Tiia Tiik, minu blogi: Invatee pole relsid ehk õigus osaleda ratastoolis\nÕigus osaleda ratastoolis on väga hästi ja õigesti sõnastatud juhtkiri Eesti Päevalehes. Elame 21.sajandis ja Euroopas. Ajad peavad muutuma, ka ametnike suhtumises, sest puuetega inimestele peavad olema võrdsed võimalused ametiasutuste külastamiseks. Me ei ela, keskajas ega mitme sajandi taguses ajas, kus kuningaid ja haavatasaanuid väejuhte kandetoolides veeti. See juhtkiri on väga tabavalt sõnastatud. Inimesed tahavad ise omi asju ajada ja oma elu elada, õppida, töötada, osa saada rõõmudest ja muredest ning nad ei vaja, et keegi neid tassiks või poolele teele vastu tuleks paberid näpus.\n... artiklist "Maavanem tunnistas, et Tartu õnnepaleesse on ratastoolis kõrvalise abita võimatu sisse pääseda. 20. märtsil ilmus Eesti Päevalehes Anne Kähr-Halleri arvamuslugu peakirjaga „Õnnepalee pole jalutuile”. Pärast seda tabas teda Tartu maavanema Reno Laidre pahameelehoog. „Maavanem võttis ühendust ja nõudis valeväite ümberlükkamist ütluses „midagi pole muutunud,” meenutab Kähr-Haller. Autor kirjeldas, kuidas tema Tartu Tiigi tänava „abieluõnne büroos” peetud pulma kutsutud ratastoolis onul oli võimatu majja siseneda ja ta sai registreerimisest osa võtta ainult tänu teiste külaliste lihasrammule. „Ei mingit väärikust,” oli pruudi etteheide. Tema hinnangul peaks sellise tähtsusega avalik asutus olema tänapäeval ligipääsetav. Teisaldatavad lahtised rööpad ei ole ka lahendus, kuigi tema pulmas ei pakutud onule ka neid. „Maavanem istugu ise ratastooli ja püüdku nendega üles ja alla veereda.” „Tartu õnnepaleesse puudus sissepääs ja puudub endiselt, sest need lahtised rööpad on järsud, ohtlikud ja neid ei saa kõrvalise abita kasutada. Alalhoidlikumad keelduvad ka kõrvalisest abist,” kinnitab Kähr-Haller. „Maavanem istugu ise ratastooli ja püüdku nendega üles ja alla veereda,” soovitas naine."\nNii see peabki olema, sest keegi teine ei pea inimese eest midagi ära tegema, korraldama, kui ta soovib ja tahab oma elu ise juhtida ja korraldada. Mis sobib või ei sobi - seda saavad öelda puuetega inimesed ise, peale testimist ja katsetamist, sest lisaks tavatoolidele on elektrilised ratastoolid ja neid ei suuda keegi tõsta ja nende kaldenurk on erinev. Olen ratastoolis inimeste ligipääsetavust katsetanud, proovinud ja objektidel kaardistamisel abiks olnud jubaüle 10 aasta. Nüüd siis selgus, et peale artiklit tekkis arutelu, et kas relsid on päris normaalne lahendus või on ligipääsetav kaldtee, millest puudega inimene iseseisvalt ja ohutult üles saab. Kindlasti võiks mõelda laiemalt, et milline on hea lahendus ja milline mitte. On hooneid, mida on ümber ehituatud ja ligipääsetavus puuetega inimestele avalikes hoonetes, sh ametiasutustes, peaks kaldtee, liftiga (erandkorras tõstukiga) see olema esimen valik. Samuti on hooneid kuhu sisse ei pääse nii meil, kui mujal maailmas. Aga hea on see, et viimase veerandsajandi jooksul on palju muutunudj a elukeskkond on muutunud paremini ligipääsetavaks. Oleme isegi seal Tartu Õnnepalees pulmas käinud ning pulmakülaised vinnasid Arko Voolu treppidest nii sees kui väljas. Sama olukord oli paariaasta eest Tallinna Õnnepalees, kuhu oli vaja pääseda töökaaslase pulma ning mitu meest ja mina higistasime ratastoolis inimese tassimisel 2. korrusele. Samas mõlemat maja on võimalik kohandada ligipääsetavaks. Sama näitab ka meie linnapeaga juhtunud terviseprobleem, mis sundis Tallinnal koheselt sekkuma liftide paigaldamisele vanadesse hoonetesse. Vajadust teati juba ammu, kuid eks see ole valikute küsimus, et kuhu ja kelle jaoks. Eks ikka inimeste ja rahva jaoks. Olgu need omad, külalised või turistid. Eks see kaardistamisega tegelemine aitab hoida olukorra aktiivsena ja meil Jüri Järve sotsiaal- ja tervishoiuametis selle ameti peal töötab, st juhendab, hindab projekte ning õpetab ja teeb ettepanekuid olukorra paremaks muutmisel. Teisaldatav kaldtee ongi ainult ajutine lhendus.\nEhitusseaduse alusel on välja antud ehitusmäärus kehtis Eestis juba palju aastaid (2002.aastast!) ja nüüd on see kehtetu. Uus ehitusseadustik kehtib alates 01.07.2015 ja on tutvumiseks leitav siit.\nJuhtkiri: õigus osaleda ratastoolis\nKui sul pole jalgu, milleks sulle siis muu õnn, näiteks abielu? Nii võiks iroonitseda, meenutades märtsikuist arvamuslugu, kus noor naine kirjutas, kuidas ta üritas koos abilistega ratastoolis inimest abielu registreerimisele vinnata ja kui keerukaks see osutus.\nTartu maavanem tõmbus selle peale kaitseasendisse ning osutas tellimise peale paigaldatavatele relssidele, mis peaks ligipääsu probleemi lahendama, ja nõudis väärinfo korrigeerimist. Nüüd selgub, et töö käib seal ebastabiilsete relsside asemel siiski ratastoolidele ka püsivama ja kindlama juurdepääsutee paigaldamiseks. See on positiivne. Järelikult ikkagi tasub inimestel enda ja lähedaste õiguste eest võidelda. Paraku see pahatihti nii ongi, et võitlus puuetega inimeste liikumisvõimaluse eest on enamasti juhtumipõhine. Kui kusagil mõne objekti üle rohkem kella lüüakse, siis suudetakse vähemalt selles mingisugune edasiminek saavutada. Oma roll on ka prominentsetel invaliididel. Tarvitses Mart Laaril jääda ratastooli, kui riigikogus hakatati arutama ratastooliga liikumise võimalusi. Nüüd, mil linnapea Edgar Savisaar kaotas jala ja jäi ratastooli, mõeldi ja tegutseti linnavalitsuses liikumisvõimaluse loomise nimel.\nVaja on põhjalikumat testimist ratastoolidega, kas kaldteed on ka reaalselt kasutatavad. Kahju, et ligipääsetavuse parandamise nimel peab keegi enne palju kannatama, kuid edasiminek selles vallas on nende kannatuste parem pool. Parem see kui mitte midagi. Paraku toimib ühiskond nii, et ilma konkreetse kannatajata ja näitlikustatud vajaduseta kitsaskohti ei tajuta. Liikumispuudega USA president Franklin D. Roosevelt suutis omal ajal muuta pisitasa arusaama, mis on puudega inimese roll ühiskonnas. Tema asi ei ole tagasi tõmbuda ja end häbeneda. Mentaalsed barjäärid vanguvad, nüüd tuleb kõrvaldada ka füüsilised.\nPuuetega inimesed kurdavad, et nad ei pääse Tallinnas Lilleküla staadionile. Ometi on tegu uue rajatisega, mille puhul oleks võinud liikumispuudega inimeste vajadustega arvestada. Ühe Tallinna Rimi ees oli kivist prügikast täpselt sellises kohas, kus see ei lase korralikult kaldteele pöörata. Tartu raudteejaamas ei tööta mõnikord lift, mida puudega inimesed vajavad. Tartus rajati Viljandi maantee alla tunnel, kuhu ratastooliga ei saa. Vajame põhjalikke auditeid üle Eesti ja ratastoolis inimeste katsetamisi, kas kaldteed ja relsid ka tegelikult töötavad või on see kõik butafooria.\nHea valik ja halb valik:\npolitseimajja ja rahvusooper Estoniasse on tehtud nii trepp kui ka kaldteena ligipääs. Saab küll kui tahta.\nenne ja pärast Nõmme tervisekeskuses.\nRongides on ligipääs olemas aga nendest FB postituse piltidel olevad siinid Tartu maakonnabussides ei julgeks küll proovida. See pole ühiskondlikus liinitranspordis kasutatav ja ebaturvaline on ta ka nii reisijatele, abistajatele, bussijuhtidele, kellele on pandud tööülesandeks puuetega inimesi abistada. Lahendus oleks osta paar madalapõhjalist ja saaks liikuda normaalselt. Enne tegemist võiks võtta ratastooli ja ise järgi proovida.\nKadri Ibruse artikkel 1. juuli 2015 Eesti Päevalehest. Artikkel on kopeeritud FBst.\nRelsijuppe invateeks nimetanud maavanem on ümber mõelnud\nMaavanem tunnistas, et Tartu õnnepaleesse on ratastoolis kõrvalise abita võimatu sisse pääseda. 20. märtsil ilmus Eesti Päevalehes Anne Kähr-Halleri arvamuslugu peakirjaga „Õnnepalee pole jalutuile”. Pärast seda tabas teda Tartu maavanema Reno Laidre pahameelehoog. „Maavanem võttis ühendust ja nõudis valeväite ümberlükkamist ütluses „midagi pole muutunud,” meenutab Kähr-Haller. Autor kirjeldas, kuidas tema Tartu Tiigi tänava „abieluõnne büroos” peetud pulma kutsutud ratastoolis onul oli võimatu majja siseneda ja ta sai registreerimisest osa võtta ainult tänu teiste külaliste lihasrammule. „Ei mingit väärikust,” oli pruudi etteheide. Tema hinnangul peaks sellise tähtsusega avalik asutus olema tänapäeval ligipääsetav. Teisaldatavad lahtised rööpad ei ole ka lahendus, kuigi tema pulmas ei pakutud onule ka neid. „Maavanem istugu ise ratastooli ja püüdku nendega üles ja alla veereda.” „Tartu õnnepaleesse puudus sissepääs ja puudub endiselt, sest need lahtised rööpad on järsud, ohtlikud ja neid ei saa kõrvalise abita kasutada. Alalhoidlikumad keelduvad ka kõrvalisest abist,” kinnitab Kähr-Haller. „Maavanem istugu ise ratastooli ja püüdku nendega üles ja alla veereda,” soovitas naine.