RT IV, 12.03.2014, 9\nÜhisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab veevarustuse ja reovee ning sademe- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise teenuste osutamise nõuded ja tingimused ning teenuste osutamise ja kasutamise korra Väike-Maarja valla territooriumil.\n1) arvestusperiood – veevarustuse või reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuse osutamise periood, mis on fikseeritud kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingus (edaspidi teenusleping) ja mille kohta kliendile esitatakse arve;\n3) ehitis – hoone või rajatis;\n14) kontrollkaev – nõuetele vastav kanalisatsiooni vaatluskaev proovi võtmiseks kinnistult ärajuhitavast reo- või sademeveest;\n15) liitumine – kinnistu veevärgi torustiku ühendamine ühisveevärgi torustikuga või kinnistu kanalisatsiooni ühendamine ühiskanalisatsiooni torustikuga veevarustuse või reovee ärajuhtimise teenuste kasutamiseks;\n16) liitumispunkt– ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühenduskoht kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooniga;\n17) liitumistasu – ühekordne tasu, mis tuleb kinnistu omanikul tasuda kinnistu veevärgi või kanalisatsiooni liitmiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga vee- ettevõtjale liitumiseks tehtud kulutuste katmiseks;\n18) mõõdukaev – kaev, kus asub mõõdusõlm;\n19) mõõdusõlm – vee või reovee mõõtmiseks ettenähtud arvestist ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;\n20) paisutustase – tõenäoline tase, milleni võib tõusta reo- ning sademevee tasapind ühiskanalisatsioonis;\n21) peakraan– viimane sulgemisseade ühendustorul enne kinnistu veevärki;\n22) peatoru – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reovee ärajuhtimine;\n23) purgimiskoht – tekkekohast äraveetud reovee või fekaalide ühiskanalisatsiooni laskmise koht;\n24) rajatis – maapinnaga püsivalt ühendatud inimtegevuse tulemusena valminud ehitis, mis ei ole hoone;\n26) reostusgrupp – reovee reostustaset näitavate reostusnäitajate vahemik, mis on aluseks ülenormatiivse reostuse tasu kehtestamisele.\n27) reovee kanalisatsioon – ehitised ja seadmed reovee ärajuhtimiseks\n28) sademevesi – loodusliku päritoluga sademe- ja drenaaživesi ning muu pinnase- ja pinnavesi, mis ei ole reovesi ning mis juhitakse ühiskanalisatsiooni või sademevee kanalisatsiooni;\n32) ühisveevärk ja -kanalisatsioon – ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reo- ning sademevee ärajuhtimine ja mis on vee- ettevõtja hallatav;\n33) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikkiminek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine või nende reovee ning sademevee ärajuhtimine või on ohustatud inimesed, ehitised või keskkond.\n(2) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni toimimise ning korrashoiu oma tegevuspiirkonnas tagab vee-ettevõtja vastavalt eeskirjale ning Väike-Maarja vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingule.\n(5) Ühisveevärk on sõltuvalt ehitusviisist ette nähtud ainult joogivee saamiseks.\n(6) Ühiskanalisatsioon jaguneb sõltuvalt ehitusviisist:\n1) reovee kanalisatsiooniks, mis on ette nähtud reovee ärajuhtimiseks;\n2) sademevee kanalisatsiooniks, mis on ette nähtud sademevee ärajuhtimiseks;\n3) ühisvoolseks kanalisatsiooniks, mis on ette nähtud reo- ja sademevee ärajuhtimiseks.\n(1)Veevarustuse ja reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuste hinnad kehtestab vee-ettevõtja kooskõlastatult Konkurentsiameti või kohaliku omavalitusega.\n(2) Klient tasub veevarustuse ja reo- ning sademevee ärajuhtimise teenuste eest vee-ettevõtjale kehtestatud hindade alusel vastavalt eeskirja §-le 24.\n(1) Ühiskanalisatsiooni kaudu avalikelt teedelt ja tänavatelt sademevee ärajuhtimist ning veemahutitest kahjutule tõrjumiseks ning teisteks päästetöödeks ja õppusteks, samuti avalikest veevõtukohtadest muuks otstarbeks vee võtmist ning selle eest tasumist reguleeritakse vallavalitsuse ja vee-ettevõtja vahelise lepinguga.\n(2) Reovee ja fekaalide väljaveol ning ühiskanalisatsiooni purgimisel tuleb juhinduda Väike-Maarja valla reovee ja fekaalide käitlemise eeskirjast. Purgida võib vee-ettevõtja määratud purgimiskohtades vee-ettevõtjaga sõlmitud lepingu alusel.\n(3) Ühisveevärgil oleva avaliku veevõtukoha hooldust korraldab selle omanik, kes peab tagama veevõtukoha heakorra ning sanitaarnõuete täitmise.\nVeega varustamine ja reo- ning sademevee ärajuhtimine\n(1) Peatorus tagatav veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt piirkonniti, lähtudes valdavast hoonestuskõrgusest ja võrgurajatiste tehnilisest lahendusest. Vee-ettevõtja tagab minimaalse veerõhu 2,5 baari maapinna kõrgusel ja rõhk ei tohi ületada 6 baari.\n3) lubama vee-ettevõtjal paigaldada kinnistu veevärgile veearvesteid ning neid vajadusel vahetada või demonteerida;\n(5) Kui kliendi tehtud keelatud ühenduse, ühiskanalisatsiooni ohustava reostuse ärajuhtimise või kliendi muu süülise tegevuse tõttu on reostunud vesi ühisveevärgis, rikutud ühiskanalisatsiooni rajatist või tekitatud kahju keskkonnale, siis hüvitab klient kahju seaduses ettenähtud korras.\n2) kinnistu veevärgi sisendus- ja kanalisatsiooni väljundtorustik.\n(3) Kliendil on keelatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni juurde kuuluvate ning kinnistuvõrkude plommitud sulgurite omavoliline avamine või sulgemine.\n(4) Eemaldatud plommide taaspaigaldamise kulud kannab klient.\nTeenuse osutamise katkestamine ja taastamine ning teenuse osutamine avariiolukorras\n(3) Vee-ettevõtja teavitab Väike-Maarja valla kodulehel või Infolehes ühisveevärgi ja kanalisatsiooni rajatiste plaaniliste ehitus- ja remonttööde aja vähemalt viis päeva enne tööde algust.\nOmavoliline veevõtt ja reo- ning sademevee ärajuhtimine\n2) torustikule, sulguritele ning vee- või reovee mõõdusõlmele vee-ettevõtja pandud plommid on eemaldatud või rikutud.\n6) vee-ettevõtja loata toimub vaatlus- või muu kaevu kaudu reovee või fekaalide purgimine ühiskanalisatsiooni või reovee kanalisatsiooni juhitakse vastavad lepingukokkulepet omamata sademevett.\n(3) Kui omavoliline reovee või fekaalide ärajuhtimine (purgimine) toimus teisaldatavate mahutite tühjendamiseks, tasub ärajuhtija vee-ettevõttele hüvitist, lähtudes kasutatud mahuti mahust ja reovee ärajuhtimise teenuse hinnast, kusjuures maksimaalselt on võimalik nõuda tasu 5-kordset mahuti mahu eest. Purgimisel sademeveekanalisatsiooni suurendatakse hüvitist vee-ettevõtja makstud kõrgendatud keskkonnatasu ja tavapärase keskkonnatasu vahe võrra.\nNõuded ärajuhitava reo- ja sademevee kohta\n60,1 - 65,0\n65,1 - 70,0\n3) sademevee juhtimisel sademevee kanalisatsiooni (kraavi) on naftasaaduste piirväärtuseks 5 mg/l, hõljuvainete sisalduse piirväärtus 40 mg/l ja ohtlike ainete sisalduse piirväärtused vastavad käesoleva lõike punktis 2 sätestatule.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud reostusnäitajate piirväärtuste ületamise korral on vee-ettevõtjal õigus keelduda piirväärtusi ületava reo-, sademe- ja drenaaživee või muu pinnase- ja pinnavee vastuvõtmisest.\n(3) Reo- ja sademevee proovivõtu sageduse ja proovis reostusnäitajate loetelu ning reostusgrupi määrab vee-ettevõtja, lähtudes reostuse iseloomust ja tasemest. Klient, kes kasutab oma tegevusalas või tehnoloogias ohtlikke aineid sisaldavat tooret, abimaterjale, pooltooteid või kemikaale, on kohustatud teatama vee-ettevõtjale kõigist reoveega ärajuhitavatest saasteainetest ja kinnistul kasutatavatest või hoitavatest ohtlikest ainetest ja materjalidest, sealhulgas bakterioloogiliselt ja radioaktiivselt ohtlikest ainetest ja materjalidest.\n(7) Kui proovi analüüsi andmetel reovee reostusnäitajate tase ületab eeskirja või kliendi ja vee- ettevõtja vahelise teenuslepinguga määratud saasteainete piirväärtusi või reovee reostusgruppe (k.a ohtlike ainete sisalduse osas), on vee-ettevõtjal õigus võtta ülenormatiivse reostuse tasu kuni uue proovi analüüsi andmete esitamiseni, millest selgub, et saasteainete (k.a. ohtlike ainete) sisaldus vastab eeskirjas või teenuslepingus märgitule.\nVee mõõtmine ning reo- ja sademevee arvestus ning teenuste eest tasumine\n(1) Kinnistu veevärk peab olema varustatud mõõdusõlmega vee mõõtmiseks, mille paigaldab vee-ettevõtja, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kliendi poolt paigaldatud mõõdusõlm peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele. Klient teostab tema poolt paigaldatud mõõdusõlme veearvesti hooldust ja taatlust.\n(2) Kinnistul tarbitav vesi peab olema mõõdetud ühes mõõdusõlmes. Enam kui ühe mõõdusõlme rajamine kinnistule ühisveevärgist saadava vee mõõtmiseks võib toimuda erandina vee-ettevõtja loal.\n(5) Vee-ettevõtja paigaldab (oma kulul) viie tööpäeva jooksul pärast teenuslepingu sõlmimist kliendi kinnistu tarbeks veearvesti veemõõdusõlme, kui vee-ettevõtja ei ole kliendiga kokku leppinud teisiti. Vee-ettevõtja teostab veearvesti hooldust ja taatlust. Teenuslepingu lõpetamisel demonteerib vee-ettevõtja tema poolt paigaldatud veearvesti.\n§ 23. Reo- ja sademevee arvestus ja mõõtmine\n(1) Reovee kogus, mille klient juhib ühiskanalisatsiooni, võrdsustatakse ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega. Kliendil on õigus taotleda vee-ettevõtjalt reovee mõõtmist arvestiga. Kõik reovee mõõdusõlme ehitamise ning arvesti paigaldamise, taatlemise ja hooldusega seotud kulud kannab klient.\n(3) Kliendil on õigus taotleda sademevee mõõtmist arvestiga. Kõik sademevee mõõdusõlme ehitamise ning arvesti paigaldamise, taatlemise ja hooldusega seotud kulud kannab klient. Kui klient ei soovi kasutada sademevee mõõtmist, siis sademevee kogus arvutatakse järgneva valemi järgi:\n(6) Reovee mõõdusõlme paigutus ja ehitus ning kasutatavad reoveearvestid peavad tehniliselt vastama vee-ettevõtja esitatud nõuetele. Reovee mõõdusõlme vaatab üle ja annab kasutusse lubamise aktiga vee-ettevõtja.\n(7) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademevesi satub suures koguses kinnistu reoveekanalisatsiooni ülenormatiivse infiltratsiooni või muul teel, on vee-ettevõtjal õigus teostada kinnistult ärajuhitava reovee koguse kontrollmõõtmist. Kliendil on õigus jälgida sellise mõõtmise teostamist. Mõõtmisandmed on aluseks kinnistu kanalisatsiooni võimalike tähtajaliste korrastusettekirjutuste tegemisel või teadete esitamisel ning ärajuhitava reovee eest tasumisel.\nTeenuslepingu sõlmimine ja lõpetamine\n(2) Kui tähtajalist teenuste kasutamist soovitakse olemasolevate või ehitatavate kinnistu ühendustorude kaudu (ehitusaegne veekasutus), mis edaspidi jäävad alalisse kasutusse, sõlmitakse teenuste osutamise tähtajaline leping eeskirja § 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt.\n2) juhul, kui kinnistu piiri muutumise või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamise või muu tegevuse tõttu ei ole klient enam kinnistu või ehitise kui vallasasja omanik või hoonestusõiguse alusel maa kasutaja;\n§ 29. Eeskirja kehtetuks tunnistamine\nTunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 25.02.2011.a. määrus nr 3 „Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri“.


