLa primera d’elles va anar dirigida a l’edil d’Obres, Glòria Campomanes, sobre el desnivell que hi ha al primer tram de l’Avinguda País Valencià.\nPuig va preguntar si ja estava clara la data per a actuar en aquest tram, “més que res perquè els veïns puguen saber quan es podrà tindre una tranquil·litat quant a soroll i de no deixar-se les rodes o els baixos dels cotxes”.\nLa responsable del departament va explicar que ella mateixa ha anat i “ahí s’ha afonat i no sabem massa bé amb el que ens anem a trobar. Hem de tindre mitjans per a tindre una solució en el moment d’obrir. Jo crec que a mitjan octubre podem ficar-nos mans a l’obra amb això, però fins a eixe moment no. I hem d’estar preparat perquè igual obrim i reomplim i no és res o a veure el que hi ha”.\nL’altra pregunta que va realitzar l’edil de Compromís va anar dirigida al regidor de Festes, Manuel Pérez. “Al ple anterior va comentar diverses coses sobre el contracte de les samarretes i ventalls que no acabe de recordar. Era el concepte i en què es basava eixe contracte. És perquè ens ho recorde, perquè va dir una sèrie de coses i no ho recorde bé”, va indicar Raquel Puig.\n“Jo tampoc recorde bé, però com el contracte és públic i està al seu abast i ahí estan tots els detalls, si vol puc fer-li’l arribar o pot sol·licitar-lo per escrit”, va comentar Manuel Pérez.\nA continuació, oferim les intervencions dels tres regidors.


El Traginer Història – La Festa dels Traginers de Balsareny\nCOMARCA ENMIG DE TRAGINS\nLa comarca del Bages es troba a mig camí entre el tragí de curt recorregut (és el que tenia lloc entre una vila i la seva comarca o entre comarques pròximes; respon a unes necessitats de subministrament de manufactures, oli, vi i altres productes considerats de primera necessitat que no es trobaven als pobles) i el tragi de llarg recorregut (comerç que, al s. XVIII, arribava a tots els racons d’Espanya des de Catalunya i donava sortida als productes elaborats al Principat, principalment de la industria tèxtil; de tornada, els traginers i carreters catalans portaven gra, llana, seda o plantes tintòries de l’interior de la Península per a la indústria catalana).\nEra molt arrelat el tràfec amb les comarques del Berguedà, el Lluçanès i totes les terres de muntanya fins a la Cerdanya. Els traginers de Berga baixaven a buscar vi i aiguardent del Bages i portaven “trunfos”, blat de moro i altres productes de muntanya.\nEls traginers de Santpedor proveïen de vi i aiguardent el Lluçanès i la plana de Vic. Cal no oblidar el comerç amb la costa, especialment amb Barcelona, que devia suposar un important volum de comerç de productes inexistents a l’interior, per exemple peix.\nD’altra banda, hi havia rutes de més llarga distància, com la ruta de la sal de Cardona o el transport de la seda de Manresa al s. XVIII.\nA Balsareny, situat d’ençà de 1797 en una cruïlla de molt tràfec, hi hagué un augment del nombre de traginers de la vila i de la capacitat per hostatjar els forans en els hostals.\nUN LLOC DE PAS\nBalsareny destaca per la seva situació en el context de la vall del Llobregat; és evidentment un lloc de pas (ho confirma l’existència del castell, que controlava estratègicament la vall). El tràfec comercial que circulava per Balsareny era entre el Bages i el Berguedà (cal tenir en compte que Balsareny i Navàs són pràcticament els últims llocs de la vall on el clima permet el conreu de la vinya).\nL’ofici de traginer és present a Balsareny, com a mínim, des del s. XVII.\nA finals del s. XVIII la construcció del pont de Balsareny convertí la vila en una cruïlla dels traginers que transitaven pel Bages. L’obra va ser impulsada per Roc Garcia de la Enzina, rector de Balsareny des de 1775 fins la seva mort, el 1807. Amb aquest pont, construït entre 1779 i 1797, els traginers que portaven la sal de Cardona cap a la plana de Vic ja no havien de baixar fins a Santpedor, sinó que feien drecera trencant abans d’arribar a Súria per Palà, cal Riols i Solivella (aquesta és la ruta que ha descrit l’avi de cal Cortès del Pi, a Súria, vigent a principis de segle) i després enllaçaven amb la riera del Mojalt (segons Isidre Morera i Roca, antigament, era anomenada “riera dels Traginers”) cap a Balsareny. Aquí creuaven el riu Llobregat i llavors devien dirigir-se cap a Avinyó i Moià o cap al Lluçanès.\nA partir de la construcció del pont s’observa un ascens en el nombre de persones que a Balsareny tenen com a ofici el de traginer\nTambé guanyen importància diversos oficis relacionats amb el tragí i el transport: basters, hostalers i carreters.