Trump kahtleb uue presidendikandidaadi vaimses võimekuses - Maailm - Postimees.ee\nTrump kahtleb uue presidendikandidaadi vaimses võimekuses\n25. aprill 2019, 15:58\nEndine USA asepresident Joe Biden teatas täna, et pürgib demokraatide presidendikandidaadiks.\nEndine asepresident Joe Biden teatas täna pürgimisest demokraatide presidendikandidaadiks ja kuigi Bideni näol on tegemist demokraatliku partei valijate poolt armastatud mehega, kellele arvamusküsitlustes avaldatakse suurt toetust, ei pruugi ta analüütikute sõnul olla president Donald Trumpi alistamiseks parim kandidaat. Trump ei jätnud Bideni kandideerimist märkamata ja avaldas juba esimese solvangu kandidaadi aadressil.\n«Tere tulemast võistlusesse, Unine Joe. Loodan, et sul on vaimset võimekust, kuigi kahtlen selles, et viia läbi edukas esimene kampaania,» kirjutas Trump Twitteris. «See saab olema vastik - sa puutud kokku inimestega, kellel on tõesti väga haiged ja nõrgamõistuslikud ideed. Ent kui sa selle läbi teed, siis näeme stardipunktis.»\nJoe Bideni teadet presidendikandidaadiks prügimiseks oodati juba kuid, täna tegi ta viimaks avaliku pöördumise ja kinnitas oma otsust.\n«Meie riigi põhiväärtused, meie roll maailmas, meie demokraatia - kõik, mis on teinud Ameerikast Ameerika - on kaalul,» kirjutas Biden täna Twitteris. «Seepärast teatan täna enda kandidatuurist Ameerika Ühendriikide presidendi ametikohale».\nAastatel 2009-2017 president Barack Obama valitsuses asepresidendina töötanud Biden on 76-aastane ja kandideerib presidendikandidaadiks kolmandat korda. Bideni teade kandideerimisest tähendab, et praeguseks hetkeks on oma soovist saada demokraatide presidendikandidaadiks teada andnud täpselt 20 demokraatliku partei liiget.\nViimases Real Clear Politicsi arvamusuuringus toetas Bidenit 31 protsenti neist, kellelt küsiti, kes neile demokraatide kandidaatidest eelvalimistel meeldib. Teisel kohal oli Bernie Sanders 23 protsendiga.\nKuigi arvamusküsitluste järgi on ta valijate seas väga populaarne, ei oleks ta analüütikute sõnul parim vastane, et lüüa 2020. aasta valimistel vabariiklasest presidenti Donald Trumpi.\nAmeerika Ühendriikide endine president Barack Obama ja asepresident Joe Biden.\nVaadetelt tsentrisse kuuluv Biden seisab esiteks silmitsi tugeva survega demokraatliku partei vasakpoolselt tiivalt, mida esindavad mitmed tugevad presidendiks kandideerivad parteiliikmed, näiteks senaator Bernie Sanders ja üks naiskandidaatidest Elizabeth Warren. «Mulle on öeldud, et uued vasakpoolsed hakkavad mind kritiseerima,» tunnistas Biden eelmisel kuul ka ise.\nEnt veelgi suuremaks probleemiks presidendivalimiste võitmisel võib pidada asjaolu, et Bideni näol on tegemist vastumeelse kandidaadiga paljude nende valijate jaoks, kes ei toetanud endist presidenti Barack Obamat. Seega kõik need valijad, kes ei ole tulihingelised Donald Trumpi toetajad ja tahaksid protestiks valida demokraatliku partei kandidaati, ei pruugi seda teha, kui kandidaadiks on Biden.\nIsegi Trump on öelnud, et tema unistus oleks astuda presidendivalimistel vastu just Bidenile.\nGuardiani ajakirjanik Cas Mudde ütles, Bideni näol on tegemist täpselt sellist tüüpi demokraatliku partei poliitikaga, keda vabariikliku partei eelistajad vihkavad. Ta on professionaalne poliitik, kes töötanud Washingtonis 45 aastat ja keda seostatakse selgelt Obamaga. Viimast peavad vabariikliku partei pooldajad Mudde'i sõnul aga antikristuseks.\nKahtlemata võib Bideni miinuseks pidada tema vanust. Kui ta presidendivalimised võitma peaks, oleks ta ametisse astudes 78-aastane ja see teeks tema kõige vanema ametisse astuva presidendi. Ta oleks kaheksa aastat vanem Trumpist, kui viimane ametisse astus ja üheksa aastat vanem 1980. aastal presidendiks saanud Ronald Reaganist.\nVeel on analüütikud välja toonud, et demokraatliku partei valijate jaoks on Bideni näol tegemist lihtsalt liiga igava kandidaadiga, sest tegemist on vanemaealise valge mehega. Suur osa valijaid sooviks presidendiametis näha kas naist või mõne vähemuse esindajat.\nSeetõttu ennustatakse üsna häid võimalusi presidendikandidaadiks saada ka 54-aastasele Kamala Harrisele, kes on naine ja ühtlasi Jamaica päritolu. Populaarsust on kogunud ka 46-aastane Beto O’Rourke, kes on paljudele sümpaatseks muutunud tänu oma vahevalimiste kampaaniale.\nSiiski on nende näol tegemist ameeriklaste jaoks veidi tundmatute poliitikutega, kes peavad laiema populaarsuse kogumiseks end rahvale tuttavamaks tegema.\nBideni positsiooni kõigutab ka hiljuti päevavalgele tulnud ahistamisskandaal. Nimelt on seitse naist rääkinud, kuidas populaarne poliitik puudutas neid ebamugavust tekitanud viisil.


Andrei Kuzitškin: Vladimir Putin kui sotsiaalne konstruktsioon - Arvamus\nAndrei Kuzitškin: Vladimir Putin kui sotsiaalne konstruktsioon\nVenemaa sõjaväe autoinspektsiooni teenistuja vaatab telefonist ülekannet president Vladimir Putini kõnest Valdai klubi plenaaristungil\nVenemaa president Vladimir Putin on täna riigi stabiilsuse semiootiline märk, aga olude muutumisel võib tast saada ka «lammutaja» või «vaenlase» sümbol, kirjutab arvamusportaali kolumnist Andrei Kuzitškin.\nMa jälgisin suure huvi ja rahuldustundega ajaloolase Lauri Vahtre ning kirjaniku Rein Raua diskussiooni sotsiaalse konstruktivismi teemal. Ent mulle tundus, et poleemikakires langesid mõlemad autorid solipsismipatu küüsi, eitades mineviku sotsiaalseid konstruktsioone kui sobimatuid 21. sajandi ühiskondlik-poliitilise tegelikkusega.\nTegelikult oli see küll pigem tagurpidi-solipsism: nii härra Vahtre kui ka härra Raud on seisukohal, et kui nemad mingit nähtust ei tähelda, siis ei ole seda ka olemas. Eelkõige puudutab see teesi «ei ole võimu, mis ei oleks Jumala käest» (Pauluse kiri roomlastele, 13:1-7).\nRaud kinnitab õigustatult, et võimu muutmine sotsiaalse konstruktsiooni elemendiks andis võimaluse seda kollektiivse tahte institutsiooni muuta. Vahtre selle peale ei suuda varjata üllatust, et oponent viitab vananenud dogmadele, mis paremini sobiksid 18. sajandisse.\nMulle paistab, et selle diskussiooni metodoloogiline möödalask peitub püüdluses ekstrapoleerida Eesti sotsiaalpoliitilist mudelit tervele maailmale.\nAuväärsed autorid eiravad selle juures Venemaa poliitilist tegelikkust, kus niisugune sotsiaalse konstruktsiooni element nagu Vladimir Putin on riigimehest ja elavast inimesest juba sisuliselt muutunud jumalike omadustega meemiks. Selle seisukoha kinnitamiseks tasub pöörduda Juri Lotmani semiootikatööde poole.\nVõtted mütologiseeritud kuvandi väljatöötamiseks\nLotman teatavasti järgis rangelt humanistide põhilist kreedot: näha ühtsust erinevuses ja erinevusi ühtsuses.\nNäiteks Eestil ja Venemaal on palju ühist: ajaloolised sidemed, majandussuhted, soomeugri kultuuritraditsioonid.\nAga on ka põhimõttelisi erinevusi: Eesti asub Euroopa serval, Venemaa aga tsiviliseeritud maailma perifeerias.\nVene kultuuri piiripealsus on lubanud sel palju eredamalt tajuda märke, põhilisi infostruktuure, sest mida kontrastsem on foon, seda paremini märki tajutakse.\nSemiootika põhiseadus aga väidab, et ükski kultuur ei saa eksisteerida ainult ühe semiootilise kanaliga. Alati on tegemist märkide ja märgisüsteemide vastastikmõjuga.\nVene kultuuris on sajandite vältel jõudu katsunud kaks kultuurisüsteemi: ida ja lääs.\nKolmekuningapäeva tähistamine Tatarstanis\nTänaseks võib rääkida Venemaa eripärase kultuurilise ja poliitilise tegelikkuse kujunemisest, milles Euroopa sotsiaalsed konstruktsioonid on ühte sulanud Vana-Vene traditsiooniga.\nToo traditsioon näeb ajaloo konstrueerimise ja võimu vääramatuse kinnistamise peamise meetodina ette mütologiseerimise.\nKõigist vastuoludest hoolimata on süsteemide harmoniseerumine kaasa toonud selle, et presidendi valitavus sobib Venemaa tegelikkuse paradigmas igati kokku juba tsaaride ja keisrite ajast pärit võimu isevalitsejaliku loomusega.\nPutini mütologiseeritud kuvandi väljatöötamiseks pruugitakse võtteid, mis kasutavad ära vene mentaliteedi mitmesuguseid omadusi.\nEsimene neist on kangelaste kummardamine. Venemaa presidenti on heldelt õnnistatud bõliinakangelaste tunnustega.\nPrototüübiks on siin Ilja Muromets, kes 33. eluaastani lebas halvatuna ahju peal, siis aga ravisid kaks rändurit ta terveks ning ta asus kaitsma Venet röövlite ja rüüstajate eest.\nVene kunstniku Viktor Vasnetsovi (1848-1926) maal Ilja Murometsast (1914)\nPutini kohta kõneldakse samuti, et sünnitrauma tõttu ei suutnud ta neljanda eluaastani käia. Kuid võimas tahe ja spordiga tegelemine tõstsid ta jalule ja muutsid täisväärtuslikuks inimeseks. Ime tõestuseks demonstreeritakse presidendi alasti torsot ja kortsuvabaks venitatud nägu. Ainult kehvasti liikuv käsi ja kergelt luukav kõnnak reedavad üle elatud füüsilisi vigastusi. Võitlust terrorismiga ei sega see muidugi karvavõrdki.\nTeiseks usk juhi maagilisse jõudu. Vene kroonikates suudavad vürstid suhelda otse jumala või vaimudega, nende käsutuses on salapärased loodusjõud.\nLenin ja Stalin said Nõukogude aja lugudes samuti arbujate ja võlurite omadusi: nad ennustavad helget tulevikku või tapavad võlunoolega Hitleri.\nPutin on tänastes müütides alistanud neli loodusjõudu: lendab kurgedega taevalaotuses, sukeldub vee alla aardeid välja tooma, laskub Norilski šahtis maa alla, juhib amfiiblennukit ja kustutab Rjazani oblastis tulekahjusid. Jeruusalemmas suhtleb Putin Nutumüüri ääres otse jumalaga, Burjaatias aga laskub isekeskis mõtlusse koos Hambo-laama lagunematu ihuga.\nKolmandaks usk heasse tsaari. Putin on headuse jõu supersümbol. Ta kingib vaesele neiule kooli lõpupeoks kleidi, vanamemmele gaasitoru, vanataadile uue auto, ehitab tee kolkakülla, vähendab Kaug-Ida lennureisijate piletihinda.\nKõiki heategusid ei jõua üles lugedagi. Viimane dramaatiline episood 9. maist: kuri ihukaitsja ei lase sõjaveterani presidendi juurde, aga siis president ise peatab, näol lahke naeratus, ihukaitsja, võtab veteranil käe alt kinni ja läheb koos temaga Punasele väljakule.\nStalin tüdrukukesega süles lihtsalt puhkab! Vladimir Putin aga ei pea paljuks isegi poisikesele kõhu peale suud anda.\nNiisiis on ta veel parem ja lahkem kui suur «rahvaste isa».\nNeljandaks messianism. Vürst Vladimiri missioon oli ristiusustada Vene, Dmitri Donskoil purustada Kuldhord, Leninil ehitada üles maailma esimene tööliste ja talupoegade riik, Putinil võita kuri lääs, ühendada Krimm ja taastada Venemaa suurus.\nViimase küsitluse andmeil on 47 protsenti venemaalastest kindlad, et Putinil on juba õnnestunud Venemaa suureks teha. Nii et Trump võib oma loosungiga «Make America Great Again» («Teeme Ameerika taas suureks») ainult küüsi närides kadedusega Kremli poole piielda.\nPutin ja Venemaa käivad ühte jalga\nEnt ühes saab Rauaga nõustuda: poliitiline ideoloogia, mis tugineb usule võimu jumalikku päritollu, ei ole elujõuline.\nNii on ka Putiniga: täna on ta semiootiline märk, millele praeguse Venemaa konkreetsetes ajaloolistes tingimustes vastab mõiste «muinasjututegelane» või «väljamõeldud kangelane».\nKuid olude muutumine, stabiilsuse asemel kriisi saabumine, hakkab muutma ka selle märgi tajuvälja, nii et sellest võib saada «lammutaja» või «Venemaa vaenlase» sümbol.\nNõukogude ja Venemaa ajaloos on seda endiste liidritega korduvalt juhtunud: piisab, kui meenutada Nikita Hruštšovi, Boriss Jeltsinit või Mihhail Gorbatšovi, kes üleüldise jumaldamise objektist ja lootuse sümbolist muutusid hetkega hädamärgiks.\nProbleem peitub siin selles, et kui asetada Putinile, sellele kõikvõimsale mütoloogilisele tegelasele, täielik vastutus Venemaa olude eest, võtab see vastutuse ühiskonnalt. Nii algab ühiskondlike institutsioonide allakäik ja sotsiaalne dekonstruktsioon.\nVladimir Putini vastane meeleavaldus Moskvas Bolotnaja väljakul 2011. aasta detsembris. Plakatil kujutatud preservatiiv on viide Venemaa riigipea märkusele, et tema arvates kannavad protestijad valge lindikese asemel kondoome\nPaternalismist saab rahvuslik idee, inimesed annavad usalduslikult oma probleemid presidendile lahendada, suutmata nendega ise toime tulla. Venemaast saab troon, mille jalad on lühikeseks nüsitud. Juht aga, kes sellel troonil istub, kellele kuulub lausa absoluutne võim, peab tänapäeva maailma ähvardavate probleemidega toimetulekuks otsima tuge ühiskonnalt. Ent, nagu öeldud, on see tugi lühikeseks nüsitud ning müüt Putinist võib kokku variseda ühes Putini ja kogu Venemaaga.