Suvepalee – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Suveloss ja keisriaed)\nSuvepalee (lihtsustatud hiina: 颐和园; traditsiooniline hiina: 頤和園; pinyin: Yíhéyuán) või Suveloss on loss Pekingis Hiinas.\nPekingi suveloss ja keisriaed\n39° 54′ 38″ N, 116° 8′ 28″ E\n1998 (22. istung)\nTervet müriaadi sildu, pagoode, aedu, järvi ja ojasid sisaldavat, 294 hektaril laiuvat keiserlikku residentsi hakati rajama Jini dünastia ajajärgul (1115–1234) ja seda nimetati Selgete Vete aiaks. See on Hiina keiserlikest aedadest suurim. Kaua salajas hoitud rajatis avati laiemale avalikkusele aastal 1924. Seda loetakse hiina aiakunsti üheks tippsaavutuseks. See on üks Pekingi suurimaid turismiatraktsioone. 1998. aastast kuulub suveloss UNESCO maailmapärandi nimistusse.\n18. sajandi lõpus hakkas palee võtma oma praegust kuju, kuid Teises oopiumisõjas (1860) Briti ja Prantsuse sõdurid hävitasid selle. Keisri ema Cixi ehitas Hiina mereväelt võetud raha eest residentsi üles ja nimetas ümber Suvepaleeks, bokserite ülestõusu ajal (1900) rüüstasid selle taas võõrväed.\nTänapäeval, täielikult restaureerituna, pakub see Pekingi kesklinnas imelist pelgupaika, kus võib imetleda poekesi, kohvikuid, paate, maagilisi vaateid ja idüllilist mägist maastikku. Enamikku paviljone ühendab omavahel 700 m pikkune ja maalidega kaunistatud katusega jalutustee.\nLähedal asub suuresti varemeiks muutunud vana keisripalee, mis oli oma järglasest väga erinev. See polnud kujundatud Hiina klassikalises stiilis, vaid baroki põhimõtete järgi jesuiitlike arhitektide poolt Giuseppe Castiglione juhtimisel. Palee rajati 18. sajandil keiser Qianlongi valitsemisajal, kelle eesmärgiks oli üle trumbata tolleaegsed Prantsuse ja Itaalia lossikompleksid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Suvepalee&oldid=5187331"\nLehekülje viimane muutmine: 5. jaanuar 2019, 18:31


Nädalavahetusel heitsin pilgu Julekulerite raamatusse (Tartus Rahva Raamatus) - tore ja vahva raamat, kuid omale riiulisse jätan hetkel ostmata. Isetegijad saavad ise kokku panna oma vaikese albumi oma kuulidest ja mustritest. Lahe!\nKoerakese muter taas Nõukogude Naise mustrilehelt ja kingipakk Laima piparkoogikotilt.\ntiggr kribas kell 13:07 - Link - kommentaarid (5)\nÜks ütlemata jõulukuulim kuul. Puhja kindakirja lõiguke (Nõukogude Naise mustrilehelt).\nLepatriinutünn - tahtsin küll kuuli aga välja tuli hoopis .... Pole küll jõululaadne aga no miks ei võiks siis jõulukuulil kaks lepatriinut ringi ronida. Lepatriinu hakkas silma Nõukogude Naise (juuni 1976) mustrilehelt. Mustrit peab ümber kohendama s.t. et keskkoht tuleb laiemaks teha, et ta kuulina hakkaks veerema.\ntiggr kribas kell 12:21 - Link - kommentaarid (4)\nGoogeldades jõulukuulide juhendeid komistasin ühe imelihtsa mütsijuhendi otsa. Kiirelt valmis kaks mütsi. Lõng Aron (üldiselt mulle krjud lõngad kohe üldse ei meeldi, aga kingitud hobuse suhu ei vaadata , vardad 4 ja 4.5, tüdruku mütsi alustasin 72 silmaga ja poisi oma 76 silmaga.\nPoisi müts sai kaunistuseks pisikese fimo nööbi, et teaks kus on esimene ots ja tüdruku mütsile heegeldasin kiisunäo ja kuulike sai kaunistuseks väikese heegeldatud lille.\ntiggr kribas kell 17:57 - Link - kommentaarid (2)\nKõik neli kuuli on seni täitsa omas mõõdus.\nEsimese punarohelise katsetuse tegin Susa KihnuKuuleri järgi.\nJärgmiseks valmis roosa villasest lõngast kuulike.\nKolmandaks katsetasin ise mustri joonistamist, valmis must-valge Inglikuul. Leidsin vanast Nõukogude Naise lõikelehelt välja lõigatud Puhja kindakirjad ja mulle meenutasid need kolmnurgad inglikesi.\nViimane kuul heleroheline-punane sai peale spiraali.\ntiggr kribas kell 09:13 - Link - kommentaarid (2)\nPilguheit ajas tagasi, ainult mõned kuud, siis kui veel soe oli ja ....\nPeamiselt lõngad Red Hart Soft Cotton (heledam) ja Lõng Merci ja miskit tundmatut rohelist.\nMüts Novita Bambust.\nLõngaks Red Hart Soft Cotton.\nMütside ideed ja põhijuhendid Mütsraamatust ning enamus kaunistusi raamatust 201 heegeldist.\ntiggr kribas kell 14:05 - Link - kommentaarid (1)


LUME SOOLAKUNINGANNA (TIKTOKER) WIKI, ELULUGU, VANUS, PIKKUS, KAAL, POISS-SÕBER, PUHASVÄÄRTUS, PEREKOND, KARJÄÄR, FAKTID - STARSGAB - TIK-TOK STAR BIO\nLume soolakuninganna (TikToker) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, poiss-sõber, puhasväärtus, pere, karjäär, faktid\nSnow the Salt Queen on ameerika Tiktoker, Instagrami staar ja sotsiaalmeedia isiksus. TikToki konto all on tal tohutu fänn. Tal on 1,4 miljonit + fänni oma cosplay, komöödia, vlogi, POV-i, relatiivsete, huulte sünkroonimise ja muude videote jaoks, mille ta oma TikToki konto alla laadib. Tema TikToki kasutajanimi on snow_the_salt_queen. Häälestage elulookirjeldused ja uurige lisateavet Snow the Salt Queen Wikipedia, biograafia, vanuse, pikkuse, kaalu, poisi, netoväärtuse, perekonna, karjääri ja paljude muude faktide kohta.\nLumi soolakuninganna ajastul\nKui vana on Snow soolakuninganna? Tema sünnipäev saabub 21. septembril 1998. TikToki täht Snow on 22-aastane. Ta omab Ameerika kodakondsust ja kuulub segarahvusesse. Tema sünnimärk on Neitsi. Ta sündis TX-s Houstonis.\nLumi soolakuninganna kõrgus ja kaal\nKui pikk on Snow, soolakuninganna? Ta seisab kõrgusel 5 jalga 5 kõrgel või 1,65 m või 165 cm. Ta kaalub umbes 55 kg. Tema keha mõõtmed on 34–26–35 tolli. Ta kannab rinnahoidja tassi suurust 33 C. Samuti on ta friik. Tal on ilusad tumepruunid silmad ja blondid juuksed.\nTegelik nimi Teadmata\nHüüdnimi Lumi soolakuninganna\nSünnipäev 21. september 1998\nLumi soolakuninganna poiss-sõber\nKes on Soolakuninganna Lumi poiss-sõber? Ta pole oma tutvumiselu kohta mingeid teadmisi andnud. Praegu on ta vallaline ja keskendunud väga oma karjäärile. Kunagi tahab ta võita näitlejana Oscari.\nLumi soolakuninganna puhasväärtus\nKui suur on Snow the Salt Queen'i netoväärtus? Ta jagas Instagramis moe- ja elustiilifotosid. Nagu 2020. aastal, on tema netoväärtus hinnanguliselt umbes 300 000 dollarit (USD). Samuti saavad ta sponsorite partnerluse ja reklaamide eest palka.\nLumi soolakuninganna karjäär\nLumi, soolakuninganna on sotsiaalmeedia staar. Ta on ka fitnessitreener. Praegu on tal TikToki konto all miljon jälgijat. 2016. aastal postitas ta oma esimese TikToki video. Tegelikult on ta alates 2020. aasta oktoobrist TikTokis kogunud nii 1,4 miljonit + fänni kui ka 30 miljonit + südant.\nLumi Soolakuninganna perekond\nLume soolakuninganna tegelik nimi pole teada. Tema isa ja ema nimi pole teada. Tal on ka õdesid-vendi. Vastavalt haridustasemele on ta hästi haritud.\nLumi soolakuninganna fakte\nLoe ka: Jace Randolph (TikTok Star) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, tüdruksõber, puhasväärtus, karjäär, faktid\nkui pikk on keenia moore\nadam jones tööriista kõrgus\nandrade saja hinge kõrgus\nalexandria ocasio-cortez rinnahoidja suurus\nkui palju kaalub Michael Strahan\nkui pikk on demi lavato