\nL’anàlisi des del punt de vista familiar dels traginers de Balsareny durant el s. XIX aporta algunes dades interessants. Una de les famílies amb més tradició en l’ofici eren els Parayre (hi ha documentats quatre individus); altres famílies eren els Gonfaus, els Soler i els Pericas (amb tres, dos i dos individus registrats respectivament). Sembla possible establir una connexió entre els traginers de Balsareny i els de Santpedor; en general s’observa una important presència de vincles familiars amb persones de fora de Balsareny, segurament resultat lògic del desplaçament que comportava l’ofici. També s’observa el pas d’alguns membres de famílies de traginers a l’ofici de carreter (famílies Parayre i Soler).\nque s’oferien als traginers\nL’augment del tràfec de traginers al s.XIX motivà l’obertura de dos hostals nous que s’afegiren al que ja existia almenys des del s. XVII.\nL’antic hostal estava situat a l’actual carrer Vell que, aleshores, es deia de l’Hostal (segons dades facilitades per Ramon Carreté és documentat des del 1643 i va ser hostal del Comú de Balsareny almenys durant els segles XVII i XVIII).\nEls altres dos hostals són el de cal Boter i cal Devesa. Cal Boter està emplaçat al número 5 de la carretera de Manresa; més tard es convertí en cafè. Cal Devesa era situat al número 5 del carrer Vell. Isidre Morera i Roca parla d’un altre hostal, que devia ser més modern (possiblement de principis de segle); s’anomenava cal Marxant i era situat al carrer Nou (actualment de Sant Domènec).\nTot sembla indicar un augment important del pas de traginers i del tràfec comercial. Això s’evidencia en un desenvolupament dels serveis que s’oferien als traginers, no només els hostals esmentats, sinó també en moltes masies de l’entorn que condicionaren grans estables on els traginers feien parada. Aquesta important presència de traginers devia deixar una empremta a la vila.\nEl transport a bast va ser progressivament substituït pel ferrocarril i pels carros. La construcció de la carretera de Manresa a Berga, el 1877, també havia de suposar forçosament un punt d’inflexió en aquest sentit. Els primers carreters que s’han identificat al registre parroquial daten precisament del període de 1880. Llorenç Planes explica que a principis de segle hi havia diverses agències de recaders que ja utilitzaven el carro. Més endavant , els vehicles motoritzats substituïren el carro; això no obstant, els animals de càrrega han estat utilitzats encara durant molts anys per moltes feines, principalment relacionades amb la pagesia (com ara la verema) i amb el ròssec de la fusta.


Apartment Bloo Suite Split Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Bloo Suite\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Bloo Suite és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Split. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartment Bloo Suite, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, biblioteca, servei de llançadora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara escriptori, balcó/terrassa, insonorització, despertador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Bloo Suite.


Weston (Maine) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n45° 43′ 59″ N, 67° 52′ 41″ O / 45.733055555556°N,67.878055555556°O / 45.733055555556; -67.878055555556\nWeston és una població dels Estats Units a l'estat de Maine (EUA). Segons el cens del 2000 tenia una població de 203 habitants.\nSegons el cens del 2000, Weston tenia 203 habitants, 89 habitatges, i 63 famílies. La densitat de població era de 2,6 habitants per km².\nDels 89 habitatges en un 28,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,2% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 29,2% no eren unitats familiars. En el 21,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,6.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 4,4% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 32% de 45 a 60 i un 10,8% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 21.429 $ i la renda mediana per família de 25.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.583 $ mentre que les dones 15.625 $. La renda per capita de la població era d'11.493 $. Entorn del 29,7% de les famílies i el 34,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Weston_(Maine)&oldid=21876655»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 ago 2019 a les 14:50.