\n390 eurot kahe rööpa eest\nMaavanem Laidre aga tegi Kähr-Halleri artikliga samal päeval oma avalikul Facebooki leheküljel sissekande. Peale selle võttis ta ühendust Eesti Päevalehe arvamustoimetajaga, nimetades Kähr-Halleri probleemikirjeldust ekslikuks ning nõudis lehes õige info avaldamist. Algul arvamusloos kirjutatu ümberlükkamist nõudnud maavanem on nüüdseks nõustunud, et probleem on olemas.\nFoto: Facebook, ekraanitõmmis „Kui mina maavanemaks sain, siis tõesti ei olnud ratastooliga võimalik „õnnepaleesse” pääseda, Tartu maavalitsuse kantselei rahvastikutoimingute talituse ruumidesse,” teavitas Laidre. „Hoolides nendest inimestest, kes ei saa mingil põhjusel omal jalal käia, muretsesin 2013. aastal Tartus Tiigi 12 asuvasse hoonesse 390 eurot maksnud teisaldatava kaldtee. Miks me ei ehitanud püsivat kaldteed? Sellepärast, et tegu on muinsuskaitsealuse hoonega, kapitaalse kaldtee ehitamiseks hoone sees olevale trepile polnud piisavalt ruumi. Hea Anne Kähr-Haller, olen kurb teid puudutanud aastatetaguste sündmuste üle, kuid ei suuda mõista teie tänast süüdistust „mõned aastad on neist sündmustest möödunud, kuid olukord pole muutunud””, kirjutas Laidre.\nKorraliku kaldtee puudumise tõttu on nördinud ka aastaid ratastooliga liikunud 38-aastane Silver. „Seaduses on kirjas, et ametiasutused peavad olema ligipääsetavad, aga mitte potentsiaalsed enesetapu sooritamise kohad. Need lahtised rööpad aga seda just on,” ütles ta. „Ma ei ole ka nõus nimetama neid relsse ligipääsuks. Kalle on väga järsk, need on ebaturvalised.”\nTema pidi hiljuti minema rahvastikutoimingute talitusse lahutuspabereid vormistama, kuid ei pääsenud majja ja ametnik pidi paberitega tänavale tulema. „Ohtlik on nii järsk kalle kui ka see, et need rööpad pole isegi omavahel ühendatud, nad võivad risti keerata,” selgitas Silver. Elektriratastool aga lülitab ennast selle kalde peale üldse välja. Tartu õnnepalees puudub ka invatualett, pulmalisi olla saadetud Tartu Kaubamaja WC-sse.\nSamasse majja oli hiljuti asja ka ratastoolis liikuval Arko Vool, kes läks oma sõbra pulma. „Et need rööpad ehk relsid üldse olemas on, saime teada alles siis, kui ma juba all olin. Teised kaaslased pidid mind, ligi 100-kilost meest, üles tassima. Ega see väga meeldiv ei ole,” kirjeldas Vool. „Ma ei ole ka nõus nimetama neid relsse ligipääsuks. Kalle on väga järsk, need on ebaturvalised,” kirjeldas ta. Noormehe sõnul on ta jätnud paari sõbra pulma, mis on peetud mujal Eestis, minemata, kuna on lihtsalt liiga alandav, kui pead laskma ennast tassida.\nProbleem ka mujal\nProbleem on selgelt üle-eestiline, sest enamikul perekonnaseisuametitest on majas trepid ja pole seega ligipääsetavad ei abiellujatele enestele ega külalistele, kes on kutsutud pidulikust sündmusest osa saama. Enamikul perekonnaseisuametitest on majas trepid ja pole seega ligipääsetavad ei abiellujatele enestele ega külalistele. Maavanemaga käis teemat arutamas ka Tartu liikumispuudega inimeste ühingu esindaja Heldur Otsa. „See on absurd, see on selge. Need relsid ei ole kasutuskõlblikud,” kinnitas Otsa, kes enda sõnul selgitas olukorda ka maavanemale. Otsa on rääkinud ka muinsuskaitsega, kelle sõnul ei ole majja invaligipääsu ehitamine jutuks olnud ning see, et hoone on muinsuskaitse all, ei ole ratastoolis inimestele ligipääsu korraldamiseks mingi probleem. Maavanem andis eile Eesti Päevalehele teada, et näeb nüüd, rohkem kui kolm kuud pärast Kähr-Haller artiklit, probleemi hoopis teisiti. „Oleme probleemist teadlikud,” vastas Laidre eile Eesti Päevalehele. „Teisaldatav kaldtee on ajutine lahendus. Praegu käivad läbirääkimised maavalitsuse hoonete üle andmiseks Riigi Kinnisvara AS-ile, kes peab edaspidi hoolt kandma, et hooned oleksid varustatud invasissepääsude ja -tualettidega,” kinnitas Laidre ja näis olevat loobunud Kähr-Halleri süüdistamisest valeväidete levitamises.\n- juuli 08, 2015


Innovaatik Hammas – Meist\nInnovaatik ja Hammas\nInnovaatik Hammas / Meist\nHammas programmil on üle 1500 kasutaja ning on seega kõige populaarsem hambaarstidele mõeldud ravihaldustarkvara Eestis. Selle arendust nõustavad juhtivate hambakliinikute parimad eksperdid. Samuti on Hammas alati vastavuses nii E-Tervise kui ka Riigi Infosüsteemi Ameti poolt loodud viimaste standardite ja nõuetega. Tänu sellele on meil võimalik pakkuda parimaid vahendeid hambaraviteenuse osutamiseks nii suurtele, keskmistele ja väikestele kliinikutele kui ka üksikutele arstidele.\nHammas tarkvaraga on võimalik hallata patsiendi andmeid, raviinfot, digipilte, tööplaane, arveldust, saata SMS meeldetuletusi ja palju muud. See tõhustab nii arstide kui ka terve kliiniku tööd ja aitab kasutajail osutada püsivalt kõrgetasemelist raviteenust.\nKasutusel on SaaS ehk tarkvara teenusena mudel, mis võimaldab krüpteeritud ühenduse kaudu turvalist ligipääsu oma andmetele kõikjal maailmas. Tänu sellele puudub kasutajail ka vajadus investeerida kallitesse varunduslahendustesse ja serveritesse.


Vajaduspõhine huvitegevuse ja huvihariduse toetamise kord – Riigi Teataja\nVajaduspõhine huvitegevuse ja huvihariduse toetamise kord\nVajaduspõhine huvitegevuse ja huvihariduse toetamise kord - sisukord\n§ 3 Huvitegevuse ja -hariduse toetuste liigid\n§ 4 Toetuste taotlemise tingimused\n§ 5 Toetuste tähtajad\n§ 6 Toetuste määrad ja maksmise kord\n§ 7 Taotluste menetlemine\n§ 8 Toetuse andmisest keeldumine\nRT IV, 04.09.2019, 3\nVastu võetud 28.08.2019 nr 60\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning lähtudes noorsootöö seaduse § 151 lõigete 1-3 alusel.\n(1) Määrus reguleerib Eesti rahvastikuregistri andmetel alalise elukohaga Kehtna vallas elavate seitsme kuni üheksateistaastaste laste ja noorte huvitegevuse ja huvihariduse, selles osalemiseks vajaliku transpordikulude, ning samuti laagris või võistlusel osalemise kulude toetamist Kehtna valla huvihariduse ja huvitegevuse riikliku toetuse eelarvest.\n(2) Finantseeritakse noore õppimist ühel huvikooli erialal või ühes huviringis osalemist.\nMõisted käesoleva korra tähenduses:\n1) huviharidus – pikaajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised ja oskused valitud huvialal. Huviharidust omandatakse huvikooli seaduse alusel tegutsevas koolis.\n2) huvitegevus – lühiajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest vabal ajal, et omandada süvendatud teadmised ja oskused valitud huvialal.\n3) õppekoha maksumus – huvikooli õpilaskoha tegevuskulu arvestuslik maksumus, ühe õppuri huvihariduse omandamine ühe õppekava ulatuses.\n4) toetus – käesoleva korra mõistes pärinevad eraldatavad rahalised vahendid laste ja noorte huvihariduse või huvitegevuse toetamiseks riiklikust huvihariduse ja -tegevuse toetusest.\n§ 3. Huvitegevuse ja -hariduse toetuste liigid\nAntud määruse alusel makstakse Kehtna vallas noore huvihariduses ja huvitegevuses osalemiseks järgmisi toetusi:\n1) huvihariduse toetus, mida makstakse huvikooli õppekoha tegevuskulude katmiseks munitsipaal- või erahuvikoolis;\n2) huvitegevuse toetus osavõtutasu maksmiseks, mida makstakse huvitegevust pakkuvatele juriidilistele isikutele (huviringide, klubide, stuudiote vms), mis ei ole registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis;\n3) huvitegevuse toetus tegevusvahendite soetamise kulu katmiseks;\n4) transporditoetus huvihariduses või huvitegevuses osalemiseks;\n5) laagris või võistlusel osalemise toetus.\n§ 4. Toetuste taotlemise tingimused\n(1) Toetust saab taotleda lapse seaduslik esindaja õpilase nimel või täisealine õpilane ise. Toetusele kvalifitseerub õpilane, kes elab:\n1) toimetulekuraskusega peres;\n2) kolme või enama lapsega peres;\n3) üksikvanemaga peres.\n(2) Toetuse taotlemiseks esitab lapse seaduslik esindaja õpilase nimel või täisealine õpilane ise vallavalitsusele taotluse (lisa 1). Taotluse allkirjastab taotleja või tema seaduslik esindaja.\n(3) Toetuse taotluses märgitakse:\n1) lapsevanema, seadusliku esindaja või täiskasvanud õppuri andmed;\n2) huvikooli ja õppega seonduvad andmed;\n3) huviringi või huvihariduse läbiviija kinnitus.\n(4) Transporditoetuse taotlemisel lisatakse taotlusele ka sõiduki tehnilise passi koopia ja sõidupäevik.