IMPACT 80/20: 25 aastat tipus – õnn või teadlik tegutsemine? - WSI Online\nEdukas pole see, kes teeb ühe korra hästi, vaid edukas on ikka see, kes suudab korduvalt ennast tõestada. Selle suurepäraseks näiteks on Ott Kiivikas, kes on juba aastaid olnud meie esikulturist. Kuid lisaks sellele on ta ettevõtja, koolitaja, treener, toitumisspetsialist ja nüüdsest ka autor. Seega on temalt nii mõndagi õppida nii sportlastel kui ettevõtjatel, aga ka turundajatel ja teiste valdkondade esindajatel.\nKristjan Raude kutsus Ott Kiivikase IMPACT 80/20 saatesse, et temalt lähemalt uurida, mis on taolise edu taga. Kas see on juhus või teadlik tegutsemine? Siia blogisse oleme saatest kirjutanud lühikese kokkuvõte. Tervet saadet saad vaadata siit.\nÕnn või teadlik tegutsemine?\nOtt Kiivikase arvates peab igas valdkonnas veidi õnne olema, kuid see ei ole määrava tähtsusega. Suurem ja olulisem osa on siiski teadlikul tegutsemisel. „Spordis umbes 80% on ikkagi sihipärane tegutsemine ja võib-olla see 20% on õnnefaktor,” ütleb Ott Kiivikas.\nOtt ise on aastatega õppinud tegema täpselt nii palju, kui eduks vaja, ja ülejäänud aja täiesti spordist välja tulema ning oma energiat hoopiski teistesse tegevustesse või suhetesse suunama. Ehk tema kui tippsportlase üks eduvõtmetest on see, et ta ei ole liiga palju sportlane. Samasugust mõtteviisi soovitab ta ka näiteks ettevõtjatele – olla mitte liiga palju ettevõtja. Sest elu ei koosne ju vaid ühest tegevusest, mida inimene teeb. Tema sõnul kaotavad just need inimesed, kes panustavad nii-öelda ainult ühele kaardile. „Oluline on osata vahepeal sellest põhitegevusest välja tulla ja tegeleda ka muude asjadega,” soovitab Ott.\nMida soovitaks Ott noorele iseendale?\nOtt usub, et usk iseendasse on igasuguse tegevuse alus. Kuid olulisem on, et see usk iseendasse ei kaoks ära ka siis, kui kohe kõik asjad ei hakka minema nii nagu lootsid. Ehk küsimus on selles, kuidas rasked perioodid üle elada. Üks asi, mis Oti arvates võiks selle vastu aidata ja mida enamus sportlasi võiks teha, on enese harimine. Ja seda mitte ainult hariduse või mõne ameti omandamise läbi.\nSelleks, et sportlane suudaks oma tegevust aastaid ja aastaid nautida, on Oti arvates oluline ka treeningprotsessis leida üles need punktid, mis annavad jõudu jätkamiseks. „Küsimus on selles, et sa pead suutma ajas muutuda. See on minu arvates üks olulisimaid asju – sa ei tee seda, mida sa kogu aeg teinud oled ,” ütleb Ott.\nSamuti soovitab Ott sportlastel juba varem hakata oma tagalat ette valmistama, mitte alles siis kui sportlaskarjäär on läbi. „Elu ei koosne ainult spordist. „Sportlased peaksid mõtlema ka sellele, et oleks olemas mõni varukaart kaardipakis, millega saaks mängida, kui ei lähe nii hästi,” ütleb Ott. See variant B võiks Oti sõnul olla midagi meelepärast, mida sportlane teeks ka ilma rahata, kuid mida saaks edasi arendada potentsiaalseks sissetuleku allikaks.\nKui sportlane soovib üles ehitada oma personaalbrändi, ei tohiks Oti arvates keskenduda vaid oma sportlikele tulemustele. Tuleks vaadata avaramalt ja leida üles need viisid, kuidas saaksid laiemalt ühiskonda panustada. „See loob inimeste silmis sinust ka mingi kuvandi, et sind ei huvita ainult need asjad, mis sulle korda lähevad, vaid sulle lähevad korda ka teiste inimeste asjad,” ütleb Ott.\nNõuanded kiire eluviisiga inimestele\nOtt leiab, et kiire eluviis ei tähenda seda, et inimene ei saa teatud režiimi jälgida. Kui kiire eluviisiga inimesel on soov viljeleda tervislikku eluviisi, siis Oti sõnul on väga oluline osa aja planeerimisel ja seda ka toitumise mõttes. Ehk kiire eluviisiga inimese puhul eeldab tervislik eluuviis lihtsalt oma tegevuste väga täpset läbi mõtlemist. Liikumise puhul leiab Ott, et selleks ei pea kohe spordisaali minema. Kõige lihtsam on näiteks hakata lifti asemel trepist käima. Kuigi see ei pruugi kohe märgatavaid tulemusi anda, siis järjepidevalt seda tehes on pilt juba teine.\nTagasi IMPACT 80/20: Mida peab teadma GDPR-ist?


Reaktor :: Raamatuarvustus: Mart Sander „Kõhedad muinaslood“\nRaamatuarvustus: Mart Sander „Kõhedad muinaslood“\nTänavusel HÕFFil esitles Mart Sander raamatut „Kõhedad muinaslood“, mil alapealkirjaks „Kogumik fantaasia- ja õudusjutte“. Taskuformaadis ja pehmed kaaned, loetavas suuruses kiri, lisaks veel autori illustratsioonid – meeldiv kätte võtta ja lugeda. Samuti on sümpaatne, et Mart Sander pole läinud moodsa kirjastusliku hämamise teed ning žanri ja raamatu olemust häbenenud ja hämanud. Muinaslood, kõhedus, fantaasia, õudus ja jutud – lugejal peaks selle peale juba mingi pilt silme ette tekkima. Vähemasti sellisel, kes on kursis Mart Sanderi varasema kirjandusliku loominguga...\nEnne kui raamatu kallale asuda, tahaks ma meenutada midagi mälestuslikku. Kunagi ammu, 90ndate keskpaiku, kirjutasin ma üldhuviajakirja Favoriit lühema loo eesti ulmest. Seda kohalikku ulmet ei olnud sel ajal kuigi palju, aga samas piisavalt, et Mart Sanderi jutukogu „Mercator“ (1994) mainisin ma vaid möödaminnes. Mitmel põhjusel, aga peamiselt just seetõttu, et sel hetkel ootasin ma (taas)tärkavalt eesti ulmelt midagi muud ja seepärast ei pidanud ma antud köidet nii oluliseks. Eks selline arusaam sai üsna kiirelt ka karistatud, sest pärast ajakirja ilmumist tegi üks kamraad kodusel napsuõhtul mulle väga põhjaliku verbaalse nuhtlemise. Mismõttes vaid möödaminnes mainid? Tegu ju ühe stiilseima eesti autori teosega!\nJätame siit mälestustest edaspidiseks meelde sõna „stiilne“, sest seda läheb meil veel vaja.\n„Kõhedad muinaslood“ sisaldab seitse juttu-lühiromaani ja kuna autor on raamatu lõpus kenasti dokumenteerinud tekstide kirjutamisaja ja -ajendid, siis saab huvilisem lugeja mõttes mingit statistikat ja üldistusi teha. Palju tekste on kirjutatud algselt raadio, filmi või teatri tarbeks ning kõige vanem on kirja pandud juba ammusel 1992. aastal. Sõna „tarbeks“ on samuti oluline meelde jätta, sest Mart Sander ütles esitlusel selge sõnaga, et ta hakkab alles siis kirjutama, kui on kindel, mis sellest tekstist saama peab. Sander ütles, et reeglina hakkab ta kirjutama, kui keegi temalt midagi tellib, et ta ei usu seda palavikulise looja teooriat, kus loovisik kannatab ja kannatab ning lõpuks midagi välja purskab.\nKogumiku seitsmest tekstist on raamatukaante vahel varem ilmunud viis: kaks Indrek Hargla koostatud antoloogiates „Eestid, mida ei olnud“ (2017) ja „Vinguv jalaluu“ (2018) ning kolm Mart Sanderi ingliskeelses jutukogus „Z, the Terminal Letter“ (2005).\n„Must kast“ – lühiromaan andekast muusikust, mis minu jaoks oli pisut kurnav lugemine, sest mulle sai üsna alguses selgeks, mis toimub ja mis on see pealkirjas mainitud must kast. Samas sain ma aru, et ega autor toimuvat ja kasti erilise mõistatusena ei kirjutanud, oluline oli hoopis muusikuga toimuv. Mõneti aitas avalugu mul vist sihiku paika panna, sest edasine oli lobedam lugemine.\n„Tegelikult“ – jutt, mille põhjal valminud filmi ma 2018. aasta HÕFFil nägin. Film on härjalt kogu maailmas auhindu saanud, aga mind jättis see küll üsna ükskõikseks. Ja sellise kergelt ükskõikse ja väga ettevaatliku emotsiooniga ma jutu kallale ka asusin ning lugesin loo, mis oli ehk kogumiku üks parimaid. Öö ja kaks vestlejat baarileti ääres.\n„Üksinduse allikas“ – Kreutzwaldi-antoloogia „Vinguv jalaluu“ lugejatele ilmselt tuttav, aga minu jaoks uus tekst. Mulle meeldis! Alglugu meelde küll, aga mitte niipalju, et ma oleks suutnud võrrelda, mida sellega tehti. Lugesin siiski pigem Mart Sanderi juttu. Meenub, et kui autor antoloogia esitlusel jutust katkendeid ette luges, siis jäi mulje, et tegu on pigem naljalooga, aga ei olnud.\n„Saatan Robert“ – alternatiivajalooliste lugude antoloogia „Eestid, mida ei olnud“ tarbeks kirjutatud tekst, mis pole küll klassikaline alternatiivajalugu. Sellest hoolimata on see 1856. aasta Revali teatritrupi lugu üks ägedamaid nii antoloogias kui ka kogumikus. Usun, et tekst on ulmefännidel loetud ja seega pole mul põhjust siin pikemalt.\n„Öine palavik“ – pisut uimane ja kergelt palavikuline lühiromaan ühest naisest, kes koos mehega kolib majja, mil on oma salajane ajalugu. Eks igaüks taipab, mis seepeale juhtuma võiks hakata...\n„Kolmkümmend minutit mõrva“ – maleteemaline mõrvalugu, kus kogu aeg perspektiivi muudetakse ja selged asjad mingil hetkel enam nii selged polegi, kuniks need taas selged on. See kriminaalse kallakuga lühiromaan on ka kogumiku „Kõhedad muinaslood“ ainus tekst, mida vist kuidagi ulmeks ei saa pidada, aga ega too seepärast nüüd halvem pole.\n„On teil unistus?“ – jutt suurtest soovidest ja nende täidemineku hinnast. Küüniline puänt teeb teksti ka sobilikuks lõpulooks kogumikule.\nMart Sander ütles raamatu esitlusel, et kogumik peaks pakkuma nädalajagu lugemist – jutt ja päev ning peaks niimoodi aitama üle saada HÕFFi võõrutusnähtudest. Tunnistan, et läksin hoogu ja lugesin raamatu läbi suisa kolme õhtuga. Oleks ka kiiremini saanud, aga juttude lugemisega on ikka nõnda, et tahaks pärast ühe lõpetamist ja järgmise alustamist väikese pausi pidada. Sirutad jalgu ja selga, puhkad pilku, teed tassi kohvi jne. Kuigi jah, eks paar korda läks ka kaks juttu järjest. Oli himu ja hoog oli samuti sees.