L’ACM aborda la millora de la seguretat i la convivència als municipis amb el conseller d’Interior - Imagina Ràdio\nEl president de l’ACM, el vicepresident i alcalde de Molins de Rei, Xavi Paz, i la secretària general, Joana Ortega, s’han reunit aquest dimarts al migdia amb el conseller d’Interior, Miquel Buch.\nLa trobada ha servit per abordar l’agenda municipalista en l’àmbit de seguretat, emergències, trànsit i protecció civil. Totes dues institucions ja van col·laborar aquest estiu per conscienciar la ciutadania sobre les conseqüències penals i personals que es poden produir arran d’imprudències en la conducció. L’ACM també ha reivindicat, en més d’una ocasió, la necessitat de millorar la seguretat dels municipis a través d‘una modificació del Codi Penal que ajudaria a l’esforç que es realitza des de la Conselleria d’Interior amb la incorporació de nous agents dels Mossos en els propers anys.\nL’àmbit de la seguretat és estratègic per al municipalisme català. En paraules del seu president, Lluís Soler, “tot el que fa referència a la seguretat pública, la prevenció, la resposta i la gestió de les emergències, la protecció civil o el trànsit, són elements vitals per garantir la qualitat de vida arreu del país”.\nEn aquesta línia, el president de l’ACM, ha destacat que “una bona coordinació entre Mossos d’Esquadra i policies locals és vital per vetllar per la seguretat als nostres pobles i ciutats i potenciar una bona convivència”. I ha afegit que “la voluntat de servei és una de les característiques que compartim amb els cossos de seguretat. Estar al servei del ciutadà requereix no només voluntat, sinó també una bona coordinació i planificació. Potenciar la convivència i la cohesió ciutadana parteix d’actituds cíviques i respectuoses que cal fomentar”.\nSobre la taula també s’ha parlat de com seguir donant suport des del món local a la prevenció d’incendis forestals, com millorar la coordinació entre policies locals i Mossos d’Esquadra amb patrullatges conjunts i intercanvi d’informació, i afrontar una actualització de la Llei catalana de policies locals, que data de 1991, per millorar l’estabilitat de les plantilles i unificar condicions laborals.\nLa trobada també ha servit per abordar qüestions com els plans locals de seguretat, el paper dels agents de Protecció Civil, l’ús de càmeres de videovigilància o programes de mediació i atenció a les víctimes, sobretot, de violència masclista.\nL’ACM i la Conselleria d’Interior s’han emplaçat a seguir mantenint la bona entesa i la col·laboració en iniciatives que ajudin a millorar els serveis que es presten a la ciutadania.\nArticle anteriorEl Consell Comarcal del Baix Ebre potencia les habilitats parentals de mares i pares a l’Aldea\nArticle següentEl jurat dels Premis Esportius Baix Ebre fa públic els guanyadors de categories específiques


Botigues obertes en el primer diumenge de rebaixes d'hivern | betevé\nPrimer diumenge de rebaixes d’hivern amb pocs compradors\nAl centre, els comerços han obert durant tota la jornada i l'ambient al Portal de l'Àngel ha estat molt relaxat\nNúria Sanz | diumenge, 12 de gener del 2020, a les 20.04\nLes botigues han obert aquest diumenge amb motiu de les rebaixes d’hivern. Es tracta de l’últim diumenge que les botigues obriran en uns mesos, després que aquest desembre passat van encadenar-se 24 dies seguits de comerços oberts. Els comerços no tornaran a aixecar la persiana en un dia festiu fins el proper mes de maig, quan puguin fer-ho els locals situats als barris turístics.\nTot i que es tracta de la primera setmana de rebaixes, l’ambient al centre de la ciutat durant el matí i també la tarda ha estat molt tranquil. Al Portal de l’Àngel, que ha estat ple de gom a gom durant les setmanes de compres nadalenques, no hi havia gaire gent. Els comerciants i compradors comenten que les rebaixes cada cop són un període de compra menys marcat. Especialment, des que la legislació actual permet fer descomptes fora de la temporada històricament habitual per fer-los. Per aquest motiu, dates com el Black Friday o el Ciber Monday han guanyat terreny a les rebaixes.\n“He vingut a passejar i mirar si hi havia alguna cosa bé de preu. Però ara, ja hi ha rebaixes tot l’any. Fa un mes, vaig comprar-me un abric molt rebaixat, per exemple”, ens ha explicat una compradora.\nA banda dels descomptes prenadalencs, l’hàbit de comprar per internet també ha restat valor a les rebaixes a les botigues. Tot i això, hi ha qui continua sent fidel a aquestes dates. “La meva filla sí que compra per internet. Però per a mi, no està fet. Prefereixo anar a la botiga i veure les rebaixes en persona”, comentava una altra compradora.\n— eixos comercials — horaris comercials — rebaixes\nLa joieria Ernest Oriol marxa del passeig de Gràcia i el local l’ocuparà la firma Moncler\nPrimer dia de rebaixes d’hivern, cada any menys marcat\nAdeu al restaurant Samoa després de 57 anys al passeig de Gràcia\nEls treballs previs al desamiantatge del Mercat de l’Abaceria comencen aquesta setmana\nLes bodegues Cala, Sopena i Carol, en espera d’entrar al catàleg\nCollboni: “Poblenou serà el nucli de les indústries creatives”\nFoment demana “prudència” davant la proposta de l’Ajuntament d’eliminar el pont aeri