Vooremaa Venemaa kasutab Zapadit närvidel mängimiseks\nVenemaa kasutab Zapadit närvidel mängimiseks\nPsühholoogiline mõjutamine tähtsam kui sõjamängud. Kui teil peaks õnnestuma oma vastast demoraliseerida ja hirmutada, võite saavutada võidu ühegi lasuta.\nNeljapäeval algas ametlikult õppus Zapad-17, mis näitab Venemaa sõjaliste võimete arengut. Sellest veel tähtsam on psühholoogiline aspekt. Seni näitavad märgid, et Venemaa püüab pisendada õppuse hirmufaktorit. Manöövrite tegevusraadius lõpeb napilt enne Läti, Leedu ja Poola piire.\nPealtnäha on stsenaarium kaitsev: Venemaa ja Valgevene püüavad tõrjuda kolme kujuteldava paariariigi – Veishnoria, Vesbaria ja Lubenia rünnakut. Peamine Kremlist edastatav sõnum seisneb Lääne süüdistamises ülereageerimises. Venemaa on korraldamas väikest ja rutiinset õppust. Lääne hirmukülvajad ja sõjaõhutajad on tavapäraselt üle reageerinud viisil, mida üks Vene ametnik nimetas “hüsteeriliseks klounaadiks”.\nVenemaa vaatevinklist on see mõistetav. Suured agressiivse stsenaariumiga õppused, nagu Zapad 2009, mille käigus harjutati Baltimaadesse tungimist ja nende isoleerimist ning mis kulmineerusid tuumarünnaku simuleerimisega Varssavile, on kontraproduktiivsed. Nad virgutavad otsusekindlust, aitavad õigustada kaitsekulutuste tõstmist ja näitavad Venemaad halvas valguses.\nOmeti ei anna eelseisev näiliselt vaoshoitum Zapad põhjust end muretult tunda. Venemaa on juba lõiganud kasu käiku lastud psühholoogilisest mõjutamisest, kujutades end Läänega võrreldes strateegiliselt võrdväärsena, geopoliitilises võistluses ülekohut kannatanud osapoolena ja tõelise ohuna Kirde-Euroopa eesliiniriikidele.\nÜkski neist kirjeldustest pole täpne. Venemaa on igas mõttes Läänest palju nõrgem ja saaks täiemahulises vastasseisus lüüa. Kirde-Euroopas tekkinud vastasseisus on täielikult süüdi Venemaa. Oma tegevusega endiste kolooniate hirmutamisel ja õõnestamisel pärast 1991. aastat andis ta ise NATO-le argumendi laieneda. Agressiivse taktika jätkamisega pärast 2004. aastat kindlustas ta selle, et NATO koostas vastumeelselt ja hilinenult kaitseplaanid, paigutas piirkonda väiksearvulised päästiküksused ja hakkas korraldama kaitseotstarbelisi õppusi.\nVenemaa kasutab Zapadit ka Lääne otsusekindluse proovile panemiseks teistel rinnetel. Leedu ametnikele laekus hiljuti Valgevenelt (Venemaa lähim liitlane) taotlus vedada õhutõrjerakettide Buk ekspordisaadetis Angolasse. Vene Buk-raketiga lasti 2014. aastal Ukraina kohal alla Malaisia lennufirma lend MH-17. Venemaal oleks õigus saata neid rakette sõjalise transiidi korras läbi Leedu Kaliningradi. Selle asemel tahtis ta pretsedenditul moel eksportida neid Leedu Klaipėda sadamast. Leedu ütles arusaadavatel põhjustel ära.\nZapadi pärast on mures ka ukrainlased. Riigi põhjapiir Valgevenega on suuresti kaitseta. Ukraina suurt koormust kandvad relvajõud peavad Zapadi ajal suunama kalleid luure- ja muid ressursse sõjalt idas ettenägelikele ettevalmistustele igaks Valgevenes paiknevate Vene vägedega seotud stsenaariumiks. Samuti muretsetakse Vene vägede pärast Moldova Transnistria piirkonnas.\nSee näitab, et Venemaale meeldib kasutada Zapadit närvidel mängimiseks. Mida iganes Lääs vastusammuna ka ette ei võtaks, on olemas risk, et see on kantud enesega rahulolust või seda nähakse ülereageerimisena. Kreml määrab päevakorra just sellise sõjalise blufi (või jõu), kübersõja, propaganda, majandusliku surve või muude vahendite kombinatsiooniga, mida ta otsustab käiku lasta.\nTegelikult peaksid asjad olema vastupidi. Vladimir Putin peaks kratsima närviliselt kukalt seoses sellega, mida Lääs kavatseb temaga teha – õõnestada tema autokraatlikku valitsemist kodus, ajades välismaal tema räpase raha jälgi, lammutades tema korruptiivseid ja ekspluateerivaid energiaeksporditööstusi, pannes piiri tema laiutavatele hukkamissalkadele ja nurjates tema katseid oma naabritega tüli norida.\nTeoreetiliselt on Läänel peaaegu kõik kaardid Venemaa väheste vastu. Praktikas on aga kõik vastupidi ja Zapad toob selle selgelt välja.


aryadnadream profiil | foporno.net - секс видео чат\nViimase sisselogimise aeg: 02.08.20 22:24:07\nKlõpsates nupul, tõstad aryadnadream esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. aryadnadream hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja aryadnadream kohta\nKasutaja aryadnadream tööaeg\nKasutaja aryadnadream amatöörvideod


