Sa Palomera: El Conseller Nadal enganya als seus alcaldes.\nPublicat per republicà a 10:12 p. m.\nNadal te molta cara, els que el patim ho sabem, molta gent ho pateix, seria bo un final de etapa del nadalisme igual que maragall\nque es jubili, que deixi de fe mal a girona.\nAquest home té un fixació amb els Sant Daniels. Primer es va carregar -junt amb el compañero Pepe Borrell- la Vall de Sant Daniel que toca a l'est de Girona, i ara es vol carregar els boscos i el medi humà de Sant Daniel, entre Blanes i Tordera.\nTot un cacic de la zona, com els d'antany i de la vella escola.


Puig demana 'la màxima transparència' davant les denúncies en els processos selectius de policies locals a Alacant\nAmb presumptes casos de nepotisme en oposicions a policia local ha transcendit l'existència de recursos i demandes en una selecció de trasllats.\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig ha demanat a l'Ajuntament d'Alacant explicacions davant dels presumptes casos de nepotisme a les oposicions a torn lliure de 92 places de la policia local d'Alacant i «la màxima transparència» per aclarir el que ha passat. hui ha transcendit l'existència de recursos i demandes per un altre procés selectiu, en este cas de 30 places de trasllat d'agents del mateix cos, el tribunal dels quals estaria compost pels mateixos integrants del tribunal. La majoria dels recursos d'alçada interposats davant la Junta de Govern d'este procés de mobilitat fan referència a «subjectivitat» als informes mèdics. Este dimecres es constituirà la comissió municipal que té per objecte investigar el procés de selecció a l'oferta pública d'ocupació de les 92 vacants de la policia local.\nEl cap del Consell ha assenyalat que «des del primer moment demanem formalment explicacions del que va passar. Fa uns 15 dies. És preocupant qualsevol cosa que té a veure amb la legalitat i la contractació de persones que tenen encomanada la seguretat pública i, per tant, cal garantir la transparència, l'equitat i la igualtat d'oportunitats dels ciutadans per a l'accés a la funció pública». D'altra banda, Puig ha afegit que «normal no sembla» que hi haja 29 agents en actiu que a l'últim concurs de trasllats hajan estat refutats en la fase de reconeixement mèdic encara que ha preferit no afegir res en no ser tema de la seua competència directa.\nEl procés de selecció de 30 agents el passat any per cobrir torns de mobilitat de la Policia local d'Alacant ha causat fins a 15 recursos d'alçada davant del consistori alacantí, així com almenys cinc demandes judicials i una sentència condemnatòria, segons les investigacions de Radio Alicante Cadena SER.\nEl passat 28 de març, el mateix mitjà va destapar també presumptes casos de nepotisme a quasi 70 de les 92 places convocades per en el procés de selecció de torn lliure i que correspondrien a persones amb vincles de família o amistat amb comandaments policials, sindicats, polítics i empreses amb relació contractual amb lAjuntament. En tots dos processos, el tribunal és el mateix.\nLa majoria dels recursos, 14 dels 15 que es coneguin, s'han presentat per via contenciosa administrativa i al·ludeixen a «subjectivitat» als informes mèdics que haurien comptat amb el vistiplau del tribunal. D'altra banda, una aspirant hauria aconseguit una sentència favorable que obliga reconèixer la titulació presentada a la fase de reconeixement de mèrits. Esta oposició a 30 places correspon als anys 2017, 2019 i 2020 i es dirigia a policies que ja treballaven a diferents localitats. A la primera prova se'n van presentar 346, dels quals van passar el psicotècnic 74. D'ells van arribar 45 a la prova final de mèrits per cobrir 30 places. 29 agents no van ser declarats aptes al reconeixement mèdic, que ha ocasionat els 14 recursos d'alçada. El 26 d'octubre del 2021 van prendre possessió de la seua plaça els 30 agents.


La triple fallida del govern: pressupostos, majoria parlamentària i full de ruta -@RevistaTreball\nLa triple fallida del govern: pressupostos, majoria parlamentària i full de ruta Revisat per Revista Treball a jul. 07 . Tot i que ho intenten amagar amb l’anunci de la qüestió de confiança, el President i el seu Govern han patit aquests dies una triple derrota política. L’aprovac Tot i que ho intenten amagar amb l’anunci de la qüestió de confiança, el President i el seu Govern han patit aquests dies una triple derrota política. L’aprovac Rating: 0\nEsteu aquí: Home » Catalunya » La triple fallida del govern: pressupostos, majoria parlamentària i full de ruta\nEls pressupostos no recollien els recursos necessaris per complir els compromisos adoptats en el Ple d’emergència social i en altres resolucions o mocions parlamentaries. O sigui uns pressupostos obedients amb la Troika i les polítiques d’austeritat del Govern espanyol i absolutament desobedients amb el Parlament de Catalunya\nPer un altre dia queda la reflexió del paper jugat per alguns mitjans de comunicació que han estat còmplices necessaris d’aquestes maniobres d’intoxicació. Que és especialment greu quan la intoxicació prové dels mitjans públics de la CCMA


El científic Jeffrey Gordon: els trasplantaments fecals encara són experimentals | Associació de trasplantats Hepàtics de Catalunya\nNotícies El científic Jeffrey Gordon: els trasplantaments fecals encara són experimentals\nEl científic Jeffrey Gordon: els trasplantaments fecals encara són experimentals\n21 juny, 2019 21 juny, 2019 Notícies\nEls milions de microbis que poblen l’intestí tenen un paper clau en la salut humana i aquest coneixement ha obert la porta a l’ús de trasplantaments de microbiota fecal per tractar algunes malalties, una tècnica que, adverteix el científic Jeffrey Gordon, segueix sent experimental.\n“Es tracta, els trasplantaments de microbiota fecal, d’un abordatge experimental que necessita d’una estandardització sobre com seleccionar al donant i com caracteritzar la comunitat microbiana per assegurar que està lliure d’organismes que puguin causar malaltia”, senyala aquest expert, per a qui a més tampoc es coneixen encara bé les conseqüències a llarg termini d’aquesta teràpia.\nGordon s’ha referit així a una alerta publicada fa uns dies per l’Agència Federal d’Aliments i Fàrmacs dels Estats Units (FDA, en les seves sigles en anglès) sobre l’ús de microbiota fecal per a trasplantaments i el risc de reaccions adverses greus provocades per la transmissió d’organismes resistents a múltiples fàrmacs.\nL’avís s’ha fet després que dos pacients immunocompromesos als quals se’ls hi va practicar un trasplantament fecal en un assaig clínic desenvoluparan infeccions bacterianes degut a la transmissió d’organismes resistents a diversos medicaments, el que va causar la mort d’un d’ells, explica la FDA en la seva advertència.\nSegons Gordon, són necessaris cribratges més profunds per assegurar les mostres dels donants.\n“Els trasplantaments de microbiota fecal (repoblar el tracte intestinal d’un pacients malalt amb bacteris sans) poden ser beneficiosos per tractar malalties, com alguns tipus de colitis, però encara són una teràpia experimental”, insisteix aquest llicenciat en Medicina.\nGordon es troba a Bilbao per recollir el Premi Fundació BBVA Fronteres del Coneixement en la categoria de Biologia i Biomedicina, precisament, pel seu descobriment fonamental de la importància de la comunitat microbiana intestinal per a la salut.\nAquest investigador de la Universitat de Washington a San Luis (Missouri, EUA) i el seu equip van ser els primers en demostrar la importància de la microbiota intestinal en la regulació de la fisiologia animal, un descobriment després del que molts grups científics han demostrat que els microorganismes de l’intestí exerceixen un paper central en la salut i en malalties com l’obesitat.\nTambé en la diabetis o en la malaltia inflamatòria intestinal i podrien tenir importants implicacions en la patogènesi de malalties neurològiques i en la resposta a fàrmacs.\nGordon també ha corroborat que les conseqüències a llarg termini de la malnutrició en els nens, com fallides en el desenvolupament neurològic, en el sistema immune i en el creixement ossi, no només depenen de la dieta sinó també de tenir una microbiota o no sana.\nI és que, segons explica aquest científic, porta uns dos anys la formació de la microbiota intestinal després del naixement i després aquesta canviarà en funció del que mengem i al que ens exposem, com als antibiòtics: “la microbiota no és una identitat fixa”.\nPer conèixer millor això i la seva relació amb la malnutrició, Gordon ha posat en marxa un projecte a Bangladesh amb nens d’entre 12 i 18 mesos als quals se’ls hi fa un seguiment i del qual espera veure els primers resultats a l’estiu. Aquest estudi arriba després dels realitzats per aquest investigadors i el seu equip en models de ratolí.\nEls seus investigadors es centren en esbrinar què és el normal en les comunitats de microbis intestinals, quines són les desviacions del normal i si aquestes estan darrere de malalties.\nAquest investigador admet que el camp d’investigació del microbioma (conjunt de gens dels microorganismes presents en l’organisme) o de la microbiota (el conjunt de microorganismes, principalment bacteris) està en forta expansió, però demana cautela perquè encara queda molta investigació bàsica per fer i molts estudis humans “ben controlats” que corroborin el descobert.\n“Tenim una activitat de trasplantaments molt intensa i som referents nacionals”


Nadan Thiruvananthapuram Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNadansquare, Peroorkada, Thiruvananthapuram, Thiruvananthapuram, Índia, 695005 - Veure al mapa\nMés informació sobre Nadan\nBen situat a la els negocis, els paisatges area de Thiruvananthapuram ciutat, Nadan us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Nadan, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nL'ambient de Nadan es reflexa en cada habitació. aire condicionat, servei de despertador, insonorització, telèfon, ventilador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Nadan la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Thiruvananthapuram.\nJ.K. Medicals Store