Així ho ha confirmat la primera tinenta d’alcalde de l’Ajuntament d’Igualada, Carme Riera. Riera ha explicat que durant el mes de maig, dos mesos després d’esclatar la pandèmia a la capital de l’Anoia, la xifra de beneficiaris del Banc de Queviures es va situar en el seu màxim: 1024 persones. Això significa que el BdQ va gestionar un total de 696 entregues i va poder ajudar a cobrir les primeres necessitats a 383 unitats familiars.\nEls usuaris del Banc de Queviures van a la baixa, tot i que encara no està al nivell d’abans de la pandèmia\nLa tinenta d’alcalde ha remarcat que actualment es dóna servei a 825 usuaris, el que suposa un descens important respecte el mes de maig. Malgrat aquest descens, no s’arriba al nombre d’usuaris del passat mes de febrer. Just abans de la pandèmia el Banc de Queviures d’Igualada donava servei a 659 persones, que corresponien a 236 unitats familiars amb un total de 425 entregues.


Treballem per millorar la nostra escola - Col·legi Maria Auxiliadora\nMillorar contínuament el nostre servei\nLa millora continua en el servei que presta el Centre a les famílies, de la seua organització , de les activitats que duguem a terme i de les condicions en les quals es desenvolupen ha estat un objectiu i un treball constant, ja des de fa anys. És per això que hem decidit implantar un sistema de gestió que millore la qualitat dels serveis que presta el nostre Centre basat en la norma ISO 9001-2000.\nLa Nostra MISSIÓ: Allò que explica la Nostra raó de ser.\nLa missió de la nostra escola és ser instrument d’evangelització enmig d’un pluralisme cultural, tot partint de les arrels identitàries del nostre poble.\nDonem resposta al dret a l’educació de les noves generacions des de la nostra proposta d’educació integral que busca el desenvolupament de la identitat personal mitjançant els coneixements com a font d’experiència, els valors com a orientadors de la conducta i la dimensió religiosa com a plenitud del sentit\nLa Nostra VISIÓ: Allò que explica què volem aconseguir amb el nostre treball.\nFormar persones responsables i competents, amb capacitat per a participar activament en la vida professional, social i cultural i eclesial.\nRespecte a les Famílies\nAconseguir la satisfacció de les famílies amb l’acció global del centre i ser per a elles un referent, establint una relació de diàleg i col·laboració.\nRespecte al Personal\nAconseguir un professorat satisfet amb el treball que fa, amb capacitat d'inciativa i en permanent formació per tal de donar resposta als reptes que se'ns puguen plantejar, que es corresponsabilitze en el funcionament i gestió del centre i que siga coherent amb el seu Caràcter Propi.\nRespecte al Centre\nSer, des de la nostra identitat, referent per al nostre alumnat i les seues famílies, convertint-nos en motiu d’orgull per a tots ells.\nSer part activa, compromesa i reconeguda amb el nostre entorn: comunitat cristiana, poble i País.\nEls nostres VALORS: Allò que ens caracteritza.\nInspiren la nostra acció educativa en una concepció cristiana de la persona, de la vida i del món.\nConstitueixen una comunitat on són acceptats, tots poden dialogar, escoltar i ser escoltats, i els qui hi participen se senten corresponsables.\nEstableixen un marc referencial que orienta els comportaments i les relacions per tal d’actuar amb honestedat.\nImplica les persones individualment i en grup en el desenvolupament de l’organització, col·laborant en els objectius comuns i en les millores.\nS’actua buscant la satisfacció de les necessitats dels nostres clients (famílies, com a part integrant de la societat) com a motor que impulsa el nostre desenvolupament.\nRelacions amb les famílies\nEstableix una relació afectuosa i cordial amb les famílies i l’alumnat , la qual cosa facilita la consecució dels nostres objectius.\nEstem prop de l’alumnat per estar atent a les seues necessitats i poder satisfer aquelles que són competència nostra.\nGestió Eficaç, Participativa i Transparent\nEstableix els mecanismes per facilitar una gestió d’aquest caire en tots els àmbits del centre.