\nMart Sanderi jutud, nii värskes kogus, kui ka varemloetud, on sellised kergelt vanamoelised. Kuigi lugude tegevusaeg ulatub rahvajutulikust muinasajast tänapäeva, toimub enamuse tekstide tegevus siiski XX sajandi esimesel poolel. Pole ka ju suur saladus, et teise ilmasõja eelne aeg on Mart Sanderi lemmikajastu, et tollane nn kaotatud aeg.\nSamas, ei saaks öelda, et need jutud võiksid olla mõne kahe ilmasõja vahel kirjutanud tundmatu Euroopa autori looming. Siin-seal viskab ikka sisse midagi sellist, mis teeb neist moodsa, aga teatava perioodi vaimus kirjutatu. Ma ei julge väita, kas ma pimetestis tunneksin ära Mart Sanderi jutu, aga lugedes oli küll pidevalt selline emotsioon, et siin ta teeb nüüd seda ja siin seda. Mingid võtted kordusid tekstist teksti – ja see pole üldsegi paha. Positiivsena võiks veel märkida seda, kuidas Mart Sander hoiab lugu kontrolli all. Näiliselt need jutud kulgevad üsna loiult ja teinekord justkui sihitult, aga jutu lõppedes on selge, et kõik oli lõpu nimel ja polnud siin midagi sihitut. Eks annab tunda autori stsenaristi- ja lavastajakogemus.\nKogumiku „Kõhedad muinaslood“ tekstid kerivad vaikselt, ajuti ehk isegi uniselt, aga rahuliku pinna all on kirg ja toimub palju. Sageli on tekstidel ka ootamatuid jõnkse sees ja lõpus. Vähemasti minuga juhtus mitu korda, et lugesin teatava uimleva naudinguga ja siis järsku tekkis küsimus, et mis nüüd... lappasin siis lehekülje-kaks tagasi ja leidsin üles selle jõnksu, kus jutt pöördus, või siis lihtsalt midagi olulist toimus.\nKes võiks olla selle raamatut lugeja? Loomulikult Mart Sanderi ande austaja, aga ka kõik lühijuttude huvilised. Võimalikul lugejal ei maksaks ka heituda või erutuda raamatu tiitellehel olevast määratlusest „fantaasia- ja õudusjutud“, sest päris tüüpiline ulme see pole. Lihtsalt natuke põnevad, kergelt kõhedad, pisut fantastilised ja romantilised lood. Ja stiilsed! Ulmefänn peaks mainitut arvesse võtma, siis pole pettumust ja põhjust pärast viriseda, et miks autor ei kirjutanud sellist ulmet, mida fänn ootas.


Kommentaarid - Eesti jõuab Baltimaadest viimasena “Ansipi meetodil” rikkusevahet Läänega kahandada - ärileht.ee\nEesti jõuab Baltimaadest viimasena “Ansipi meetodil” rikkusevahet Läänega kahandada - kommentaare 1-15\nRegistreeritud (67) Anonüümne (195)\nPolitrukil ja reformi erakonnal, olid ainult loosungid.. langu parteikoolis õpetati... tegelikult oli\n17 aastat riigi lammutamist ja riigi j arahva raha varastamist ja korruptsiooni... 17 aastat ehitati riigis pättid eja sulide ringkaitset...\nKus oli nii, et kui oled reformierakonnast, siis võid varastada, petta, ahistada ja korruptsiooniga tegeleda... keegi sind ei puudu..\nsest kõik uurijad olid ka reformistide poolt paika pandud.... Võime uhked ollla, julgelt edasi... jne....\nÜleöö värvi vahetanud kommunistid, said võimule, tänu vene luurele ja veb fondi vargusele..\nÜks näide, milleni viib ühe pundi pikaajaline valitsemine. Lugege: ylarteppo.eu\nmart0306-le Ida-saksamaa majanduslik seis pole seniajani lääne-saksamaa omaga võrdsustunud. Kuigi tegemist on ühe riigiga.\nKommunistid on alati loosungite varal püsinud. Jäid võimust ilma ja kohe võlad kaelas. Nüüd on vaja hambad ristis uuesti võim haarata, sest siis leiab raha ise tee sinuni. Kui see ei ole korruptsioon, siis mis see veel on. Ilusate silmade ja koheva saba eest raha ei anta. Käsi peseb ikka kätt ja rahvas sellest ei võida, kuid võidavad need, kes maksavad, kuid see ei ole korruptsioon, see on annetus, kuid teiste puhul see nii ei ole. Nomenklatuuri vajab võimu ja siis toetajaid hätta ei jäeta. Ma jälestan neid, sest iga korra puhul on nad nõus pükse vahetama. Kindlasti on neil kapis juba valmis valge-sini-punased püksid, et uue korra lpuhu need jalga tõmmata. Kõige müüdavam seltskond.\nKas see on siis Kameeleoni, Fooliummütsi või Seemnesöömise meetodil?\nTõesti, praeguse valitsuse seisakul ei saavutata mingit edasiliikumist.\nRef ja kesk ju ühe pepu kaks kannikat- sealt vahelt tuleb ainul si---.\nEx ole see tõeliselt ebaaus, sinna refi tagumikku läheb raha aga tuleb ainult s...a\nKas ikka jõuame?See "rikkus"kanditakse juba eos kohapeal ära:(\nIlmselt mõeldakse ikka rikaste riikide tänast taset. Soomlastega on meil ju samad sotid - palgavahe oli 10-15 aastat tagasi 3-4 korda ja on seda ka nüüd. Samas hinnad on küll soome omadele järele jõudmas, kohati isegi jõudnud või lausa edestanud. Nii et rikkaks me terve rahva ja riigina ei saa saamaski. Kui meil mõnda sampot kusagilt ei leita. Lihtsalt muu maailm ju ei seisa paigal ja sellega ka rikkus. Hea, kui me jõuame nendega sammu pidada. Ei enamat. Isegi meie rikkad on rikaste riikidega võrreldes alla keskmise.\nSm Mustajõe jaoks on siis töölised orjad.Meenub stalini venemaa kus tööline võis tööluusi eest vanglasse sattuda.\nmustjõe 11.05.2018 15:24\npaljud inimesed ei saa aru, et pööbel jääb pööbliks ja pööbel peab ettevõtlikele inimestele ära tasuma nende vaeva pööblile palka maksta\nKommentaar artiklile: Eesti Päevaleht » Jaak Madison politseinike ja päästjate palgatõusust: lootus on lollide lohutus\nPakun et sm. Ansip nõustuks :D\ntöölisklass ongi ori, mis siin valesti siis on, tä\nnapäeva ori, kellele erinevalt kaugetest aegadest ka palka makstakse:))))\nRiik ei anna meil võimalust! Eesti maksusüsteem selgelt pidurdab ja takistab arendustegevust. Suure lisaväärtusega toode tuleb aga kõigepealt välja arendada. Arendus perioodil aga pole kasumit ja seega 0 tulumaksust arendaja mingit "kasu" ei saa, küll aga kõigist teistest meie EESRINDLIKEST (tööjõumaksud, km ja muud). Seega arenduseks investeeritud igast Eurost läheb keskmiselt riigile 25%.\nmis sa töll eestis vahid siis?:)))\nSellised, nagu mustjõe, ongi need vene plgalised provokaatorid...\nNetis vaprad, elus kohe imevad, kui vatuseid küsid...\nmustjõe kujutab juba ette, et on trollivabriku juht :D niimodi siis need süstid seal paldiski mnt rohelise plangu taga mõjuvadki :D\nmis sa töll eestis vahid siis?:))\nKui tahame Soomele järgi jõuda tuleb vastu võtta sama maksusüsteem nagu Soomes. Soomes maksab ka ettevõtja korralikult makse, mitte nii nagu ettevõtjate lobipartei parasiitliberaalid Eestis tegid, Maksud rahvale, rahaspekulantide ja ettevõtjate kasumid maksuvabalt Eestist välja uusi tehaseid ehitama, nii nagu Hansapank eesti kasumiga kogu Baltikumi pangavõrgu üles ehitas maksmata siin kopikatki tulude pealt.\nMitte ükski teiste kasutatavate lahenduste pimesi ülevõtmine ei lahenda midagi. Usub keegi, et rootslased oma pangamiljarditega oleks üheksakümnendatel siia täiesti tühjale ja palja p...ga maale tulnud, kui neile siin ülikasumeid poleks terendanud?\nKui endal kapitali pole, siis paremal järjel olijatega samasid maksu jms tingimusi pakkudes ei tuleks täiesti laostunud ja pankrotis riiki keegi äri tegema. Kui endal raha pole, siis tuleb see teiste oma kuidagi kohale meelitada. Rahvas ikkagi ei taju seda, et 90ndate alguses polnud Eesti riigil mitte midagi ja puu otsast seda raha ei kukkunud. Veerand sajandit hiljem on aga reaalsus selline, et ilma väliskapitalita poleks siin praegugi suurt midagi. Nii et tuleme tõrvikutega tänavatele ja ajame kogu Rootsi raha riigist minema? Ilmselt jõuame sellega oma rahvusriikliku antiliberalistliku õndsuseni?\nega me su u:)nistuste venemaal ei ela, ja kopikatega ei arvelda\nPealkiri on ajuvaba ning ei vasta reaalsusele. Idaeuroopaga võrreldes on meil siin ikkagi väga hästi\nIda-euroopaga võrreldes - ega Eesti ju ometi põhjamaa pole :D\nKommunisti plaan, idaeuroopa palkadega uueks põhjamaaks.