02. märtsi 2009 käskkirja nr 1.1-8/36 lisa\n1. Sissejuhatus. ………………………………………………………………………………… 3\n2. Arengukava eesmärgid ja ülesanded…………………………………………………..…….. 3\n3. Arengukava koostamise metoodika ja etapid………………………………………………... 3\n4. Klubi seisund 2007. aastal………………….…………………………………...…………… 4\n4.1. Narva Noorte Meremeeste Klubi struktuur….................................................................. 5\n4.2. Narva Noorte Meremeeste Klubi ajaloo tähtsad päevad………..……………………… 6\n4.3. Klubi peaeesmärgid…………………………......................................………………... 6\n4.4. Õppe-kasvatustöö………………….……………………………...……………………. 6\n4.5. Materiaalne baas……………………………………………………………..……..…. 15\n5. Missioon. Klubi tegevuse visioon…………………….………………………….…………. 17\n6. Klubi arengu riskid ja võimalused. SWOT analüüs …….....................................…….……. 17\n7. Klubi arengu prioriteedid…………………………………......................................………... 19\n8. Realiseerimise kava...…………………………………….....................................……......... 20\n8.1 Õppe-metoodilise töö arendamine ja täiendamine............................................................ 20\n8.2 Kaadripoliitika................................................................................................................... 21\n8.3 Infotehnoloogia ja multimeedia kommunikatsioonisüsteemide arendamine................... 21\n8.4 Üritused............................................................................................................................. 22\n8.5 Projektitegevus.................................................................................................................. 23\n8.6 Reklaam ja informatsioon.................................................................................................. 24\n8.7 Õppehoone rekonstrueerimine............................................................................................ 25\n8.8 Õppelaeva „Fortuuna” rekonstrueerimine ja komplekteerimine........................................ 26\n8.9 Muu materiaal-tehnilise baasi uuendamine........................................................................ 27\n8.10 Veebaasi Jõe-3 rekonstrueerimine................................................................................... 29\n9. Arengukava muutmise kord………………………………...................................…….……. 30\nNarva Noorte Meremeeste Klubi (edaspidi NNMK) arengukava on dokument, mis määrab prioriteete, peamiseid NNMK arendamise suundasid ja alasid, tegevuse kava 5.aastaks ja kava uuendamise korda.\n2. Arengukava eesmärgid ja ülesanded\nMaailmas toimuvad globaalsed muutused, sealhulgas ka need, mis mõjutavad siseriiklikke majanduse arengu protsesse, eeldavad teist lähenemist sirguva põlvkonna õpetamisele ja kasvatamisele. Eesti Euroopa Liitu astumine suurendab demokraatiliste protsesside mõju, muudab meie ühiskonna avatumaks, eeldab rohkem võimalusi noorte arenemiseks.\nNNMK muretseb meretraditsioonide säilitamise ja arendamise pärast, propageerib spordi ja kehalise kasvatusega tegelemist, tervislikku eluviisi. Ta annab võimalusi saada algmereharidust.\nNNMK arendab veeturismi, merespordialasid, soodustab üksteistmõistmist ja rahvaste koostööd, pürgimust integreerida Euroopasse.\nKõik toimuvad muudatused soodustavad NNMK töö uue visiooni vormimist, mis leiab oma peegeldamist antud arengukavast.\nAntud arengukava peamisteks ülesandeks on:\n- NNMK seisundi hindamine selleks, et mõista vajalikke muudatusi, selgitada Klubi tegevuse erinevate suundade huvisid;\n- üldanalüüsi teostamine eesmärgiga saada probleemide ja edaspidiste muutumiste viiside üldkujutlust;\n- praeguse ülddemograafilise situatsiooni hinnang;\n- arengu üldiste suundade valik;\n- kindlaks määratud teostamisplaani koostamine.\nNNMK püsiva arengu võimaluseks on arengukava koostatud perioodiks 2009.-2013.a. Arengukava koostamisel arvestati: Narva linna arengukava, munitsipaalharidusasutuste arengukava, Narva sadama rekonstruktsiooni projekt. Arengukava koostamisel kasutati kogetud teadmisi ja NNMK töökogemust selliste mereorganisatsioonidega nagu Rahvusvaheline merekadetiühendus (koosseisus on 18 riiki), Merespordialade Rahvusvaheline Organisatsioon (koosseisus on 12 riiki) ning Noorte Meremeeste klubid, mis asuvad Venemaa ja teiste riikide territooriumidel.\n3. Arengukava koostamise metoodika ja etapid\nArengukava koostamiseks alusena on võetud NNMK praeguse seisundi analüüs, on uuritud vanemate soovitused, on arvestatud ettepanekud laste ja personali poolt.\nNNMK arengukava väljatöötamise protsessist võttis osa administratsioon, pedagoogide töörühmad, arengukava töötlemise komisjon, õppenõukogu ja hoolekogu. Arengukava puudutab kõiki NNMK elu valdkondi. Lähtudes praegusest situatsioonist, on planeeritud konkreetsed ülesanded nii juhtimise, õppe-kasvatuse valdkonnas, kui ka majapidamistegevuses.\nArengukava lähtub Huvikooli seadusest, NNMK põhimäärusest, munitsipaalharidusasutuste arengukavast. Arengukava projekt on arutletud, tunnustatud ja kinnitatud hoolekogu ja õppenõukogu poolt (õppenõukogu protokoll 29.01.2008.a.nr 5, hoolekogu protokoll 14.02.2008.a nr 1).\nArengukava koostamise etapid:\n- tööplaani koostamine;\n- töögrupi moodustamine;\n- infohõive ja selle süstematiseerimine;\n- grupitöö, informatsiooni analüüs;\n- arengu võtmesuundade valimine;\n- ellurakendamise kava plaani koostamine;\n- arengukava vormistamine.\n4. Klubi seisund 2007. aastal\nNarva Noorte Meremeeste Klubi on huvikool, mis allub Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonnale.\n4.1. Narva Noorte Meremeeste Klubi struktuur\n4.2. Narva Noorte Meremeeste Klubi ajaloo tähtsad päevad\n13. mail 1975.aastal asutas kaugsõidu kapten Nikolai Kaljadin ringi „Noor Meremees” Narva pioneeride maja osakonnana.\n1979.aastal oli omandatud esimene õppelaev „Kiir”.\n1987.aastal sai klubi Narva GORONO iseseisvaks kooliväliseks asutuseks ja saadi teist õppelaeva „Delfiin”.\n1990.aastal oli kõige suurem laevastiku laienemine (3 paati JAL-6, 3 paati JAL-4, 4 jahtlaeva klassi „Mikro”, 1 jahtlaev „Viiking”).\n1992.aastal kolis klubi omaette hoonesse aadressil Viru-18.\n1993.aastal sai klubi veebaasi Jõe-3.\n2001.aastal sai klubi veebaasi Kulgu sadam-10.\n2003.aastal viis klubi läbi esimesi purje-sõudespordi Maailma Meistrivõistlusi.\n2006.aastal korraldati teine Eesti Mereklasside kokkutulek ja oli saadud õppelaev „Fortuuna”.\n2007.aastal laiendas klubi jälle oma laevastiku (2 paati „JAL-6”, 2 paati „Viiking”) ja tähistas oma 50.juubelit.\n4.3. Klubi peaeesmärgid:\n- laste ja noorte eemaletõmbamine „tänavate halvast mõjust”;\n- pakkuda lastele ja noortele (vanuses 7-26 a.) ja täiskasvanutele võimalusi saada kutse- ja huviharidust vastavalt nende soovidele ja kalduvustele;\n- koos vanematega arendada lapsel mitmekülgset isiksust: aktiivset, iseseisvat, algatuslikku ja heasoovilikku isiksust;\n- pakkuda lastele ja noortele võimalus aktiivselt veeta oma vaba aega; arendada koostööd ja otsida erinevaid töövorme vanematega laste ja noorte kasvatamises ja arendamises;\n- propageerida tervislikku eluviisi;\n- tugevdada laste tervist merespordialadega tegelemise kaudu;\n- arendada lastel huvi mere, laevade, laevastiku ajaloo, maadeavastuste, mereekspeditsiooni, mereteenistuse vastu;\n- veeturismi ja merepuhkust populariseerimine;\n- vormida lastel isiksuse üldkultuuri, soodustada laste adaptatsiooni eluks mitmekultuurilises ühiskonnas ja iseseisvuse arengu valikuvabaduse tingimustes;\n- kultuuriliste ja spordiürituste organisatsioon linnaelanike jaoks;\n- teene osutamine (asutustele ja organisatsioonidele, linnaelanikele);\n- perehuviklubide asutamine.\nNNMK õppetöö on korraldatud huvialade õppekavade alusel, mis sisaldavad õppeainete ainekavu.\nHuviala õppekava ja õppeaine ainekava\nHuviala üldise õppekava alusel on koostatud õppeainete ainekavad, mille järgi NNMK õppejõud töötab. Huviala õppekava on alusdokument, mille järgi toimub õppetöö rühmades. Selles on peegeldatud tegevuse üldeesmärgid, aine loomingusuunad, õppeplaan, õppeprotsessi sisu, õppeprotsessi tulemused. Õppekava koostatakse kogu õppetsükliks, arvestades õppurite vanust. Konkreetsema õppeprotsessi läbiviimise korraks koostatakse ainekava, töökava ja tunniplaanid.\nNNMK õppejõud omab kõrg- või kutsekeskharidust. Kokku NNMK-s töötab 11 õpetajat. Õppejõud sai oma haridust Venemaal ja Eestis. 5 pedagoogi omavad kõrgharidust, 4 – kutsekeskharidust, 2 – keskharidust. Mereklubi töö spetsiifikaga seoses on pedagoogidel vajalik omada mitte ainult pedagoogilist, vaid ka mereharidust. Seetõttu omab enamik neist ka mereharidust. 2007.aastal õppisid 3 pedagoogi täienduskursustel Tartu Ülikooli Narva Kolledžis ja üks – Tallinna Ülikoolis. NNMK õppejõud alati tegelevad enesearendamisega oma pedagoogilise kvalifikatsiooni täiendamiseks, oskuste arendamiseks.\nKvalifikatsiooni täiendamiseks pedagoogid:\n- õpivad kursustel;\n- annavad lahtiseid tunde;\n- osalevad seminarides, metoodilistel päevadel;\n- osalevad meister-klassides;\n- osalevad üritustes: konkurssides, reisides, kohtumistes, festivalides, kokkutulekutes, projektides, suvepraktikal.\nPedagoogide arv vanuse järgi:\nTabel № 1.\nKuni 30 a.\nKeskmine NNMK pedagoogide iga on 38 a., mis näitab kogemuse ja teadmiste olemasolu, samuti ka pika töö perspektiivi.\nPedagoogide arv hariduse järgi:\nTabel № 2.\nPedagoogide arv tööstaaži järgi:\nKuni 5 a.\nÜle 20 a.\nNNMK õppetöö struktuur\nNNMK töötab iga päev kella 8.00 kuni 21.00 ilma puhkepäevadeta.\nÕppetöö rühmades toimub tunniplaani järgi, mis on kinnitatud direktori poolt.\nTunnid rühmades antakse 2-3 korda nädalas.\nNNMK huvialadel õpetamise kestus on peegeldatud huvialade õppekavades. Peamine õppeaine töövorm on õppetund (tund) – 45 minutit.\nKasutatakse grupi- ja individuaalne õpe.\nSõltuvalt ainest ja õppurite vanusest kasutatakse lisaks tundidele ka mittetraditsioonilised õppevormid:\n- võistlused, kokkutulekud, laagrid, matkad;\n- konkursid, festivalid, näitused, viktoriinid;\n- ekskursioonid, reisid, kohtumised;\n- esinemine kontsertidel.\nÕppetäiskursuse lõpetamisel antakse välja tunnistus õppekava läbimisest.\nUmbes 200 kursanti leidsid klubis tegevusi oma huvide järgi. Navigatsiooni perioodis läbivad kursandid suvepraktikat, mis on õppeprotsessi peamine osa, osalevad õppelaagrites ja matkades. Paadi- ja jahimatkad annavad kursantidele võimalusi kinnitada teoreetilisi teadmisi praktikal. Reisides tutvuvad kursandid Eesti ja teiste riikide geograafia ja loodusega. 50 aasta jooksul korraldas klubi matkasid:\n- mööda jõgesid:\nVolga, Dnepr, Põhja-Dvina, Neva, Volhov, Velikaja, Pskova, Svir, Sjasj, Narova, Luga, Rosson, Emajõgi, Pärnu.\nPeipsijärv, Pskovi järv, Soe järv, Ladozskoje, Onezskoe, Võrtsjärv, Vaikne järv.\n- mööda 19 meresid ja lahtesid:\nBalti- ja Mustmere, Soome, Riia, Narva, Pärnu lahed.\nMeie kursandid osalesid laagrites Orljonok, Artek, Ookean, õppelaeva „MIR” ümber Euroopa reisis, direktor V. Trenin aga – purjelaevadel „Pogoria” ja „Kruzenštern”. Külastati selliseid riike, nagu Saksamaa, Venemaa, Valgevenemaa, Ukraina, Läti, Leedu, Soome.\nKlubis on heal tasemel arenenud mudellaevandussport. Juba 3 aastat järjest on meie kursandid Eestis parimad. Nad pidevalt võtavad auhinnakohti ülevabariigilistel võistlustel.\n2007.aastal võitis klubi koondmeeskond neljandat kohta jollisõudmise Maailma Meistrivõistlustel, koondnaiskond aga sai kolmandat kohta Euroopa Meistrivõistlustel meremitmevõistluste spordialas, samuti ka esikohta mitmevõistlustel III Rahvusvahelistel merekadettide kokkutulekul. Rahvusvahelistes matkades ja võistlustes osalemine laiendab klubi rahvusvahelist suhet ja paneb uuele arengutasemele.\nNNMK õppekavad ja õppeained\n2006.-2007. õppeaastal tegutsesid NNMK-s järgmised õppekavad ja õppeained:\n- Väike laeva juht – 2 gruppi\n- Madrus – 1\n- Merekadettide klass – 2\n- Noor meremees – 4\n- Noor roolimees – 1\n- Jahi roolimees – 1\n- Mere-eetika – 1\n- Inglise keel meremeeste jaoks – 1\n- Mereskaudid – 3\n- Merepäästjad – 1\n- Veeturism – 1\n- Laskmine (mitmevõistluse koosseisus) – 2\n- Ujumine (mitmevõistluse koosseisus) – 1\n- Üldine kehaline ettevalmistus – 1\n- Mudellaevandus – 3\nRühmade arv suundade järgi seisuga 31.12.2007\nTabel № 4.\nKursantide arv aastate järgi:\nTabel № 5.\nMõni kursantide arvu alanemine on tingitud demograafilise situatsiooniga linnas, kuid võrreldes linna õpilaste üldarvu alanemise ja teiste huvikoolide (näiteks Narva Laste Loomemaja) õpilaste arvu alanemisega, meie kursantide arv on stabiilsem. Linna õpilaste üldarvu ja kursantide arvu vahelises protsendilises suhtumises see koefitsient isegi suureneb! See on hea klubi aktuaalsuse ja nõudmise ja ka tema edaspidise arengu vajalikkuse näitaja.\nKursantide arv vanuse järgi:\nTabel № 6.\n7 – 8 a.\n9 -10 a.\n11 – 12 a.\n13 -14 a.\n15 – 16 a.\n17 – 18 a.\n19 a. või rohkem\nKursantide arv õppeaasta järgi:\nTabel № 7.\nSeitsmes ja rohkem\nKlubi juhtimine teostab tööd kaasa tõmbamiseks suurt arvu tüdrukuid klubi tegevusteks.\nNNMK-s suur tähelepanu pannakse kasvatustööle õppeprotsessis. Õppurite jaoks tehakse: vestlused, matkad, ekskursioonid, kontserdid, loomingulised kohtumised, peod, üritused koos vanemate ja õpilastega, NNMK õppurite ja pedagoogide tööde näitused, intellektuaalsed ja meelelahutusprogrammid, rahvusvahelised projektid.\n4.5. Materiaalne baas\n1. Õppehoone Viru-18 pinnaga 649,8 m², mis kuulub territooriumile pinnaga 3968 m², kus asuvad: lasketiir pinnaga 61 m², töökoda pinnaga 69 m².\n2. Veebaas Jõe-3 koos 11 ellingu ujuvahendite hoidmise jaoks ja ujuvkaiga.\n3. Veebaas Kulgu sadam-10 koos 2 ellinguga väikeste ujuvahendite hoidmise jaoks.\n4. Õppelaev „Fortuuna”.\n5. Väike laevastik:\n- 2 kerget paati\n- 2 mootorpaati\n- 3 jahti klassi „Viiking”\n- 4 jahti klassi «Mikro-Rikošett»\n- 4 jahti klassi „Finn” ja “Cadet”\n- 7 jahti klassi «Optimist»\n- 6 paati tüüpiga «Jal-6»\n- 3 paati tüüpiga «Jal-4»\n- 3 paati tüüpiga «Sõudepaat»\nVäike laevastik, mis on NNMK bilansil seisuga 31.12.2007\nKerge paat (duralumiinium)\nKerge paat (plast)\nЕК - 9508\n5. Missioon. Klubi tegevuse visioon\nLuua võimalusi noorte mitmekülgseks arendamiseks ja toetamiseks, anda võimalust saada kutse- ja täiendharidust, valmistada ette sirguva põlvkonna iseseisvaks eluks, haarata tegevustega, mis tooks nendele edaspidises elus vajalikke teadmisi ja oskusi.\nKlubi tegevuse visioon:\nTulevikus NNMK on kaasaegne mere- ja huvialahariduse keskus laste ja noorte jaoks, kus töötab õppejõud kõrgtaseme kvalifikatsiooniga, mis vastab kaasaegsetele nõudmistele. 250-300 kursanti leidsid Klubis tegevusi, mis vastavad nende huvidele. Klubis on meresuunaliste tegevuste lai valik. Klubi korraldab väike laeva juhiks, motoristiks, madruseks, madrus-kokaks, „SOLAS” kursuseid ja väljaõpet Ida-Virumaa elanike jaoks.\nMerespordialad arenevad, klubi korraldab rahvusvahelisi võistlusi jollidel sõudmise alal, meremitmevõistluste alal, purje-sõudespordi ja mudellaevanduse alal ning purjeregatte erinevate klasside jahtidel.\nVeematkade geograafia laieneb, klubi korraldab matkasid Eesti väljapoole, samuti ka väikeseid matke, tervise- ja spordipäevi, õppe-treeningulaagreid linna koolilaste jaoks ning organiseerib merepuhkust perede jaoks, arvestades Euroopa kogemust. Klubi arendab koostööd Balti riikidega (Läti, Leedu, Poola, Soome, Rootsi, Saksamaa, Venemaa).\nKlubi võtab osa Narva jõesadama ekspluateerimises (võtab vastu tulevaid Narvasse kaatreid ja jahte, tagab turvalist seismist sadamas ja väikeseid remonditöid), samuti ka osaleb veeturismimarsruutide läbiviimises kogu Eesti jaoks.\n6. Klubi arengu riskid ja võimalused. SWOT analüüs\nKlubi arengu eesmärgid:\n- kaasa tõmmata huvitegevustele suuremat laste ja noorte hulka;\n- kõrgendada õppejõu kvalifikatsiooni;\n- parandada materiaal-tehnilist baasi;\n- laiendada NNMK suhteid ja rahvusvahelisi kontakte.\n1. Hästi arenenud infrastruktuur avab hiigelsuuri võimalusi NNMK arendamiseks.\n2. Vilunud õppejõu ja töötajate olemasolu, paljud neist on meie klubi lõpetajad.\n3. Tegevuse suundade mitmekesisus.\n4. Klubi traditsioonide säilitamine.\n5. Litsentsikutsehariduse olemasolu.\n6. Riigi- ja rahvusvahelistes üritustes osalemine.\n7. Huvitegevusi nõudmine ühiskonnas, klubil on oma stabiilne koht selles valdkonnas.\n8. Mereasutuste ja organisatsioonidega kontaktide olemasolu.\n9. Klubi juhtimine ja strateegia on kõrgtasemel.\n10. Linna kultuurelus osalemine.\n1. Eesti väljaspool kontaktide laiendamine.\n2. Laste ja noorte kaasatõmbamine suundade laiendamise abil.\n3. Projektitegevuse arendamine.\n4. Vanematega töö arendamine (pereklubid nagu Euroopas).\n5. Võimaluste otsimine pedagoogide kvalifikatsiooni tõstmiseks.\n6. Spordiürituste organisatsioon ja läbiviimine linna ja riigi jaoks.\n7. Rahvusvaheliste ürituste ja võistluste korraldamine.\n8. Klubi edukalt läbis Veeministeeriumi auditi ja sai võimalusi laiendada kutseharidust.\n9. Sadama ühiskasutamine.\n1. Õpperuumide vaegus.\n2. Töökaadrite huvialade arendamiseks puudus.\n3. Ebapiisav materiaal-tehnilise baasi uuendamine.\n4. Mitteküllaldane finantseerimine.\n5. Ebapiisav projektitegevus ei luba tõmmata kaasa lisaraha klubi arendamiseks.\n6. Ebapiisav reklaamkampaania.\n7. Ebapiisavad kontaktid linna ja ametiühingute asutuste ja organisatsioonidega.\n1. Laste arvu vähenemine.\n2. Huvitatuse töötada klubis alanemine (väike tööpalk).\n3. Liiga suur koormus lastel põhikoolis ja gümnaasiumis.\n4. Linna poolt finantseerimise alandamine.\n5. Konkurentsi suurendamine linnas.\n6. Klubi ühinemine teiste struktuuridega.\n7. Klubi vara vähendamine.\n8. Linnaelanike elutase alanemine.\nAnalüüsis näidatud nõrgad küljed pidurdavad klubi arengut. Antud klubi arengukava on suunatud nõrkade külgede ületamisele, eeldab terve rida töösuundasid tugevate külgede tugevdamiseks, määrab soovitud tulevikusse ülemineku strateegiat ja taktikat, et tagada edukat klubi arengut.\n7. Klubi arengu prioriteedid\n1. Hariduse kvaliteedi tõstmine.\n1.1 Kasvatustöö noortega parendamine.\n1.2 Noorsootöö arengu viiside täiustamine.\n1.3 Uute pedagoogide otsimine ja õppejõu kvalifikatsiooni täiendamine.\n1.4 Suhete ja kontaktide laiendamine nii riigis kui ka väljaspool.\n2. Hoonete ja ruumide rekonstrueerimine vastavalt aja nõudmistele.\n2.1 Materiaal-tehnilise baasi arendamine.\n3. Projektitegevuse laiendamine.\n4. Sise- ja välisreklaami arendamine ja aktiviseerimine.\n8. Realiseerimise kava\n8.1. Õppe-metoodilise töö arendamine ja täiendamine\n1. Õppekavade täiendamine.\n2. Õppetöö täiendamine kaasaegsete vahendite ja tehnoloogia rakenduse tõttu.\n3. Kogemuste vahetamise teiste asutuste pedagoogidega töö korraldamine.\n4. Metoodilise baasi uuendamine ja infotehnoloogia rakendamine.\n5. Uude õppeainete loomine ja arendamine (daiving, windserfing, jääpurjekas, kaiting, veesuusatamine).\n6. NNMK teene laiendamine eesmärgiga noori tegevustesse kaasa tõmmata.\n1. Noorte spetsialistide kaasa tõmbamine tööks NNMK-s.\n2. Oma pedagoogide kasvatus.\n3. Pedagoogide toetus kvalifikatsiooni parandamiseks.\n4. Pedagoogide toetuste ja stimuleerimise süsteemi loomine.\n5. Välismaa töökaadrite kaasa tõmbamise kava väljatöötamisele.\n8.3. Infotehnoloogia ja multimeedia kommunikatsioonisüsteemide arendamine\n1. Sisearvutivõrgustiku loomine.\n2. IT-programmide omandamine.\n1. Vanade traditsioonide toetamine ja uute traditsioonide loomine.\n2. Uute loominguideede toetamine ja teostamine.\n3. Jätkata osalemist linna, riigi ja rahvusvahelistes üritustes.\n4. Suunatud perele ürituste areng.\n- marsruutide uuendamine.\n- rahvusvahelistele suundadele väljatulek (2009. a. Soome, Läti, Leedu).\n6. Arendada koostööd:\n- noorteorganisatsioonide ja laagritega;\n- Merekooli, Mereakadeemia, Merekeskusega;\n- mereklasside ja teiste klubidega;\n- Rahvusvahelise Merespordialade Föderatsiooniga;\n- Rahvusvahelise Merekadetiühendusega;\n- noorte mereliiduga;\n7. Korraldada Rahvusvahelisi võistlusi (Saksamaa, Läti, Leedu, Ukraina, Valgevenemaa, Venemaa osavõtul) merespordialadel NNMK 55a. juubeli auks.\n8. Teene osutamine linnaelanikele, asutustele ja organisatsioonidele.\n1. Projektitegevuse arendamine uute noortega töövormide leidmiseks ja rakenduseks ja õppimise tingimuste parendamiseks, klubi kontaktide laiendamiseks.\n2. Projektitegevuse arendamine rahvusvahelisel tasandil (arvestades Euroopa Liidu projekte) eelarveväliste rahaliste vahendite kasutamiseks.\n8.6. Reklaam ja informatsioon\n1. Sise- ja välisreklaami arendamine ning aktiviseerimine.\n2. Koostöö massmeediaga arendamine.\n3. Informatsiooni Interneti leheküljel pidev uuendamine.\n4. NNMK reklaami-informatsioonipaketi loomine (embleem, vimpel, bukletid).\n5. Infostendide loomine ja NNMK pidev informatsiooni ja reklaami paigutus.\n6. Noorte Meremeeste Klubi Muuseumi loomine.\n7. PR töörühma loomine.\n8.7 Õppehoone rekonstrueerimine\nÕppehoone aadressil Viru-18\n1. Akende vahetus.\n200,00 tuhat kr\n2. Ventilatsiooni ja elektromontaaži tööde projekteerimine ja teostamine.\n275,00 tuhat kr\n3. Kanalisatsiooni ja veevarustuse süsteemi rekonstrueerimine.\n4. Küttesüsteemi rekonstrueerimise projektitööd.\n5. Küttesüsteemi rekonstrueerimine.\n6. Hoone fassaadi soojustamine, värvimine.\n7. Põhihoone ja 2 korruse rekonstrueerimise projektitööd.\n8. Õppehoone kapitaalremont\n9. 2 korruse pealeehitamine spordisaali peale (konverentssaali ja muuseumi jaoks).\n10. Lasketiiru ja laevatehase rekonstrueerimise projektitööd.\n11.Avariikuuri lammutamine ja laste laevatehase ehitamine lasketiiru ja kuuri kohale.\n8.8 Õppelaeva „Fortuuna” rekonstrueerimine ja komplekteerimine\n1. Komplekteerida ekipaaži spetsialistidega.\n2. Laeva dokkerimine.\n3. Laevaregistrile dokumentide esitamine klassi omistamiseks.\n4. Laeva komplekteerimine päästevahenditega.\n5. Roolikambri vahetus.\n6. Lastiruumi ümberseadmestus õpperuumiks, kubrik.\n7. Ruumide rekonstrueerimine (laevaköök, dušš, laevakäimla, kubrik).\n8. Laeva varustamine purjetaglasega.\n8.9 Muu materiaal-tehnilise baasi uuendamine\nMuu materiaal-tehnilise baas\n1.Õpperuumide varustamine kaasaegsete seadmetega.\n2.Õpperuumides mööbli uuendamine.\n3.Inventari treeningusaali jaoks omandamine.\n4.Spordi-matka inventari omandamine.\n5.Mikrobussi 19-21 kohtadega omandamine (vana asemele).\n6.Ujuvahendite uuendamine (paat, jaht, kaater ja treiler).\n7.Suure ristleja jahi 10-12 kohtadeks omandamine.\n8.Klassi „Laser” (olümpiaklass) jahtide omandamine.\n9.Varustuse ja seadmestiku daivingu jaoks omandamine.\n10.Kanuu ja kajakke veeturismiks omandamine.\n15.0 tuhat kr\n8.10 Veebaasi Jõe-3 rekonstrueerimine (linna projekt)\n1. Katuse, soojus- ja elektrivarustuse, ujuvahendiangaaride remont.\n2.Kaldtee raskete laevade tõstmiseks rekonstruktsioon.\n3.Tõstekraana väikese laevade jaoks paigutamine.\n4.Kai õppelaeva „Fortuuna” jaoks varustamine.\n5.Taavetite paigutamine «SOLASe» jaoks.\n150.0 tuhat kr\n6.Sildumisliini varustamine (Kulgu 10)\n8.Sadama territooriumi piirdestus.\n9.Baasi veevarustuse rekonstruktsioon.\n10.Tõstekraana jahtide jaoks paigutamine.\n9. Arengukava muutmise kord\nKlubi arengukava analüüsitakse iga aasta õppenõukogu ja hoolekogu koosolekutel.\no kui muudetakse Huvikooli seadus;\no kui toimuvad klubi finantseerimise korra muudatused;\no õppenõukogu ja hoolekogu poolt esitatud pakkumistega seoses;\no arengukava aegumise korral.