\n(5) Laagris või võistlusel osalemise taotlusele märgitakse:\n1) taotleja andmed, laagris või võistlusel osaleja andmed;\n2) taotluse alus;\n3) millises laagris või võistlusel osalemiseks toetust taotletakse.\n(6) Laagris või võistlustel osalemiseks lapsevanema poolt tehtud kulu (isikliku sõiduauto kasutus) ei hüvitata.\n§ 5. Toetuste tähtajad\n(1) Taotlused huvitegevuse-ja huviharidusetoetuseks ning transporditoetuseks esitatakse vallavalitsusele 15. oktoobriks ja 15. jaanuariks.\n(2) Transporditoetuse kuludokumentide esitamise tähtajad on 5. detsember, 5. märts ja 5. juuni eelnenud kuudel tehtud kulutuste eest.\n(3) Laagris või võistlusel osalemise toetust saab taotleda ühe õppuri kohta 1 kord aastas.\n§ 6. Toetuste määrad ja maksmise kord\n(1) Huvitegevustoetuse suurus on mitte rohkem kui 30 eurot ühe huvitegevuses osaleja kohta kuus. Kehtna vald toetab huvitegevuses osalemist, makstes arve alusel huvitegevust korraldavale organisatsioonile 50% õppuri ühe kuu huviringi tasust. Maksmine lõpeb õppuri huviringist lahkumisel või eelarveliste vahendite lõppemisel valla eelarvest.\n(2) Tegevusvahendeid hüvitatakse kuni 50% vahendi maksumusest. Tegevusvahend jääb taotlejale.\n(3) Huviharidustoetuse suurus on kuni 100% ühe õppekoha maksumusest huvikooli poolt esitatud arve alusel. Kehtna vald toetab õppuri huvihariduse omandamist ühel huvikooli ühel erialal. Toetuse maksmine lõpeb õppuri huvikoolist lahkumisel või eelarveliste vahendite lõppemisel valla eelarvest.\n(4 ) Kui õpilasel puudub võimalus sõita huviringi ja koju kooli- või ühistranspordiga, hüvitatakse taotlejale isikliku sõidukiga huviringi ja koju sõiduks tehtud kulu arvestusega 0,15 eurot ühe kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kuni 30 eurot kuus. Kui sõiduks kaustatakse ühistransporti, hüvitatakse kulu sõidupiletite alusel.\n(4) Huvitegevustoetus finantseeritakse huvitegevust korraldavatele organisatsioonidele arve alusel detsembris ja juunis, millele on lisatud väljavõte huviringi osaluspäevikust.\n(5) Huviharidustoetus finantseeritakse huvikoolidele arvete alusel kord kuus.\n(6) Transporditoetus kantakse taotluses märgitud isiku arvelduskontole esitatud kuludokumentide alusel 3 korda aastas.\n(7) Laagris või võistlusel osalemise toetus kantakse huvikooli või huvitegevust korraldava organisatsiooni arvelduskontole.\n§ 7. Taotluste menetlemine\n(1) Vallavalitsuse moodustatud komisjon kontrollib esitatud dokumentide vastavust määruses sätestatud nõuetele ning teavitab taotlejat ilmnenud puudustest kirjalikult 10 tööpäeva jooksul.\n(2) Komisjon võib täiendavalt nõuda toetuse andmise otsustamiseks oluliste dokumentide esitamist. Täiendavate dokumentide nõudmisest ja nende esitamise tähtajast teavitatakse kirjalikult.\n(3) Taotleja on kohustatud kõrvaldama puudused komisjoni määratud tähtajaks. Kui dokumente tähtajaks ei esitata jäetakse taotlus läbi vaatamata.\n§ 8. Toetuse andmisest keeldumine\nToetuse andmisest võib keelduda, kui:\n1) taotlus ei vasta määruse tingimustele;\n2) taotleja on esitanud taotluses valeandmeid;\n3) toetuse maksmiseks planeeritud eelarvelised vahendid on lõppenud.\n(1) Järelevalvet toetuse sihtotstarbelise kasutamise üle teostab vallavalitsus.\n(2) Toetuse saaja on järelevalve käigus kohustatud võimaldama järelevalve teostajale juurdepääsutoetuse kasutamisega seotud teabele ja esitama nõutud informatsiooni ja aruande vallavalitsusele määratud tähtajaks.\n(1) Tunnistada kehtetuks Kehtna Vallavolikogu 21.03.2018 määrus nr 16 „Vajaduspõhine huvitegevuse ja huvihariduse toetamise kord“.\n(2) Määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist Riigi Teatajas.


Koolitus: Mõttemustrite murdmine — Ajurünnakustuudio Loovusait\nEnimostetud koolitus: Mõttemustrite murdmine - 8 uut tehnikat parema ajurünnaku jaoks\nSee koolitus on loodud igapäevaselt koos töötavatele meeskondadele ning see aitab muuta teie tulevased ajurünnakud süsteemseteks ja tõhusateks.\nMilliste väljakutsetega Sinu meeskond parajasti maadleb? Kuidas rohkem müüa? Kuidas olla konkurentidest samm või paar ees? Kuidas parandada klienditeenindust? Usun, et olete minuga nõus – meil kõigil tuleb aegajalt ette olukordasid, kus teame MIDA oleks vaja teha, aga ei tea täpselt KUIDAS seda teha.\nArenguks on igas organisatsioonis pidevalt vaja värsket pilku ning mõelda, kuidas saab paremini, kiiremini, tõhusamalt.\nKas oled juhina veendunud, et senised praktikad ja harjumused viivad sinu äri või organisatsiooni eesmärgile lähemale? Sellel koolitusel õpitavad tõhusad tööriistad ja metoodiline lähenemine aitavad meeskonnal „kastist välja“ mõelda ning leida ajurünnakutel uusi ideid.\nVaatame millised on enamlevinud mõttekrambid millesse meeskonnad takerduvad.\nÕpime kuidas väljakutset analüüsida ning ajurünnaku küsimus sõnastada nii, et saaksite parimad lahendused.\nÕpime ja harjutame praktilise näite baasil, kuidas muuta vaatenurka ja olla nutikam ning produktiivsem uute lahenduste leidja.\nÕpime ja harjutame kuidas suurest ideede tulvast asjalikumad välja valida.\nÕpime kuidas leitud muudatust ellu viia.\nTegemist on praktilise koolitusega, kus Sinu meeskond võtab näidiskaasuseks ühe teie meeskonna jaoks hetkel aktuaalse väljakutse ning lahendab ära.\nMetoodiliselt põhineb koolitus meie aastatepikkuse kogemuse põhjal loodud Nelja rolli mudelil. ning koosneb neljast osast:\nVaatleja - väljakutse defineerimine.\nLeiutaja - suure hulga erinevate lahenduste leidmine.\nUurija - suurest hulgast lahendustest parimate valimine ja nende edasi arendamine.\nElluviija - fookuse ja järgmiste sammude kokku leppimine.\nKoolituse pikkus on 0,5-1 päev sõltuvalt sellest, kas läbitakse kõik neli etappi või mitte. Selle lepime Sinuga kokku koolituse ettevalmistuse käigus.\nMärkimisväärne osa töötoast kulub ka analüüsile ja otsustamisele – meeskond peab üheskoos jõudma kokkuleppele ning olulised lahendused välja valima.\nLahendate enda organisatsiooni jaoks olulise väljakutse ning õpite kasutama 8 uut tehnikat, et järgmiste väljakutsete lahendamise ajurünnak teie organisatsioonis oleks efektiivne ja tulemuslik.\nUUED OSKUSED! See koolitus-töötuba annab oskuse ja töövahendid, et panna oma meeskond leidma uuenduslikke ideid väljakutsete lahendamiseks, ideede esmaseks analüüsimiseks, erinevate lahenduste võrdlemiseks ja ja elluviimiseks. Kuna palju on vaja ka teha ühiseid otsuseid, siis selle käigus paraneb ka meeskonna koostöövõime ja tahe.\nKOHE ELLU VIIDAVAD OTSUSED! Saate 5-10 uut ideed koos elluviimise kavaga, mida saate oma edasises tegevuses KOHE rakendada ning sajad (!) ideevälgatused, mis vajavad arendamist ja on mõistlik meelde jätta.\nUUED TÖÖVAHENDID! Iga osaleja saab omandatud tehnikate (kokku 8 erinevat tehnikat) kohta kaasa ette valmistatud põhjad koos kasutamise kiirjuhendiga, mis teeb nende tehnikate kasutusele võtmise imelihtsaks.\nÕpite kuidas teha ideede otsimisest pidev protsess või hoiak, mitte aeg-ajalt ette võetav formaalsus.


Põltsamaa valda registreerus kampaania ajal 47 inimest - Uudised ja teated - Põltsamaa vald\nPõltsamaa valda registreerus kampaania ajal 47 inimest\n03.01.2020 408 Vaadatud\nPrint Põltsamaa valda registreerus kampaania ajal 47 inimest\n2019. aasta 15. novembrist 31. detsembrini toimunud kampaanias „Registreeri elukoht Põltsamaa vallas" lisandus valla elanike registrisse 47 inimest.\n„Registreerunute näol oli valdavalt tegemist inimestega, kes olid soetanud kinnisvara või elasid Põltsamaa vallas juba varem," ütles rahvastikutoimingute spetsialist Ülle Kirsimägi.\nKampaania eesmärk oli korrastada rahvastikuregistri andmeid ning kutsuda Põltsamaa vallas elavaid inimesi end ka ametlikult valda registreeruma. Sissekirjutusest oleneb vallale laekuv üksikisiku tulumaks, mis võimaldab arendada siinset elu.\nNäiteks 1000 euro suurust kuupalka saava inimese tulumaksust saab Põltsamaa vald aastas umbes 1400 eurot. Selle eest saab vald pakkuda umbes kaks nädalat hommikuputru kõigile valla õpilastele. 10 inimese tulumaksust saame välja ehitada korraliku mänguväljaku, rajada valgustuse 300 meetri pikkusele tänavalõigule, remontida ühe klassiruumi või ehitada ligi 100 m kergliiklusteed.\nVallavalitsus kutsub ka edaspidi inimesi registreerima oma elukohta Põltsamaa valda. Rahvastikutoiminguid saab teha e-rahvastikuregistris, e-kirja või posti teel ja Põltsamaa Vallavalitsuses (Lossi 9 II korrus). Rohkem infot saab telefonil 5326 7889 või e-posti aadressil ulle.kirsimagi@poltsamaa.ee.