\nEesti üritab põhjamaa olla idaeuroopalike võimaluste ja oskuste juures - omamata tegelikult isegi neid oskusi. Muu Ida-Euroopa on edukalt tööstuse arendamisega end jalule aidanud, meil aga protesteeritakse nii tehaste kui raudteede vastu.\nHarjumaa elu on sarnane jõukuselt keskmise Saksamaa piirkonna eluga, ainult asotsiaalidel ja töötutel on siin kehvem\nRiigiametnik oma mullis võib tõesti nii kujutleda. Pole ime, et reaalsusetajuga nii suured probleemid on...\nMa ei väsi kordamast, JA SEDA KA KAJA KALLASELE (loe - reformierakonna valijatele) meelde tuletamast!\nViktor Trasberg selgitab,\nkuhu me oleme oma maksuraha lasknud ära nihverdada:\nVõtame pangandussektori. 16 aasta jooksul on pangad teeninud Eestis kokku 4 miljardit eurot kasumit ning on selle pealt maksnud 154 miljonit kasumimaksu. Arvestuslik keskmine aastane maksukoormus on 3,8 protsenti (seda olukorras, kus nominaalne maksumäär on liikunud 26 ja 20 protsendi raames). Pooltel vaadeldava perioodi aastatel pole üldse m i d a g i _ m a k s t u d või siis jääb arvestuslik maksukoormus alla 1 protsendi. Eesti pankade (mis suuresti kuuluvad välisosanikele) kasumimaksukoormus on seega olnud üpris tagasihoidlik. Teaduste Akadeemia seadusest on lugeda:\n„ Akadeemia põhiline missioon on teadlaste ühendusena sõltumatult ja kõrge teadusliku professionaalsusega aidata kaasa Eesti teaduse ning riigi sotsiaalse ja majandusliku arengu küsimuste lahendamisele”.\nM a k s u r a h a kogumine on Eestis olnud üks olulisemaid probleeme ja saab seda olema ka nähtavas tulevikus. Eesti vajab totaalset maksumaksmise ideoloogia muutmist, selle lahtihaakimist erakondade viljeletavast poliitretoorikast.\nKõigepealt tuleb märgata maksukogumise m a a i l m a p r a k t i k a üldtuntud vorme, mitte üritada uut jalgratast leiutada - lõpetada egoistlikust ideoloogiast lähtuv astmelise tulumaksu kogumise viisi d e m o n i s e e r i m i n e . Kas just siinkohal ei võiks akadeemiliste ringkondade eestvedamisel maksude kogumise p r i n t s i i b i d maksumaksjale äraseletatult sõnastatud saada, ja just seda m a a i l m a p r a k t i k a kogemusel.\nLas siis poliitikud seavad m a k s u m a k s m i s e määrad.\nJa lõpuks - maksu maksmine on au-asi, mitte karistus nagu seda Isamaa/IRL ja Rformierakond aastakümneid lollikestele pähe tagunud on.\nLõpetage see primitiivne "lihtsa maksusüsteemiga" rahva lollitamine!\nKahjuks ei kohanud siin ühtegi asjalikku kommentaari. Maksud ei ole majanduse arenemisel küll põhiteema. Põhiteemaks on hoopis kas me otsustame peale puulusikate midagi muud ka toota. Kaubakeskuste ehitamine ei vii majandust edasi. Kaubakeskus pole tehas. Allhangete teostamine ei ole samuti tase kuhu saab pidama jääda. Kõik inimesed ei saa ka Nortali sugustes firmades töötada. Kui meil ei hakata tööstust arendama siis järgmise kümmne aasta jooksul kaob Eestist kolmandik rahvaarvust. Järgnevalt tekib kriitiline seis maksude laekumise ja riigiaparaadi ülalpidamise osas. See tekitab uue laine, mille käigus lahkub veel hulga inimesi. Lõpuks on allesjäänud ressurss nii mannetu, et selle baasil ei ehita kunagi sellist elu ja töökeskkonda kuhu lahkunud inimesed tagasi tuleksid. Tulevikus elab Eestis alla poolemiljoni eestlase. Maksustage neid siis milliste valemitega tahes aga miljon ukrainlast, kes selle hetkeni siia on juurde veetud, noh suurem osa nendest ei maksa mingeid maksusid. Ja Ansip on saurus nagu Savisaargi, unustage nad, nende kunagised lubadused ei skoori enam.\nMidagi siin tootma ei hakata. Kui ühe tehase rajamise plaanidest rääkimagi hakatakse, on rahvas hangude ja tõrvikutega tänaval...\nKE meetod oleks veel hullem - SRÜ suunas muudkui...\nTropp Mustjõe on ju kõige ehtsamad reffide kui väidab, et Eesti rahvas on orjad ja nii peabki olema, kes veeretavad sente näppude vahel. Kuna on veendunud orav või sots, vahet pole, siis on arvatavasti tegemist ka vargaga. Valige liberaalid - sotsid, saate valetamise, korruptsiooni, vargused, demagoogia ja väljapressimise. Saate tegelikult ühtse Venemaa Eesti haru, mida oleme siin näinud juba aastaid tegutsemas.


Metsaaed: märts 2009\nTäna hommikul aknast välja vaadataes oli küll tunne, et keeraks magama, tõmbaks teki üle pea ja ei tõuseks üles enne, kui kevad lõpuks käes on!\nOn 28. märts ja väljas on tihe lumesadu!!! Üks minu klassi laps sel nädalal küsiski, et kas nüüd tuleb jääaeg... No ega see nii vale mõte ei olnudki! Vägisi kisub sinnapoole, et jääaeg mis jääaeg...\nMinu jaoks ei ole lõokese lõõritamine mitte mingi kevade näitaja. On ju olemas nn lõokesetalv...\nSel aastal ei ole meie kandis lõokest kuulda olnudki. Ja kuhu tal jalgu toetada olekski - igal pool paks lumi, mis jälgede järgi vaadates kannab isegi põtra, rääkimata siis inimesest.\nMinu jaoks on kevade algus seotud sookurgede kurluutamisega. Übina soo ja Heinassoo ju siin lähedal ja kured jalutavad teinekord suisa üle tee heinamaa peal... Ja igal kevadel on kurgede saabumine jäänud ajavahemikku 20. - 26. märts... Tänavu aga ei mingit jälge kevadest. Masendav! Olen põhimõtteline talve vihkaja ja nüüd on see nuhtlus kestnud juba üle nelja kuu. Vot see on juba talumatu!\nPostitaja: Mariihen kell 08:29 1 kommentaar:\nSee oli just tol päeval, kui meil oli vaja hinded välja panna, aga oh häda - e-kool teatas, et mul parool aegunud (Mis mõtte see aegub/vananeb?). Oli kiire mis hirmus ja eks ma siis vahetasin selle parooli ära.... Siis ühel hetkel - mul projektor üleval ja arvutipilt kenasti tahvlil lastele näha - no hakkame siis vaatama, et mis hinded "palgaks" välja annavad. Aga mida pole, see on parool - olin pikalt ja pidevalt tippinud uue parooli seda varianti, mida e-kool tunnistada ei tahtnud. Jõudsin juba adminile häiret anda, et ta teeks mulle uue, aga siis tuli ikka õnneks see uus parool meelde. No see selleks!\nTäna avan e-kooli ja mis ma näen - keegi on usinasti tööd teinud - täiesti uus väljanägemine. No ja hakkasin siis sisse logima ja üllatus-üllatus - parool jälle meelest läinud. Olen ikka täiega vaheaega nautinud ja kooliga seonduva peast pühkinud. Katsetasin jälle - tundus juba täiesti lootusetu olukord olevat ja olin loobumas, kui järsku hakkas loading... inglise keeles! Keskkond, mis on õpetajatele igapäevaselt vajalik! Ja pean ütlema, et mulle see värk kohe üldse ei meeldi! No kohe üldse mitte! Huvitav, kas see jääbki ingliskeelseks ja selliseks kahvatuks? Mitte et ma inglise keelest aru ei saaks (aga osa kolleege tõesti ei saa, nad saksakeelsed) ja silmanägemine nüüd nii halb ka ei ole, et vähe mahedamates toonides kirja ei näeks, aga siiski - norida tahaks ja kohe päris palju...\nPostitaja: Mariihen kell 17:48 Kommentaare ei ole:\nKevad! Ta tuleb siiski!\nTäna on väga tore kevadine päev olnud. Juba üsna hommikul sain terrassi järjekordselt lumest ja jääst vabaks. Asfaltteed on kenasti kuivad, kuid meil on sõitmine täielik sport - ühe päevaga on paks lumekiht sõiduteel muutunud püdelaks massiks, millest läbi trügimine on päris küsitav ettevõtmine. Igatahes poistele ma üksi järgi ei lähe. Lähme koos, siis on vähemalt keegi, kes vajadusel autot lükkamas on. Vahva oli vaadata, kuidas Kata kadakamäest voolasid piki autode rattarööpaid uhked veerohked jõekesed.\nSuurest vaimustusest, et kevad ikka tõesti tuleb, panin ühe sinilillede pildi siia üles.\nÜhtlasi on hea mängida, kui vahepeal "vint üle viskab".\nOleme majandussurutisest johtuvalt oma kulud- tulud kriitilise pilguga üle vaadanud, kuid kui ikka midagi peab nihu minema, siis see ka läheb.\nNimelt leidis meie üsna uus pesumasin, et aeg on "peast segi" minna ja nii ta ka tegi - elektroonika ütles üles. Konsulteerides remondimeestega selgus tõsiasi, et garantii kehtib vaid mootorile, mitte aga masina "ajule". Remont + sõidukulud maale tegid kokku sellise summa, et me otsustasime sama raha eest osta parem uue masina. Ja nii ka eile tegime.\nUus masin sai sissejuhatuseks päris mehe moodi tööd teha.\nPostitaja: Mariihen kell 15:22 Kommentaare ei ole:\nTäna, 18. märtsil sain lõpuks paprika ja tomatitaimekesed pikeeritud!