Els ERTEs més enllà del 30 de juny.\nEl període de vigència dels ERTEs per força major, als quals van poder acollir-se els empleats amb motiu de l'estat d'alarma, finalitza el pròxim 30 de juny. Encara que el Govern està estudiant la possibilitat de prorrogar el termini.\nEl període de vigència dels ERTEs per força major, als quals van poder acollir-se els empleats amb motiu de l'estat d'alarma, finalitza el pròxim 30 de juny. Encara que el Govern està estudiant la possibilitat de prorrogar el termini en els sectors més perjudicats per l'aturada de l'activitat, com a hostaleria, turisme i activitats recreatives, en la resta de sectors, les empreses que considerin que no podran reprendre la seva activitat, es veuran en l'obligació de presentar un ERTE ordinari.\nEl problema resideix en què els ERTEs per força major no existeix negociació entre l'empresa i els representants dels treballadors i la normativa deixa els camps molt oberts per a l'establiment de les mesures de la sortida. L'idoni seria reincorporar al major nombre possible de treballadors amb reducció de jornada perquè el repartiment de la mesura sigui equitatiu. Encara que a priori les empreses poden rescatar del ERTE als treballadors a mesura que vagin recuperant la seva activitat amb reduccions de jornada entre el 10 i el 70%, les exoneracions de quotes de la Seguretat Social per a les persones que es reincorporen a l'activitat són majors que per a aquelles que es mantenen en ERTE.\nEl que sí que especifica la normativa és que, per a aquelles empreses que realitzin un ERTE de força major en la seva plantilla, és obligatori el manteniment de l'ocupació d'aquests treballadors afectats durant els sis mesos posteriors al reinici de l'activitat. En cas d'acomiadament, queda per veure si la companyia haurà de retornar l'import total de l'exoneració de quota com sembla indicar-se o només la part proporcional dels treballadors cessats. Per tant, actualment existeix una inseguretat total per a les empreses que hagin d'enfrontar-se a aquestes amortitzacions, al no haver-se dimensionat aquesta mesura d'urgència.\nSi bé aquesta crisi no és estructural, part del teixit empresarial espanyol, Pimes sobretot, ja estaven amortitzant llocs de treball abans de la crisi, per la qual cosa moltes d'elles, després de gairebé tres mesos d'aturada, es veuran forçades al tancament. La naturalesa dels ERTEs, a més, no permet que es puguin convertir en EREs, tret que es retornin les quotes exonerades. I per a continuar com ERTEs ordinaris, és complicat determinar els terminis de la seva aplicació en la negociació donada la situació d'incertesa.\nHi ha moltes empreses que ja estan prenent mesures per a protegir-se en cas d'un rebrot per a no tornar a enfrontar-se a una situació d'angoixa. Algunes d'elles estan signant ETOPs amb data 31 de desembre i amb 12 mesos de vigència, arribant a acords amb els seus treballadors. La seva intenció és mantenir l'activitat costi el que costi, però la inseguretat jurídica els està obligant a acte protegir-se a si mateixes i als seus treballadors. A llarg termini, els resulta impossible mantenir el cost de les quotes de la Seguretat Social sumat a la resta de despeses (local, llum, aigua...), per la qual cosa, lamentablement, la pèrdua de talent serà inevitable a partir del 30 de juny i les plantilles es reduiran en molts casos.\nI en el cas del teletreball, existeix un error molt comú de confondre'l amb smart working i, no obstant això, són conceptes diferents. En cas del segon, el treballador s'acte gestiona el seu temps, i no està subjecte a cap mena d'horari, sinó que pot triar lliurement les hores del dia en les quals desitgi treballar, sempre que compleixi amb els objectius. Quant al teletreball, consisteix a priori a canviar només la ubicació del lloc de treball, però en principi complint el mateix horari laboral tret que se li sumi al teletreball el smart working.\nLa normativa sobre el teletreball és molt escassa i està poc desenvolupada, tant a nivell nacional com europeu. Encara que moltes empreses asseguren que estaven treballant en això, la realitat ens diu el contrari, ja que hem assistit a un trasllat forçat de les tasques que es realitzaven en l'oficina. Les companyies han de decidir si, finalitzada l'obligació de mantenir el teletreball, voldran mantenir-lo íntegrament o en part. I, sobretot, han d'aprendre a diferenciar-ho del smart working i negociar les condicions entre les dues parts, ja que excepte l'actual situació per la pandèmia, té caràcter voluntari.\nLa reflexió a la qual ens ha de portar aquesta crisi és que o sortim junts, o no sortim. No es pot protegir als treballadors i no a l'empresa, o viceversa. Des d'un punt de vista humà i legal, no es poden prendre decisions antagòniques que enfrontin a les dues parts.


1964. Els franctiradors i el principi d’ÈPOCA - Memòria Nacional\nAl voltant del FNC aparegué un grup d’activistes dedicats bàsicament a l’agitació, que es dedicaven a escampar fullets nacionalistes, fer pintades reivindicatives i desplegant banderes catalanes, activitats que en aquells anys comportaven un gran risc.\nAquests activistes eren coneguts com els «franctiradors» , ja que moltes vegades actuaven pel seu compte, destacant-ne Ramon Subirats i Robert Bargalló per una banda, i Lluís Morera per l’altre.\nEl grup de «franctiradors» que havien anat guanyant experiència en diferents tipu d’accions, i comencen a mantenirtrobades amb alguns elements que després formaren part de l’entorn d’ÈPOCA del Baix Llobregat, ajuntant entre tots una petita quantitat de munició i d’armes llargues i curtes. Desenvolupen uns còctels Molotov fets amb una brillant fórmula que es feien servir sense encendre’ls.\nDe tot plegat, se’n van fer proves al terme de l’Ordal (Alt Penedès) i a diferents punts del massís de Garraf. L’any 1964 també fan proves amb una ràdio d’FM, que tot just es començava a emetre a Catalunya, instal·lada en un automòbil que s’anava movent per Barcelona i amb el qual podien propagar consignes polítiques perquè se sentissin a les ràdios que hi havia a la zona per on es movia el cotxe. Igualment proven de produïr interferències en el canal de les televisions per a intentar arribar a emetre un senyal propi.\nSubirats obsessionat per estar «en forma» per a la lluita que pensava que l’esperava, es preparava físicament, coneixia els camins utilitzats pels maquis i tenia localitzades coves, balmes, aixoplucs, masies i fonts d’aigua potable per si s’esdevenia qualsevol contratemps. La provisió que feia de mapes de muntanya d’arreu del territori català era ideal per a tenir localitzats indrets solitaris i masies que podrien representar itineraris d’escapada en cas de necessitat. Els seus coneixements serien anys més tard utilitzats per l’organització que s’acabaria creant anys després.\nEls «franctiradors» van començar a partir de l’any 1964 a pujar el nivell de les seves accions, penjant una gran bandera catalana que va ser visible el dia 5 de gener a la cavalcada dels Reis a Barcelona, al centre del carrer de Pelai. Aquesta acció va ser seguida per una altra que va ser portada a terme per altres elements de l’FNC durant l’acte de benvinguda que rebé el dictador Franco quan es desplaçà a Barcelona per a visitar Catalunya després de les tràgiques riuades de l’any anterior, consistent a llançar gasos lacrimògens fabricats pel grup, a la plaça de la Catedral de Barcelona, actuació que provocà greus incidents entre la guàrdia de seguretat de Franco i els franquistes reunits allà.\nEls integrants dels grups d’acció elaboraren també per a aquella ocasió unes metxes amb les quals cremaren desenes de banderes espanyoles que es penjaren a Barcelona arran de la visita del dictador. Una filmació d’una crema d’aquestes banderes feta amb una càmera de 8 mm es va enviar a París a Manuel Viusà, que s’encarregà de fer-ne difusió internacional.\nArran d’aquests fets, Joan Cornudella Barberà es posà en contacte amb els «franctiradors», ja que Jaume Martínez Vendrell els volia conèixer. Martínez els explicà el projecte de creació d’una organització armada i els indicà que ja hi havia tres persones preparades per a fer el «salt» si tot es posava en marxa i que els qui formessin part de l’organització estarien alliberats.\nEls elements als quals es va fer aquesta proposta es decantaren, però, pel costat oposat i crearen l’any 1964, juntament amb Quico Pi de la Serra, un grup autònom, no adscrit a cap moviment religiós ni polític, anomenat Organització Pacifista de Catalunya, basat en l’experiència dels drets civils que en aquells moments duien a terme els afroamericans als Estats Units i els republicans a Irlanda del Nord, amb el desig que la causa de la no-violència s’estengués a Catalunya.\nAmb aquest objectiu, el grup es va dedicar a pintar aquelles sigles a les parets dels carrers de Barcelona. Subirats, va optar, però, per la via armada i va començar a tenir contactes amb Martínez Vendrell i amb gent satèl·lit de l’FNC del Baix Llobregat, especialment de la Colònia Güell i de l’Hospitalet, on el primer nucli intentava començar a funcionar.


"El millor de Reempresa són les facilitats i acompanyament que m’han donat en tot el procés de la compra del negoci" | Reempresa\nActualidad › Testimoniales › Casos d'èxit › "El millor de Reempresa són les facilitats i acompanyament que m’han donat en tot el procés de la compra del negoci"\n"El millor de Reempresa són les facilitats i acompanyament que m’han donat en tot el procés de la compra del negoci"\nNom de l'empresa: Dentalam | Ubicació: Mataró | Nom de la persona cedent: Alfred Miranda | Nom dela reemprenedora: Kary Barrueto\nAlfred, em pots dir a què és dedica Dentalam i perquè vas decidir cedir-la?\nDentalam es dedica a la fabricació i comercialització de pròtesis dentals i vaig decidir cedir-la perquè ha arribat l´hora de la meva jubilació, després de portar en aquest negoci més de 20 anys.\nQuin acompanyament li has fet o li faràs a la Kary?\nLi donaré suport i acompanyament durant els matins per poder ajudar-la a gestionar la relació amb els clients i amb les feines que puguin sortir durant un temps.\nCom vas conèixer Reempresa?\nEns va contactar un comercial de Reempresa i justament em trobava en el punt de pensar en la jubilació, de seguida vaig fer el tràmit de donar-me d’alta i vam penjar l’anunci al web de Reempresa. Jo només havia posat un anunci al Col·legi de de Protètics però no havia fet res més i no coneixia aquesta alternativa.\nTot va ser casualitat. Un dia la Kary em va venir a deixar un currículum i pensant la vaig trucar i li vaig dir: “I si en comptes de buscar feina, montes el teu negoci?” Em va dir que seria interessant i en vam parlar. Finalment hem arribat a un acord i Reempresa ens ha ajudat en tot el procés.\nAlfred, quin consell li donaries a un empresari que vol vendre la seva empresa?\nQue contacti amb Reempresa, que és un servei que els pot ajudar a trobar algú a qui li interessi continuar amb el negoci i després ajudar-lo amb tota la documentació de la cessió. Jo he quedat satisfet.\nKary per què et vas decidir a comprar aquest negoci ?\nVaig deixar la feina al laboratori on treballava i buscava una feina. Quan l’Alfred em va fer la proposta de comprar el negoci em va fer més gràcia muntar-me pel meu compte i adquirir el laboratori de pròtesis. El negoci funciona i té una clientela, pel que en principi no faré cap canvi i continuaré la tasca de l’Alfred.\nKary què t´ha semblat interessant de Reempresa?\nLes facilitats i acompanyament que m’han donat des de Reempresa en tot el procés de la compra del negoci. Des de la informació dels tràmits, com a la redacció del contracte o després també per a donar-me d’alta com a autònoma .\nI quin consell que li donaries a un emprenedor que vol comprar una empresa?\nQue contacti amb Reempresa per informar-se i també molta paciència per afrontar un procés de compra venda .


Networking: El Getting Contacts de les oportunitats. Barberà del Vallès : Ontranslation\nEl passat 26 de setembre vaig anar al Getting Contacts de Barberà del Vallès. Després d’aixecar-me, agafar el tren i un cop allà un taxi, em vaig trobar al Nodus Barberà, un centre de negocis una mica allunyat del centre de la ciutat.\nQuan ja estàvem tots els participants numerats (nosaltres lluíem un gran 85 de color groc), vam poder escoltar una mena d’entrevista, estil late night show, entre Juanjo Villalobos, gerent de Getting Contacts, i Manel Reyes, autor de “Les 4 lleis de les oportunitats”. D’aquesta entrevista aprenguérem que les oportunitats sempre hi són i les has de saber aprofitar o un altre ho farà per tu. Llavors, motivats per les oportunitats que amb seguretat teníem davant vam passar a la sala on es desenvoluparia el networking.\nI com tots els networkings va ser cansat, a la vegada que divertit i sorprenent. Targeta amunt i targeta avall, dossier corporatiu per una banda o tríptic d’empresa per l’altre. I aigua, sobretot molta aigua per poder parlar i parlar sense que la gola se’ns assequés. Allà vam poder conèixer a gent de diferents empreses com: Prodigitalweb, Latitude92, Reexporta, Beecubu, Main Backoffice, XYL, Reitel, De-goma i molts d’altres.\nL’experiència a Getting Contacts va ser molt positiva, però direm que el suposat coffe break es va convertir en un water break. Sempre hi ha coses a millorar i una mica de cafè i un parell de pastes les haguéssim agraït. És més agradable treballar amb alguna cosa a la panxa, no?\nLa tornada va ser diferent a l’anada. El tren i el taxi es van convertir en el cotxe de la Judit de Prodigitalweb, que molt amablement em va portar cap a casa. Com va dir el senyor Reyes, les oportunitats tenen data de caducitat i s’han d’aprofitar. En resum, davant del dubte, actua!