Adventistide Kogudus - Liidu töötajate laagrist\nAvaldatud 30.7.2016, autor Krõõt Lõbus\n26. kuni 28. juulini toimus Pärnumaal Samlikul Nõmme puhketalus liidu töötajate suvelaager. Korraldusmeeskonna jaoks algas laager teisipäeva hommikul, teiste osalejate jaoks kell üks päeval ühise lõunasöögiga.\nPärast lõunat avati laager ametlikult tuntud lauluga „Õnnelik olen, Jeesus mul on” ning Jaanus-Janari juhitud palvusega, mis julgustas meid kõiki mõtlema sellele, miks me otsustasime saada just adventistideks. Päeva harivaks osaks oli Marika Noorkõivu ettekanne, mille teema oli õige rühi olulisus. Ettekande lõpus otsustasime pidada ühe proovilepaneva plankinguvõistluse, mille võitjateks osutusid Mervi ja Ivo, kes suutsid plankingu asendis olla 2 minutit ja 15 sekundit. Et võistluspingeid maandada, esitas meile Marika kaaslane Matthew Lombart liigutavaid laule, mis olid vapustavad tänu tema sügavale madalale häälele.\nÕhtu veedeti jõe ja kuuma sauna vahet seigeldes ja kellel soovi oli, võis end pärast arbuusi ja sidruniveega värskendada, kuni lõke üles tehti. Mina kasutasin seda pausi, et nautida vaadet: udu hiilis mööda põlde, paari meetri kaugusel jahtisid valged toonekured konni, justkui laagriplats ei olekski täis lärmakaid rõõmsaid laagerdajaid.\nLeekide tantsu imetledes ning kõikidega lõkke ümber lauldes ja kogudustest erilisi lugusid jagades tundsin, kuidas tõeline rahu ja rõõm südames pesitses. Kõik oli ideaalne ja täiuslik, võiks lausa öelda, et see oli tükike paradiisist meie keskel.\nKolmapäev algas juba varahommikul jahedalt ja pilviselt, aga tegusalt toidu ettevalmistustega. Pärast kosutavat hommikusööki oli meil võimalus ka vaimselt kosutatud saada minu juhitud palvuse ja gruppides piibli uurimise kaudu. Meie teemaks oli 1. Korintlastele 3:10–15. Koos Piibli uurimine oli minu lemmikosa tervest päevast. Ühises piibliuurimises ja Jumala Sõna üle arutamises on midagi nii erilist ja lähendavat, sa kuuled vaateid, mida üksi poleks võib-olla märganudki, ja jagad entusiasmi Jumala Sõna suhtes inimestega, kes tunnevad samamoodi. Ainuüksi mälestus kolmapäevasest piibliuurimisest toob tagasi selle elevuse ja põnevuse, mida tundsin, kui koos oma grupikaaslastega ümber piknikulaua istusin ja Piibli kohale kummardusin.\nKui ilm soojaks läks, seadsime sammud Carl Roberst Jakobsoni talumuuseumisse Kurgjal, kus sai kuulda ja näha ääretult huvitavat ajalugu. Ma ei teadnudki, et Jakobson selline naljavend oli. Ekskursiooni ajal kadus ka viimane jahedus õhust, nii et laagriplatsile tagasi jõudes otsisid nii mõnedki kosutavat värskendust päikese lõõskava kuumuse eest jõe külmast voolust.\nKui olime kõhud jälle head-paremat täis söönud ja võtnud aega kes päevitamiseks, kes kettagolfi mängimiseks, kõneles Ivo üleilmse adventkoguduse visioonist ja missioonist ning selle jagamise vajadust rõhutas eriti Jaanus-Janari statistika esitlus küsimustikest, mis on kogudustes ringi liikunud ja mida soovitan kõigil, kes seda veel teinud ei ole, täita.\nÕhtutunnid olid taas täidetud sauna ja ujumise ning seejärel filmiõhtuga, mil vaatasime inspireerivat dokumentaalfilmi adventistidest tervisemisjonäridest.\nKa neljapäeval oli näha varajasi ärkajaid loodust nautimas, kes jäädvustas seda kaameraga, kes võttis seda vaid oma silmadega endasse. Kuigi käes oli laagri viimane päev, ei olnud see pühendatud vaid pakkimisele. Hommikul kuulasime väga huvitavat ja innustavat palvust Virve Toomelt jüngerluse entusiasmist, millele järgnes taas meeliköitev piibliuuring. Seekord oli uurimisteemaks ligimese ja Jumala armastus. Pärast Jumalaga aja veetmist seadsime sammud kanuuparvede poole, et harjutada koostööoskusi. Ilm oli pärastlõunaks vee peal ideaalne ning kõik said kätt proovida ka aerutamises, isegi väike Bert oma isa süles.\nOligi aeg teha lühike lõpuhetk ja veel viimane "püha lõunasöömaaeg", enne kui kõik hüvasti jätsid ja oma teed läksid. Laagrist koju sõites nägin taevasse tõusmas süngeid pilvi ja sadas paduvihma kuni õhtuni. Justkui Jumal oleks meie laagri nimel halba ilma ja vihma tagasi hoidnud. See laager oli parim kombinatsioon kõigest kallist: Jumal, sõbrad, loodus ja võrratu ilm – mida rohkem võikski tahta.\nPildid: Virve Toom\nAdventistidena hindame Piiblit, kuna see on Jumala poolt inspireeritud Sõna. Loeme seda, kuna soovime tunda ja mõista Jumalat ning kõike Temaga seotut. Samas on inimestel erinevad...\nAugusti esimesel nädalal, 5. kuni 9. augustini toimus tänavune poistelaager pealkirja all „Raudmees“. Laagri korraldaja Allen Randlepp rääkis, et kui eelmisel suvel ...


HOMMIK PäRAST PILLE - MõJU, KASUTAMINE JA RISKID - RAVIM\nRasedust saab vältida ka siis, kui tegelikult on juba liiga hilja - koos Hommikune pill. Siiski on oluline kiiresti tegutseda. Mida varem seda võetakse pärast kaitsmata seksuaalvahekorda, seda suurem on efektiivsuse aste.\nMis on hommikune pill?\nHommikune pill on hormoonpreparaat. Sõltuvalt tootest võetakse üks või kaks tabletti.\nHommikune pill on hormoonpreparaat. Sõltuvalt tootest võetakse üks või kaks tabletti. Peamine toimemehhanism on ovulatsiooni ärahoidmine või edasilükkamine.\nSeega tuleks väetamist vältida. Hommikusele järgnevat pille võib võtta kuni 72 tundi pärast koosolekut. Kui see juhtub esimese 24 tunni jooksul, on raseduse määr 0,4 protsenti, kuid kolme päeva pärast on see 2,7 protsenti.\nAlates 2010. aastast on olnud uus preparaat, mida võib võtta isegi kuni viis päeva pärast seksuaalvahekorda. Mõlemad pillid vajavad Saksamaal retsepti.\nMeditsiiniline rakendus ja efektid\nVanem " Hommikune pill sisaldab hormooni levonorgestreeli, progestiini. See pärsib niinimetatud luteiniseerivat hormooni, mis naistel vallandab igakuise ovulatsiooni.\nKuidas levonargestreel töötab kaugemale, pole sada protsenti selge. Arutatakse, kas preparaat võib takistada ka juba viljastatud munaraku implanteerimist emaka limaskestale - see on eetiliselt oluline küsimus paljudele inimestele. Kindel on aga see, et progestiini kõrge kontsentratsioon provotseerib lima moodustumist emakakaelas ja muudab emaka limaskesta pH väärtust. Sellel on sperma tagajärjed: nende migreerumine tupest emakasse on takistatud ja nad muutuvad vähem liikuvaks.\nKui olete juba rase, ei ole hommikuse tableti (sisaldab toimeainet levongestreeli) võtmisel tagajärgi. Loodet ei ole.\nTaimsed, looduslikud ja ravimvormid ja -tüübid\nPreparaat Ulipristal on turul olnud vaid paar aastat, seda on ajakirjanduses nimetatud "veelgi pikemaks pilliks". Ulipristal blokeerib munasarjades toodetava luteaalhormooni (progesterooni) retseptoreid.\nSee hoiab ära ka ovulatsiooni. Seda pilli võib võtta kuni viis päeva pärast seksuaalvahekorda. Seda peetakse isegi ohutumaks kui levongestreeli. Andmeid olemasoleva raseduse mõju kohta pole siiski piisavalt kogutud, nii et enne väljakirjutamist tuleb see välistada.\nKas sellele on olemas mittekeemilisi alternatiive? Hommikune pill? Suhteliselt ohutu meetod on see, kui naisel on vask IUD (emakasisene seade), mis on sisestatud kuni viis päeva pärast koosolekut. Võõrkehana põhjustab mähis emaka limaskesta põletikku. Munarakk ei saa siirdada. On 95 protsenti tõenäosus, et rasedust hoitakse ära.\nRommitaime soovitatakse mõnikord loodusliku hommikuse pillina. See peaks stimuleerima keha enda adrenaliini vabanemist ja suurendama sel viisil emaka limaskesta läbilaskvust, nii et manustatud munarakk lükatakse tagasi. Romb on purjus tee infusioonina või võetud rutina tableti kujul. Mõlemal nimetatud alternatiivil on ühine see, et need ei takista väetamist.\nTeed töötavad isegi hiljem - kui nad töötavad -, mis on ideaalis purjus esimesel menstruatsiooni puudumise päeval. Need koosnevad kahest komponendist, näiteks pennyroyal ja daami mantel või puuvillataim ja mao ürdi. Väidetavalt provotseerivad nad emaka limaskesta, sealhulgas manustatud munaraku tagasilükkamist - seega ei tööta nad hommikuse tablettina, vaid soovivad teha varase abordi.\nKõrvaltoimed Hommikune pill see võib olla iiveldus, peavalu ja vaagnavalu. Võimalik on ka menstruatsioonidevaheline verejooks ja menstruatsioon võib viibida kuni nädala võrra.\nKui oksendate kolm tundi või varem pärast hommikuse järel tableti võtmist, peate võtma teise tableti. Naised, kellel on munajuhapõletiku, munajuhade või emakavälise raseduse oht, peaksid enne hommikuse tableti võtmist kindlasti arstiga nõu pidama.\nRasestumisvastaste tablettide mõju halvendab hommikune tablett. Kondoomidega on vaja kasutada täiendavat rasestumisvastast vahendit. Eksperdid pole ühel meelel selles, kas rasestumisvastaseid tablette tuleks jätkata pidevalt või tuleks see katkestada kuni järgmise tsükli alguseni.\nSilte: Haridus Sport Beebidele-Ja-Väikelastele\nRasedust saab ära hoida ka siis, kui tegelikult on juba liiga hilja - koos hommikuse järel tabletiga. Siiski on oluline kiiresti tegutseda. Mida varem seda võetakse pärast kaitsmata seksuaalvahekorda, seda suurem on efektiivsuse aste\nCopyright 2022 https://healthandmedicineinfo.com Hommikune pill


Mikroobid ei alistu meditsiinile - Meditsiiniuudised\nMikroobid ei alistu meditsiinile\n<br />21. juunil 2007 avaldas EASAC* raporti- mille tulipunktis onmikroobivastaste ravimite suhtes tekkinud resistentsus. Teadlastehinnangu kohaselt tuleb antibiootikumiresistentsust käsitlevateteadusuuringute ebapiisava rahastamise korral arvestada seni ravileallunud viirusnakkuste poolt põhjustatavate surmajuhtudesagenemisega juba lähitulevikus. Antibiootikumiresistentsustmõjutavaid ja sellest sõltuvaid asjaolusid tuleb käsitledaterviklikult- probleemi on võimalik lahendada vaid rahvatervise-keskkonna- tööstuse ja teadusuuringute eest vastutavate ELinstitutsioonide ja liikmesriikide valitsusasutuste ühiste meetmetetulemusena. Koordineerimise eest vastutava Euroopa Komisjoniülesandeks on ka liikmesriikide andmete koondamine nakkuste levikukaardistamiseks. Tervet Euroopat kajastava võrdlusmaterjaliesitamist takistab erinevate riikide andmete mitteühilduvus.Tervikülevaade võimaldab prognoosida võimalikke majanduslikkekõrvalmõjusid- muuta vajadusel tervishoiusüsteemi ja nõustadateaduse rahastajaid kogu Euroopas.