\nTomatitaim ise pisike nagu hingepide, aga juba oskab tomati järgi lõhnata.\nÜhtlasi tegin ka mõned külvid ära: astrid koolile ja kui juba, siis juba - ka kodused seemned panin mulda.\nMajandus tõi just selliseid lilleseemneid, mida tellitud sai, aga üks päevakübaratest - oli vist karvane päevakübar - vot tolle pakendis oli seemneid alla kümne. Kui oli 5 - 6, siis oli juba kõvasti. Tahan neid imeseemneid Marikale ka näidata. Lihtsalt huvi pärast tahaks teada, kui palju nende imeseemnete eest raha tuli välja käia. Kuldseemnete moodi tunduvad kohe kangesti!\nPostitaja: Mariihen kell 17:38 Kommentaare ei ole:\nREKK-i kodulehele on ilmunud teade, et 6. klassi kolmas tasemetöö tuleb sel aastal inimeseõpetuses. Suur mure on sellega ühel pool. Kartsin koledasti, et tuleb loodusõpetus.\nPostitaja: Mariihen kell 18:22 Kommentaare ei ole:\nTuleb kevad või ei tule?\nTäna, 15. märtsil, tundub, et...... ei tule...\nPostitaja: Mariihen kell 08:39 Kommentaare ei ole:\nTäna ma ei teinud põhimõtteliselt arvutit lahtigi. Alles nüüd, õhtul, vaatasin postkastid üle.\nVaatasin päev läbi Animal Planeti kanalilt, kuidas üks "hull" madusid otsib ja neid pildistab. Ime, et see mees kõigi nende mürgiste elukate seas veel elus on!\nHeegeldatud sai ka - nimelt tuleb vankrit parandada talvel ja sellest lähtuvalt vaatasin üle oma suveriideid. Kuna meil on üleriigiline säästurežiim, siis tuleb ju uuendada olemasolevaid ja teha siis nägu, et näe, ongi uus hilp.\nPostitaja: Mariihen kell 19:44 Kommentaare ei ole:\nVägisi kipub pähe mõte, et tuleb hakata poisil Säreveres järel käima. Seni on ta kasutanud koolivenna küüti, kuid iga kord tema autost meie autosse ümber istudes on poiss ohanud, et küll on hea rahuliku juhi kõrval istuda.\nSee noor liiklushuligaan tavatses talvisel kiilasjääl sõita 130-nega (kui juba 60 km/h oli väikestel kõrvalteedel liig mis liig). Täna tuli poiss ja teatas, et sai püstitatud uus rekord - 170 km/h!!! Poiss ütles, et hoidis kümne küünega kinni igast võimalikust kohast, kust aga autos kinni hoida oli. Vaatas puid ja mõtles, kuidas oleks võimalik ellu jääda selle või selle puu otsa kihutades, kui kiirus selline pöörane.....\nLugesin talle siis sõnad peale, mida ta ise saab enda kaitsmiseks ära teha: turvavöö peab jooksma õigelt kõrguselt ja olema pingutatud. Kindlasti peab olema kuklatugi kõrgeks tõstetud. Ütlesin ka, et võid ju paluda peatuda ja öelda, et sa tõenäolise enesetapjaga mängu kaasa teha ei taha.\nVägisi kipub pähe mõte, et annaks patrullile väikese soovituse teatud kellaajal teatud teel kiirust mõõta. Tõepoolest, mul on hirm!!!\nVõtsime kätte ja alustasime kevadiste korrastustöödega!\nKasvuhoones oli juba päris mõnus ja soe. Sügisel oli sodi maha jäänud ja nüüd korjasime selle kokku. Üritasin ka natuke peenraid kaevata, et tuhk mulla sisse keerata. Ka õunapuude lõikamisega sai väike hakatus tehtud. Esimesena jäi oksakääride kätte Krügeri tuviõun. Seal sai küll ainult vesivõsusid maha lõigatud, aga asi seegi.\nLõket sai ka tehtud. Naabri- Tarmo helistas ja küsis, mis meil lahti on. Naeris veel, et keerake suits maha, muidu tema arvab, et tulekahju on lahti pääsenud.\nAga ega esimese tõsisema õues töötamise päevaga saa ennast päris ära vaevata! See on nagu päikese võtmisega - ikka tasa ja targu, muidu saab liiast!\nKirjutaks ka vahepeal midagi\nOlen viimasel ajal olnud suht laisk oma päeviku sissekannetega. Nojah, aga esiteks: ei ole olnud aega; teiseks: pole nagu suurt midagi toimunud; kolmandaks: varakevadine deprekas on peal ja neljandaks: hmm, ma pean natuke mõtlema.... kokkuvõttes: Laiskus, laiskus, lase lahti!\nEile õhtul sain palju tööd ära teha. Sundisin ennast 5. klassi loodusõpetuse tundi ette valmistama ja PowerPointi tegema. Siis järski ekraani allservas ilmus teade: Margit tervitab! Nii me siis jagasime oma töömuljeid ja kogemusi poole ööni. Samal ajal jõudsin lisaks sellele ühele PowerPointile veel kaks lisaks teha (ühe viiendale, teise kuuendale klassile), no ega ma muidu ei oleks viitsinud küll!\nHommikul üles ärgates oli päike juba suures kõrges! nii lahe! Kevad tuleb mühinal!\nKäisime linnas. Majandussurutis lööb hinnad alla - ostsin täna ära kulbi, mida ammu näpu vahel olen veeretanud ja hinnasilti vaadates ikka tagasi pannud. Nüüd sain 10 eeguga! Naerukoht!\nKoju jõudes oli päike juba kenasti sulatama hakanud. Tänase päeva lõpuks loodan terrassi nurgas seisvast jääkuhjast lahti saada. Lisaks provotseerisin kevadet: tassisin kasvuhoonest välja aiatoolid. Laud veel ei mahtunud välja, sest ukse taha on suur jäätunud hang :)\nReedel õue peal ringi vaadates leidsin risti-rästi jäljeread. Kassidel käib pulmatrall, ilmselt jänestel ka ning kits magab mõnikord vist suisa kasvuhoone taga.\nAga mõlemad mesitarud on tühjad :( Pered on ära surnud juba sügisel, sest talvesööta on veel praegu palju järel. Kahju küll!\nPostitaja: Mariihen kell 12:48 Kommentaare ei ole:


Kooliõpilaste suitsetamisvastase võistluse "Suitsuprii klass" võitjad on teada | Tervise Arengu Instituut\nKooliõpilaste suitsetamisvastase võistluse "Suitsuprii klass" võitjad on teada\nSelgunud on juba kuuendat korda toimuva "Suitsuprii klass" võistluse edukalt läbinud klassid ning loositud välja auhinnasaajad. "Suitsuprii klassi" võistlus on koolide jaoks välja töötatud programm, mille eesmärk on ennetada noorte suitsetamist, lükata edasi suitsetamise alustamist ning motiveerida juba suitsetavaid kooliõpilasi sellest loobuma.\n"Suitsuprii klassi" võistlusel osalevad klassid koos klassijuhatajaga otsustavad olla tubakavabad vähemalt kuus kuud. Lisaks suitsetamisele ei tohi tarbida ka muid suitsuvabasid tubakatooteid ega teha vesipiipu. Klass kinnitab soovi olla suitsuprii lepinguga, mida ühiselt allkirjastatakse. Võistlus põhineb vastastikusel aususel ja usaldusel.\nOktoobris alustas võistlust 853 klassitäit lapsi 234 koolist, kokku 15 816 õpilast. Kuna suitsetamist alustatakse aina nooremas eas, siis esmakordselt said sel aastal osaleda ka 4. klassi õpilased. Osalejate hulgas oli 135 4. klassi (15,8%).\nKuue kuu jooksul suutsid olla suitsupriid olla 612 klassi (71,7% osalenud klassidest) ja õpilasi 11 370 (71,9% kõikidest osavõtnud õpilastest). 4. klassidest suutsid edukalt vastu pidada 118 klassi 135-st (87,4% kõikidest 4. klassidest). Ülejäänud klassid langesid võistlusest välja, sest kõik klassi õpilased ei suutnud tubakast loobuda.\nVõistluse edukalt läbinud klasside vahel loositi välja kümme rahalist preemiat 5500 krooni. Preemiat võib kasutada matka, ekskursiooni või mõne muu klassiürituse korraldamiseks.\nRahalise preemia said loosiga järgmised klassid:\n- Kuressaare Gümnaasiumi 4b klass\n- Mustjala Lasteaed-Põhikooli 7. klass\n- Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumi 6b klass\n- Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasiumi 7b klass\n- C. R. Jakobsoni nim Torma Põhikooli 6. klass\n- Kohila Gümnaasiumi 5c klass\n- Kildu Põhikooli 5. klass\n- Sõle Gümnaasiumi 9b klass\n- Tallinna 32. keskkooli 5b klass\n- Saku Gümnaasiumi 11a klass\nSuitsetamise teemal tehtud uuringud tõestavad, et suitsetamist alustatakse aina nooremas eas. Global Youth Tobacco Survey (GYTS) uuringu järgi on Eestis 35% noortest proovinud suitsetamist enne 10. eluaastat. 13-15 aastastest noortest suitsetab 34,4%.\nRegulaarsed suitsetajad saavad just nendest inimestest, kes alustavad suitsetamist koolieas. Seega suitsetamise ennetustöö on efektiivsem siis, kui seda tehakse noorte inimeste hulgas. Väliskeskkonna mõju on väga suur. Noored hakkavad enamasti suitsetama, kui neid ümbritsevad inimesed suitsetavad. GYTS uuring ütleb, et 54% noortest on pärit kodudest, kus vähemalt üks vanematest on suitsetaja. Suitsetavate vanematega perekonnast pärit noortel on suurem tõenäosus saada ise suitsetajaks. Noored juhinduvad oma käitumises väga palju sõpradest. 29%-l noortest on kas kõik või enamik sõpradest suitsetajad.