Gescooperativo triplica el patrimoni en Fons Sostenibles - El Blog de Caixa Popular\ncaixapopular 2021-02-04T14:42:29+01:00 3 de febrer de 2021|Deixant empremta, econòmica|\nGescooperativo considera que durant el 2021 veurem un fort impuls a aquesta temàtica d’inversió.\nGescooperativo, la gestora de fons d’inversió del Grup Caixa Rural, ha triplicat el seu patrimoni en fons sostenibles i tanca l’any 2020 amb més de 843 milions d’euros, davant de 254,5 milions d’euros aconseguits al final del 2019.\nAquest fort creixement ha situat Gescooperativo entre les tres principals gestores nacionals per quota de mercat en fons d’inversió socialment responsables o fons sostenibles, segons les dades d’Inverco, la patronal del sector.\nEn Gescooperativo aquesta gamma de fons es caracteritza per seguir criteris d’inversió socialment responsable, criteris ASG (ambientals, socials i de bon govern). Aquests fons combinen els actius de renda fixa pública i privada com són els bons verds, i la renda variable a través de companyies vinculades a activitats sostenibles.\nGescooperativo considera que durant el 2021 veurem un fort impuls a aquesta temàtica d’inversió gràcies a la major conscienciació social i al suport tan important que està donant-se des dels diferents organismes internacionals als aspectes relacionats amb el medi ambient. Com a exemple d’aquest suport de l’Administració, destaca el fons europeu per al pla de recuperació d’Europa, que és el paquet d’estímul més gran que s’haja mai creat dins de la Unió Europea, amb un pressupost total de 1,8 bilions d’euros, i que fa atenció especial a la lluita contra el canvi climàtic, cosa que, sens dubte, redundarà en un impuls a les empreses vinculades amb aquestes activitats.\nEl Grup Caixa Rural ha secundat a través de les seues fundacions l’educació, la formació i la promoció cultural i assistencial de l’entorn local. Gràcies al seu ADN sostenible i el seu vincle amb la societat, els clients han confiat en els fons sostenibles de l’entitat, que acumula actualment un patrimoni en aquesta tipologia d’inversió de quasi 1.000 milions d’euros.\nDe la seua banda, Gescooperativo, gestora de fons d’inversió del Grup Caixa Rural, dins del seu compromís social, dona a ONG part dels seus ingressos vinculats al Fons Rural Sostenible Moderat.


La residència d'Oliana registra un brot de coronavirus amb 26 casos positius - Teleponent\nInici Comarques Pirineu La residència d’Oliana registra un brot de coronavirus amb 26 casos positius\nLa residència Caser d’Oliana (Alt Urgell), ha registrat un brot de coronavirus que afecta 26 persones.\nAquest brot ha estat anunciat pel cap de vigilància epidemiològica del Departament de Salut, Pere Godoy. Ho ha fet durant la roda de premsa d’aquest divendres per informar de la situació de la covid-19 a la Regió sanitària de Lleida. A més, fonts del Consell Comarcal de l’Alt Urgell han precisat l’abast del brot a la residència. De moment seria el més importat de la Regió sanitària de l’Alt Pirineu. Segons Godoy, al Pirineu també hi ha casos de coronavirus a Pont de Suert i també a la Pobla de Segur. La residència d’Oliana tenia la categoria de verda i havia fet un autoconfinament des de principis de març. ACN\nArticle anteriorBuch admet “algunes dificultats” en el confinament del Segrià\nArticle següentRecuperen les restes de tres soldats al Cogul