090 - PDF Free Download\n1 Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon Mootorkelgu komisjoni võistlusmäärused EMV ja EKV MOOTORKELGU KROSSIS 2015/ DEFINITSIOON 2. MOOTORKELGUD JA VÕISTLUSKLASSID 2.1 Mootorkelgud 2.2 Klassid 3. VÕISTLUSTE KORRALDAJA 4. SÕITJAD 4.1 Sõitjate vanus 4.2 Võistlusnumbrid 5. RAJAD 6. REGISTREERIMINE 6.1 Registreerimistasud 6.2 Tehniline ülevaatus 6.3 Litsentsid ja kindlustused 7. TREENINGUD 8. TEHNILISED EESKIRJAD 8.1 Kütus 8.2 Porikumm 8.3 Tagatuli 8.4 Turvalüliti ehk süütevoolu katkestaja 8.5 Konstruktsioonis lubatud muudatused 9. START 9.1 Stardiala 9.2 Väline abi 9.3 Startimisviis 9.4 Valestart 9.5 Ametlikud märguanded 9.6 Boksid ja rajaboksid 10. VÕISTLUSED 10.1 Võistluse kulg 10.2 Käitumine võistluse käigus 11. EESTI MEISTRI- JA KARIKAVÕISTLUSED 11.1 Piirtemperatuur 11.2 Võistlussõidud 11.3 Eesti meistri-ja karikavõistluste etapid 11.4 Auhinnad 11.5 Tulemused ja punktid 11.6 Hooaja punktiarvestus (vt. ka LISA 3 ) 12. OHUTUS 13. PEAKOHTUNIKU VOLITUSED 14. PROTESTID 15. REKLAAM LISA 1. Kohtunike lipud ja märguanded LISA 2. Võistluste kalender LISA 3. Hooaja punktiarvestus LISA 4. 1\n2 MOOTORKELGUKROSS 1. DEFINITSIOON Mootorkelgukross võistlus, mis toimub maastikul suletud rajal. Sõidud toimuvad spetsiaalselt ettevalmistatud rajal, mille hulka kuuluvad hüpped, mäkketõusud ja langused. Rada valmistatakse lumest. Määruste täiendused, parandused ja lisad tehakse teatavaks esimesel võimalusel EMF kodulehel ( ja/või EMF liikmesklubide kaudu, võistluste juhendite abil või hiljemalt võistlejate koosolekul võistluspaikades. Käesolevad reeglid kehtivad lisaks võistlusreeglistikule kõigis EMF Mootorkelgu komisjoni (edaspidi EMF) loal Eestis korraldatud mootorkelgvõistlustel. Muus osas järgitakse motokrossi reegleid. 2. MOOTORKELGUD JA VÕISTLUSKLASSID 2.1 Mootorkelgud Võistlustel on lubatud kasutada tehases valmistatud mootorkelke. Tehnilised nõuded vastavalt FIM määrustele. 2.2 Klassid Rahvuslikel võistlustel võisteldakse järgmistes võistlusklassides Pro Vabaklass, mootorkelk peab vastama punktis 2.1 kirjeldatud tingimustele Hobby Vabaklass, mootorkelk peab vastama punktis 2.1 kirjeldatud tingimustele Beginners Vabaklass, sobilik eelneva võistluskogemuseta võistlejatele. Mootorkelk peab vastama punktis 2.1 kirjeldatud tingimustele. Hooaja kokkuvõttes esikolmikusse tulnud võistlejad peavad uuel hooajal valima uue võistlusklassi; need võistlejad uuel hooajal samas võistlusklassis võistelda ei saa Junior Standardklass, lubatud mootori töömaht maksimaalselt 600 m3. Keelatud on kasutada tootjate valmistatud racing mudeleid. Istet lubatud muuta (madalamaks tegemine) Veteranide klass Vabaklass, sõitja võib osaleda veteranide klassi võistlustel selle kalendriaasta algusest, mille jooksul ta saab 40-aastaseks. Veteranide klassis on mootorimaht, jahutusviis, seadistusviis ja seadistusaste vabad. Mootorkelk peab vastama punktis 2.1 kirjeldatud tingimustele. 2\n3 3. VÕISTLUSTE KORRALDAJA 3.1 Võistluste korraldaja on EMF, EMF i liikmesklubi, organisatsioon või füüsiline isik, kellele EMF Mootorkelgu komisjon on andnud õiguse võistluse korraldamiseks, kes on võtnud enesele kohustuse järgida kõiki EMF nõudeid ja määrusi ning vastutab nende täitmise eest. 3.2 Võistluste korraldaja on kohustatud peakohtunikuna kasutama EMF i kohtunikulitsentsi omavat isikut. 4. SÕITJAD 4.1 Sõitjate vanus Juunior 11. sünnipäevast 15. aastakäigu lõpuni Pro alates 16. aastakäigust Hobby alates 16. aastakäigust Veteranid alates 40. aastakäigust Beginners alates 16. aastakäigust Aastakäigu all peetakse silmas kalendriaastat, mille käigus võistleja saab vastavalt võistlusklassis nõutud vanuseliseks. 4.2 Võistlusnumbrid Võistlusnumbrite värvitoonid on vabad, kuid võistlusnumbrid peavad olema eristatavad taustast. Võistleja saab broneerida oma soovitud võistlusnumbri hooajale eelnevalt EMFis Kolm esimest numbrit (1; 2; 3) on broneeritud vastavalt eelmise hooaja Eesti meistrivõistluste tulemustele. Kõik võistlejad on kohustatud kasutama võistlusnumbreid ja paigaldama need sõiduki külgedele nähtavatesse kohtadesse. Võistlusnumbri põhjendatud muutused võistluse jooksul tuleb peakohtunikuga kooskõlastada enne järgnevaid võistlussõite. 5. RAJAD Raja pikkus peab olema minimaalselt 400 m ja maksimaalselt 2000 m. Raja kõige kitsam koht ei või olla vähem kui 8 meetrit. Rada ääristavaid lumevalle raja laiuse mõõtmisel ei arvestata, raja põhi peab olema minimaalselt 8 meetrit lai. Rajal saavutatav keskmine kiirus ei või ületada 60 km/h. Rajal paiknevad hüpped tuleb luua sellised, et maandumine toimuks allamäge. Nn. stop-hüpped on keelatud. Rajal ei või olla selliseid järjestikuseid kurve (S-kurve), kus tekib vaid üks sõidutrajektoor. 6. REGISTREERUMINE Võistlustele eelregistreerimine lõpeb 2 päeva enne võistlust kodulehel Registreerimistasud 2015/2016. Hooaja maksimaalsed registreerimistasud Eesti meistrivõistlused kuni Eesti karikavõistlused kuni Tehniline ülevaatus Tehnilisele ülevaatusele peab võistleja ilmuma isiklikult koos oma võistlussõiduki ja turvavarustusega enne treeningsõitude algust. Tehnilist ülevaatust läbimata\n4 võistlusstarti ei lubata! Tehnilise ülevaatuse teostaja, korra ja aja määrab võistluste korraldaja kokkuleppel peakohtunikuga. 6.3 Litsentsid ja kindlustused Eesti meistri- ja karikavõistlustel on võistluslitsentsid kohustuslikud. Võistluslitsentsid väljastatakse vastavalt EMF i poolt kehtestatud korrale. 2015/2016 hooajal on EMF kehtestanud alljärgnevad litsentsitasud: Mootorkelgu rahvuslik litsents kõikidele võistlusklassidele - 35 eurot Ühekordne võistlusluba võistlejale, kes ei soovi osaleda kogu sarjas- 25 eurot 7. TREENINGUD Võistlustel on treeningud kohustuslikud ja nende kestus on vähemalt 2 ringi või maksimaalselt 15 minutit. Treeningud on keelatud 30 minutit enne (esimest) starti, kui võistluse direktor ei ole selleks andnud erandkorras loa. Rajaga tutvumine võidakse viia läbi ilma rajameistri juhendamiseta. 8. TEHNILISED EESKIRJAD 8.1 Kütus Kütusena lubatakse kasutada bensiini 95E, 98E ja väikemasinate bensiini. PRO klassi Eesti meistrivõistlustel lubatakse kasutada FIM-i määratletud kütust ( 8.2 Porikumm Mootorkelgul peab olema originaalne porikumm või piisavalt jäik (ei või vajuda veolindile) enda valmistatud porikumm, mis on maast maksimaalselt kuni 100 mm kõrgusel, kui sõitja istub juhi kohal. 8.3 Tagatuli Mootorkelgul peab olema punane tagatuli minimaalsete mõõtudega 4 x 5 cm ja see peab mootori töötades põlema. Tagatule heledus peab PRO klassis vastama piduritulele (= 21 W hõõglamp vms vastav lamp). 8.4 Turvalüliti ehk süütevoolu katkestaja Turvalüliti peab olema sõitmise ajal sõitja külge kinnitatud. Turvalüliti tööpõhimõtet ei või muuta. 8.5 Konstruktsioonis lubatud muudatused Kasutada võib vaid originaalseid juhtsuuski või neile vastavaid suuski, kui need vastavad ohutuseeskirjadele Suusa materjal on metall või plast, aluspinna plastkate on lubatud Suuskade vedrusid ja amortisaatoreid võib vahetada kelgu mõõte muutmata. Kaldestabilisaatori võib vahetada, eemaldada või lisada Kelgul peab olema töökorras suretuslüliti Käekaitsed on lubatud Plastist põhjakaitse on lubatud Kelgu raami tugevdamine on lubatud mõõtmeid muutmata. Kelgu raam hõlmab lindi tunnelit ja esiraami, millele kinnituvad suuskade tugivardad Tuuleklaasi võib eemaldada Esituled võib eemaldada Kelgu katte ja plastosad võib vahetada mõõtmeid muutmata Elektrilise starteri ja aku võib eemaldada Alusraami rattaid võib lisada või vähendada Piikide ehk naeltega veolintide kasutamine pole lubatud. Välja arvatud konkreetsele mudelile tootja poolt standardvarustusena ette nähtud naastudega veolint. 