Puigdemont veu la UE «interessada» mentre C's i PP destaquen la seva soledat - Diari de Girona\nPuigdemont veu la UE «interessada» mentre C's i PP destaquen la seva soledat\n?Albiol i el president s'acusen mútuament al Parlament de fer el ridícul i s'encaren per la rellevància dels assistents a la conferència ?La CUP va trobar a faltar que Puigdemont transmetés la «diversitat ideològica» de l'independentisme\nefe/acn/ddg 26.01.2017 | 08:04\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ahir en la sessió de control al ple del Parlament. toni albir/efe\nLa conferència que el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el vicepresident, Oriol Junqueras, i el conseller d'Exteriors, Raül Romeva, van oferir dimarts al Parlament Europeu va centrar els retrets més remarcats de la sessió de control del ple del Parlament d'ahir dimecres. El més dur en les seves paraules va ser el coordinador general del PPC.\nXavier García Albiol va citar Tarradellas per retreure a Puigdemont que «en política es pot fer de tot menys el ridícul», tot afegint que «menys encara al Parlament Europeu». Per al popular, a la conferència «només van assistir un 3% dels eurodiputats» i no hi va haver «ningú rellevant» entre el públic. Mostrant una fotografia amb diversos assistents a l'acte amb cartells de «Calafell per la independència», Albiol va criticar que «la imatge de la conferència és aquesta, amb senyors de Calafell, algun ben pintoresc, nens menors d'11 anys i senyors amb càmeres al més pur estil turista».\n«Només va reunir persones convençudes, moltes desplaçades des de Catalunya i en alguns casos subvencionades. La conferència és una gran mentida, com és una gran fantasia la política que estan fent vostès, un relat infantil amb els diners de tots», va valorar Albiol sobre la conferència, tot afegint que la «resposta» d'Europa a l'acte va ser un Puigdemont «políticament aïllat, que viu en un desert institucional», va afegir.\nLa rèplica del president va començar també citant Tarradellas, assegurant que les paraules d'Albiol «demostren que tenia raó» i en política «no es pot fer el ridícul». Després de preguntar-se quin «problema té el PPC amb la gent de Calafell», Puigdemont va convidar els populars a «no creure's la seva pròpia propaganda». «Aniran malament», va advertir.\nEn aquest sentit, va instar el PPC a «no pensar que els que van assistir a la conferència no són ningú» i a «intentar analitzar el que va passar, qui va venir, què representa, i els efectes que tindrà l'explicació del cas català». «A Europa l'interès hi és i les preguntes hi són. I això ho haurien d'haver tingut vostès fa temps, i potser avui no mirarien amb cara d'estorats i potser entendrien alguna cosa més», va concloure.\nDes de C's, la seva líder al Parlament, Inés Arrimadas, va retreure a Puigdemont que «no vagi a la Conferència de Presidents a negociar el nou sistema de finançament però es gasti en un sol dia 130.000 euros en propaganda per parlar de repetir el 9-N i parlar de desunió al cor de la UE». «Destinen molts diners i no els rep ni una sola autoritat, com sí els reben a altres presidents, perquè no van amb les mateixes intencions», va criticar, tot afegint que el Govern pretén fer-se «moltes fotos i molts actes de propaganda, però feina, poca, i solucions, cap».\nEl president, però, tenia una visió molt diferent de la conferència. I a preguntes de JxSí, Puigdemont va voler fer «una valoració positiva» de l'acte. El Govern va «fer pedagogia i es va explicar», va indicar. «Hem anat a explicar a Brussel·les el mateix que expliquem aquí i a Madrid», va dir. «Tot el que sigui explicar Catalunya al món és positiu perquè reforça la democràcia i les nostres oportunitats com a país», va concloure.\nPer últim, el president va voler replicar C's, que l'havia acusat d'estar al càrrec de manera «provisional» perquè «ja ha anunciat que marxa». «Jo no me'n vaig, em quedaré fins al final i a fons. El que he dit és que un cop acabi aquest període, no tinc intenció de continuar. El meu propòsit és complir aquesta paraula», va reiterar Puigdemont dirigint-se a Arrimadas.\nPer la seva part, la diputada de la CUP Anna Gabriel va retreure a Puigdemont que no parlés de la «diversitat ideològica» que hi ha dins del moviment independentista. Gabriel va expressar que discrepen d'alguns dels elements que van formar part de la xerrada, entre els que va situar el fet que Puigdemont va «insistir» que la independència es faria «en el marc de la UE», l'aposta per un referèndum pactat amb l'Estat i el model econòmic amb un important paper del turisme. El vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, li va respondre que sempre que ell parla del procés ho fa destacant que és un procés «transversal», ideològicament i socialment.


Posted on 27 de desembre de 2016 by internacional\nUs presentem algunes convocatòries recents destacades:\nQUI EL CONVOCA: Cofinançat per la Unió Europea a través del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER)\nINFORMACIÓ: URBACT promou el desenvolupament urbà sostenible, capacitant les ciutats per desenvolupar bones pràctiques en col·laboració amb altres ciutats. Què s’entén com una “bona pràctica” a URBACT? Són aquelles pràctiques vinculades a la sostenibilitat que han demostrat bons resultats i es poden recomanar com a model per a altres ciutats. Alguns dels temes poden anar des de la mobilitat urbana fins a la qualitat de l’aire, passant per oferir eines laborals per a immigrants, entre molts altres reptes que afronten les ciutats europees avui dia.\nOBJECTIUS: Seleccionar bones pràctiques de desenvolupament urbà a escala europea per compartir-les i reproduir-les arreu d’Europa.\nACCIONS: Les ciutats seleccionades tindran l’oportunitat d’aconseguir el reconeixement europeu i millorar la seva experiència mitjançant eines d’URBACT. També guiaran i dirigiran les xarxes de transferència de coneixement, tot convidant a participar les ciutats interessades.\nDATA LÍMIT: 31 de març del 2017\nConsultar: CREATIVE EUROPE\nPROGRAMA: EUROPA CREATIVA (CULTURA I MEDIA)\nQUI EL CONVOCA: Comissió Europea\nINFORMACIÓ: Europa Creativa vol dotar de recursos els projectes que tinguin com a objectiu promoure la internacionalització, enfortir la capacitat financera cultural, impulsar la innovació i estimular la creació de nous públics. Europa Creativa fusiona els antics programes de MEDIA i Cultura i s’adreça al sector cultural i creatiu.\nPel que fa al subprograma MEDIA, es destinaran ajuts al sector audiovisual europeu, que inclouran suport al desenvolupament de projectes; suport a la programació televisiva d’obres audiovisuals; ajut a la distribució transnacional de pel·lícules europees; suport als festivals de cinema; ajut al desenvolupament de videojocs; suport a l’accés als mercats; i, com a gran novetat, ajut al desenvolupament de les audiències.\nEl subprograma CULTURA té per objectius l’enfortiment del sector i la creació de capacitats, el desenvolupament d’audiències, els nous models de negoci i els projectes digitals.\nOBJECTIUS I POSSIBLES ACCIONS: Els objectius generals del subprograma MEDIA són:\n• Millorar la competència de la indústria europea en el mercat europeu i internacional mitjançant el suport a la formació dels professionals i al desenvolupament, distribució i promoció de les obres audiovisuals europees, tenint en compte el desenvolupament de les noves tecnologies;\n• Respectar la diversitat lingüística i cultural europea;\n• Fomentar el patrimoni audiovisual europeu, mitjançant la digitalització i la interconnexió en xarxa dels arxius audiovisuals;\n• Desenvolupar el sector audiovisual en els països o regions amb una escassa capacitat de producció audiovisual i/o d’àrea geogràfica o lingüística reduïda, i fomentar l’associació i cooperació transnacional entre PIMES europees;\n• Fomentar la difusió de nous tipus de continguts audiovisuals que utilitzin noves tecnologies;\n• Fomentar el desenvolupament de noves audiències i l’educació en la imatge.\nI els objectius generals del subprograma CULTURA són:\n• Cooperació entre organitzacions culturals i creatives de diferents països;\n• Iniciatives per traduir i promoure les obres literàries d’arreu la Unió Europea;\n• Xarxes ajudant al sector cultural i creatiu per operar competitivament i transnacionalment;\n• Establiment de plataformes per promoure artistes emergents i estimular la programació europea per a les obres culturals i artístiques.\n3. iniciatives urbanes innovadores (uia)\nPROGRAMA: UIA (URBAN INNOVATIVE ACTIONS)\nINFORMACIÓ: La iniciativa d’Accions Urbanes Innovadores (UIA) ha publicat la seva segona convocatòria de propostes per proporcionar a les àrees urbanes de tota Europa els recursos per testar solucions noves per fer front als reptes urbans. La convocatòria està dotada amb un pressupost de 50 milions d’euros, amb un cofinançament del 80% dels costos, i per a projectes no superiors als 3 anys de durada.\nOBJECTIUS: Proporcionar recursos a les àrees urbanes per experimentar solucions innovadores que responguin als principals reptes urbans i, així, poder contrastar el seu funcionament a la pràctica.\nACCIONS: Està centrada en tres temes urbans:\n• L’ECONOMIA CIRCULAR: varis exemples i aplicacions, des de la reutilització eficient de l’aigua fins a una economia sostenible hipocarbònica i competitiva, passant per una possible cooperació entre fabricants, minoristes locals, empreses del tercer sector o iniciatives ciutadanes per promoure la fabricació de productes reparables, reciclables i que durin més temps. També inclou aspectes d’economia col·laborativa, prevenció del malbaratament d’aliments, reciclatge de materials provinents de projectes de construcció i enderrocament.\n• La INTEGRACIÓ DELS IMMIGRANTS: fa referència a salud dones; joves amb antecedents migratoris, i infraestructures socials, d’habitatge i educatives.\n• La MOBILITAT URBANA: amb àrees, entre d’altres, com promoure la bicicleta com a mitjà de transport alternatiu, net i rendible; centres logístics de reducció de reducció d’embussos; solucions de mobilitat compartida, i infraestructures innovadores de combustibles alternatius\nDATA LÍMIT: 14 d’abril del 2017\nPosted in Acció Local, Acció UE, Altres notícies\t| Tagged Convocatòries, Europa\t| Leave a reply\nPosted in Acció Local, Acció UE, Altres notícies\t| Tagged Eurocities, Europa, Nova Agenda Urbana, Unió Europea\t| Leave a reply\nPosted on 14 de desembre de 2016 by internacional\nFont: El País / Agències\nTrucar o consultar internet a través del mòbil des de qualsevol país de la Unió Europea deixarà de ser una tortura a partir del mes de juny de l’any que ve, 2017. Això sí, amb límits per assegurar que hi ha un us correcte, segons la darrera proposta de la Comissió Europea. Si els operadors detecten un us irregular des de l’estranger durant, com a mínim, quatre mesos, podran demanar explicacions al client i fins i tot imposar-li càrrecs a la factura.\nBrussel·les ha anat donant tombs amb la normativa que ha de regular l’us del roaming (els càrrecs extra per utilitzar el telèfon mòbil des de l’estranger), ja que va arribar a proposar eliminar el recàrrec només 90 dies l’any o 30 dies seguits. Calia, però, tenir la normativa enllestida i, finalment, es va optar per no posar limitacions, tot i que segueix sent una mica ambigua la idea de controlar els possibles abusos, tal com reclamen les companyies telefòniques. El que sembla clar és que l’usuari ha de tenir “un vincle estable” amb l’Estat membre on paga les tarfies de mòbil.\nPosted in Acció Local, Acció UE, Altres notícies\t| Tagged Europa, Roaming, Unió Europea\t| Leave a reply\nPosted on 30 de novembre de 2016 by internacional\nL’objectiu d’aquest blog és informar i difondre, és clar, però també creiem que és important donar a conèixer algunes convocatòries. Per això, us fem cinc cèntims de dues iniciatives interessants:\n1. europa de les diversitats\nEuropa de les diversitats\nPROGRAMA: De Drets, igualtats ciutadania\nQUI EL CONVOCA: Direcció General de Justícia de la Unió Europea\nINFORMACIÓ: El programa drets, igualtat i ciutadania de la direcció general de justícia de la UE vol contribuir al desenvolupament d’una àrea on la igualtat i els drets de les persones siguin promoguts i protegits per les institucions. Totes les accions que desenvolupa aquest programa persegueixen obtenir resultats que vagin més enllà de les mateixes fronteres dels estats membres.\nEuropa de les diversitats. Pressupost 1 milió d’euros. Termini: Fins el 28/02/2017. La convocatòria té com a objectiu difondre la comprensió mútua, l’acceptació i la tolerància per a una profitosa convivència entre diferents grups ètnics, religiosos, nacionals i lingüístics, mitjançant el finançament de diferents tipus de projectes pilot: 1 Formació, seminaris, tallers i conferències, 2 Intercanvi de bones pràctiques, i 3 Identificar pràctiques discriminatòries.\nPromoure la no-discriminació.\nCombatre el racisme, la xenofòbia, l’homofòbia i altres formes d’intolerància.\nPromoure els drets de les persones amb discapacitat.\nPromoure la igualtat entre dones i homes i la integració de la perspectiva de gènere.\nPrevenir la violència contra els nens, els joves, les dones i altres grups de risc (Daphne).\nPromoure els drets de l’infant.\nAssegureu-vos que el més alt nivell de protecció de dades.\nPromoure els drets derivats de la ciutadania de la Unió.\nFer complir els drets del consumidor.\nActivitats de formació (intercanvi de personal, tallers, desenvolupament de mòduls de formació, etc)\nAprenentatge mutu, activitats de cooperació, l’intercanvi de bones pràctiques, avaluacions interorganitzatives, el desenvolupament d’eines TIC.\nActivitats de sensibilització, difusió i conferències.\nSuport als actors principals (ONG i xarxes europees clau, les autoritats dels Estats membres que apliquin el dret de la Unió, etc)\nActivitats d’anàlisi (estudis, recopilació de dades, el desenvolupament de metodologies comunes, indicadors, enquestes, elaboració de guies etc)\n2. acciONS urbanES innovadorES\nAccions Urbanes Innovadores\nPROGRAMA: Fons Estructurals\nQUI EL CONVOCA: La Comissió Europea i la Secretaria d’Acció Urbana\nINFORMACIÓ: AUI és una iniciativa de la Comissió Europea, a través del qual la institució proporciona recursos a les àrees urbanes de tot Europa per provar noves solucions per afrontar reptes urbans. Té un pressupost total del FEDER de 372 milions d’euros per al període 2014-2020.\nEls temes per a la segona convocatòria d’AUI són:\nLA MOBILITAT URBANA SOSTENIBLE\nLA INTEGRACIÓ D’IMMIGRANTS I REFUGIATS\nPressupost El projecte de pressupost màxim és de 5 milions d’euros, amb un 80% de cofinançament.\nPosted in Acció Local, Acció UE, Altres notícies\t| Tagged Convocatòries, Europa, finançament\t| Leave a reply