MOPEEDIJUHI ÕPPEMATERJAL: - Raamat | Rahva Raamat\nAvaleht / Raamatud / Tehnika / Liikluseeskirjad ja testid / MOPEEDIJUHI ÕPPEMATERJAL\nKaupluses: 8.30 €\npüsikliendile: 7.89 €\nLiikumine on tervise pant. Seda teab meist igaüks, kuid kiire elutempo toob paraku kaasa vajaduse kasutada abivahendeid aja säästmiseks ning liikumise kiiruse suurendamiseks. Selleks sobivad väga erinevad sõidukid – jalgrattast autoni. Mopeed on väikseim mootorsõiduk, seda nii mootori võimsuse kui ka liikumiskiiruse tõttu. Seetõttu sobib mopeed liikumisvahendiks nii noortele kui ka vanadele, liikumiseks asulas ja väljaspool seda. Järgnevalt tutvustame mopeedi kui mootorsõidukit, mopeediga sõitmist ning liiklemise põhireegleid.\nTeel liiklemine peab toimuma turvaliselt. Lihtsaim viis ohutuse tagamiseks on liigelda liiklejate vahelise kokkuleppe kohaselt. Need kokkulepped on sõnastatud liiklemise reeglitena Liiklusseaduses. Reeglite olemasolu, nende tundmine ning järgimine kõikide liiklejate poolt on väga oluline.\nMopeed on mootorsõiduk, samas mootorsõidukiks ei loeta mootoriga jalgratast ja pisimopeedi. Mootorsõiduki, kui suurema ohu allika, juhtimine eeldab teoreetilisi teadmisi kui ka praktilisi oskusi. Selleks on vaja tulevasel juhil, kes peab olema õppima asumisel vähemalt 14 aastat vana, läbida AM kategooria mootorsõidukijuhi koolitus autokoolis ning juhtimisõiguse saamiseks sooritada edukalt eksamid Maanteeameti teenindusbüroos. Eksami esimeses osas toimub liiklusteooria ning teises osas sõiduoskuste kontroll. Väljastatakse AM mootorsõiduki juhiluba.\nKui soovite mopeedi juhtida teistes Euroopa riikides, siis peate eelnevalt uurima sealsete reeglite vastavust Eestis kehtivatega.\n2021 LIIKLUSSEADUS. LIIKLUSSEADUSE TERVIKTEST JA UUED LIIKLUSMÄRGID\nLIIKLUSSEADUS. LIIKLUSMÄRKIDE JA TEEMÄRGISTE TÄHENDUSED NING NÕUDED FOORIDELE 2021\nILLUSTREERITUD LIIKLUSSEADUS. LIIKLUSMÄRGID. TEEKATTEMÄRGISED. FOORID 2021\nAUTO JUHTIMISE PÕHIMÕTTED. ISEÕPPIJA ABC\nLIIKLEMINE TÄNAVATEL JA TEEDEL


News - Pakrireisid\nSuur- ja Väike-Pakri saared, mis paiknevad Eesti loodeosas ja kuuluvad maastikulise rajoneeringu järgi Põhja-Eesti lavamaa koosseisu selle akvatooriumil jätkuva põhjaservana, on suurte rändrahnude poolest sealsele piirkonnale väga tüüpilised – rahnusid ümbermõõduga üle 10 m on rohkesti (~ 80 rahnu 100 km kohta) ning nad on seal esindatud Põhja-Eestile iseloomuliku kivimi – aluskorra varaplatvormilise graniitintrusiooni massiivse jämedateralise rabakivigraniidiga. Selle avamusi on rohkesti Lõuna-Soomes, kuid kivimi vähene püsivus kestval jääkandel toob kaasa nende suhtelise hulga järk-järgulise kahanemise… Read More »Saarte vanimad elanikud pole inimesed, vaid hoopis keegi muu\nPakri saartel on pinnakatte paksus väike, kõikudes mõnest sentimeetrist mõne meetrini. See on tingitud eelkõige sellest, et need saared kuuluvad nagu Põhja-Eesti tervikuna mandriliustiku erosioonialasse. Võib arvata, et taanduvas liustikus oli settematerjali sisaldus väike, mistõttu ka näiteks moreeni paksus ei saagi suur olla. Pinnakatte paksus on Väike-Pakril suurem põhja- ja läänerannikul. Suur-Pakril on kvaternaarisetteid tüsedamalt põhjarannikul ja saare lõunaotsa jääval kõrgendikul. Suurem paksus mõlemal saarel on seotud Läänemere rannamoodustustega – maasäärte ja kuhjeliste terrassidega. Pinnakattega… Read More »Kuidas kujunes Pakri saarte pinnakate selliseks nagu ta tänaseks on?\nKohanimed on suhteliselt püsivad ja sisaldavad informatsiooni varasematest aegadest, olles väärtuslikuks allikaks ka looduskeskonna muutuste kindlakstegemisel. Eesti lääne- ja põhjarannikut ning paljusid saari on sajandeid asustanud rannarootslased, kes on jätnud sügava jälje ka kohanimedesse. Rannarootslaste elupaikade kohanimed on eestlastele võõrapärased. Ka tänapäeva rootslasele ei ole nad kõik mõistetavad, kuna säilitavad endas sageli vorme ja sõnu, mis ei ole enam üldtarvitatavad või on tänapäeval keelest hoopiski kadunud. Ilmselt raskendab nende mõistmist ka mitme keele segunemine. Põliselanikkonna… Read More »Kust pärinevad Pakri saarte kohanimed?\nPaljusid Eesti saari on kasutatud aegade jooksul militaarseks otstarbeks, mis on muutnud nii saarte pinnamoodi kui taimkatet. Ka Pakri saari on kasutatud mitme sajandi vältel sõjaliste ehitiste rajamiseks ja õppepolügoonina. Pakri poolsaar ja Pakri saared omandasid sõjalise tähtsuse sajandeid tagasi, mida tingis geograafiline asend ning soodsad looduslikud tingimused laevastiku peatuskohana. 18. sajandi algus seostub suurte ehitusplaanidega Väike-Pakril, mil Peeter I alustas Pakri lahte sõjasadama rajamist. Kavas oli ehitada Pakri poolsaare ja Väike-Pakri vahele tamm, mis… Read More »Militaartegevuste kohutavad tagajärjed Pakri saartele\nPakri saarte rootsipärane nimi Rogoy esineb kirjalikes allikates esmakordselt 1283. aastal, kui Taani kuningas Erik Glipping kinnitas Dünamünde (Padise) kloostri valdused. Rootsi keeles on Suur-Pakri nimi Stora ehk Västra Ragö, saksa keeles Gross-Rogo. Väike-Pakrit nimetatakse vastavalt Lilla ehk Östra Rägö, saksa keeles Klein-Rogö, Rägö üheks tõlkimise võimaluseks on ka rannakaer (A. Sarv suuliselt autorile, 8. 12. 1997). Eestikeelne tõlge on “Suur”. Lääne-Rukkisaar ja Väike- e. Ida-Rukkisaar. Saartele nime andnud rootslaste täpne saabumisaeg Pakri (Rägöviki) lahe… Read More »Kõik, mida Pakri saarte elanikud on läbi aegade pidanud läbi elama\nPakri saared asuvad Paldiski linnast läänes: Väike Pakri 4 km ja Suur Pakri 8 km (saarte keskelt mõõdetuna).Kuna peale Paldiski meteoroloogiajaama teisi ei ole, siis kasutatakse saarte ilmastiku iseloomustamiseks peamiselt selle andmeid.Saarte merelisuse hindamiseks on lisaks kasutatud ka Naissaare ja Osmussaare jaamade andmeid. UuritusPakri meteoroloogiajaam rajati 1865. aastal 3-4 km Paldiskist põhja poole Pakri poolsaare tippu majaka juurde 22-25 m kõrgusele klindi lähedale. Kuni 1930. aastani nimetati jaama Pakerordi meteoroloogiajaamaks. Vaatlusväljaku asukohta on korduvalt muudetud.… Read More »Millega uuriti enne nutitelefone Pakri saartel ilma?\nKas nendel saartel elavad tõesti inimesed? Pakritel ei ela ainult veisekarjad ja linnuparved. Kaugeltki sellest. Saartel elavad ka kohalikud elanikud väga mõnusat ja rahulikku elu. Läbi ajaloo on saartel olevad külad läbi tule ja vee käinud ning on tänapäevani säilinud. Üks neist on näiteks Väike Pakri Suurküla. AjaluguSuurküla taludest on suurem osa nimetatud ürikutes juba aastast 1637, kuid tõenäoliselt on nad sellest veelgi vanemad. Varem kuulus Väike Pakri kokku Laokülaga Pakri poolsaarel, kus ka asus… Read More »Kas nendel saartel elavad tõesti inimesed?\nMatkarajad Pakri saartel Ahoi-ahoi, reisirahvas! Siin blogipostituses saad üldise ettekujutuse Pakri saartel olevatest matkaradadest ning milliste vaatamisväärsusteni need viivad. Kõik ikka selleks, et oma limiteeritud aega saartel paremini planeerida saaksid ning võimalikult palju erinevaid kohti avastaksid. Väike-Pakri Väike Pakrit lahutab Paldiskist 3km laiune Pakri väin. Otse Põhjasadama vastas paikneb endise Väikeküla poollagunenud sadamakai. Külast on järel mõned taluvaremed. Liikudes mööda rannikut ülespoole, jäävad teele suur postvundament ja endine paemurd. Matkarada kulgeb mööda võimsat 4km pikkust… Read More »Matkarajad Pakri saartel\nKes on need Pakri saarte asukad, kes iga päev saari mineerivad?