4\n5 9. START 9.1 Stardiala Rada peab stardijoone juures olema piisavalt lai, et ühest reast saaks startida vähemalt 10 mootorkelku. Iga mootorkelgu jaoks tuleb laiussuunas arvestada 1,5 meetrit ruumi. Stardijoon peab paiknema nii, et see võimaldab ühtlast starti ja võrdseid võimalusi kõigile võistlejatele. Stardisirgele järgnev kurv ei või olla nn. S-kurv, kus sõidutrajektoorid lõikuvad. Stardijoonele liigutakse ooteala kaudu. Ooteala asub stardijoone läheduses, väljaspool rada ning võistlejad tulevad sellele 5 minutit enne starti. Stardikurv soovitatakse enne iga starti tasandada. 9.2 Väline abi Ootealal võivad sõitjale lisaks olla mehaanikud ja korraldajad, üks abiline sõitja kohta. Stardialal on ühe abilise kohalolek lubatud. Abiline peab lahkuma 15 sekundit enne stardiprotseduuri algust. 9.3 Startimisviis Start toimub ühisstardina töötavate mootoritega, kõik sõitjad ühel joonel. Startimisel peab mootorkelgu juhtsuusa eesmine osa olema stardijoonel. Kui ajasõite ei korraldata, siis stardikohad loositakse. Kui ajasõidud või loosimine on tehtud, määratakse stardikohad kõikidele sõitudele ajasõidu või loosimise tulemuste põhjal. Start toimub lipu või punase tule abil. Starter näitab rohelist lippu, kuni kõik sõitjad on jõudnud stardijoonele. Startimise märguandeks näidatakse tahvlit ks sekundiks, pärast seda tahvlit 5. Start antakse 5 10 sekundi jooksul peale tahvli 5 näitamist lipu näitamise või punase tule kustumisega. 9.4 Valestart Starter lehvitab valestardi toimumise korral punast lippu ja võistlus katkestatakse. Sellisel juhul peavad võistlejad minema tagasi stardijoonele algses järjekorras. Valestardi teinud sõitja läheb uueks stardiks oma kohale ja eemaldab turvalüliti kelgu küljest. Sõitja seisab kelgu astmelaual hoides turvalülitit oma käes kiivri kõrgusel. Pärast stardikäsklust kinnitab sõitja turvalüliti ja käivitab kelgu. Valestardi korral võib peakohtuniku otsusega määrata valestardi teinule ka võistluse käigus stop-and-go karistuse seisuajaga 20 sekundit. Sellisel juhul võistlust uue stardi läbiviimiseks ei katkestata. 9.5 Ametlikud märguanded Enne treeningsõitude algust teeb võistluse peakohtunik kõigile lipukohtunikele lipukohtunike märguannete instruktaazhi vastavalt käesoleva määruse LISAle 1. Kohtunikele selgitatakse vastutus jälgitava rajaosa seisukorra eest (kivide ja muude lahtiste esemete eemaldamine tagades nii enda kui võistlejate ohutuse). 9.6 Boksid ja rajaboksid Boksid peavad asuma stardi- ja ooteala läheduses ning sinna peab olema boksidest otsene juurdepääs. Boksides peavad olema piisavad sanitaarruumid, vahendid mootorkelkude ülevaatuse teostamiseks. Bokside juures peab olema ka proovirada. Bokside juures peab olema piisav parkimisala sõitjate transpordivahenditele. Boksis peab mootorkelgu all alati olema õlikindel matt. Mati miinimummõõdud on 100 x 160 cm. Raja äärde tuleb eraldada territoorium rajaboksi jaoks. Rajaboks tuleb selgelt tähistada ja sinna peab olema rajalt ohutu juurdepääs ja rajale naasmine. Seal võivad viibida vaid sõidus osaleva sõitja abiline (1) ja korraldajad omal vastutusel. 5\n6 Rajaboks tuleb selgelt tähistada vastava sildiga: BOKS 10. VÕISTLUSED 10.1 Võistluse kulg Kõigi klasside võistlused võidakse korraldada minimaalselt kahe või maksimaalselt kolme sõiduga Käitumine võistluse käigus Võistluse käigus ei või sõitjad tegutseda reeglite vastaselt, ebaausalt ega ohtu tekitavalt Rangelt on keelatud sõita mootorkelguga raja sõidusuunale vastassuunas Kui sõitja rajalt lahkub, peab ta sellele tagasipöördumisel olema väga ettevaatlik ja tagama kaasvõistlejate ohutuse! Sõitmist kiirendav raja lõikamine on keelatud Ringiga maha jäänud sõitja ei või takistada kiiremini liikuvaid sõitjaid Ametlikud märguanded toimuvad vastavalt käesoleva määruse LISAle Kollase lipusignaali korral ei või veolint maast lahti tõusta ja möödasõidu sooritamine on keelatud. 11. EESTI MEISTRIVÕISTLUSED (EMV) ja EESTI KARIKAVÕISTLUSED (EKV) Eesti meistritiitli eest võisteldakse järgmises klassides: PRO ja VETERAN. Eesti karikavõidu eest võisteldakse klassides HOBBY, BEGINNERS ja JUNIOR. Mootorkelgukrossi EMV ja EKV l järgitakse EMF ja FIM reegleid, üldist võistlus- ja tehnilist reeglistikku (vt. ja ) Piirtemperatuur Eesti meistrivõistluste ja karikavõistluste toimumise piirtemperatuur on -20 C. Piirjuhtudel püütakse otsus meistrivõistluste läbiviimise kohta teha eelmisel päeval kell arvestades ametliku ilmateate andmeid (EMHI- võistluspaigale lähima meteoroloogia- ja hüdroloogiajaama andmetel). Ilmastikutingimuste ootamatu muutumise korral võib kohtunikekogu otsustada võistluse ära jätmise ka veel võistluspäeva hommikul, kui piirtemperatuur mõõdetuna 1 tund enne võistlusstardi algust on lubatust madalam. Võistluste korraldaja peab tagama avaliku termomeetri olemasolu ja selle nähtavuse võistlejatele. Võistlus võidakse siiski viia läbi näiteks lühendatud sõitudena, kuid mille põhjal ei jagata punkte EMV ega ka Eesti karikavõistluse arvestuses Võistlussõidud Eesti meistrivõistluste sõitude pikkused klassis PRO on 15 minutit + 1 ring ja VETERAN 10 minutit + 1 ring. Igal Eesti meistrivõistluste võistluspäeval tehakse klassis PRO ja VETERAN kaks kuni kolm sõitu. Sõitude vahel peab olema vähemalt 30-minutiline paus, mis algab 5 minutit pärast esimese sõitja finišisse jõudmist. Eesti karikavõistluste sõitude pikkused kõikides klassides on 10 minutit + 1 ring. Igal Eesti karikavõistluste võistluspäeval tehakse kõikidele klassidele 2-3 sõitu. Sõitude vahel peab olema vähemalt 30-minutiline paus, mis algab 5 minutit pärast esimese sõitja finišisse jõudmist. Peakohtunikul on õigus muuta sõitude kestvust ilmastikuoludest tulenevalt, teatades sellest võistlejate koosolekul Eesti meistrivõistluste etapid Iga klassi võistlus koosneb eelsõitudest, lohutussõidust ja finaalidest Sõitude korralduses järgib korraldaja "Last Chance" printsiipi. Näit. 24 võistleja puhul: ajasõidust 2 x 12, kellest vastavalt 2 x 5 pääsevad otse A finaalidesse (=10). Ülejäänud 12 sõidavad "Last Chance" sõidu, millest 2 esimest pääsevad A finaalidesse, järgnevad B finaalidesse. A finaalides jaotatakse kohad 1-12 ja B finaalides kohad\n7 Korraldajal on õigus ühendada alla 5 osavõtjaga võistlusklass ühisesse starti teise klassiga (v.a. BEGINNERS ja JUNIOR).Ühe võistlusstardi kestvus on kuni 15 min. + 1 ringi. Poolfinaal ja "Last Chance" sõitude kestvuse määrab võistluse korraldaja oma juhendiga Võistlussõidu katkestamine Võistlussõidu võib peale katkestamist uuendada vaid ühel korral, v.a. valestartide puhul. Rohkema kui ühe katkestuse puhul sõitu ei uuendata ja see tühistatakse Juhul kui sõidu katkestamise hetkeks ei ole liider läbinud poolt ette nähtud ajast, toimub uus start Juhul kui sõidu katkestamise hetkeks on sõit kestnud üle poole ette nähtud ajast, loetakse sõit toimunuks. Finišikohtadena arvestatakse sel juhul võistlejate positsioone ringil, mis eelnes punase lipu signaalile vastavalt ringilugemisprotokollile Auhinnad Eesti meistri- ja karikavõistlustel peavad olema karikad vähemalt kolmele päeva koondpunktide alusel parimale sõitjale võistlusklasside kaupa. Võrdsete punktide korral on otsustav viimase sõidu koht Tulemused ja punktid Eesti meistrivõistluste ja karikavõistluste punkte jagatakse võistlussõitudes järgmiselt: p p p p p p p p p p p p p p p p p p p p Eesti meistrivõistluste ja karikavõistluste lõpptulemuste saamiseks liidetakse kõik punktid kokku. Kohapunktide arvestuseks peab võistleja läbima vähemalt 50% sõidu võitja distantsist. Võistleja saab ühest võistlusstardist vaid ühe võistlusklassi punktid Hooaja punktiarvestus Eesti meistri-ja karikavõistlused koosnevad kuni neljast etapist. Iga etapp koosneb kuni 3-st finaalsõidust. Eesti meistri-ja karikavõistluste üldarvestusse lähevad kõigi finaalsõitude tulemused. Erinevates sõitudes / osavõistlustel tekkinud võrdsete punktisummade korral arvestatakse lõpptulemuste selgitamisel järgmisi tegureid (nende rakendamise järjekorras vastavalt FIM, App ): a) paremate kohtade arv b) viimase sõidu resultaat OHUTUS 12.1 Stardi- ja finišiala, boksid ja