...\tFirmastTööstuspõrandArvutuse taotlusBetooni pinnakõvendidUuele põrandaleOlemasolevale pinnaleTeraskiudKiu tüübidTeraskiudPolümeerkiud mikroPolümeerkiud makroOskusteavePraktilised soovitusedArtiklidNormdokumendidVuugiprofiilidCosinusHCDHCOHC SinusMini OmegaPVC vuuginöörBetooni abimaterjalidTööriistadSertifikaadidPõrandate parandusPõrandate hooldusDisainpõrandBetoonpõrandadEpopõrandadEramuehitusVundamendidPõrandadGaraaži põrandUuele põrandaleOlemasolevale pinnalePõranda parandusEluruumi põrandadVahelaedFassaadKrohvisegudKrohvi toonimineFassaadiprofiilidKuivehituse lisaprofiilidSisekrohvi profiilidSoojustuskrohvi profiilidSoojustussüsteemide profiilidVäliskrohvi profiilidVääristerasprofiilidLisamaterjalidTransport objektileTeostatud projektidPõrandadTootmishoonedLaohoonedKaubanduskeskusedBüroodKorterelamudHallidVahelaedKorterelamudBüroodEramudPlaatvundamendidKorterelamudBüroodKontaktHinnapäringKüsi hinnapakkumist\nBetotrade tutvustus\tMeie tootevalikusse on lisandunud filmivineer\nBetotrade OÜ on loodud aastal 1998 Eestis, Tartu linnas. Betotrade OÜ on loodud selleks, et tutvustada ja juurutada innovatiivseid tehnoloogiaid ja ehitusmaterjale Eesti ehitusturul koostöös vastava ala tippspetsialistidega Euroopast ja kaugemalt. Oleme fokuseerinud oma tegevuse põhiliselt betooniga seonduvale. Pakume erinevaid materjale koos projekteerimisega, vastavalt lähteülesandele nii betooni alla – vältimaks niiskuse sattumist betooni, betooni sisse – et konstruktsiooni tugevdada, kui ka betooni peale – kaitsmaks betooni kulumise eest.\nTarnime kvaliteetseid ja hinna poolest konkurentsivõimelisi ehitusmaterjale kogu maailmast. Abistame insenere ja ehitajaid tehniliselt kõige praktilisemate ja ökonoomsete lahendustega, sealjuures kvaliteedi osas allahindlusi mitte tehes.\nMeie referentsi kuulub Euroopa ainulaadseima tehnilise lahendusega kõrghoone – Rocca Tower. Seal on koostöös saksa inseneridega projekteeritud ja ehitatud vahelaed, milledes on kasutatud teraskiudu.\nTeha kõik selleks, et ehitaja saaks tegeleda põhilisega – ehitusega. Materjalide valik ja insenertehnilised lahendused jäägu meie hooleks.\nPakume järgnevaid materjale:\n* sünteetiline kiud,\n* betoonpõranda pinnakõvendid,\n* betoonpõrandate hooldusained,\n* krohvisüsteemi komponendid,\n* erinevad ehituslikud profiilid,