Societat, Via pública\tDimarts, 21 de maig de 2019\nL’Ajuntament d’Esparreguera és un del centenar de municipis catalans que disposaran de punts wifi gratuïts gràcies a la iniciativa WIFI4EU de la Comissió Europea. El consistori rebrà una subvenció de 15.000 euros per finançar la instal·lació de connexions wifi en espais i edificis públics com ara places, parcs, biblioteques o centres de salut. Esparreguera disposa actualment de connexió gratuïta a tres equipaments municipals i el seu entorn: l’Ajuntament, Cal Trempat i el Centre Dual. Amb aquesta subvenció se’n podrà augmentar la qualitat de connexió i ampliar els punts wifi a altres espais del municipi.\nEls consistoris seleccionats han de garantir que la connexió wifi estigui disponible en un termini de 18 mesos a partir del moment que rebin la subvenció. Durant aquest període els ajuntaments hauran de definir el projecte i triar la companyia que s’encarregarà de la instal·lació. La condició és que la connexió que s’ofereixi des de cada punt sigui d’alta qualitat, d’almenys 30 Mbps. La Comissió Europea supervisarà a distància que es compleixi aquest criteri sobre la qualitat de la connexió.\nL'Ajuntament rebrà una subvenció de 15.000 euros per finançar la instal·lació de connexions wifi en espais i edificis públics


El Quadis CN Mataró tenia un partit molt important al barri barceloní de Sants, on defensava la quarta plaça de la classificació davant el seu perseguidors més immediat, el Mediterrani. I l'equip mataroní ha fet un grandíssim partit, guanyant on fa pocs dies va perdre el CN Terrassa, que era el segon classificat.\nCom ja es preveia ha estat un matx d'altíssima intensitat defensiva, com ho havia estat el jugat a Mataró a la 1a volta (6-4 per al Quadis) i el citat partit jugat fa poc pel "Medi" contra el Terrassa, que acabà amb 4-3. I l'equip mataroní ha aconseguit un triomf que li posa en safata l'obtenció del quart lloc final.\nRamiro Veich a punt de fer el 5-5 (imatge de LaLiga4Sports)\nDomini barceloní fins al descans, capgirat a la represa\nEn una situació semblant a la que es vivia simultàniament a Mataró en el partit entre La Sirena i el Sant Andreu, l'equip local ha començat fort i ha dominat fins al descans, al qual s'ha arribat amb un 4-1, exactament igual que el que es registrava a Mataró. El Quadis no estava encert en atac i l'equip local vivia de les errades mataronines per controlar bé el marcador.\nI en el partit jugat a Barcelona, com en el de Mataró, també ha estat l'equip visitant, en aquest cas el Quadis, el que ha demostrat més força mental en els moments decisius, a part de mostrar una gran capacitat defensiva, amb Mario Lloret tancant la porteria al darrere.\nEn un gran tercer quart l'equip de Beto Fernàndez s'ha tornat a posar en el partit i només començar el darrer quart ha igualat el marcador, després d'un parcial de 0-3. Tot podia passar i el "Medi" ha replicat posant-se novament per davant, però en el tram final del partit la defensa del Quadis ha mantingut un alt nivell. I en atac a falta d'una mica més d'un minut Ramiro ha aprofitat una assistència de Pitu Puig per marcar l'empat en jugada d'home de més i quan només quedaven 40 segons, en una contra, el mateix Pitu Puig ha donat una altra gran assistència a Germán Yáñez que ha fet el gol del triomf.\nYáñez ha rebut l'assistència de Puig, a la dreta, i està a punt de fer el gol del triomf (imatge de LaLiga4Sports)\nCE MEDITERRANI 5-6 QUADIS CN MATARÓ\nQUADIS CN MATARÓ: Mario Lloret, Ramiro Veich (1), Pitu Puig (1), Marc Corbalan, Víctor Fernàndez, Edu Mínguez (1), Lluc Bertran, Samu Ruiz, Àlex Codina, Pol Barbena (1), Albert Merino, Germán Yàñez (2).\nPARCIALS: 2-1, 2-0, 0-2, 1-3


LlegeixB@rcelona » Arxiu del bloc » La Biblioteca El Carmel-Juan Marsé recomana…Magret i els anarquistes\n17 gener 2020 245 views Sense Comentaris\nEl llibre comença quan el comissari francés Jules Magret perseguix al Genovès, un estafador internacional del qual no se sap res. Les investigacions porten a Magret a seguir el rastre d’un membre de la Banda del Genovès, Llibert Tarrés per Barcelona i Lleida. Es tracta d’una breu novel·la negra, en la qual l’autor vol fer un homenatge a Jules Maigret, el personatge de George Simenon.\nLa novel·la es desenvolupa a Barcelona, principalment a Ciutat Vella i Sants i també a Lleida i les Borges Blanques.\nPer acabar, us donem un tast de la novel·la:\n“Va preguntar per carrer dels Escudellers a un home jove i va baixar Laietana avall. Va tombrar per un carrer a la dreta i va caminar fins arribar davant la mola d’una enorme església gòtica. Després, es va internar per un carreró llòbrec. Hi havia tot de llençols estesos als balcons, vora gàbies de canaris o periquitos. Nens espellifats jugaven a pilota. Als sòcols de pedra dels edificis, sobre les voreres, hi creixia la molsa.\nA l’esquerra hi havia Escudellers. El comissari Magret es va aturar davant del número 8 i va mirar amunt. Als dos primers balcons hi havia testos amb flors pansides i la persiana de fusta estava estirada sobre la barana. Al del tercer pis, el de Lívia Tarrés, no hi havia res”\nCategories; Biblioteca El Carmel-Juan Marsé, Destacat, General, Gènere negre, Novel·la barcelonina, Novel·la negra, Novetat Tags: Biblioteca El Carmel - Juan Marsé, novel·la barcelonina, Novel·la negra, Ressenyes\nLa Felicitat: Etapa 8 - 10.350 views


The Lemony Site - Lemony Articles - Suplement Cultura\nEl nou Potter?\nL'obra dels Baudelaire passa enun temps i un espai intemporals\nLemony Snicket, Un mal començament i L'habitació dels rèptils. Il·lustracions de Brett Helquist. (Dos primers volums de la sèrie dels desafortunats germans Baudelaire). Columna Edicions. (També en castellà a Editorial Lumen.) Barcelona, 2001. A partir de 10 anys.\nEns podríem trobar davant d'un nou fenomen similar al de Harry Potter. Però aquest ha entrat amb més modèstia, de moment. Si allà l'heroi és un, aquí en són tres. La sèrie dels desafortunats germans Baudelaire -es podrien haver dit Dickens- es presenta com una sèrie de mala sort, de catastròfiques calamitats. I això agradarà als lectors, que s'identificaran amb la dissort dels personatges i amb com han d'esmolar l'enginy per sortir-se'n.\nL'autor avisa: aquest llibre comença malament. Comença convertint els tres germans (Violet, Klaus i Sunny) en orfes. Un recurs per dotar-los de la relativa llibertat. La història dels Baudelaire passa en un temps i un espai intemporals. ("Els tres petits Baudelaire vivien amb els seus pares en un casalot al cor d'una ciutat bruta i atrafegada i, de tant en tant, els seus pares els donaven permís per agafar sols un atrotinat tramvia fins a la platja".) Al costat de l'aire clàssic de novel·la anglosaxona apareixen alguns elements contemporanis (que ens podrien transportar a Roald Dahl), però ni l'autor ni l'il·lustrador tenen la intenció de traslladar a avui mateix les aventures dels seus personatges. La presentació dels llibres reforça aquesta idea: un cartoné de mida rústica, amb una distribució acurada del text i les il·lustracions interiors en blanc i negre que porten el lector a un volum de biblioteca "dels avis" (dels avis, aclareixo, de la generació dels 40/50).\nEn el primer llibre de la sèrie, l'autor s'esforça a presentar els personatges que l'acompanyaran en tots els altres volums. El pas immediat a la condició d'orfes, l'aparició dels tutors, la trobada amb un personatge estrafolari (el comte Olaf) i les primeres peripècies. Per uns moments, el relat es transforma en una al·legoria dels casaments de conveniència (pràctica que és ara a primer pla a causa de la situació que de tant en tant surt a la llum amb famílies immigrades del nord d'Àfrica). Violet, la germana gran del trio Baudelaire, es troba immersa en un casament arreglat amb el comte Olaf que, amb les seves manotades, aconsegueix mig enganyar tothom qui el ronda. Situació light, doncs, entre un comte lletjot i una noia de catorze anys que viu un casament teatral que podria ser real.\nÉs aquesta la principal aventura del primer llibre de la sèrie, que no s'està de combinar un estil calculat mesuradament: l'aventura, el risc, la por, la supervivència i, de tant en tant, la reflexió amb exemples clars i aptes per a totes les edats. El perfil dels tres nous herois és aquest: Violet Baudelaire té dots d'inventora i és capaç de construir un garfi per alliberar la més petita de la colla. Klaus Baudelaire és el mitjà, porta ulleres i té un aire de setciències que porta a la pràctica amb la investigació en biblioteques antigues que li permeten solucionar alguns dels conflictes. Sunny Baudelaire és gairebé un nadó; per tant, no s'ha desvelat encara quina és la seva màxima qualitat. Els tres són hereus d'una fortuna de la qual no podran disposar fins que arribi el moment de la maduresa. Els seus protectors s'encarreguen de posar les coses a lloc, sempre, però, sota la capacitat intel·ligent i inventora dels dos Baudelaire més grans. L'autor sap com plantejar cada història amb destresa, saltant d'intriga en intriga, de terror en terror, d'ensurt en ensurt. La pregunta era: ¿I després de Harry Potter, què? Doncs, potser els germans Baudelaire, vet aquí.