pealtvaatajate tsoon peavad olema eraldatud aiaga või tähistatud arusaadavalt (tähistuslint) Pealtvaatajad peavad olema rajale pääsu vältimiseks piisaval moel rajast eraldatud Raja mõlemas servas peab olema pealtvaatajate ja sõitjate kaitseks vähemalt 5\n8 meetri laiune kaitsetsoon. Sõitjate turvalisuse tagamiseks tuleb suuremad takistused, nagu näiteks puud, postid, seinad, kivid jms., katta põhupallide või muude lööki summutavate konstruktsioonidega Kelgu soojendamisel töötava veolindiga, on boksis ja stardialas kohustuslik kasutada tagant ja külgedelt kaitstud tõsteseadet Kohustuslik turvavarustus: lõuakaitsmega kiiver, kaitseprillid, seljakaitse, tugevad kõrge säärega saapad Soovitav turvavarustus: põlvekaitsed, küünarnukikaitsed, õlakaitsed Kiivri külge kinnituvad visiirid/klaasid on keelatud Turvavarustuse kandmine on kohustuslik kõigil võistlus- ja treeningsõitudel. Võistluste korraldaja tagab kogu võistluse vältel (ka treeningsõitudel) võistluskohas meditsiinilise brigaadi ja tulekustutusvahendite olemasolu vastavalt FIM määrustele Võistlejad osalevad EMF võistlustel omal vastutusel v.a. juhtudel, mis on sätestatud EMF ja kindlustusseltsi vahelise lepinguga Võistlejatel on keelatud osaleda treeningsõitudel ja võistlussõitudel kui nad on tarbinud alkohoolseid jooke või psühhotroopseid aineid. Seda nõuet rikkunud võistleja, eemaldatakse peakohtuniku poolt võistlustelt ja selle võistleja samal päeval saadud võistlustulemused tühistatakse Võistlejatel on võistluspaigas mootorkelguga liikumine ilma kiivrita keelatud! Boksialal on lubatud mootorkelguga liikumine vaid jalakäija kiirusel tagamaks boksialal viibijate ohutuse! EMF, võistluste organisaatorid, kohtunikud ja sponsorid ei vastuta õnnetusjuhtumite eest, mis on seotud võistlustel osalemisega ja toovad mingil põhjusel endaga kaasa kas kahjumi, vigastuse v.m.s., kas varustusele, osavõtjatele või kolmandatele isikutele. 8\n9 13. PEAKOHTUNIKU VOLITUSED Peakohtunik 13.1 On vastutav võistluse läbiviimise eest vastavalt kehtivale dokumendile Eesti Mootorrattaspordi Föderatsiooni Mootorkelgu alakomisjoni võistlusmäärused ja võistlusjuhendile On kohtunikekogu esimees. Kohtunikekogu koosneb võistluste peakohtunikust ning vähemalt kahest EMF mootorkelgu alakomisjoni liikmest. Juhul, kui esitatakse protest peakohtuniku tegevuse suhtes, siis selles küsimuses peakohtunik kohtunikekogu hääletusel ei osale Kinnitab võistluspaiga sobivuse võistluse nõuetekohaseks läbiviimiseks Kontrollib võistluse läbiviimiseks vajaliku varustuse olemasolu ja korrasolekut Korraldab kohtunikele seminari Jälgib, et oleks tagatud võistlejate, pealtvaatajate ja kohtunike ohutus Eemaldab võistluselt kohtunikke, kes ei täida temale pandud kohustusi Muudab üksikute kohtunike otsuseid, kui on isiklikult veendunud nende otsuste ebaõigsuses Eemaldab võistluselt võistlejaid, kelle võistlustehnika on muutunud võistluse käigus ohtlikuks nii võistlejatele kui ka teistele isikutele, ja kelle käitumine ei vasta FIM- i spordikoodeksis sätestatule Katkestab võistluse, lühendab, lükkab edasi või tühistab võistluse kui võistluse edasine käik seab ohtu võistlejate ja/või pealtvaatajate elu või kui ei ole võimalik teha kindlaks võistlustulemusi või tulenevalt raja tehnilisest seisundist Peakohtunikul võib olla asetäitja, kes täidab tema korraldusi, peakohtuniku äraolekul tegutseb peakohtuniku õigustes. 14. PROTESTID 14.1 Kõik vaidlust tekitavad küsimused, mis ei ole reguleeritud Mootorkelgu komisjoni võistlusmäärustes lahendatakse FIM reeglite alusel ja EMF mootorkelgu komisjoni Protesti korral tuleb võistluse sekretariaati tasuda protestimaks 200 eurot. Protesti võitjale tagastatakse protestimaks täies ulatuses Protest tuleb esitada kirjalikult hiljemalt 30 minutit peale vastava võistlussõidu lõppu, mille kohta protest esitatakse. 15. REKLAAM Võistluste korraldajad on kohustatud eksponeerima EMF poolt näidatud\n10 sponsorite logosid ja reklaam-materjale EMF poolt määratud korras EMF ja võistluste korraldajad reserveerivad endale õiguse eksponeerida sponsorite logosid võistluspaikades ja võistlejate varustusel - kelkude mootorikatetel kleebistena võistlusnumbril või selle kõrval Võistlejatel on õigus eksponeerida oma boksi piires mistahes logosid, kaubamärke v.m.s. ilma piiranguteta juhul, kui see ei ole vastuolus muude kehtivate õigusaktidega. LISA 1 Kohtunike lipud ja märguanded 1. Kohtunikud võivad raja igas punktis näidata lippudega võistlejatele märguandeid, millele võistlejad peavad alluma. 2. Lippude mõõdud on cm. 3. Punane lipp - kõigil võistlejatel peatuda. 4. Must lipp koos võistleja numbriga - peatuda võistlejal, kelle numbrit näidati 5. Roheline lipp - rada on vaba. 6. Kollane lipp (liikumatu) - oht rajal, vähendada kiirust, möödasõit keelatud. 7. Kollane lipp (liigub üles alla) - tõsine oht, olla valmis peatuma, ohutsoonis eesliikujast möödasõit keelatud. 8. Sinine lipp (liikuv) - anna möödujale teed. 9. Must-valge ruudustikuga lipp finiš. 10. Valge lipp - üks ring finišini. 11. Tahvel numbriga sekundit tahvlini Tahvel numbriga 5 - start antakse peale 5 sekundi möödumist (5 10 sekundi jooksul). 10


10 Euroopa parimad teemapargid | Salvesta Rong\nKodu > Travel Euroopas > 10 Euroopa parimad teemapargid\nLugemise aeg: 8 minutit(Viimati uuendatud: 08/01/2021)\nÜks põnevamaid perepuhkusi läheb põnevale reisile Euroopa ühte parimasse teemaparki. Ainult Prantsusmaal, teil 3 hämmastavad teemapargid, ja oleme käsitsi valinud 10 parimad teemapargid Euroopas järgmiseks perereisiks. Maailma parimad rulluisusõidud, nõiutud metsad, maagilised maad, haldjad, ja ajas rändavad vaatamisväärsused, ootavad sind, Prantsusmaalt Austriasse ja Suurbritanniasse.\nRaudteetransport on kõige keskkonnasõbralikum viis reisida. See artikkel on kirjutatud harimise Train Reisimine ja tegi Salvesta Rong, Odavaimad rongipiletid Euroopas.\n1. Europa-Park Roostes Saksamaal\nSaksamaa suurim teemapark, Europa teemapargis on rohkem kui 100 vaatamisväärsuste. Europa-Park on populaarsuselt teine teemapark Euroopas, pärast Disneylandi Pariisis. Kui teie lapsed armastavad rullnokke, siis on neil lööklaine 13 rulluisud pargis.\nKui plaanite reisi Strasbourgi, siis peaksite vähemalt planeerima 2 päeva Europa-Parki jaoks. This is due to the number of exciting attractions already mentioned, ja täiendavad fantastilised saated. The youngest will enjoy an enchanting elf ride, ja Big-Bobby-Car ringraja võistlussõitjatele, samas kui suuremad lapsed ja vanemad puhutakse Islandi maastikul Blue Fire Mega rannasõidul.\nenamgi veel, kui plaanite tõepoolest pikka visiiti, siis võiksite ööbida ühes kohapeal asuvas hotellis. Nii saaksite oma pargi Europe-Park külastamisest maksimumi võtta, ja kogege kõiki temaatilisi alasid: Aafrika seiklusmaast Grimmi lummatud metsani.\nKuidas saada Europa-parki?\nEuropa-Park on umbes 3 tundi Frankfurdist, ja saate selleni jõuda rongi saabumise üle Saksamaa Ringsheimi. siis, saate rentida auto- või bussitransporti.\nKölnist Frankfurti rongiga\nRongiga Hannoverist Frankfurti\n2. Disneyland Pariis, Prantsusmaa\nSee on ilmselt meie kõige kuulsam teemapark 10 parimad teemapargid Euroopa nimekirjas, Pariisi Disneyland on lemmik igas vanuses külastajate seas. Võluvad tegelased meie kõigi aegade lemmik Disney-lugudest, meelitada igal aastal miljoneid külastajaid.\nDisneyland on Chessy linnas, Prantsusmaal. Seal asub Walt Disney stuudio ja vaatamisväärsuste park, kus saab astuda muinasjuttu, ja kõik teie lapsepõlveunistused täituvad. Walt Disney maailm ärkab ellu, hämmastavates vaatamisväärsustes, ja sellised saated nagu Alice'i labürint ja Mickey 4D saade.\nSaate seda maagiat laiendada tervele nädalavahetusele, ja ööbida Disney hotellides, või partnerhotellid, mis on vaid tasuta transporditeenus Disneylandist eemale.\nKuidas Disneylandini jõuda?