Meedia – Memokraat\nMeedia by Kristjan mai 26, 201607:55 19. juuni 2016\nMinu tÃ¶Ã¶ Teleportis viib mind kokku erinevate maailma linnadega,Â nÃ¤iteks Eindhoveniga, mida Wired on nimetanud Ã¤ra maailma kaheksa parima disainilinna seas. Kohtudes linna turundustegevuse juhi Peter Kentiega avastasin, et mees tegeleb vabast ajast ja tasuta … […]\nPoliitika by Tarmo mai 12, 201610:46 19. juuni 2016\nKÃ¤isin eile kohtus Untitled 12 asjas tunnistajaks. VÃ¤ga kummaline kogemus oli. Anda kohtus vande all Ã¼tlusi Burroughsi, Nabokovi, Joyce-i, Becketti, Sade ja muidugi Kauri kohta. RÃ¤Ã¤kida filmidest nagu “Behind the Green Door” ning pÃ¼Ã¼da jooksu […]\nMeedia by Daniel okt. 28, 201509:52 29. oktoober 2015\nVestlus alkoreklaamist endise copywriteriga\nLaura Noodapera on tÃ¶Ã¶tanud erinevates reklaamiagentuurides ja Daniel Vaarik annab nÃµu Terve Eesti Sihtasutusele. Nendevahelisest vestlusest Wire’s kujunes jÃ¤rgnev intervjuu Memokraati. D: Kui kaua sa reklaamindusega tegelesid? L: Ma tegelesin reklaamitÃ¶Ã¶ga kokku neli aastat kahe […]\nMeedia by Daniel juuni 11, 201509:55 15. september 2015\nTelevisioonide kuvandiraamistik 2.0\nSaateks: Viis aastat tagasi avaldasime Hagi Å eini pÃµhjaliku ettekande rahvusringhÃ¤Ã¤lingu kuvandiprobleemidest. Kui tihti me Ã¼ldse mÃµtleme sellisest asjast nagu televisioon? NÃ¼Ã¼d ilmutame Hagi vÃ¤rske ettekande teksti ERR-i meediakonverentsilt, milles taÂ annab 360 kraadiÂ Ã¼levaate televisiooni olukorrast Eestis tÃ¤na.Â\nContinue reading Televisioonide kuvandiraamistik 2.0\nPoliitika by Sten mai 10, 201522:50 18. september 2015\nMe tuleme tagasi Eestisse. Ei, see ei ole mingi konkreetne Ã¼hekordne uudis vÃµi tÃ¤histamist vÃ¤Ã¤rt eriline sÃ¼ndmus. Ãœtlen seda lihtsalt kontekstiks. Martin ja Terje eelmisel suvel, siis Rain ja Mari, kes tekitavad Tallinnas segadust elektriautoga, […]\nPoliitika by Priit jaan. 30, 201512:48 2. detsember 2018\nKust alustada? Mul ei ole kombeks puusalt tulistada, ma ei tunne ennast kuigi mugavalt seda tehes, sest mulle tundub, et leidub ka paremaid laskemehi, palju paremaid kui mina. Ma Ã¼ldiselt piirdun teadustÃ¶Ã¶de Ã¼mberjutustustega, sest mulle […]\nPoliitika by Tarmo jaan. 12, 201508:39 13. jaanuar 2015\nEufemismid, mis kÃµlavad tuttavalt\nViis suve tagasi istusime Sinuga Ã¼hes Pariisi tÃ¤navakohvikus ja rÃ¤Ã¤kisime tellimust oodates â€“ kui ma nÃ¼Ã¼d Ãµigesti mÃ¤letan â€“ Zola romaanist Le Ventre de Paris. Sa vaatasid tihedalt inimesi tÃ¤is tÃ¤navat, mis viis Les Hallesâ€™i ja Ã¼tlesid, et see on nagu kÃµri, mis inimesi Pariisi makku neelab. See meie jutuajamine meenus mulle, kui ma lugesin Postimehest artiklit, kus Sa kÃ¼sisid â€žkas riik vÃµib rÃ¤Ã¤kida?â€\nToona tolles Pariisi kohvikus me saime mÃµlemad aru, et â€žkÃµriâ€, ja â€žvatsaâ€ puhul oli tegemist kujunditega â€“ et Pariis tegelikult ei â€žneelaâ€ ega â€žseediâ€. Pariis on linn, milles ajavad oma asju miljonid inimesed oma miljonite erinevate murede ja toimetamistega, aga Pariisil endal ei ole agentsust. Samamoodi ei ole seda ka Eesti riigil: nagu Pariis nii ka Eesti riik ei hinga, ei mÃµtle, ei tunne rÃµÃµmu ega valu â€“ ega rÃ¤Ã¤gi.\nKÃ¼simus â€žkas riik vÃµib rÃ¤Ã¤kida?â€ on seega Ã¼pris ebatÃ¤pne. Ma pakun, et sÃµnastame selle Ã¼mber ja kÃ¼sime nÃ¤iteks â€žkes vÃµib riigi nimel rÃ¤Ã¤kida?â€ vÃµi â€žmillest ja kuidas vÃµib keegi riigi nimel rÃ¤Ã¤kida?â€ â€“ ja Ã¼htlasi â€žkuidas on kÃµik see seotud psÃ¼hholoogiaâ€ vÃµi kaitsegaâ€? Ma pakun, et alustamegi kÃµigepealt sellest viimasest, ja jÃµuame siis lÃµpuks nende esimeste kÃ¼simuste juurde tagasi.\nMeedia by Daniel nov. 13, 201412:25 6. juuni 2022\nEellugu, erinevad hoiatused ja countdown\nEestis tehakse alkoholireklaami 18 miljoni euro eest aastas, vÃ¤idab Terve Eesti Sihtasutus. Millega seda summat vÃµrrelda? MÃ¤letad seda Reformierakonna “Uhke” kampaaniat 2011. aastal, mil bussipeatused olid kollased ning teles jooksis prime time reklaam, kus inimesed olid uhked? Kuidas see kÃµik kÃ¤is mitu kuud Ã¼le Eesti, lehtedes, raadios, online’is? No see maksis ametliku info kohaselt kaksteist korda vÃ¤hem. Nii et jaanuarist detsembrini kulub alkoholiturundusele iga kuu umbes samasugune summa, mis aitas Ã¼hel erakonnal vÃµita valimistel peaministritooli.\nPoolteist aastat tagasi palus Terve Eesti Sihtasutus (TESA) mul kaasa mÃµelda alkoholireklaami mÃµjude teemal ning kuigi osa tÃ¶Ã¶st olen teinud tasuta, olen ma saanud nende kÃ¤est tasu 3344.- eurot koos kÃ¤ibemaksuga. Ma mainin seda sellepÃ¤rast, et sa teaksid edasi lugedes, kus ma istun ja seisan. Sest alkoholireklaamist rÃ¤Ã¤kimine on Ã¼pris radioaktiivne vÃ¤rk, eriti pÃ¤rast seda, kui alkoholist on saamas julgeoleku kÃµrval Ã¼ks lÃ¤henevate valimiste keskseid teemasid.\nAlkoholireklaamid on aja jooksul vÃ¤ga kÃµvasti muutunud. Vaata kasvÃµi seda fotot 1990. aastate alkoholireklaamist. Kas see vÃµiks ilmuda mÃµnes tÃ¤nases ajalehes ilma, et avalikkuses ei hakkaks kÃµlama sÃ¼Ã¼distused purjuspÃ¤i autoga sÃµitmise propageerimises?\nMeedia by Daniel märts 8, 201411:25 8. märts 2014\nSee, mis Ã¼le jÃ¤Ã¤b\nKes poleks lapsena lammutanud mÃµnda mÃ¤nguasja tÃ¼kkideks ning seejÃ¤rel kokku pannes avastanud, et a) peotÃ¤is seibe ja vedrusid jÃ¤i Ã¼le, b) mÃ¤nguasi tÃ¶Ã¶tab edasi? Minuga juhtub seda siiani. Laske mind autot parandama vÃµi ummistunud nÃµudepesumasinat remontima ning peagi ulatan teile Ã¼lejÃ¤Ã¤nud turvapadja vÃµi nÃ¤iteks mingi mÃ¼stilise propelleri. Ning pÃµhiline, niimoodi efektiivsemaks muudetud masin toimib jumalast hÃ¤sti edasi. Vahel.\nMidagi sellist on teinud ka Mart Luik viimastel kuudel ajalehes Postimees, vÃµttes selle peaaegu 160 aastase institutsiooni nii vÃ¤ikesteks tÃ¼kkideks lahti nagu seda pole vist teisest maailmasÃµjast saadik tehtud. Mis te arvate, mis seepeale juhtus? Midagi ei juhtunud! TÃµsi, Ã¼le jÃ¤i mitmeid reportereid, toimetajaid, analÃ¼Ã¼tikuid, reklaamiasjatundjaid, arendusosakonna tÃ¶Ã¶tajaid, pinutÃ¤is fotograafe ning suht otstarbetu polt nimega Anvar Samost. Kui aga omanike esindaja Mart Kadastik sel nÃ¤dalal Postimehe uuesti Merit Koplist ja Ainar Reinapist kokku kleepis, lÃ¤ksin kohe Postimehe lehekÃ¼ljele vaatama ja vÃµtke teadmiseks, portaal tÃ¶Ã¶tab nagu kulda.\nPoliitika by Daniel juuni 17, 201313:09 17. juuni 2013\nAasta tagasi esinesin Tartu Ãœlikooli Ajakirjanduse ja Kommunikatsiooni Instituudi lÃµpetajate ees kÃµnega. TÃ¤na lugesin seda mingil pÃµhjusel uuesti ja jÃ¤in mÃµtlema, miks ma seda Memokraati pole Ã¼les riputanud. Taas on kÃ¤es lÃµpetamiste aeg ning siin see on.


Bakalaureus Albury - Albury bakalaureuse programmid 2018\nBakalaureus Albury. Leia infot Albury bakalaureuse õpinguvõimaluste kohta siit.\nBakalaureus Albury - Parimad bakalaureuse programmid Albury siit!\nOn silmapaistev kõrghariduse rajatiste Albury-Wodonga. Institutsioonidega nagu La Trobe University koos kena rannad, sõbralik õhkkond ja kaunis loodus teeb selle linna keskne sihtkoht kõrgharidus.\nLeia kiirelt kogu info Albury bakalaureuse programmide kohta! Säästa aega ja võta Albury ülikoolidega otse ühendust! Alusta juba täna!\nKõik (6) Bakalaureusekraadid (6)\nAustraalia New South Wales Albury\n6 tulemust Filter\nMuud programmi võimalused New South Wales:\nBakalaureus äri (raamatupidamine)\nülikoolis Täisajaga õpe 3 aastat March 2018 Austraalia Melbourne Bendigo Albury Mildura Shepparton + 4 veel\nSaada rahvusvaheliselt akrediteeritud raamatupidamise kvalifikatsiooni, kui hoone oma eriala äri distsipliin selle kraadi. [+]\nSaada rahvusvaheliselt akrediteeritud raamatupidamise kvalifikatsiooni, kui hoone oma eriala äri distsipliin selle kraadi.\nOma esimesel aastal saad tutvustatakse erinevaid äritegevuse valdkondades nagu majandus, rahandus ja turundus. Sul on ka täielik esimene teema oma raamatupidamise suur.\nLäbi selle suur, saate luua üksikasjalikke teadmisi finants-ja juhtimisarvestuse, raamatupidamise infosüsteemide ja auditeerimine. Sul on ka arendada projektijuhtimise oskusi ja teadlikkust eetika, inimõigused, jätkusuutlikkuse ja avaliku korra, valmistab teile karjääri sellistes valdkondades nagu maksustamine, finantsjuhtimine, kohtuekspertiisi raamatupidamine ja ärikonsultatsioonid.... [-]\nülikoolis Täisajaga õpe 3 aastat March 2018 Austraalia Melbourne Bendigo Albury Mildura Shepparton Sydney + 5 veel\nSee kursus annab teile võimaluse õppida tööstus-spetsiifiliste valdkondades nagu ürituste, spordi, turismi ja hotellindus juhtimine. Võite ka distsipliini nagu raamatupidamine, majandus, rahandus, juhtimine ja turundus oma esmaseks suur ja sobitada, et iga äri või ettevõtlusega mitteseotud suured, vähemtähtsad või valikainete kogu ülikoolis. [+]\nKasuta võimalust kogeda erinevaid äritegevuse valdkondades enne otsustamist oma suurte ja kohandada oma teemasid sobitada oma karjääri eesmärgid.\nSee kursus annab teile võimaluse õppida tööstus-spetsiifiliste valdkondades nagu ürituste, spordi, turismi ja hotellindus juhtimine. Võite ka distsipliini nagu raamatupidamine, majandus, rahandus, juhtimine ja turundus oma esmaseks suur ja sobitada, et iga äri või ettevõtlusega mitteseotud suured, vähemtähtsad või valikainete kogu ülikoolis.\nSinu esimene aasta annab teile ülevaate äritavasid ning valmistab teid võtma kõrgema taseme probleemilahendus teisel ja kolmandal aastal. Sinu teemadel tutvustab teile raamatupidamise, rahanduse, juhtimise, turunduse ja ökonoomika - kõik mõistmisele ärikeskkond. Olles proovid erinevaid teemasid esimesel poolaastal, saate valida ühe või kahe äritegevuse valdkondades spetsialiseeruda Kogu ülejäänud kursuse.... [-]\nülikoolis Täisajaga õpe 4 aastat January 2018 Austraalia Albury\non teie jaoks.\nMiks uurida selle kursuse? Mida ma õppida?\nÜlikoolis või online Täisajaga õpe Osaajaga 3 - 6 aastat January 2018 Austraalia Albury Melbourne Wagga Wagga + 3 veel\nMiks uurida selle kursuse? või või [-]\nBachelor Of Business Uuringud\nÜlikoolis või online Täisajaga õpe Osaajaga 3 - 6 aastat January 2018 Austraalia Albury Bathurst Melbourne Sydney Wagga Wagga Port Macquarie Canberra + 7 veel\nMeie Bachelor of Business Studies on "disainer kraadi", mis annab teile paindlikkuse õppida erinevaid teemasid, sealhulgas humanitaar- ja reaalainete kõrval oma äri teemasid on anda teadmisi ja oskusi, mida vajate oma töökohal või tulevase karjääri . [+]\nKas teil on väga huvitatud äri? Kas sa sooviksid konkurentsivõimeline määral, mis pakub maksimaalset paindlikkust?\nMeie Bachelor of Business Studies on "disainer kraadi", mis annab teile paindlikkuse õppida erinevaid teemasid, sealhulgas humanitaar- ja reaalainete kõrval oma äri teemasid on anda teadmisi ja oskusi, mida vajate oma töökohal või tulevase karjääri .\nCSU on ka helde ainepunktide süsteemi tunnustada oma eelmises uuringus. Vastavalt ülikooli heakskiitu, mida saab kasutada oma diplomi või tunnistuse IV kvalifikatsiooni vähendada kestuse ja maksumuse kohta oma muidugi.\nKui teie plaanid muutuvad mööda teed, saate väljuda kraadi Associate Degree in Business Studies pärast lõpetamist 16 patsiendil või diplom ärijuhtimine pärast lõpetamist kaheksa teemadel.... [-]\nülikoolis Täisajaga õpe Osaajaga 3 - 6 aastat January 2018 Austraalia Albury Bathurst Melbourne Wagga Wagga Port Macquarie + 5 veel\nCSU Bachelor of Raamatupidamine pakub analüütiline, side ja juhtimise oskusi, mida vaja saada soovitud pärast äri professionaal. Ükskõik tööstuse soovite töötada ja kus iganes soovite elada, meie Bachelor of Accounting võib teid seal. [+]\nRaamatupidajate on maailma kodanikud, kellel paljude maailma kõige dünaamilisemaks ja mõjukas positsioone maailmas. Seda sellepärast, et iga organisatsioon, iga tööstusharu - põllumajandusest kaevandamine, globaalse rahanduse mitte mittetulunduslikke - toetub innovatiivseid inimesi, kes suudavad lahendada keerulisi ettevõtete probleeme.\nCSU Bachelor of Raamatupidamine pakub analüütiline, side ja juhtimise oskusi, mida vaja saada soovitud pärast äri professionaal. Ükskõik tööstuse soovite töötada ja kus iganes soovite elada, meie Bachelor of Accounting võib teid seal.\nMeie paindlik ja professionaalselt akrediteeritud programm on pakkuda täistööajaga ja osalise tööajaga ülikoolilinnakus või saate uuringu võrgus kõikjal maailmas. Öö klassid on saadaval meie Albury-Wodonga ülikoolis.... [-]\nLink to and share "Bakalaureus Albury - Albury bakalaureuse programmid 2018"