Encesa dels llums de Nadal i presentació de la campanya de comerç local\nDemà divendres a les 18h a la plaça de la Vila es presentarà a la ciutadania la campanya de Nadal del comerç local.\nLa benvinguda anirà a càrrec de Margarita Llongueras, regidora de Comerç de Sant Feliu, i comptarà també amb la intervenció de Lourdes Borrell, alcaldessa accidental. Hi seran presents també els regidors de comerç de Sant Joan Despí i de Sant Just Desvern, així com els presidents i presidentes de les diferents associacions de comerciants.\nA l'acte hi participarà el Casal de la Gent Gran, que cantarà nadales i interpretarà la cançó promocional de la campanya. També hi participaran Som Animadors, amb animació i una activitat de karaoke que ajudarà a aprendre la lletra de la cançó a tots els assistents. Tot plegat culminarà amb l'encesa de l'enllumenat nadalenc i una xocolatada a càrrec del Voluntariat de Sant Feliu.\nL'esdeveniment servirà per presentar oficialment a tota la ciutadania la campanya de Nadal del comerç local, que per primera vegada s'ha treballat conjuntament amb els municipis de Sant Joan Despí i Sant Just Desvern amb l'objectiu d'atraure la població veïna als establiments de les poblacions implicades.\nLa campanya de Nadal del comerç local, que es va presentar als mitjans de comunicació la setmana passada, porta per títol "Per Nadal no cal creuar La Diagonal, cada ovella al seu corral". A partir d'aquest eslògan s'han fet cartells, banderoles i targetons que aquests dies s'aniran veient pels carrers dels tres municipis. També s'ha creat una cançó amb l'objectiu de convidar la ciutadania a comprar al comerç local i que es pot escoltar a https://www.youtube.com/watch?v=3-JKWwxhNrY.\nLa campanya també inclou una promoció consistent en el sorteig d'un viatge a Irlanda per a dues persones entre totes aquelles que facin les seves compres als comerços locals de les tres ciutats. Per aconseguir-ho, cal omplir de gomets una butlleta. Per cada compra de més de 10 euros a comerços locals de Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí i Sant Just Desvern s'obté un gomet. Aquesta promoció finalitzarà el 5 de gener de 2018.


Com viure amb l'ansietat i la preocupació enmig d'una incertesa global és una guia editada pels investigadors Matthew Whalley i Hardeep Kaur i publicada a Psychology Tools, i traduida, posteriorment, al català per part de les Dres. Judith Usall i Regina Vila. La guia neix amb l’objectiu d’ajudar a gestionar l’angoixa i la preocupació en moments incerts, com la situació actual provocada pel coronavirus.\n"Creiem que aquesta guia dona eines i recursos per afrontar millor l’ansietat i la preocupació excessiva a les persones que ho pateixen durant aquests dies, però també davant d’altres situacions. Quan la vam llegir, vam creure que podia ser útil especialment adreçada al temps de pandèmia." Comenten les investigadores\nLa guia proposa tècniques i exercicis en temps de dificultats, així com el mètode científic per detectar la preocupació a temps, i així anticipar-nos a obstacles o problemes. Tota la guia està elaborada amb un llenguatge clar i concís, que fa més fàcil reconèixer els símptomes associats a l’ansietat i dona consells, mitjançant exemples, útils de com gestionar-la millor.\nEn els pròxims mesos l’equip de recerca liderat per la Dra. Judith Usall vol iniciar un subestudi sobre com ha afectat la pandèmia i el confinament als pacients amb primers episodis psicòtics. Aquest estudi s’integrarà dins del projecte de recerca que realitzen des de fa anys sobre primers episodis.


cronista, militar, historiador, explorador, escriptor\nDíaz del Castillo va néixer a Medina del Campo d'una família amb pocs recursos econòmics. Va viatjar a Cuba el 1514 a la recerca de fortuna, però, després de dos anys, hi va trobar poques oportunitats. La majoria de la població natural de l'illa va morir per les epidèmies i la feina forçada. El 1517 es va enviar una expedició a les illes petites del Carib per trobar més mà d'obra. Díaz es va unir a aquest grup sota el comandament de Francisco Hernández de Córdoba. Va ser una expedició plena de dificultats, encara que van descobrir les costes de la península de Yucatán i després van retornar a Cuba.\nDíaz va retornar a Yucatán l'any següent, com a part d'una expedició encapçalada per Juan de Grijalva amb la intenció d'explorar les noves terres descobertes. Després del seu retorn a Cuba, es va enllistar en una nova expedició, encapçalada per Hernán Cortés. En aquesta ocasió, Díaz va participar en una de les expedicions i campanyes militars més reeixides de la història, a la fi de la qual va caure el poderós Imperi Asteca. Durant aquesta campanya, Díaz del Castillo va registrar les converses amb els seus companys, elaborant així els esbossos de la seva obra sobre la història de la conquesta. Descriu moltes de les 119 batalles en què va participar, que culminarien amb la caiguda dels asteques el 1521.\nEl 1544 va contraure matrimoni amb Teresa Becerra, filla d'un dels conquistadors i primer alcalde de Guatemala. Díaz del Castillo va realitzar dos viatges a Espanya per demanar-hi "mercès", és a dir reconeixement per les seves accions militars. Durant el segon viatge va participar, el 1550, en la junta que es va realitzar a Valladolid sobre l'esclavatge dels amerindis, la perpetuïtat de les encomiendes i els tributs. Al seu retorn a Guatemala, no va aconseguir que el president de l'Audiència li atorgués allò que havia aconseguit a Espanya, i va prosseguir la seva lluita per aconseguir els "drets inherents als seus mèrits com a conqueridor".\nEl 1557 va ser elegit regidor de la ciutat de Guatemala. El 1568 va començar a escriure la seva història, gairebé 50 anys després dels esdeveniments, com a resposta a una altra història escrita pel capellà de Cortés, Francisco López de Gómara, que no havia participat en les campanyes militars. Va titular el seu llibre "Historia verdadera de la conquista de la Nueva España".\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bernal_Díaz_del_Castillo&oldid=28953942»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 des 2021 a les 13:37.


Instal·lacions ambientals | Campaments\nEn alguns terrenys d’acampada trobarem instal·lacions ambientals, com ara plaques d’energia solar, depuradores biològiques d’aigua o vàters secs. Minimitzem l’impacte ambiental de les acampades i creem contextos educatius, permetent que els infants i joves coneguin vivencialment per uns dies que existeixen alternatives ecològiques viables: esperem que això els motivi a cercar la sostenibilitat en els contextos més amplis i complexos de la societat actual.\nEls compostadors tracten la brossa orgànica generada durant els campaments (restes de menjar) al mateix terreny d’acampada. Estalvien dur als abocadors el 40% en pes de la brossa, de manera que contribueixen a allargar la seva vida útil i eviten problemes com contaminació d’aigües, olors desagradables i malbaratament de recursos. El compost resultant conté nutrients assimilables per les plantes, contribueix a millorar el sòl i evita l’erosió, alhora que també és un factor clau en el cultiu ecològic.\nCom l’hem de gestionar?\nRemenem la pila regularment.\nSi plou, assegurem-nos que la tapa estigui abaixada.\nSi la pila té poca humitat, reguem-la, procurant que quedi humida però no xopa\nEls vàters secs permeten tractar els excrements sense utilitzar aigua, aprofitant els cicles biològics naturals que transformen una matèria orgànica problemàtica (excrements) en compost, un producte inofensiu i útil per a les plantes. No fan servir aigua ni cap producte químic i, per tant, ni malbaraten ni contaminen l’aigua.\nDesprés de fer-lo servir, aboquem una mica de palla del calaix.\nSi fa pudor, aboquem força quantitat.\nNo cal que busquem la cadena, no n’hi ha!\nSi només hem d’orinar, millor al bosc!\nDepuradores biològiques amb aiguamoll\nLes depuradores biològiques amb aiguamoll tracten les aigües brutes provinents les aixetes i les dutxes, tot retornant aquestes aigües al medi en condicions de qualitat, o bé tornar-les a aprofitar per omplir les cisternes dels vàters, aconseguint així un important estalvi d’aigua potable. Alhora, l’ ecosistema d’aiguamoll fa augmentar la biodiversitat local aportant un punt d’aigua de gran utilitat per a moltes espècies animals, sobretot a l’època d’estiu.\nPreferentment, fem servir sabons naturals i biodegradables.\nRacionalitzem l’ús de productes de neteja com ara detergents, desinfectants, lleixiu, etc.\nNo entrem dins el tancat ni malmetem les plantes de l’aiguamoll.\nEls sistemes d’energia solar tèrmica permeten obtenir aigua calenta per a les dutxes i les piques dels terrenys d’a campada amb instal·lacions gràcies a l’aprofitament directe de l’energia solar. És una solució eficaç per lluitar contra la contaminació atmosfèrica i l’efecte hivernacle, molt relacionats amb la producció i la utilització de fonts convencionals d’energia. A més, s’eviten les infraestructures de transport de l’energia i s’utilitzen equips senzills i fiables instal·lats per empreses locals.\nLa quantitat d’aigua que poden escalfar al dia és limitada. Mirem de fer servir només la quantitat d’aigua calenta necessària.\nEls sistemes d’energia solar fotovoltaica transformen l’energia dels raigs solars que arriben als terrenys d’acampada en energia elèctrica per a la il·luminació i els endolls. Produeix energia sense impacte mediambiental i de sorolls, i també p resenta avantatges com la senzillesa, la modularitat i la fiabilitat.\nL’energia que poden acumular les bateries és limitada. Evitem despeses innecessàries d’energia, com deixar els llums dels lavabos encesos quan no es fan servir. Evitem també endollar-hi aparells que consumeixin molta energia.\nSi sou un agrupament de MEG, a la vostra demarcació territorial podeu demanar en préstec l’eco-kit sencer o només la part que us interessi. Cada eco-kit consta de:\n1 cuina solar parabòlica + olla especial\n1 carregador solar universal (per a mòbils i altres)\n1 fanalet solar\nllanternes de tracció mecànica amb manovella\nManipulem els aparells amb cura, evitant cops o exposicions a la pluja. En el cas de les cuines solars, cal anar amb compte perquè és perillós col·locar-se al davant: us podríeu cremar! Sigueu prudents i seguiu les instruccions que us entreguen amb l’eco-kit.\nDescarregueu-vos la Guia de campaments ecològics clicant la imatge:


Fabricació i fàbrica de crema per aprimar de la Xina Wangtong\nEl principi de la crema per aprimar es basa principalment en components calmants, de drenatge, cafeïna, capsaicina per afavorir la dissolució de greixos, accelerar la circulació interna del metabolisme.\nTret que insisteixi a utilitzar i fer massatges, es pot imaginar que la velocitat de l’efecte és molt lenta, de nou, la necessitat de combinar tècniques de moviment i massatge.\nL'efecte a curt termini del mètode més ràpid és, untar la crema corporal per massar l'absorció després del moviment.\nTambé es pot embolicar amb paper de plàstic per afavorir la transpiració i enfortir la pèrdua de pes local.\nNutreix els productes per a la crema per aprimar només per a ús extern, aplicar sobre la pell per reduir la hipodèrmica i l’adiposa, fer que el cos sigui fort i guapo la classe especial de cosmètics per a la pell, incloent tot tipus de greixos per cremar, mantenir la pell “del material. S’utilitza sol, pot cremar greixos, eliminar la pell de taronja, estrenyir la pell solta, si s’acompanya d’exercici, efecte més perfecte per reaparèixer la suau i elegant corba.\nLa major part de l’ús extern de productes per aprimar és l’ús d’herbes naturals en l’extracció de principis actius amb eficàcia, aquests factors actius es poden aplicar per acumular excés de teixit subcutani de greixos, afavorir la microcirculació de la pell i reduir l’acumulació de greixos, per tal d’assolir l’objectiu de cos prim.\nEls polifenols del te, fabricats amb GTP ric, tenen un paper important en l’eliminació dels radicals lliures nocius i eviten l’oxidació prematura.\nAigua, parafina líquida, palmitat d’hexil d’etil, alcohol cetearílic, polidimetilsiloxà, glicerina, propanediol, esterat de gliceril, poliéter-25 d’alcohol cetearílic, polièter-6 d’alcohol cetearílic, extracte de flor de chamomilla recutita, allantoïna, carbomer, sulfat de lauril EDTA\nDisodi, butilhidroxil toluen, hidroxibenzoat de metil, hidroxibenzoat de propil, èter butílic de vanil·lina, doble (hidroximetil) imidazolidil urea, hidròxid de sodi.\nQuan s’utilitza crema per aprimar, diferents parts necessiten diferents tècniques de massatge. En principi, sol ser des de la posició allunyada del cor fins a la posició propera a l'ordre del massatge, des de la part inferior fins a la part superior, des de la direcció interior i exterior del massatge.\nApliqueu la crema aprimadora de manera uniforme a l’abdomen i massatgeeu suaument en sentit horari fins que el producte s’absorbeixi completament.\nEl palmell de les dues mans també es pot utilitzar quan es fa massatge amb la pell abdominal, per tal d’accelerar la circulació sanguínia, ajudant la pell a absorbir ingredients efectius.\nPer utilitzar a les cames, col·loqueu els peus alts i apliqueu la crema per aprimar a les cuixes.\nCol·loqueu els polzes de les dues mans a les cuixes, feu pressió sobre els polzes i estrenyeu els altres dits i escombreu-los en la direcció dels polzes.\nRepetiu-ho des de les cuixes fins als genolls.\nUtilitzeu el sentiment:\nEn general, la crema aprimant que s’utilitza després d’uns minuts per començar a treballar pot durar diverses hores. Algunes marques a causa de la diferència d'ingredients i d'eficàcia de la crema d'aprimament, no tenen cap sentit del cos. Com a part de l’ús de la crema per aprimar per a la febre local, es prioritza l’eficàcia amb la crema local de greixos, el principi d’escalfament del piment o la cafeïna, els primers són més excitants i al·lèrgics, el segon és més suau i eficaç. és la sensació d’aquest tipus de rol a la que més prioritzen per tal d’estrenyir la pell, la pell té un fort estrenyiment i fermesa. Si utilitzeu molèsties o irritació local, heu de deixar d'utilitzar-lo immediatament.\nEl millor moment per utilitzar-lo\n1. Despertar-se al matí, és moment, la funció del cos humà és el metabolisme més exuberant més ràpid. Davant del primer contundent, un bany calent, després banyar-se al cos en forma de crema de massatge, pot deixar que l’efecte aprimant obtingui el doble del resultat amb la meitat de l’esforç.\n2. Després d’anar a casa a la nit, si aprofitar el cos després del bany encara fa molta calor quan es fa un massatge corporal complet, necessiten parts del cos primes com ara braç, cintura i abdomen, malucs, cuixes i altres claus lloc massatge, pot accelerar el metabolisme de la circulació sanguínia, després crema per aprimar, pot fer efecte cos prim és més evident, i no és fàcil de rebot.\n3. Exerciteu el metabolisme corporal, feu que el greix de la pell corporal a l’interior del club s’hagi reduït, de manera que, en una capa de crema per aprimar abans de fer exercici, el cos pot absorbir ràpidament els ingredients actius de la crema per aprimar, es desenvolupa un efecte cos prim per obtenir de manera incisiva i vívida.\n1. Abans d’utilitzar crema per aprimar és una bona idea utilitzar un exfoliant corporal suau d’Ourzi) eliminar l’excés de cutina i la pell morta, garantir al producte els components reafirmants per aconseguir el millor efecte. Però tingueu cura de no utilitzar-los en zones delicades com ara productes de arenisca per a la mòlta del tòrax, si tenen inflamació o cicatrius a la pell, eviteu-ne l’ús i la majoria s’utilitzen dues vegades per setmana.\n2. L'estiu sovint necessita eliminar els pèls del cos, abans i després d'utilitzar la depilació) o la navalla, no són adequats per a l'ús de productes per aprimar, en cas contrari, són fàcils de provocar al·lèrgies i vermelles parts vulnerables de la lesió. La mostra no s'adapta.\nAnterior: Màscara de llavis\nPròxim: Crema per a mans


De lluny ve una música celestial | Interacció\nInici Apunts De lluny ve una música celestial\nPublicat per Interacció el 24/07/2018 - 12:56 | Última modificació: 23/07/2019 - 11:31\nBarcelona, 1997. La Joana s’ha llevat nerviosa. És el dia. No pot esperar que arribin les cinc de la tarda, l’hora en què sortirà de classe. Però no té més remei que passar el dia a l’institut. Ho té tot planejat i ja ho ha parlat amb la mare. Quan el timbre certifiqui que s’ha acabat la lliçó d’Anglès, la Joana s’afanyarà a agafar l’autobús, que la portarà a la Plaça de Catalunya. Baixant la Rambla a mà dreta hi ha el carrer dels Tallers i al número 7, Discos Castelló. Que no hi hagi cua, pensa. Avui surt a la venda “Bon dia”, el nou disc d’Els Pets, i no hi ha res que la Joana desitgi més. // Barcelona, més de vint anys després. Una altra Joana. El bip de la notificació del mòbil la desperta. Quarts de vuit del matí i el grup de Whatsapp de les seves amigues ja bull. Nenes, que a partir de les onze ja es podran comprar les entrades! I moltes emoticones. És veritat. Des que Taylor Swift va anunciar a Instagram que la seva gira faria parada a la capital catalana, la seva colla mesura el temps amb els dies que falten per la cita. Ja s’imagina saltant i corejant “Look What You Made Me Do” a primera fila. No hi ha res que la Joana desitgi més.\nNo és cap secret que la música forma part de la nostra història emocional. Les cançons, les melodies, ens transporten a racons de la memòria on guardem trossos de la nostra vida. La música no deixarà mai de moure’ns i commoure’ns. El que canvia és la manera que tenim de relacionar-nos amb ella. A fi de posar números al consum de música i radiografiar l’estat del sector als Països Catalans, des del 2004 el Grup Enderrock publica l’Anuari de la Música. L’exemplar del 2018 es va presentar el passat 18 de juliol a la seu de la Societat General d’Autors i Editors (SGAE).\nLa parella de relats amb què començàvem l’entrada exemplifiquen el canvi de tendència dels últims anys. L’anuari ho certifica. La música en directe lidera la indústria. De fet, és el principal sector de facturació: representa un 88% dels ingressos, enfront del 12% de la venda de discos. Gràcies als concerts el sector ha superat la crisi i ha recuperat les dades de fa deu anys. Lluís Gendrau ho va deixar clar a la presentació: “La indústria musical ha sortit de la crisi reforçada i reconvertida de manera definitiva i profunda”. Si l’any 2017, el sector va facturar 189,4 milions, les actuacions en viu van generar 167 milions. Aquestes xifres representen deixar enrere els números vermells per primer cop des de l’inici de la crisi. I el sector ho aconsegueix amb un triple record del directe: de facturació (84,4 milions), de públic (més de 13 milions) i de concerts (19.256). En aquest últim cas, la xifra ha augmentat un 32%, però només hi ha hagut un 6% més d’espectadors. És a dir, l’oferta es dispara però no la demanda. Segons l’anuari, alguns experts adverteixen que a aquest ritme patirem una bombolla del directe.\nLa punta de llança del directe són els festivals, que no paren de créixer (un 14%), sobretot els mitjans (entre 10.000 i 100.000 assitents, com ara Jardins de Pedralbes, Anòlia, Esperanzah! o Sons del Món). Els petits i grans certàmens representen un 25% de la indústria. Així, l’any passat un 40% dels catalans van anar a un concert i d’aquest grup, un 40% ho van fer en un festival. La palma se l’emporten els macrofestivals: el públic jove els prefereix perquè són l’oferta més àmplia i rentable: per més o menys el mateix preu d’una entrada al Palau Sant Jordi poden gaudir d’un programa variat d’artistes nacionals i internacionals. De fet, recentment vam saber que el fons d’inversió The Yucaipa Companies havia adquirit una participació minoritària del Primavera Sound, un dels grans festivals de casa nostra. Un bon exemple que la música en directe és un valor a l’alça. El perfil d’espectador que dibuixa l’anuari: home o dona jove d’entre 20 i 24 anys. Enfront del boom dels festivals, les sales creixen a un ritme menor: es desacceleren.\nL’informe també posa l’èmfasi en altres aspectes del sector. A banda de l’impacte de la digitalització en la venda de discos i d’una precarietat generalitzada en el món de la cultura, cal destacar que el català perd pistonada en el panorama musical. No només disminueixen les vendes d’àlbums en català (un 14% menys) sinó també el nombre de grups catalans que actuen en directe i els concerts en català (no arriben al 40%). També és flagrant la manca de dones en les cartelleres de sales i festivals. Tot i que la nova fornada d’artistes en femení l’any passat va merèixer una exposició al Palau Robert, la veritat és que és un col·lectiu que continua invisibilitzat.\nA tall de conclusió, us deixem amb la reflexió que fan des d’Enderrock:\narts musicals, educació, indústries creatives i culturals, precarietat, festivals, consum, tecnologia i digitalització, estructura de mercat, Catalunya


Agost 2015 - marionaisern.cat\nEls nostres pares i avis formen part d’una generació que va tenir poc temps a saber què volia ser a la vida perquè ja tenien prou feina ajudant als pares i als seus germans des de molt petits. De l’infància… Continue Reading →\nEls temes tabú\nEl passat dissabte 15 d’Agost, el diari ARA feia una magnífica entrevista al periodista Xavier Pérez Esquerdo on parlava del bullying –l’ha patit un dels seus fills- i de la seva experiència coma pare amb el bullying. L’entrevista de tan… Continue Reading →\nDurant el curs de la nostra vida, coneixem i coneixerem a persones que seran insignificants per nosaltres. No ens aportaran res i les apartarem del nostre costat sense ni tan sols fer un mínim esforç. En coneixerem d’altres que estaran… Continue Reading →


És molt possible que la majoria de vosaltres ja conegueu el League of Legends, ni que sigui només pel fet d’haver-ne sentit a parlar. Tot i així, per altra banda, també a molts altres se’ns ha despertat la curiositat pels jocs de PC de format multijugador a partir del moment en que vam haver de quedar-nos…\nAquesta setmana ens arriba un nou video de Soy Matt per aprendre a configurar l’OBS de cara a poder realitzar els nostres streamings a Twitch. OBS és una aplicació lliure de codi obert que permet emetre videos en directe. En aquest video, podrem conèixer l’aplicació d’una manera general , però sí conèixer diferents aspectes bàsics sobre els quals podrem aprofundir en propers videos per a…\nHa arribat el dia en què estrenam el nostre programa Espai Exterior i, amb aquest, programa també…\nDesprés d’unes setmanes, tornem a recuperar la secció de videos de Soy Matt. Fa poc, ens va…\nAmb aquest video ens acomiadem de moment de SoyMatt, el jove streamer i youtuber que ens ha…\nAprofitant que estem preparant la nova edició de Ludostream (la jornada de jocs en streaming organitzada pels…\n“Soy un youtuber y streamer de esos tan guays que hay ahora, pero sin ser guay,…