La bústia muda - Diari de Girona\nLa bústia muda\nLa introducció de les noves tecnologies a l'activitat diària de l'Ajuntament ha suposat sens dubte una millora substancial, ja que permet fer alguns tràmits que d'altra manera suposarien uns desplaçaments i pèrdues de temps. Aquesta és la teoria, és clar. La realitat és que l'Oficina d'Informació de la plaça del Vi gairebé sempre està plena de gent que hi va a fer tràmits que necessiten una atenció personalitzada, l'expedició d'un document, l'orientació sobre un determinat expedient, l'aclariment dels dubtes.\nSi hom entra al web de l'Ajuntament de Girona, hi trobarà l'apartat de «transparència» un concepte bonic que pot dir molt o pot dir poc en funció del que es vulgui i/o li interessi facilitar. En aquest sentit, l'oposició s'ha queixat en reiterades ocasions que no se'ls ofereix tota la informació que es demana sobre un determinat tema o que la que se'ls dona es minsa, poc fiable i/o amb moltes llacunes. Dins aquest apartat de transparència, l'usuari pot trobar-hi una secció que es diu «Bústia d'Avisos i Suggeriments», lloc que, segons s'explica a la mateixa pàgina, «és una via fàcil per fer arribar a l'Ajuntament tot allò que pugui preocupar la ciutadania». Naturalment, cal identificar-se convenientment amb nom, cognoms i domicili, però s'assegura que aquell apartat serveix per fer arribar als responsables de la Casa de la Vila tot allò que «cal millorar, arreglar, netejar, promoure, canviar o incloure als serveis municipals i al funcionament de la ciutat».\nEl compromís municipal explicitat a la pròpia pàgina és el de contestar la pregunta i/o suggeriment que es faci en un termini de 15 dies. La veritat és que sé d'alguns bons ciutadans que l'havien utilitzat amb resposta ràpida i resultats satisfactoris sobre qüestions relacionades amb ocupacions de via pública, problemes de mobilitat, etc. Sembla, però, que d'un temps ençà la cosa ja no rutlla com abans, ja que la bústia electrònica està muda, no respon a les consultes que se li fan, silenci absolut. La meva experiència personal en aquest camp ha estat també decebedora. Fa gairebé mig any vaig utilitzar aquest sistema electrònic per comunicar que el pal de parada de bus que hi havia davant del número 93 del carrer del Carme havia desaparegut i, per tant, demanava si tenien previst substituir-lo i en quin termini ja que, excepte els veïns que saben que allí hi ha parada, el fet de no haver-hi senyal despista i, per tant, l'autobús pot passar de llarg com així ha succeït en alguna ocasió. En no rebre resposta i, per tal de comprovar la veracitat o no del que m'explicaven, ho he tornat a provar no fos cas que la primera s'hagués extraviat pels múltiples viaranys de la burocràcia administrativa però el resultat ha estat exactament el mateix: silenci. En aquest cas, però, el silenci administratiu no és positiu perquè el senyal de parada encara no hi és ni, pel que veig, se l'espera.\nÉs un tema menor però són justament les petites coses, la cura dels detalls, els que fan una ciutat gran. Temo que d'un temps ençà Girona està descuidant el dia a dia de les coses petites, l'arranjament dels desperfectes a la via pública, el repàs de la jardineria, la neteja dels carrers, el buidatge dels contenidors, la solució de problemes menors però que sovint són els que més demana la ciutadania. Els governs socialistes van deixar una ciutat ordenada, planificada i a punt, entre altres raons perquè les preocupacions eren de futur però també del present immediat dels desitjos i anhels dels ciutadans ja fossin la creació d'un centre cívic o la reposició d'unes voreres en mal estat. Em pregunto si no ha desaparegut en bona part aquella empenta de servei a la col·lectivitat i si la bústia muda no serà la imatge digital dels nous mètodes en aquests temps convulsos.