\nDisneyland on õiglane 20 minuti kaugusel Pariisist. Siia pääseb otse Pariisi lennujaamast, või Marne-la-Vallee / Chessy rongijaam.\n3. Viini Prateri teemapark Austrias\nPrater Wien on Austria parim teemapark, ja üks neist 10 parimad teemapargid Euroopas. Teie perel on hämmastavalt palju aega metsikel mäeradadel, ja virtuaalse reaalsuse vaatamisväärsused, nagu dr. Archibald.\nLisaks, on kärusid, kummitavad lossid, ja kõige tipuks, hiiglaslik vaateratas Austrias. See suur vaateratas on avatud aastaringselt ja on üks Viini peamised vaatamisväärsused.\nKuidas jõuda Viini teemaparki Prater?\nPrater lõbustuspark asub Viini 2. linnaosas, ja sinna pääseb taksoga või metrooga kesklinnast.\n4. Gardaland Itaalia\nNagu arvata võis, Gardaland asub Itaalias Garda järve lähedal. Teemapargina, mis asub vee lähedal, Gardalandi teemapargis on palju lõbusaid veesõite, nagu Colorado paat, ja džungli kärestik.\nLisaks, Gardalandis on loomulikult ka mereelustiku akvaarium, kohta 13 temaatilised alad, ja 100 liigid. Kahtlemata, teie lapsed oleksid mere all täiesti lummatud, ja ei taha kunagi lahkuda.\nVastupidi, kui te olete kõik seotud adrenaliiniga, then you’d love the thrilling Blue Tornado rollercoaster.\nKuidas saada Gardalandi teemaparki?\nTrenitalia rongiga saate sõita Veneetsiast Peschiera del Garda jaama, ja siis süstik Gardalandi.\n5. Eftelingi park Holland\nEftelingi teemapark on üks 10 parimad teemapargid Euroopas. Muinasjutud, millel me kõik üles kasvasime, elustuvad Eftelingi vaatamisväärsustes ja lummatud metsas, Hans Christian Andersenist vendade Grimmideni.\nFata Morgana viib teid Kaug-Idasse ja sultanite maadele, samal ajal kui veealused ja aururullid viivad teid üle teie kõige hullemate unistuste. Haldjate maailm ootab teid a paadisõit pimedas ja salapärases Droomvluchtis.\nÜhestki sõnast ei piisa Eftelingi teemapargi võlu kirjeldamiseks kogu perele, nii et peate oma Hollandi puhkusel selle teemapargi jaoks lihtsalt aega leidma.\nKuidas jõuda Eftelingi teemaparki?\nAmsterdamist saate rongiga sõita ‘s-Hertogenboschi, ja seejärel buss otse Eftelingi teemaparki.\n6. Legolandi teemapark Windsoris Suurbritannias\nKui kõik vaatamisväärsused on täielikult lego-valmistatud, see teemapark on veel üks paradiis lastele. Windsoris asuv Legolandi teemapark loodi lastele Lego mänguasjasüsteemi ümber.\nseega, iga üksik rullnokk, paat, ja rong on valmistatud tohututest legotükkidest. See hämmastav teemapark Inglismaal asub Berkshire'is ja ainult pool tundi Londonist.\nKuidas jõuda Windsoris asuvasse Legolandi teemaparki?\nRongiga peaksite sõitma London Paddingtonist Windsorisse & Eton Central ühendusega, või otse rongiga London Waterloost. siis, igast rongijaamast on Legolandi liinibussid.\n7. Asterixi teemapark Prantsusmaal\nKui te ei tea, Parc Asterix põhineb Albert Uderzo ja Rene Goscinny kuulsal koomiksisarjal, Asterix. seega, lähedal 2 miljon külastajat naudib Prantsusmaa suuruselt teise teemapargi imetlust. Esimene on muidugi maagiline Disneyland.\nAsterixi teemapargist leiate suurejoonelise Discobelixi ja saate super keerutada, delfiinide ja teiste loomadega kohtumine Village Gaulois'is, ja muidugi nautida muid põnevaid vaatamisväärsusi.\nKuidas jõuda Asterixi parki?\nAinult Asterixi teemapark 30 minuti kaugusel Pariisist B-liinil Pariisi Gare du Nordi rongiga. Siis tulete Charles de Gaulle juures maha 1 lennujaam, ja suunduge pargi süstikule.\n8. Futuroscope Park Prantsusmaal\nRobotitega tantsimine, ajas reisimine, ja reisida 4 maa nurgad kõrgel, Futuroscope'i teemapark on sellest maailmast väljas. See hämmastav teemapark asub Prantsusmaal kaunis Nouvelle-Aquitaine piirkonnas.\nFuturoscope ühendab sensoorsed atraktsioonid teadusega ning on kogu pere jaoks väga lõbus ja hariv kogemus.\nKuidas jõuda Futuroscope'i teemaparki?\nEurostari poolt erakorralisse teemaparki Futuroscope pääseb Lille'i või Pariisi, ja vaheta TGV.\nPariisist Roueni Rongiga\nPariisist Lille'i rongiga\nRouenist rongiga Bresti\nRouenist Le Havre'i rongiga\n9. Chessingtoni teemapark World of Adventures Suurbritannias\nChessingtoni seikluste maailm Suurbritannias on safariteemaline park. See tähendab, et igasugune Chessingtoni lõbustuspargi külastamine muutub perekondlikuks seikluseks metsloomade salapärasesse ja köitvasse maailma ning kogu Aafrikas.\nLisaks metsikutele seiklustele, saate nautida ööbimist Safari ja Azteca teemalistes hotellides, ja pikendage oma viibimist. nii, kui olete seotud metsikute seiklustega, teil on džunglivahtidel hämmastavalt aega kogu pargis, Tiigri kivi, ja jõeparved.\nChessingtoni seiklusmaailm on mõeldud seiklushimulisele perele, ja teil on kindlasti oma elu aeg.\nKuidas jõuda Chessingtoni seiklusmaailma?\nChessingtoni metsik teemapark on 35 minuti kaugusel Londoni kesklinnast rongiga. nii, saate edelaraudteelt minna Waterloost Chessingtoni lõunajaama.\n10. Teemapark Fantasialand Saksamaal\nFantasialandis saavad teoks kõik laste fantaasiad 6 suurepärased maailmad. Igas maailmas, saate nautida kõige põnevamaid sõite, ning valguse ja värvi vaatamisväärsused.\nnii, mis muudab Fantasialandi üheks parimaks teemapargiks Euroopas? Hiina linn, Mehhiko, Aafrika, Berlin, Wuze linn, salapära kuningriik, ja Rookburgh, hämmastava atraktiivsusega igas maailmas. Mustast Mambast kuulsa Taronini, need sõidud löövad su eemale.\nKuidas jõuda Fantasialandini?\nBruhli rongijaamast saate kasutada süstikut. Fantasialand asub kohas Bruhl, vaid 2o minuti kaugusel Kölnist.\nSelle lõbu kokkuvõtteks, Euroopa helgemad pead on loonud maailma kõige hämmastavamad teemapargid. Ükskõik, kas reisite väikelastega või võtate vanemaid lapsi seiklema, euroopa 10 meie nimekirja parimatel teemaparkidel on parimad vaatamisväärsused igas vanuses.\nsiin aadressil Save A Train, aitame teil hea meelega planeerida oma reisi “10 Euroopa parimad teemapargid”.\nKas soovite oma saidile kinnistada meie blogipostituse “10 parimat teemaparki Euroopas”? Võite võtta oma pilte ja teksti ja anna meile krediidi link, et see blogi postitus. Või klõpsake siin: https://iframely.com/embed/https%3A%2F%2Fwww.saveatrain.com%2Fblog%2Fbest-theme-parks-europe%2F%3Flang%3Det Visiem, kas noklusina, tacu- (Kerige natuke näha Manustuskood)\nBestthemeparksEurope Familytripeurope Tegevused õues themepark ThemeParks rong Travel traintraveleurope


MADRATS SLEEPWELL BLUE ORTHOPEDIC 200X140CM HIND | kaup24.ee e-pood\nPakitud vedrusüsteem, Vahtpolüuretaan\nToote kirjeldus: Madrats Sleepwell BLUE Orthopedic 200x140cm\nSleepwell BLUE Orthopedic madratsil on 5-tsooniline Pocket vedrusüsteem, kus kõik vedrud on ümbritsetud omakorda veel eraldi riidest kottidega. Vedrud on jaotatud tsoonidesse, sest inimese erinevad kehapiirkonnad vajavad erineva tugevusega toetust. Tänu sellisele jaotusele on madratsil ka erineva tugevusega piirkonnad, mis tagavad su keha maksimaalse lõdvestuse.\nMadratsi üks külg on valmistatud kõrgkvaliteetsest polüuretaanvahust, mis on omakorda tugevdatud 0,5 cm paksuse kookosplaadiga. Teisel küljel on 4 cm paksune profileeritud vahtporoloonist.\nEemaldatav kate, mida on lihtne pesta.\nMadratsi mõlemad küljed on erineva tugevusega, mis annab kasutajale võimaluse valida just tema vajadustele vastava külje.\nProfileeritud vahtporoloonil on eksklusiivne funktsioon – „munaresti“ kuju muudab madratsi lamamispinna veelgi pehmemaks ja mugavamaks. Suurepärased õhukanalid keha ja madratsi pinna vahel. Kookosplaat tagab madratsi hingamise ning annab tootele jäikuse. Pocket vedrustussüsteemi iseloomustab pikaealisus, vastupidavus ning parim kohanemine kehakaaluga. Vedrustussüsteem vastab DIN EN ISO 9001 sertifikaadile. Tootjal 10-aastane valmistamiskogemus. Madratsi valmistamisel kasutatud poroloon ning vatiin ja katte tootmisel kasutatud kangad vastavad Öko-Tex Standard 100 sertifikaadile.\nKauba ID: 646328\nKauba kaal koos pakendiga: 32.4000 kg\nMadratsi tüüp: Pakitud vedrusüsteem, Vahtpolüuretaan\nMudel: BLUE Orthopedic