Compromís proposa un pla d’ajudes per als sectors de la ceràmica, el calcer i el metall – Compromís Corts Valencianes\nCompromís proposa un pla d’ajudes per als sectors de la ceràmica, el calcer i el metall\nPublicat el 2 Febrer 2016 en Blog\nGarcia: “La dotació per al sector ceràmic pot estar sobre poc més dels 1,4 milions d’euros per a fer-lo capdavanter en tot el món”\nEl diputat de Compromís en les Corts, Víctor Garcia, ha presentat una Proposició No de Llei per establir un Programa d’Ajudes en 2016 adreçat a empreses i associacions, per a millorar la competitivitat i sostenibilitat econòmica, social i mediambiental de les empreses dels diferents sectors del País Valencià que no tenen programa pressupostari, com són la ceràmica, el calcer i el metall.\nSegons Garcia, “es tracta de sectors dinàmics i innovadors, amb un gran potencial, que es basen en la diferenciació en la qualitat, un aspecte que els ha donat renom mundial. Per això, hem demanat al Consell que es realitzen les operacions pressupostàries oportunes amb l’objectiu d’incrementar en 4.350.000 euros el pressupost del programa de Política Industrial i així poder atendre el Programa d’Ajudes proposat”.\n“Aquesta iniciativa parlamentària s’inserix dins de les polítiques industrials de Compromís, per ajudar al nostre teixit industrial i encetar el camí de la reindustrialització del País Valencià. En concret, si parlem del sector productiu de la ceràmica, la dotació dins d’aquest programa pot estar sobre un poc més dels 1.400.000 euros per a fer-lo un sector capdavanter en tot el món”.\n“La província de Castelló concentra aproximadament el 94% de la producció ceràmica espanyola. I en la nostra terra, la indústria ceràmica dóna treball a més de 10.000 persones directament. D’ahí l’importància de posar-lo en valor amb un Programa d’Ajudes com este”.\n“La indústria és una font indispensable de treball i de riquesa en les nostres societats i, per tant, ha de ser una prioritat dels nostres governs. La política econòmica ha d’apostar per millorar la producció industrial, invertint en la competitivitat i la sostenibilitat econòmica, social i mediambiental de les empreses dels diferents sectors industrials”, ha conclòs el diputat i alcalde de l’Alcora, Víctor Garcia.\nArxivat en: Blog calcer, ceràmica, víctor garcia\n← Compromís proposa la regulació de l’activitat de pesca-turisme com un complement econòmic per als pescadors\nM. Álvaro: “La conciliació de la vida familiar i laboral ha de començar en el canvi de model econòmic” →


El Tribunal de Corts defensa que el secret de sumari només s’allargui dos anys i mig en “casos excepcionals” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl Tribunal de Corts defensa que el secret de sumari només s’allargui dos anys i mig en “casos excepcionals”\nEl president, Josep Maria Pijuan, apunta que s’exigiria als batlles autes molt ben argumentats per motivar les pròrrogues\n19/10/2019 (16:45 CET)\nEl president del Tribunal de Corts, Josep Maria Pijuan, defensa la petició feta des del Consell Superior de la Justícia per ampliar els terminis actuals del secret de sumari dels casos sota investigació. El magistrat ha posat en relleu que els dos anys i mig demanats seria un temps que només s’emprarien per a situacions “excepcionals” i apunta que el que sí que caldria és obliga als batlles a motivar de forma molt argumentada les pròrrogues.\nAl Consell General hi ha tràmit actualment la modificació de la llei de prevenció i lluita contra el blanqueig de diners o valors i el finançament del terrorisme, mitjançant la qual es preveu adaptar la legislació andorrana a les recomanacions d’organismes internacionals com el Moneyval. Un dels punts claus del text és una disposició addicional amb què es canvia el codi de procediment penal i s’incrementa fins a un any la durada màxima del secret d’un sumari en el cas dels delictes majors. Des del Consell Superior de la Justícia (CSJ), i a través de l’informe preceptiu que acompanya la memòria justificativa del projecte de llei, s’ha advertit que el termini proposat és insuficient.\nPijuan, ha defensat aquesta postura, tot posant en relleu que el secret de sumari “s’escau com a mesura quan hi ha investigacions llargues i complicades i en què d’ha d’imposar perquè no es malmeti el resultat”. També ha volgut remarcar que el fet que es permeti un allargament no vol dir que s’hagi d’utilitzar de forma massiva. “Crec que és més greu tenir terminis curts i que ens donem en un cas que no podem allargar-lo que no pas tenir la possibilita d’un temps més llarg”, ha indicat.\nEn concret, des del CSJ i des de la comissió de prevenció del blanqueig s’ha demanat que el secret de sumar, per aquelles investigacions de delictes majors, sigui d’un any, prorrogable fins a tres cops per causa motivada per sis mesos més. És a dir, un màxim de dos anys i mig. Pijuan, en declaracions a Altaveu, entén que aquesta durada s’utilitzaria únicament “en casos excepcionals”. A més, ha apuntat que caldria exigir als batlles instructors que argumentessin de forma molt acurada els motius dels allargaments.\nLa llei es troba ara en període d’esmenes al Consell General i caldrà veure si algun dels grups parlamentaris l’esmena en el sentit d’allargar el secret de sumari. Els demòcrates ja han indicat que no preveuen fer-ho, mentre que altres formacions, com ara socialdemòcrates o liberals encara estan estudiant la situació.


Lost Circles és el títol del nou projecte de teatre musical d’æquatuor. La representació combina dues petites òperes: Im Bau de Michel Roth, 15 espais de so a partir d’un text de Franz Kafka, i Ana Andromeda d’Alfred Zimmerlin, set imatges líriques a partir d’un text d’Ingrid Fichtner. La primera òpera tracta d’una figura totalment aïllada del món exterior que es reclou, en el curs de la seva vida, en un cau per estar en un lloc segur d’enemics i molèsties. La segona obra tematitza, en format de monòleg, sobre el cicle de vida d’una dona que va morir en un accident, de com arribar a la fi.\nEls instruments –oboè, violoncel i piano- – així com una veu de soprano creen un espai de so únic per a les dues obres. El tipus de composició però permet dues experiències d’espai completament diferents. Mentre Alfred Zimmerlin crea “un espai de so, movent-se dinàmicament en direccions diferents”, Michel Roth explica, a la primera part de la representació, “un so claustrofòbic diferent” amb una “restricció i una disminució del quadre de so”, segons l’autor. L’experimentació de l’espai també forma part de la posada en escena que ha elaborat Georges Delnon al costat de Marie-Thérèse Jossen. Els dos creadors ja havien treballat anteriorment en produccions que barrejaven sons, espais i la percepció que s’obté d’ells, així com amb les formes diferents de teatre musical i teatre auditiu. Per a l’obra Lost circles, Delnon i Jossen han elaborat una instal•lació que explica la diferència entre els espais de so de les dues peces per una interconnexió diferent entre espai escènic i espai de so. A més Lost circles tracta de la relació entre soprano i conjunt de música així com del posicionament dels intèrprets en un espai concret o en un tot. No hi haurà una escenografia habitual, l’escena es desenvoluparà en un pòdium pujat i rodó situat enmig dels espectadors.\nL’obra Im Bau transforma aquest pòdium en una unitat hermètica, un cosmos, que fusiona la individualitat de la soprano i dels músics amb l’espai. El so es produeix entre els actors i dins de la unitat hermètica. Els espectadors es converteixen en persones alienes, en observadors fora del cau.\nCompletament diferent al que passa a Ana Andromeda. En aquesta obra l’enfocament se centra en una dona com a individu que estableix, al centre de l’acció, un diàleg amb ella mateixa. El podi és per a ella i el seu món interior. Els músics s’han apartat del podi i estan posicionats a l’espai de fora del cercle d’espectadors. El so dels instruments i la veu interior de la dona estableixen, des de fora o mitjançant altaveus distribuïts en l’espai, un diàleg amb la protagonista i cap al centre de l’espai. D’aquesta manera serà possible no només una formació de situacions concretes, sinó també una creació dinàmica i un moviment de l’espai de so.\n4 i 5 d’octubre 2012, La Seca, Barcelona\nUn projecte de teatre musical d’æquatuor\nMichel Roth: Im Bau, 15 espais sonors a partir d’un text de Franz Kafka (estrena)\nAlfred Zimmerlin: Ana Andrómeda, set imatges líriques a partir d’un text d’Ingrid Fichtner (estrena)\nInstal·lació y direcció escènica: Marie-Thérèse Jossen i Georges Delnon\nOboè i lupophon: Matthias Arter\nVioloncel: Tobias Moster\nDisseny sonor: Ueli Würth\nDisseny i realització de vestuari i escenografia: Marie-Thérèse Jossen\nLlums: Cornelius Hunziker\nDramatúrgia: Ute Vollmar\nAssistència de direcció: Barbara Schröder\nUna coproducció d’æquatuor amb el Festival de Lucerna, el Theater Basel, Theater Chur i l’Òpera de Butxaca i Nova Creació Barcelona\nAmb el suport de Präsidialdepartement der Stadt Zürich, Fachstelle Kultur Kanton Zürich, Swiss Arts Council Pro Helvetia, Fondation Nestlé pour l’art, Fondation Nicati – de Luze, Landis&Gyr Foundation, Kanton Luzern, Migros i Ernst Göhner Foundation.\n14 de setembre 2012, Festival de Lucerna (Estrena)\n21 i 23 d’octubre 2012, Theater Basel


El món de la cultura ebrenc es vestirà aquest dimecres de negre per protestar contra les restriccions que han aturat el sector ~ EbreDigital.cat\nDavant la concentració prevista per a aquest dimecres 11 de novembre a Tortosa, els convocants proposen als assistents que el color negre sigui predominant, expressant així el dol per la situació en què els governants estan deixant a la Cultura. També recorden que la concentració serà en silenci, tot mostrant de manera ben visible instruments musicals i eines de l’ofici.\nLa trobada s’iniciarà a les 10.30h a la plaça del Mercat de Tortosa (plaça de Barcelona). Un cop allí, els organitzadors distribuiran l’espai per tal de complir amb la normativa de seguretat i marcaran les pautes de l’acte, que culminarà amb la lectura d’un manifest. També es recorda l’obligatorietat de la mascareta i la no utilització de material compartit. Si hi ha pancartes o cartells han de ser d’ús individual.\nTot i que la convocatòria està dirigida a artistes, ensenyants i personal tècnic del món de la Cultura, també es preveu l’assistència d’alumnat, usuaris i persones d’altres sectors greument afectats per les retallades i prohibicions per la covid-19.\nCentenars d’artistes i tècnics del sector cultural han omplit les xarxes socials expressant el suport, penjant una fotografia i anunciant la seua presència a la concentració. “Cultura és treball” i “Tots som Cultura” són els lemes compartits en aquesta convocatòria que uneix a la pràctica totalitat del sector a les Terres de l’Ebre.