Atenció: Seriós avís del Govern sobre el confinament a Catalunya\nper Mireia Muñoz / ACN dijous, 30 de juliol 2020 - 20:52h\nSalut afirma que el confinament ha perjudicat la salut mental de la població | Catalunya Diari\nEl Departament de Salut ha alertat aquest dijous que el confinament empitjora la salut mental i augmenta el sedentarisme. És una de les conclusions del 'Qüestionari de salut en temps de confinament pel coronavirus’ que l'Agència de Salut Pública, ESADE i IDIAP Jordi Gol han fet a 37.810 persones.\nL'enquesta indica que el percentatge de població que refereix simptomatologia ansiosa és quatre vegades més gran que abans del confinament, i que la que refereix símptomes de depressió i malestar emocional s'ha triplicat. També es triplica el consum d’hipnosedants prescrits, i el de no prescrits augmenta 10 vegades. La població entre 16 i 44 anys és el grup més afectat, amb el doble de simptomatologia de depressió, ansietat i malestar emocional.\nEl secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, ha insistit en la necessitat d'evitar un nou confinament, ja que és un tractament «molt agressiu». «L'hem d'evitar per moltes raons, però també per la nostra salut», ha afirmat davant els resultats d'aquest estudi. «El confinament és el tractament per no contagiar-se, però només hi hem d'arribar quan tinguem problemes assistencials importants», ha indicat.\nSegons es desprèn de l'estudi, i en referència a la depressió, moderada o alta, un 22,8% de les persones enquestades manifesta haver-ne tingut símptomes, una xifra que triplica la prevalença del 7,6% publicada a l’Enquesta de Salut de Catalunya (ESCA) de l’any 2018.\nPel que fa a l’ansietat, un 26,9% n’ha tingut símptomes. Aquesta xifra és fins a quatre vegades superior a la prevalença d’ansietat crònica observada per Catalunya en l’enquesta de Salut d’Espanya (ENSE) de l’any 2017. I també es triplica la simptomatologia de malestar emocional, amb un 74,8% durant el confinament respecte el 26,2% obtingut amb la mateixa escala en l’ESCA del 2018.\nMenys fumadors, però augmenta el consum de risc d'alcohol\nAquests resultats, afirmen els responsables del qüestionari, es poden relacionar amb l’increment d’ús d’hipnosedants (tranquil·litzants, sedants i/o somnífers) en els darrers 30 dies. Un 17,7% de la població refereix haver-ne fet ús amb recepta mèdica (un percentatge tres vegades superior al 5,9% obtingut a l’enquesta EDADES de 2017) i fins a un 6,5% de la població refereix haver-ne consumit sense recepta mèdica (10 vegades més que el 0,6% obtingut a la mateixa enquesta de 2017).\nAltres conclusions de l'informe són que s'ha reduït «de forma significativa» la població que fuma cànnabis (de l'11,9% a l’EDADES 2017 al 3,7%), que la prevalença de consum de risc d’alcohol augmenta (de 8,6 a 9,1%) i que el percentatge de persones que fumen disminueix del 25,6% al 23%, tot i que el 40% de les persones que ja fumaven abans del confinament, declaren haver fumat més.\nEl confinament també augmenta el risc de sedentarisme\nEl qüestionari també permet concloure els seus responsables que el sedentarisme ha augmentat en un 15%, i que puja dues hores la mitjana d'estona que es passa assegut, de 5 a 7,1. Durant el període de confinament, l’enquesta mostra que el 50,2% de la població ha estat asseguda més de 6 hores al dia. Abans del confinament, era el 35,3%.\n37.810 persones residents a Catalunya de més de 15 anys van respondre l’enquesta en línia entre el 21 d’abril i el 20 de maig. El 74% eren dones, el 57,3% tenien estudis universitaris i un 60,9% estaven actius laboralment.\nSalut afirma que els resultats de l’enquesta confirmen que la mesura de confinament, tot i ser molt efectiva per a la protecció davant el contagi, té un cost «elevat» per a la salut mental de les persones, a banda del social i l'econòmic.\nLa dràstica mesura que acaba de prendre Itàlia: podríem ser els següents