Vabadussõja järgses priiusetuhinas asus igas kolmandas hoones lõbumaja - news\nKui neiu tantsis Estonias õhtu jooksul üle kolme tantsu, peeti teda kohe kerglaste elukommetega tüdrukuks.\nVabadussõja järgses priiusetuhinas asus igas kolmandas hoones lõbumaja\nKeskaegsed pidustused Tallinna õitseajal olid legendaarsed ja jõudsid peamiselt Mustpeade vennaskonna eestvedamisel ka linna tänavatele ja Raekoja platsile. Tantsiti ülemeelikult ja tunti elust rõõmu. Mustpead korraldasid linna pidustusi veel 19. sajandilgi.\nLõbutüdrukud müüri ääres\nSamal sajandil tegutses linnas ja selle lähikonnas palju kõrtse. Üks kuulsamaid neist oli Risti kõrts, mis asus praeguse Järve Selveri lähedal kohas, kust algab Viljandi maantee. "Härrastel olid napsitamiseks oma kambrid, kus nad lihtrahvaga kokku ei puutunud ja kus teenindus oli hoopis teisel tasemel kui rahva poolel," ütles ajaloolane Tõnu Pedaru. "Lihtrahvale anti tagaluugist kapsasuppi koos viinatopkaga. Kapsasuppi matsid ikka jaksasid osta ja viina nad pidid ostma, muidu ei olnud mõtet kõrtsi minnagi."\nTihti määras linna lokaalide külastajaskonna ära kallis pilet. "Nii oli see tsaariajal ka linna ühes kõige silmapaistvamas lõbustuskohas Harjumäel," rääkis Pedaru. "Praegugi on näha kunagise suure lõbustuskoha hoonete vundamendi jäänused, mis on kulunud maapinnaga pea ühetasa. Seal asus luksuslik lokaal ühes väliterrassiga. Hoones sees ei puudunud ka väike lava, kus anti isegi teatrietendusi. Sinna pääses ainult siis, kui oli raha kalli pileti ostmiseks."\n"On olnud aegu, mil pea igas kolmandas linna majas oli sisse seatud väike lõbumaja," nentis Pedaru. Eriti hull olnud ses osas suur vabanemise aeg pärast Vabadussõda, mil järsku oli kõik lubatud. Sama kordus pisut väiksemas ulatuses üheksakümnendate aastate algul. "Ka Lühikese jala tornis sehkendas läinud sajandi kahekümnendatel aastatel mitu madaami," mainis Pedaru.\nLõbutüdrukud pole Tallinnas mingi üleminekuaja revolutsioonilne nähtus, nad tegutsesid ka hansaajal ning muidu üsna puritaansel Rootsi ajal, mil võideldi katoliiklusega ja tauniti igasuguseid kirevaid riideid ja moeliialdusi. Prostituudiamet on üldiselt läbi aegade põlatud olnud. Keskajal pidid lõbutüdrukud hoiduma linnamüüri äärde, mitte kesklinnas ringi käima. Üks keskaegne bordell – Punane veski – oli linnamüüri ääres kohas, kus praegu asub majandusministeeriumi hoone. "Rootsi ajal püüti lõbutüdrukud panna lõnga ketrama," rääkis Pedaru. "Aga see on küll väljamõeldud jutt, nagu oleks Neitsitorn olnud omal ajal prostituutide vangla. Veel on räägitud, et tornis elanud inetu lõbutüdruk, kes pidanud saatanale kolm tilka verd ära andma, et endale kliente saada, aga lõpuks põletati torn ikkagi maha. Kummaline, et linna giidid seda juttu turistidele tõe pähe räägivad."\nÜle kolme tantsu ei olnud neiule sünnis\n1865. aasta sügisel asutasid ärksad Tallinna elanikud Viru tänaval asuvas kaupmees Trummeri majas laulu- ja mänguseltsi Estonia. Seltsil oli kanda ka seltskonna lõbustamise roll, nagu tegelikult mustpeade ja teiste sakste ettevõtmistes alati. Enne Estonia teatrimaja valmimist tegutseti mitmel pool linnas, ka Harju tänaval, kuhu olid oodatud kõik kaasmaalased, mitte ainult väljavalitud.\n"Estonia seltsis vaadati üldiselt halva pilguga neid, kes alles tantsu ajaks kohale ilmusid," selgitas Pedaru. "Tuli kuulata ära eeskava, vahel ka harivad loengud, näiteks alkoholi kahjulikkusest. Hea toon oli kohale minna eeskava või loengu ajaks. Noortele neidudele aga soovitati teha õhtu jooksul mitte üle kolme tantsu. Kui juba üle läks, siis hakati vaatama, kas pole tegu mitte kergete kommetega tüdrukuga."\nTallinna kohvikud on kuulsad juba üle saja aasta, päris esimene teadaolev kohvik aga asus Raekoja platsil Raeapteegi kõrval väikeses majas juba 350 aastat tagasi, selle asutas 1702. aasta juulis Hispaaniast Saragossast tulnud mees.\n"Eesti ajal muutusid kohvikud kohaks, kus inimesed meeleldi käisid ning kust ajakirjanikud said alati väärtuslikku teavet," rääkis Pedaru. "Kohvik Corso tegutses seal, kus nüüd on linnavalitsuse teenindussaalid, hiljem sai see nimeks Harju, sest 1930ndate teisel poolel ei soositud välismaiseid nimesid."\nUue kohvikukultuuri tõi Tallinna Nikolai Kultas, kellel oli kavas luua terve kohvikutekett, ent paraku tõmbasid uued ajad sellel kriipsu peale.\nNeitsitorn kutsub 16. augustil kell 17.30 ringkäigule mööda vanu lõbustusasutusi. Registreeruda saab aadressil neitsitorn@linnamuueum.ee\nHukkamised olid keskajal pidusöögiga meelelahutus\nHukkamispaik linna lähedal suure maantee ääres pidi linna sõitvatele inimestele näitama, et paik on turvaline ja kurjamitega seal nalja pole.\nSuured vaatemängulised lõbustused olid keskajal hukkamised, mis pandi toime väljaspool linna asuval Võllamäel. Praegu läheb sealt mööda Liivalaia tänav ning hukkamispaiga juures kõrgub Swedbanki hoone. 19. sajandi alguseni ehk kuni avalikud hukkamised toimusid, oli hukkamine omaette lõbustus. Ehk siis publikumagnet, nagu me tänapäeval tavatseme öelda. Tegelikult aga käsutati rahvas sinna kohale, sest see pidi olema suur õppetund kõigile, et mis võib juhtuda, kui eksitakse õigelt rajalt kõrvale. Et rahvas meelsamini kohale tuleks, pakuti hukkamise vaatajatele sööke ja jooke, et oleks nagu suur rahvapidu. Sellest ka räägiti palju omavahel. Nii meenutas rahva hukkamisele ajamine hilisemat nõukogudeaegsetele valimistele ajamist. Ka siis oli valimistel osalemine kohustuslik ning pakuti head-paremat, mida argipäeval poest ei saanud.\nKeskajal asus Võllamäel korralik võllas. Inimesed rippusid selles või olid hukkamisrattale tõmmatud. Surmamõistetud aeti sinna piki Roosikrantsi ja Vaestepatuste tänavat.\nKõik, kes tulid keskajal ja hiljemgi linna mööda peamist liikumisteed – Pärnu maanteed –, said Võllamäe hukkamispaika nähes visuaalse tervituse. See kõlas julgustavalt nagu tänapäevane Welcome to Tallinn! Korralik võllamägi oli kindlaks tõendiks, et siin linnas on kord majas. Nii oli see ka mujal Euroopas. Hukkamispaik pidi näitama, et linn on turvaline ja kurjamitega seal nalja pole. See oli paljude jaoks väga rahustav märk, muidu ei julgenudki võõrad linna minna.\nPeale hukkamiste käidi Raekoja platsil vaatamas häbiposti panduid. See oli ka linlaste jaoks omamoodi kohustus, käia midagi ütlemas neile inimestele, kes olid valesti käitunud. See kõik oli osa omaaegsest meelelahutuskultuurist. Ohvrite väljaviimist linnast saatsid alati suured rahvamassid.


Kuidas Saada Upsi Draiveriks | Karjäär ja töö - 2019\nPõhiline Karjäär ja töö Kuidas Saada Upsi Draiveriks\nUPSi nõuete täitmine\nRedelil ronimine: UPS karjäär\nKas sinu värvus on pruun? UPSi draiverid on igas naabruses kinnitusseadmed, mis juhivad oma veoautosid kõigis ilmastikutingimustes ja pakuvad muljetavaldava tõhususega pakette. UPSi juhi töökohad on keerulised, kuid nad pöörduvad paljude kandidaatide poole mitmel põhjusel - mis ei ole vähemalt see, mida juhid teenivad. Kuna need töökohad on nii hinnatud, on neid raske leida. Töö tegemiseks UPSi draiveriks kulub nii oskusi kui ka õnne.\nUPSi juhid peavad olema võimelised tegelema veopakettide füüsiliste nõudmistega ja veoauto juhtimise logistiliste nõuetega. Sellepärast on UPSi pakettide väljastamise juhi nõuded ranged. Üks meeldiv aspekt selle töö taotlemisel on see, et kolledži kraadi ei ole vaja.\nSõidukijuhid peavad suutma kogu päeva jooksul kuni 70 naela kaaluvaid pakette tõsta ja alandada. Kui teil on mingeid füüsilisi piiranguid, mis muudavad väljakutse tõsiseks, ei tööta töö teie jaoks. Teil peaks olema ka füüsiline vastupidavus, et töötada kogu päeva kiires tempos, kuna UPS on rangelt tõhus ja juhid on pidevalt ajastatud. Sa pead olema valmis ja suutma töötama kõigis ilmastikutingimustes. Teil on vaja kehtivat juhiluba selle riigi jaoks, kus te elate, ja teil peab olema võimalik kasutada tavalise ülekandega sõidukit.\nUPS ekraanid turvaliste draiverite jaoks. Kui teil on viimase kolme aasta jooksul rikutud DUI- või DWI-rikkumist või kui teie litsents on viimase kolme aasta jooksul peatatud või tühistatud, ei ole teil UPSi draiveritöö jaoks sobiv. Kui aga vastavad kõikidele kriteeriumidele, olete valmis seda rakendama.\nEsimene samm on leida kohaletoimetamise draiverite jaoks avatud asukoht. UPSi töökohtade veebisaidil on otsitav kaardifunktsioon, mis võimaldab kasutajatel näha oma ala töökohti. Kasutage otsingufunktsioone, et kitsendada tööülesandeid, et näha ainult juhi positsioone. Kui leiate postituse, mida soovite taotleda, looge profiil oma isiklike andmetega. Seejärel vastake sõeluuringu küsimustele. Eeldades, et vastavad kriteeriumidele, palutakse teil vaadata lühikest videot UPSi töötamise kohta.\nRakendusmaterjalide täitmine peaks toimuma 15 kuni 30 minuti jooksul. Teile küsitakse üldisi rakendusküsimusi oma hariduse ja tööajaloo, sõjaväeteenistuse ja kriminaalse ajaloo kohta. Taotlejad peavad andma teavet oma sõiduoskuste ja -ajaloo kohta, näiteks mis tahes kogemus sõidukite kohta, mis ei ole sõiduautod, ning üksikasjad minevikus toimunud õnnetuste ja sõidu rikkumiste kohta. Kui teie taotlus vastab kriteeriumidele, antakse teile võimalus intervjuu ajastada.\nEsimene intervjuu on pigem infoseanss kui tüüpiline intervjuu. Kui teil on sessioonil juhtimine muljetavaldav, võite vestluse protsessi järgmisse etappi edasi liikuda. Olles tähelepanelik, hõivatud ja viisakas, on oluline, kui soovid järgmisele etapile liikuda ja saada juhi tööd.\nUPS ei avalda andmeid selle kohta, kui palju taotlejaid ta tööle võtab, kuid paljud autojuhid ütlevad, et harva on üks neist töökohtadest välise taotlejana. UPS reklaamib sageli seestpoolt, nii et kui teie draiverirakendus ei õnnestu, kaaluge pakettide käitleja töö taotlemist. Need töötajad on paigutatud UPSi laodesse, kus nad sorteerivad pakette ning laadivad ja mahalaadivad veokeid.\nKui teie ainus huvi on UPSi juhi töökohti, rakendage seda sügisel. Sellepärast hakkab UPS tavaliselt hooajalistele autojuhtidele tööle võtma, et aidata puhkust kiirustada, mis toimub novembris ja detsembris. Hooajaliseks juhiks saamine ei pruugi alati teenida teid püsiva juhina, kuid see on hea võimalus saada jala ukse juures.\nVideo Juhiseid: SCP-342 A Ticket to Ride | Euclid class | document / mind affecting / visual scp.\nKuidas Saada Sportlikuks Treeneriks