Joan Guasp: «Un escriptor ha de ser honest i sincer amb ell mateix i escriure el que realment sent»\nEntrevista amb l'escriptor Joan Guasp\nToni Rotget | 13 juny 2020\nJoan Guasp, escriptor i col·laborador de dBalears, parla, en aquesta entrevista, dels estils literaris i de l'ofici d'escriptor.\nLa vostra recomanació de Sant Jordi era el llibre titulat 'Els anys', de l'autora Annie Ernaux. Aquest llibre va ser guanyador del premi Formentor, és un llibre de memòries i dèieu que té un estil exquisit...\nAquesta escriptora que és de la meva generació, dels anys 70, fa referència a la seva joventut i a la seva infància en aquest llibre i això és molt emotiu pels que tenim aquesta mateixa edat. Però també és molt profund, fa una repassada a tot el que ella va viure en el nord de França i pareix mentida la similitud que hi ha amb tot el que vivíem aquí a Mallorca, salvant moltes distàncies, però les més sentimentals i emotives hi són en aquest llibre. Però és la forma, és l’estil... Així com ho conta, és excel·lent.\nPer què deis que és una literatura d’alt voltatge?\nPer això, per la qualitat de l’estil. Li dóna una qualitat superior. Es veu que n’Annie Ernaux, que jo la coneixia poc i aquesta obra no la coneixia i encara que guanyés l’any passat, ja feia estona que l’havia escrita i publicada a França, però l’any passat es va publicar en català i és quan de veritat la vaig conèixer bé i l’alta qualitat d’aquesta obra és, més que res, emotiva i connecta amb els sentiments que nosaltres vivíem en aquella època. Així i tot, el llibre arriba fins a l’època actual.\nSou un gran coneixedor de la literatura, tocau tots els estils... Les memòries, quin ingredient han de tenir per engrescar al lector?\nMés que res és l’emoció i la versemblança. Quan són memòries no caldria ni dir-ho, perquè és una escriptura molt personal, perquè hi ha narrativa i novel·la que també estan dins aquest estil, però quan són memòries, quan són dietaris, quan són records personals de qui els escriu, és natural que formin part de les vivències de qui els escriu i això els fa molt properes i molt creïbles, i això és el que per mi els dóna molta qualitat al fet literari i al fet narratiu. Te conten la seva realitat.\nEscriure memòries és tal vegada el recurs més fàcil o menys complicat?\nJo això no ho sé perquè no hi ha res fàcil ni res complicat. Quan un agafa el ritme o l’estil d’allò que escriu, tot es torna molt còmode, però és abans de començar la narració quan un ha d’estar a gust amb ell mateix i ho ha de contar de la manera més senzilla i comprensible pel lector. I no sempre s’aconsegueix, encara que ell s’ho cregui. Però realment els grans autors, com per exemple Annie, sí que ho aconsegueixen.\nSou col·laborador del dBalears, en un article titulat, ‘El millor lloc del món’, hi feis una descripció del taller literari on desenvolupau tota la vostra creativitat i deis que heu tengut molta sort.\nParl de la sort perquè aquestes coses no les cerques, la vida te les dóna. I me vaig trobar amb un espai indicadíssim tant per llegir com per escriure, principalment per llegir, que és el que tota la vida m’ha agradat. I estàs molt còmode, molt tranquil i molt concentrat i tot això te dóna una inspiració que tampoc saps d’on te ve, però jo crec que està molt relacionada amb el lloc on te trobes i dels llibres que t’envolten. És un taller intel·lectual pels llibres que hi ha, però si l’espai no existís no podries estar envoltat d’aquests autors i aquestes grans obres tant clàssiques com contemporànies. I d’aquesta manera és quan et concentres, t’aïlles de tota la resta del món i és quan estàs en condicions de crear. No de crear només obres noves, sinó de crear mentalment i de recrear el que estàs llegint. Te dóna una inspiració enorme i una grandesa d’esperit que et fa sentir transportat i millorat, que és el que fa la bona literatura, te millora la vida. També les vistes a la Serra i la imaginació de la persona que l’observa fa que et transportis a un món idíl·lic.\nUn bon escriptor ha de transmetre aquesta empatia i aquesta simbiosi als lectors?\nUn escriptor el que ha de fer és ser honest i ser sincer amb ell mateix i escriure el que realment sent i el que realment vol contar i de la manera més senzilla possible i més propera als possibles lectors. De fet, moltes vegades no pensam amb els lectors, pensam que nosaltres mateixos ens entenem a nosaltres mateixos.\nCada vegada que publicau un llibre obteniu un premi. Com ho feis?\nAra ja no, fa anys vaig tenir molta sort, perquè això de guanyar un premi literari és com la loteria, te toca o no te toca. És vera que te l’has de merèixer, però als premis literaris hi participa molta gent, i es fa una selecció i qualsevol d’aquestes podria guanyar, aquí és on entra la sort. I jo durant quinze o vint anys en vaig tenir molta. I guanyar un premi és una doble sort, perquè, a més, hi ha la possibilitat que una editorial et publiqui el llibre.\nQuin és el premi que vos va fer més il·lusió?\nTots els premis han estat molt emotius, però per exemple, els primers, que eren els més inesperats, eren els que m’emocionaren més. Però a mi els premis que m’han donat més satisfacció han estat els d’obres teatrals, perquè sempre m’he sentit més autor teatral que novel·lista, i veure que aquella obra que tu amb tanta d'estima has escrit i a la qual has dedicat un any o més és quan realment te sents molt honorat.\nL’any 1991 vàreu ser premiat amb el Premi Teatre Principal de Ciutat amb ‘Fumar d’amagat’, que conta aquesta obra?\n‘Fumar d’amagat’ és una obra de confinament, és la història d’un professor de secundària que té una depressió i no s’atreveix a sortir de casa i per fer-se passar els nirvis, se’ls fa passar fumant. Però com que li diuen que el fumar no és bo, ell estant tot sol i confinat voluntàriament a casa seva i per la seva circumstància personal, es passa els dies fumant. I acaba de la manera que acaba i s’ha de llegir. Era una obra d’aquestes que sí que realment me va donar molta satisfacció perquè era una obra molt dura, molt difícil d’escriure i després, de premiar. I me va alegrar molt que ho vessin tal com jo ho havia escrit i realment era difícil de fer-la pública.\nQuan vareu decidir per primera vegada posar-vos a escriure?\nMe’n record que quan llegia me va impactar molt ‘El procés’ d’en Kafka i vaig pensar que m’agradaria fer una obra com aquesta, però jo no pensava ser escriptor, pensava en escriure una cosa, un llibre breu o una petita novel·la, però mai vaig pensar que jo seria escriptor. Pensava que publicant una obra ja me donaria per satisfet. I clar, la primera que vaig escriure i que vaig guanyar un premi, ja vaig trobar la solució al meu problema íntim. Però jo que sempre he tengut un cap molt actiu he anat escrivint i treballant amb les meves idees. I aquella feina es convertia en un altre llibre.\nTambé heu fet poesia. I l’any 2012 publicaren un poemari titulat ‘Blai Bonet i del món’...\nEra un homenatge a Blai Bonet, òbviament. No sabria dir ben bé perquè. Jo a Blai Bonet el tenia com a un personatge cregut i molt segur d’ell mateix, a més de ser el millor escriptor de les Illes. I jo m’havia fet una idea que no passaria gust de conèixer-lo, i no el vaig anar a veure mai. Però de tant llegir-lo i de tant admirar-lo, vaig veure que jo estava en deute amb ell i vaig decidir titular-lo en homenatge a ell. Una altra de les grans alegries de la meva tasca literària i creativa.


Una farmàcia de Martorell recollirà medicaments bàsics per a gent necessitada | Sant Andreu TV\nHome Baix Llobregat Una farmàcia de Martorell recollirà medicaments bàsics per a gent necessitada\nUna farmàcia de Martorell recollirà medicaments bàsics per a gent necessitada\nImatge: Aj. Martorell\nEl proper dissabte 8 de febrer, Martorell prendrà part per primer cop en la campanya Dóna un medicament a qui ho necessita impulsada per l’ONG Banc Farmacèutic. A través de la Farmàcia De Dios, els usuaris podran comprar medicaments que seran destinats a persones en risc de pobresa i d’exclusió social.\nAquesta proposta solidària va néixer a Barcelona fa set anys i des d’aleshores no ha parat de créixer quant a farmàcies participants, voluntaris, volum de donacions de medicaments i entitats beneficiàries. L’any passat hi van prendre part 308 farmàcies de l’estat, que van recaptar més de 16.000 medicaments destinats a 30.000 persones.\nEl proper dissabte 8 de febrer, la Farmàcia De Dios, situada al carrer del Comerç número 5 del barri de Can Carreras, recollirà els medicaments que els usuaris vulguin comprar sota l’eslògan Dóna un medicament a qui ho necessita. Una iniciativa impulsada per l’ONG del Banc Farmacèutic fa set anys i que, per primer cop, arriba a Martorell i al Baix Llobregat Nord.\nExperiència pionera al Baix Llobregat Nord\nLa titular de la farmàcia, Pilar de Dios, comenta que “vam conèixer la campanya i ens hi vam voler afegir perquè ens sembla molt bona idea i coincidia que el dia de celebració era el de la nostra guàrdia”. De Dios espera que “a partir d’ara cada any tingui continuïtat a la comarca i a Martorell, ja que creiem que és important que la població sàpiga que també són molt necessaris determinats productes sanitaris bàsics”.\nEl dia 8 de febrer, dos voluntaris de la Creu Roja del Baix Llobregat Nord –entitat que coordina la campanya a la zona- seran a la farmàcia per informar i recollir els medicaments que tothom qui vulgui comprar i donar a la causa. Els productes recomanats són antisèptics, desinfectants, antiinflamatoris, productes pel refredat i d’altres de parafarmàcia: termòmetres, apòsits, benes, locions o cremes. Els destinataris són persones sense sostre, drogodependents, famílies amb nens sense recursos i d’altres en risc d’exclusió social.\n7 anys de campanya\nDóna un medicament per a qui ho necessita neix l’any 2008 a través d’una jornada de recollida de medicaments a Barcelona a 15 farmàcies. Aleshores es van recaptar 828 medicaments, que van ser destinats a unes 3.000 persones. L’experiència ha anat creixent any rere any fins arribar a recollir l’any passat 16.658 medicaments –per un valor de 60.283 euros- a través de 308 farmàcies, que van servir per atendre 30.000 persones de tot l’estat, a través de 80 entitats assistencials. Més de mig miler de voluntaris van fer possible la distribució dels medicaments a les persones necessitades.\nFont: Aj. Martorell\nPrevious articleObert el termini per prendre part del IX concurs de fotografia del parc natural de la muntanya de Montserrat\nNext articleEsparreguera estarà de Festa Major d’Hivern\nTime limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. vuit + set =


Campus Cohesió > Reunió del Clúster de Recerca del Campus Cohesió i Compromís Social\nEl Campus Cohesió i Compromís Social, impulsat des del Vicerectorat de Projectes Estratègics de la UdG el mes de setembre de 2018, ha reunit aquest passat 11 de febrer el conjunt d’investigadores i investigadors que conformen el Clúster de Recerca d’aquest Campus Sectorial.\n2a Reunió del Clúster de Recerca del Campus Cohesió i Compromís Social\nL’acte es va celebrar el dia 11 de febrer a la Facultat de Lletres de la UdG i va comptar amb la participació de 21 persones, totes elles vinculades a diferents grups de recerca i càtedres de la UdG. El catedràtic en Ciència Política Quim Brugué, com a Director Científic del Campus, va presentar les principals activitats i projectes en els quals participarà el Campus al llarg d’aquest any 2020, tot fent esment a la manera de treballar que s’ha desenvolupat fins ara.\nEl Campus, seguint amb l’objectiu de promoure la interacció entre els diferents agents acadèmics, institucionals i empresarials, participa en la gestació de projectes comuns i en la generació d’espais de trobada d’aquests agents seguint l’alineació dels àmbits de focalització del Campus. Concretament, en els propers mesos es preveu una acció amb el territori al voltant de la Governança, sobre les Consultes Locals, i abans de l'estiu s'organitzarà una reunió d’agents territorials al voltant del Racisme com a eix vertebrador de relacions desiguals.