"Ressurrecció un pas, no una fita", per Josep M. Solà | CatalunyaReligió.cat\nLes primeres comunitats cristianes estaven convençudes que el retorn del Senyor Jesús era un esdeveniment imminent, que s’havia de produir d’un moment a l’altre. D’això n’estava convençut també Pau, en el moment d’escriure el text de la carta al Tessalonicencs, que llegim a la segona lectura d’aquest diumenge (1Te 4, 13-18). Aquesta convicció generava una inquietud a la que Pau vol donar desposta: Quedaran fora de joc els qui han mort, perquè quan vingui el Senyor no podran anar al seu encontre? No és una injustícia el fet que només els que restin en vida puguin veure el Senyor en el seu retorn gloriós?\nPau respon apuntant a una convicció, que, posteriorment en la carta als Romans, desplegarà amb més intensitat. La resurrecció de Jesús obre el camí i és la garantia de la resurrecció de tots els qui creuran en ell (Rm6,5; 8,11). Cal adonar-se que tot el suport argumentatiu està en la resurrecció de Jesús i no en un ensenyament o paraula del Senyor, que aquí no és concreta ni determina. Per respondre als Tessalonicencs, Pau usa un llenguatge provinent de la literatura apocalíptica, molt present en el judaisme un segle abans i un segle desprès de Jesús. Segurament aquesta paraula o ensenyament del Senyor es correspon als ensenyaments, provinents de visions, típics de l’apocalíptica. Tot i la moderació del llenguatge, comparat amb alguns passatges del mateix llibre de l’Apocalipsi, corresponen a aquest estil literari: el senyal de comandament, el crit de l’arcàngel, el toc del corn de Déu, el devallament del Senyor des del cel, el ser endut pels núvols, la suposada sorpresa de la vinguda i el concepte de resurrecció. Va ser la literatura apocalíptica la que en època els Macabeus va instaurar el concepte de resurrecció, per explicar que els que havien mort defensant la fe jueva no havien estat abandonats de Déu, sinó que els ressuscitaria a fi que visquessin una nova vida desprès de la mort. El verb ressuscitar, emprat en el text per parlar de la resurrecció de Jesús i la dels morts, és el verb grec “anistemi”, que vol dir aixecar-se del llit o d’un somni, aixecar-se d’un estat de prostració. Pau parla en llenguatge apocalíptic perquè el terme resurrecció deriva , en definitiva, de l’apocalíptica. El terme resurrecció és un terme usat simbòlicament per descriure una realitat, que vas més enllà del simple fet de la superació de la mort biològica. La resurrecció no és un fi en sí mateix, sinó el mitjà emprat per Déu per assegurar el pas d’una forma de vida històrica i subjecte al dolor i a la mort a una altra forma de vida i existència, marcada per la participació i assimilació en la vida de Déu. En aquest text de Tessalonicencs es veu ben clar que la resurrecció no és l’objectiu final, sinó el pas , el medi o l’instrument per aconseguir estar amb Jesús per sempre. Les paraules de Pau no són lluny de les de Joan, que en el seu evangeli diu: “us prendré amb mi, perquè vosaltres estigueu allà on jo estic”. Estar on està Jesús; aquesta és l’autèntica i darrera finalitat a la qual s’hi arriba per la resurrecció, és a dir, l’entrada a una forma de vida i existència diferent a la biològica i mortal.\n6 de Novembre de 2011 "Ressurrecció un pas, no una fita", per Josep Mª Solà... Etiquetes: Josep M. Solà, L'opinió publicada\tblog de redaccio2 Inicieu sessió o registreu-vos per enviar comentaris\tImprimiu\tEnvieu a un amic\tCreeu PDF


L’absolució dels directius d’Egunkaria, una qüestió de justícia - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nL’absolució dels directius d’Egunkaria, una qüestió de justícia\nInici/Comunicats/L’absolució dels directius d’Egunkaria, una qüestió de justícia\nEl Sindicat de Periodistes de Catalunya / Sindicat de Professionals de la Comunicació (SPC) mostra la seva satisfacció per la sentència de l’Audiència Nacional d’absoldre els directius del diari Egunkaria –Juan Mari Torrealdai, Iñaki Uria, Txema Auzmendi, Martxelo Otamendi i Xabier Oleaga–. En el moment del judici, l’SPC ja es va pronunciar dient que aquesta era l’única resolució possible atès que en cap moment havien quedat acreditades les acusacions plantejades contra aquestes persones. El fet que la mateixa Fiscalia s’inhibís del cas, n’és una prova més.\nNo obstant això, l’SPC vol destacar una de les afirmacions de la sentència que és la que constata que «clausurar un mitjà de comunicació és un fet de dubtosa constitucionalitat». També volem posar de relleu un dels arguments dels magistrats com és el reconeixement que «la línia informativa del diari permetia descartar que aquest s’utilitzés per cometre delictes». El sindicat felicita els encausats, especialment el director d’Egunkaria, Martxelo Otamendi, per la seva tasca de denúncia constant de totes les irregularitats que s’han produït al llarg del procés. Un cop assolida l’absolució, volem encoratjar-los a impulsar les accions que s’escaiguin per tal d’exigir la reparació dels danys que els ha causat aquest procediment injust.\nBarcelona, 12 d’abril de 2010