Virkuse asemel väärtusta tarkust\nRaul Eamets • 18. august 2012 kell 7:15\nEestlasena meeldib meil endast mõelda kui töökast ja tublist laulu-, tantsu-, sauna-, talu- jne rahvast, keda pidevalt Euroopas teistele eeskujuks tuuakse. Hiljutine meediamull Krugmani-Ilvese sõnavahetuse ümber näitas, et kõik paraku nii hästi meist ei arva, kirjutas reedeses Äripäevas Tartu Ülikooli makroökonoomika professor Raul Eamets.\nNägu läheb eriti pikaks, kui uurida rahvusvahelist tööjõu tootlikkuse teemat. Selgub, et me jääme kaks-kolm korda maha Euroopa Liidu keskmisest tasemest, sõltuvalt sellest, mis haru või valdkonna numbreid vaadata.\nKas me oleme siis tõesti kolm korda laisemad kui soomlased? Oleme ju harjunud panema võrdusmärki töökuse ja tootlikkuse vahele. Majanduse kui terviku kontekstis see nii lihtne ei ole.\nMeil tööjõu tootlikkuse tõstmiseks kolm sisulist võimalust. Esiteks, vähem töötajaid ja rohkem masinaid. Inimeste asendamine masinatega on tavaline viis tootlikkuse tõstmiseks. Paraku ei saa me kõiki tegevusvaldkondi automatiseerida. Hästi ei kujuta veel praegu ette, et robot näiteks juukseid lõikama hakkaks. Teiseks, valmistame hästi suuri koguseid. Paraku ei suuda Eesti koguste poolest vist kunagi võistelda Hiinaga, kus on inimesi ja muid ressursse tuhandeid kordi enam. Kolmas võimalus on müüa oma toodet võimalikult kõrge hinnaga. Siia ongi koer maetud.\nKuidas tootlikkust mõõdetakse? Milles seisneb meie kitsaskoht? Millised võimalused on meil tootlikkuse tõstmiseks? Mis on meie lipulaevad? Loe pikemalt reedesest Äripäevast.


Teismeline migrant mõisteti süüdi kodutu mehe süütamises - Maailm - Postimees.ee\nTeismeline migrant mõisteti süüdi kodutu mehe süütamises\nSaksamaal Berliinis mõistis kohus süüdi Süüriast pärit teismelise põgeniku, kes pani eelmise aasta jõulude ajal koos kaaslastega põlema kodutu mehe.\nKohus määras noorukile kaks nädalat kinnipidamist noortevanglas ning ühiskondlikult kasuliku töö. Karistus tuli leebem seetõttu, et kohtu järgi ei osalenud nooruk rünnakus otseselt. Pigem ei teinud ta midagi mehe aitamiseks, kui avastas, et ta on juba leekides.\nReaalselt süürlane aega vangis veetma ilmselt ei pea, sest arvesse läheb ka tema kohtueelne vahi all oldud periood.\nKohtuasi ülejäänud kuue kahtlusaluse – Liibüast ja Süüriast pärit 16-21 aastaste noorukite – suhtes jätkub reedel. Kõiki neid süüdistatakse mõrvakatses. Neist ainult 21-aastase üle mõistetakse süüd kui täiskasvanu üle. Väidetavalt on ta tunnistanud, et tema oli süütamise algataja. Süüdimõistmise korral ootaks teda vähemalt kolmeaastane vangistus – just nii pikk on minimaalne karistus tapmiskatse eest Saksamaal.\nUurimise järgi üritasid noored süüdata jõulupäeval metroojama juures pingil maganud 37-aastast Poola kodanikust kodutut. Mees ise viga ei saanud, küll aga hävisid tema riided ja isiklikud esemed.\nRünnaku julm iseloom tugevdas migratsioonivastaseid meeleolusid Saksamaal. Vahejuhtum toimus ainult kaks nädalat pärast seda, kui tuneeslane Anis Amri sõitis veokiga Berliini jõuluturule, tappes 12 inimest.\nEhkki Saksamaa pole veel oma riigist väljasaatmise seadusi ümber vaadanud, on riik kiirendanud protsessi nende migrantide sunniviisiliseks ärasaatmiseks, kelle asüülitaotlust ei rahuldatud.


Tunnetega kõrvetada saanud inimene - Alkeemia\nInimest paneb liikuma tahtmine tunnet kogeda. Eesmärgiks, mille nimel pingutatakse ja mille poole, vahel ka vahendeid valimata püüeldakse, on tahe anda endale soovitud tunde tundmine. Viha pöördub selle vastu, ka iseenda, kelle või mille tegevus(etus) võib takistada inimest oma eesmärgile jõudmast. Sel hetkel tundub inimesele, et valitud tunde kogemine on talle eksistentsiaalselt kõige olulisem, sest tema elu saab edasi jätkuda alles peale seda. Peale oma tahtmise saavutamist algab vabadus - elada oma elu iseenda moel, kirjutab Marianne Umborg.\nMINA TAHAN on teadmine, et inimene suudab, iseenda tahtmise järgi, luua muutusi või peatada muutused iseendast väljaspool. Mina TAHAN - inimene muutub jõuks, kui vaja siis vahendina relvaks, et suuta saavutada oma eesmärk - luua ise ennast väljaspoole iseennast - "Minu tahtmine sündigu - nii nagu minu sees olgu ka Maailmas minu ümber!"\nInimene öeldes - Mina tahan! - mõtleb - Mina tahan, et Maailm oleks Mina! Sel juhul ei oleks Maailmas ohtu tema vabadusele. Inimene kardab kaotada st alla jääda, kui kellegi või millegi muu tahe on tugevam kui tema enda oma, sest ta teab, et tema on välisega ühte seotud. Inimene tahab vältida võimalust, et tema peab kogema tunnet, millega tema ise veel toime ei tule. Inimene peab saama oma tahtmise, sest ta on otsustanud, et alles peale valitud tunde kogemist saabub lõpetatus ja tema saab oma vabaduse tagasi - tema on eesmärki täites oma sihtpunkti jõudnud.\nTunded tõusevad inimeste seest, riiu ja võitlusena, inimeste vahele, sest küsimus on viisis - KUIDAS - mil moel inimene ennast teostab. Kui ta vaatab eesmärki, siis ei näe ta teed, sest oma tähelepanu sihtmärgil hoides tahab ta iga hinna eest ja kohe sinna jõuda - kõik vahepealne on segav ja mittevajalik. Kuid seal vahel ongi Inimese TEE kui selline. Tema teekond, millel kõndides õpib ta oma kogemustest, õpilase ja õpetajana, kaasteeliste ja iseenda eludes ühteseotuna olles. Inimesed liiguvad ühes, samm sammu järel edasi - jõudes sügavamale ja kaugemale, lähemale iseendile.\nSeotus muutub ahelateks, sest teised inimesed paistavad seisvat ise olemise vabaduse teel ees - seega tuleb see võimalus elimineerida - on Mina ja on Minu tahtmine - sest inimesel tuleb jõuda kohale iseendana elamise vabadusse. Sellest kaobki küsimus - Kuidas kõndida? - alles jääb tahe ära kogeda, et läbida maa lõppu. Inimene ei näe vabadust oma teel, vaid see on seal kaugel, peale kõike seda, mis tema ja vabaduse vahel seisab. Seal, tee lõpus, saab ta lihtsalt olla, sest tunnete kogemised jäid teele. Oma teed käies on inimene ise ja ka teised segavateks faktoriteks - see on elu, mille peab ära kogema. Teekond ei tundu kingitusena, vaid alles eesmärgi seljataha jätmine on tähistamist väärt sündmus, sest oma tee kogemine tunnetena on lõputu küünlapäevana paigalseis.\nMina tahan tunda ja Mina ei taha tunda - oluliseks muutub, kuidas ära tunda see, mida ei taheta tunda, et siis tahta endale seda, mida inimene ise tahab st lubab iseendal kogeda. Inimene ei taha olla kohas ega koos nende inimestega, kus ja kellest ta teab, et need saavad äratada temas tunde, mida ta tunda ei taha, sest ta teab, et tema ei tule sellega veel toime. Inimene võtab isiklikult ja enese pihta käivalt ning käivitab Mina TAHAN!, kui ta saab tunnetega kõrvetada - ta reageerib, sest tema ise tahab endale tunde valida.\nInimene ei salli neid inimesi, kes ei anna talle võimalust kogeda seda tunnet, mida tema tunda tahab. Ta on oma ellu kogunud, Mina tahan! järgides, need inimesed ja kohad, kes seal on - eesmärgiga kogeda tundeid, mida ta lubab endal tunda, sest siis ta teab, et tal on see võimalus ja ta usub, et see on tema õigus. Inimene tunneb endas kraapivat ärritust nende inimeste pihta, keda ta ei suuda näha ega ära unustada - need on need inimesed, kes ei ole teda hoidnud, vaid on oma nö hoolimatuse või tahtmisega sundinud inimest soovimatut tunnet kogema - teda tundega kõrvetanud. Inimene ütleb - too seal tegi talle haiget või tegi teda katki - teise inimese tahtmine jäi peale, kui tema pidi tundma enese jaoks valet tunnet ja seega jäi ta ilma selle tunde kogemisest, mida ta iseenda arvates vajas.\nTegelikult valib inimene ise, öeldes Mina Tahan!, endale tundeid, mille kogemist ta naudib või millega toime tuleb. Inimene ei talu ega taha, et teised talle soovimatuid tundeid jagaksid, mis siis, et ka sel juhul on tegelikult tema ise need kogemused iseendale valinud. Inimene seab oma ellu eesmärgid - sihid - mida ta on otsustanud endale valida, et siis selles kohas või selliste inimestega saada soovitud tunded kätte ja seega ütleb ta - Mina TAHAN!\nKohas, kus inimene ei saa kogeda seda tunnet, mida ta oli otsustanud end kohe saavat, peatab ta solvudes enese sees aja. Kunagiste otsuste täitumata jäänud eesmärgid on kui pingule tõmmatud nööride otsad, inimene ise ei ole oma otsustest lahti lasknud, sest tema ise ei ole seda iseendal lubanud teha. Sihile jõudmata tunneb ta hirmu, mille soovib kaotada - inimene kardab, et tema lood lõppevadki just selliste lõppudega, kus tema peab iseendale ütlema- Mina ei saa seda tunnet kogeda! Seda enesele öeldes kasvatab inimene endas tunde, mis aitab selle hetke mällu salvestada, et see meeles pidada ja mitte ära unustada.\nÖeldes iseendale - Mina saan! - annab inimene sellega iseendale lubaduse, et tema saab seda tunnet kogeda ja seda tehes loob ta enesele puuduse. Inimene loob enese sisse vajaduse, et läbi selle täita tundmata tundest jäänud tühjust. Ta ütleb iseendale - Mina vajan seda tunnet! - ja seega teeb ta enese sees otsuse - Mina saan! - ja sellest tuleneb eesmärk, mis ootab täitmist. Vajadust endas kandes püüab inimene luua iseenese ellu kordusi, et kordustes taasluua juba ära olnud hetke, mis lõppeksid seekord teise tulemusega, sest alles soovitut tunnet kogedes saab ta oma eesmärgi lõppude lõpuks täidetuks lugeda.\nKuid kordused ei aita, sest need ei täida inimest - temast ei piisa, et suuta ära muuta juba ära olnud hetke. Ükskõik kui kõvasti ta nõudvalt „Mina Tahan!" enese sees hüüaks, see ei muuda minevikus toimunut. Inimene otsib, kordusi luues, võimalust - KUIDAS saada endale see, millest ta ilma jäi, et anda iseendale luba olla vaba, püüdmata enam iseennast, eesmärgi nimel kontrollida.\nMina ei saa! - Mina saan! - Mina tahan! Hoides kinni sõnadest - Mina ei saa st Mina jään ilma - pole selles kohas lõpetatust, sest tunne kestab seni, kuni inimene laseb sellest lahti, kuid lahti laskmine oleks allaandmine ja iseendale antud lubaduse murdmine. Inimese sees on protest võtta vastu teadmine, et oligi see, mis oli ja seda, mida ei olnud, seda ei saagi selles hetkes kunagi olema. Inimeses on hirm kogeda armastuse puudumist - Mina saan selle, mida mina tahan, sest ma vajan seda! - see oleks tõestus, et tema on armastatud ja hoitud.\n„Mina ei saa - mina ei ulatu siit edasi ja ei saa kogeda tunnet, mille tundmise jaoks ennast avasin - mina ei saa seda, mille pärast tulin ja astusin. Ootused täitumisele - Mina tahan! ja Mina ei taha! - rahulolu ja rahulolematus - enese kaitsmine ja iseenese eest seismine, et enam ei tunneks või saaksin vajaminevat tunda. Keegi teine annab ja võtab tunde - avab minu sees ukse - äratab tunde üles - mina vajan armastust, sest mina ise ei tunne armastust iseenda sees ära - ma olen kaotanud, sest tunnen hirmu, et ilmajäetuna olen armastusest ilma jäänud. Teine ulatub mind puudutama, ulatub sügavale minu sisse - mina olen haavatav, minule saab haiget teha - mina TUNNEN kõike enese sees."\nInimene kasutab ärganud tunnet mälestuse loomiseks. Tema seob sõlme, et hoida ära olnu olevaga ühes. Inimene ei julge tundesse vaadata, sest aegu varem tundega kõrvetada saades kaotas ta usu, et on armastuses hoitud - siis poleks ta tundnud enese sees seda, milleni tema ise ei suuda ulatuda. Tunne oli kõikjal tema sees ja tema ise ei saanud selle seest välja.\n"Tule ja võta ära! Anna minule minu rahu tagasi! Sina ei hoidnud minul käest ega aidanud tunde seest välja. Üksi mina ei tule toime, sest kardan ennast ära kaduvat ja ilma Sinuta ei ole minul mitte kedagi, kes saaks mind hoida. Sina ulatusid minuni, kui puudutasid, kuid Sina ei võtnud ära minnes mind kaasa - mina jäin oma tunnete sisse - mina õppisin, et ei saa Sind usaldada. Mina unustasin armastuse suuruse ja ma ei näinud, et Sina andsid mulle minu enda kingituseks - mina nägin seda, mida mina tundsin."\nKui inimene oli tunde sees, siis ta uskus, et on Maailma sees üksinda ja ta ei usaldanud enam armastust, seega otsustas ta kontrollida seda, mida, millal ja kuidas tema ise lubab endal tunda - inimene lõin enese sisse iseenda üle kontrolli, sest tema sees oli hirm tundeid kogeda. Need kohad, kus inimene otsustab enese sees - Mina saan! sest Mina tahan! - on kohad, kus inimene ei suuda iseenda tunnetega seonduvat ega toimuvat kontrollida.\nLoe lisaks: 4 lihtsat viisi, kuidas lõpetada ülemõtlemine ja leida hingerahu


Sohni käsitöölant haugi püügiks\nVärv Metallik Hõbereflektor Kuldreflektor Sinine-valge\nSohni on kodumaine käsitöö, mida on arendatud mitme hea aasta vältel, et saavutada meie vetes töötav ideaalne plekklant.\nProfessorit meenutava kujuga lant on raskem kui soomlaste „kilpkonn“ ning lendab seetõttu oluliselt paremini.\nLandi paine annab sellele Professorist agressiivsema ja laiema mängu.\nHõbetatud mudelit võtab haug päikeselisel päeval selges vees märksa julgemalt kui muid lante.\nSohni sobib hästi ka tuulehaugile!\nSohni käsitöölandi omadused:\nnõelteravad & tugevad Owner kolmikud\nMõlemad hõbedased lähevad haugile hästi peale, teisi pole proovinud\nSuper. Töötab iga ilmaga.\nVärv: Metallik Hõbereflektor Kuldreflektor Sinine-valge\nMetallik 23 g 11,95 €\nKuldreflektor 23 g 16,95 €\nHõbereflektor 23 g 16,95 €\nSinine-valge 23 g 16,95 €\nÜlipopulaarsed tuulehaugi landid


Swedbanki langemine annab võimaluse Eesti pangandusele - Majandus\nRahapesuga vahele jäänud pankadelt tuleks küsida hüvitist Eesti maine kahjustamise pärast ning riigieelarves peab olema oluliselt rohkem vahendeid rahapesuvastaseks võitluseks, kirjutab Mustamäe vanem Lauri Laats.\nSwedbanki langemine annab võimaluse Eesti pangandusele\nDanske panga ilmsiks tulnud kahtlast päritolu rahaga toimetamine andis kõva hoobi Eesti riigi mainele ja usaldusväärsusele Euroopas ning tegelikult kogu maailmas. Kui võis arvata, et Danske Eesti filiaalilt tegevusloa ära võtmisega on hullem mööda saanud, siis nüüd on selge, et nii see siiski pole. Järjest enam avalikuks saav materjal rootslaste au ja uhkuse Swedbanki osas uhkust ja au kuidagi ei õigusta. Kui Danske pank oli Eestis võrdlemisi väike tegija, siis Swedbank on meie mõistes tõeline rahvapank, millega toimuv puudutab sadu tuhandeid inimesi. Just seetõttu tuleb mõelda, mis hakkab toimuma, kui Swedbanki peaks tabama Danske sarnane saatus ja ettevõtte tegutsemisele pannakse Eestis punkt. See võib tähendada meie kodumaiste pankade jaoks erakordset võimalust oma turuosa hüppeliselt kasvatada.\nEesti Panga viimane finantsteenuste turu ülevaade (30.06.2018 seisuga) näitab, et Swedbank on turu liider kõigis valdkondades, omades 47% hoiustest, 42% investeerimis- ja pensionifondidest, 63% väärtpaberi portfellide valitsemisest, 41% elukindlustusest, 41% väljastatud laenudest, 25% liisingutest. Swedbank ei ole esikohal vaid kahjukindlustuses. Mõistagi väljendub selline jõuline positsioon ka kasuminumbrites: 2018. aastal teenis Swedbank Eesti 207 miljonit eurot kasumit, mida on võrreldes 2017. aastaga 21% rohkem.\nKui Rootsi rahvusringhääling SVT teatas oma andmetest Swedbanki seotuse kohta Danske musta rahaga, siis börsid reageerisid mõistagi valulikult ning korporatsiooni aktsia sattus suurde langusesse. Muud meediakanalid ei tõtanud aga suurele rünnakule ning jäid ootama Swedbanki edasisi samme. Ühtegi sammu peale lakooniliste teadete, et midagi ei teatud ning tellitakse audit, aga ei järgnenud. Tundub, et nüüd on paljude jaoks Swedbankile antud usalduskrediit otsa saanud ning uusi ebameeldivaid fakte on hakanud järjest rohkem ilmsiks tulema. Nii tegi Postimees veebruari lõpus reportaaži Narvast, kuhu on registreeritud kaks ettevõtet, mis said aastatel 2017-2011 mitteresidentidelt ülekannetega 13,3 miljonit eurot, ettevõtete juhid jäid selgituste andmiseks ajakirjanikele mõistagi tabamatuks.\nRahvusvaheline äriuudiste agentuur Bloomberg on pikalt kirjutanud, kuidas Swedbanki Eesti üksus tegeles rahapesuskandaali aastatel aktiivse tööga oma privaatpanganduse sektoris, et leida rikkaid kliente Venemaalt. Rootsi meedias sai ilmsiks, et Swedbank rikkus börsiregulatsioone teavitades rahapesuprobleemist enne SVT loo avaldamist vaid 15 suuraktsionäri. Asja vastu tunneb huvi ka Rootsi prokuratuur. Samas saab lugeda seostest Swedbanki ning Ukraina endise presidendi Viktor Janukovitši vahel: rahaülekannetest, mida Ukrainas esitatud kahtlustuste järgi kasutati Janukovitšile antud altkäemaksu liigutamiseks. Üha vähem usutakse Swedbanki juhtide kinnitusi, et rahapesu probleemidest ei oldud teadlikud.\nMeedias arutletakse põhjalikult ka selle üle, kuidas Swedbank on valinud skandaalis nii katastroofilise strateegia kommunikatsiooniks. Võib arvata, et uusi paljastusi lisandub päevadega, mistõttu tundub, et otsustajate kindel pind on jalgade alt kadunud ning nad hoiavad kramplikult kinni vaikimise taktikast. See ei aita aga kuidagi kaasa usalduse taastamisele.\nEesti kapitalil põhinevad LHV ja Coop Pank jälgivad toimuvat kindlasti erakordselt tähelepanelikult. Coop Pank teatas kohe pärast finantsinspektsiooni nõuet Danske tegevuse lõpetamiseks, et on nende eraklientide laenuportfelli üle võtmisest väga huvitatud. Kui nüüd peaksid sündmused arenema viisil, et Swedbankil tuleb Eestist ja Baltimaadest lahkuda, on LHV ja Coopi jaoks antud kandikul ette võimalus, millesarnast ei pruugi enam kunagi tulla. Mõistagi ei jääks nad ainsateks huvilisteks, kuid iga protsent, mis õnnestub Swedbanki turuosast endale saada, tähendab Eesti kapitaliga pankadele juba olulist arengut.\nOlenemata sellest, mis arengu Swedbanki skandaal lähiajal saab, on tekkinud üüratu mainekahju ja paratamatult tunnevad nii era- kui ka ärikliendid end ebamugavalt. Võib arvata, et kõigi teiste pankade turundusosakonnad juba töötavad selle nimel, kuidas käivitada kiirelt jõulisi liitumiskampaaniaid, et Swedbanki kliente endale meelitada. Kui samasugune negatiivsete uudiste laviin jätkub, siis on tõenäoline, et see neil osaliselt ka õnnestub. Selle loo kirjutamise hetkel levivad kuuldused, et õige pea avalikustatav audit Swedbank Eesti kohta saab olema halvas mõttes katastroofiline – kas see nii ka on, saame õige pea teada.\nPärast finantsinspektsiooni otsust Danske suhtes tõstatasin küsimuse, kuidas saab tulevikus Eesti riik võtta seesugused maine kahjustajad vastutusele. Ka justiitsminister Urmas Reinsalu võttis majandusjulgeoleku konverentsil (20.02) sama seisukoha ning väljendas valmisolekut asuda vastutajatelt hüvitisi küsima.\nSee teema ei tohi vaibuda, vaid peab olema igal juhul tulevase koalitsioonileppe üks punkte. Samuti on hädavajalik planeerida riigieelarvesse oluliselt rohkem vahendeid rahapesu vastase võitlusega tegelevatele ametkondadele. Ükskõik, milliseks kujuneb järgmine valitsus, tuleb sel tõsiselt hakata tegelema Eesti maine ja finantsusaldusväärsuse taastamisega maailmas. Õnneks on esimene samm sel teel astutud: 18. märtsil teatas valitsuse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komisjon, et rahapesu andmebüroo juurde luuakse 500 000 euro eest strateegilise analüüsi keskus, mis saab ligipääsu eri asutuste andmebaasidele ja registritele ning asub välja töötama nutikaid IT-lahendusi kahtlaste asjaolude kiiremaks tuvastamiseks.\nRahvusvahelised finantskuriteod on tänapäeval aktuaalsed ning nende mõju võib kesta veel pikka aega. Nii on näiteks Svenska Handelsbanken juba avalikult müügimaterjalides teatanud, et ei ole seotud riskantse Baltikumiga. Ja see juhtum ei jää kindlasti viimaseks. Just seepärast vajab riik ka strateegilist välismaale sihitud kommunikatsiooni, mis annaks välja objektiivset informatsiooni ning rõhutaks, et Eesti pole väike riik, kus on mugav räpast raha puhtaks pesta.


Spokey Grip Rubber käepidemetega kummilint | Chilli.ee\nSpokey Grip Rubber käepidemetega kummilint\nSpokey Grip Rubber on käepidemetega kummilint, mis on sobilik lihassoojenduse tegemiseks, aktiivseks treeninguks või taastusharjutustel pärast vigastust. Treeningkummi kasutades on igal harjutusel juures lisatakistus, tänu millele mõjub treeningul lihastele laiapõhjalisem jõud ja täielikum stimulatsioon. See kõik kokku tagab ka parema lihaste arengu.\nKäepidemetega kummilint peab hästi vastu tirimisele ja tõmmetele ning ei veni välja isegi intensiivsete treeningute ajal.\nMaterjal: kumm, plastik (käepidemed)\nMõõdud: 65 x 15 x 0.065 cm