\nEi, jutt ei ole mingist võõrast välisriigi eriüksusest, kes sõjaajast saati saartel pesitseb ning kohalikku elu lõhkeainetega terroriseerib. Vastupidi. Jutt käib kõige malbematest ja tagasihoidlikumatest elusolenditest, keda maamuna pealt leida võib.Ja miinide all on mõeldud hoopis lehmakooke.Saage tuttavaks – šoti mägiveis! Kes on Šoti mägiveis? Šoti mägiveis (inglise keeles highland cattle, ladina keeles Bos taurus) on veislaste (Bovidae) sugukonda kuuluv loomaliik. Šoti mägiveis on vanim registreeritud maatõugu veis, kes on võetud ka tõuraamatusse. Keskmine eluiga… Read More »Kes on need Pakri saarte asukad, kes iga päev saari mineerivad?\nKõik, mida pead teadma Pakri saarte transpordi kohta\nOled juba reisi Pakri saartele planeerinud või on alles planeerimine pooleli. Kindlasti tekivad Sinu peas küsimused, kuidas ja millega üldse sellele saarele saada ning millega saarel kohapeal liigelda. Lühidalt öeldes saab saarele laevaga ning kohapeal on võimalused liikumiseks nii jalgsi, rattaga kui ka veoautoga, kuid detailset kirjeldust kogu transpordi kohta saad lugeda järgmistest ridadest. Paldiski Lõunasadam Paldiski Lõunasadam on ASi Tallinna Sadam koosseisus olev sadam Paldiskis, Pakri poolsaare edelarannikul, Pakri lahe kirdeosas, Paldiski Põhjasadama kõrval.… Read More »Kõik, mida pead teadma Pakri saarte transpordi kohta


Kuiv tegi seenesaagile 1 : 0\nKuiv tegi seenesaagile 1 : 0 (1)\n– 02/08/2018Rubriik: Maakond\nVELLO LIIV ütleb, et metsa seeni otsima pole praegu mõtet minna. Foto on tehtud möödunud aasta augustis.\nPikema põuaaja tõttu on metsas küll marju, mis siis, et väikseid, kuid näiteks kukeseeni on näinud vähesed.\n“Kõige parema ettekujutuse olukorrast saab, kui minna hommikul turule, seal näeb, kas on midagi või pole,” tähendas Saaremaal elav mükoloog Vello Liiv.\nTema sõnul võib äärmisel juhul juhtuda, et kuskil sooserval midagi kasvab, kuid seenesaaki kui sellist metsades ikkagi ei ole.\n“Mina surfan praegu ainult arvutis oma seenepiltide vahel, sest metsa seeni otsima minna on täiesti mõttetu,” nentis mükoloog.\nLiivi sõnul on mõnel pool mandril olukord ehk veidi teine. Üksikutes kohtades Peipsi ääres on vihma tulnud ja sealt leiab ka hilissuviseid seeni. Siinpool merd pole aga korralikku seenevihma ju nähtud.\nKui võtta näiteks nn normaalne aasta, siis Liivi sõnul on tavaliselt kuskil augusti teisel poolel ikka veidi vihma sadanud. “Ja kui sadu on normaalne, siis nädala pärast võib ka metsa minna,” kõneles ta. Vahetult pärast vihma pole sellel aga suuremat mõtet, sest nii kiiresti seened ei kasva.\nSamas tõdes Vello Liiv, et metsa tasub muidugi alati minna – näiteks koeraga jalutama –, aga seeni sealt paraku tõepoolest eriti ei leia. “Kui keegi on huvitatud möödunudaastastest puuseentest, siis hobimükoloogid võivad neid seal ju vaadata, aga nn elusaid seeni võib praegu leida vaid kasvuhoonetest ja hobusesõnniku pealt,” tähendas mükoloog. “Aga need reeglina ei ole söödavad,” muheles Vello Liiv.\n(Vaadatud 862 korda, sh täna 1)\nLisatud: 03.08.2018 / 07:55\nSelle artikli pealkiri on hea näide “not mu f***ig job”. Vaadake nüüd ikka ise ka kuidas see siin paremal nimekirjas kujunduslikult välja näeb kui 1: on ühel real ja 0 järgmisel. Vb tuleks ümber sõnastada.


Karel Kundrats lõpetajatele: vilistlaste uudiskirjaga tasub liituda! < Tudengiuudised < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nKarel Kundrats lõpetajatele: vilistlaste uudiskirjaga tasub liituda!\n25.06.18 @ 14.39\nMente et Manu, Tudengiuudised, Vilistlasele\nViimati muudetud: Mari Öö Sarv, 25.06.2018 14:56\nKarel Kundrats on Eesti Gaas ASi arendusprojektide juht,\ntootearenduse ja tootmistehnika eriala vilistlane aastast 2012\nÜlikooli lõpetamine on kaua oodatud ja suur sündmus. Mõnda aega pärast diplomi kättesaamist valdab tugev kergendustunne: ära tegin! Tean seda omast käest. Kohe pärast lõpetamist ma siiski ei tundnud, et TTÜ oleks muutunud kaugeks või võõraks kohaks, sest olin selleks ajaks liitunud nii TTÜ kui ka TTÜ Vilistlaskogu uudiskirjaga.\nTTÜ Vilistlaskogu uudiskirja suurim väärtus on minu hinnangul vilistlastele mõeldud kõige olulisematest sündmustest kiire ülevaate andmine. Päris mugav on, kui ei pea ise uurima, millistel ühistel üritustel TTÜ vilistlased käivad ja mida neile pakutakse. Näiteks on meeles rattamatk, meeleolukas ball ja ühised teatriõhtud. Kuigi TTÜ on suur ja lai, siis on nendel ettevõtmistel alati olnud mõni tuttav, kellega on vaid rõõm kohtuda. Samuti on sellist laadi üritused andnud juurde palju uusi huvitavaid tutvusi, mis on kerged tekkima avatud ja ühiste huvidega inimeste vahel.\nSeetõttu on kord kuus vilistlaste uudiskirja e-postkasti potsatamine vaid puhas rõõm.


Teadlane: miks me ikka veel protestime? - Maaleht\nArvamus 18. veebruar 2019\nTeadlane: miks me ikka veel protestime?\nLäinud nädalal andsin Aktuaalsele Kaamerale lühikese intervjuu teaduse rahastamise teemal. Mulle anti ülesandeks vastata küsimusele „Miks teadlased ikka veel protestivad?“ nii lihtsalt ja selgelt, kui võimalik.\nTartu Ülikooli peahoone. Foto on illustratiivne. Foto: Anni Õnneleid\nHiljuti seisti Stenbocki maja ees plakatitega, mis küsisid miks riik ei usalda ega väärtusta oma teadlasi. Ons see seis täna tõesti teadlase jaoks nii keeruline?\nNii see tõepoolest hetkel tundub. Isegi praeguse lisanduva teadusrahastuse valgus on selgelt näha, et riik tahab teadust ülalt-alla mehhanismidega kontrollida, usaldamata, et teadlased ise võiksid osata või tahta oma teadustööga ühiskonna paremaks muutumisse panustada.\nTeadlase väljaõpe kestab minimaalselt üheksa aastat, koos järeldoktorantuuriga 11 aastat. See on võrreldav arstide väljaõppega, ometi ei kirjuta riik arstidele ette, milliseid operatsioone või raviplaane nad rakendada võivad. Arvatakse, et kui teadlastele anda vabad käed, siis tegelevad nad vaid mõttetustega. Seega tahetakse panna teadlased täitma vaid „tellimustöid“, mille keegi ametnik kuskil kabinetis ette kirjutab. Kas aga need tellijad ise on kindlad, et nad on teadlastest targemad, laiema silmaringiga? Kas nad teavad teadlastest paremini, milliseid probleeme meil tulevikus lahendada vaja on?\nSenised kogemused maailmast ja ajaloost näitavad, et suured läbimurded juhtuvad teaduses siis, kui teadlastele jäetakse võimalikult palju vabadust.\nOn selge, et endiselt peavad teadlased oma uurimistöö ideid selgitama ja põhjendama, nii projekti väljatöötamise, läbiviimise kui aruandluse faasis, ja seda just avalikkusele. Ilmselt üks põhjus, miks see usaldamatus on sellisel tasemel nagu ta praegu on, tuleneb ka vähesest kommunikatsioonist teadlaste ja avalikkuse vahel.\nEkslik on arusaam, et alusteadustega tegelevad teadlased on ettevõtluskauged ja rakendusteaduste vaenulikud. Enamikul tegevteadlastest on kas enda ettevõte või tihe koostöö ettevõtlussektoriga. Hea teadlane teab, et parimad ideed ja rakendused sünnivad alus- ja rakendusteadusteste koostöös, neisse tasakaalustatult aega ja raha investeerides.\nVäärtustamise koha pealt on lihtne näide: teadlaste ja teadustöötajate palgad jäävad sageli alla kooli- ja lasteaiaõpetajate palkadele. Teadlased on reeglina õpetajate õpetajad, ja mitte ainult, teadlased koolitavad välja olulist osa tuleviku eksperte, riigijuhte, ettevõtjaid, spetsialiste. Ei ole harukordne, et teadlane läheb ülikooli asemel kooli tööle, sest seal on parem töötasu ja kindlam tulevik. Mis saab aga meie tulevikust, kui õpetajatel ei ole enam häid õpetajaid?\nOn teil endal mõni konkreetne näide või projekt, mis on jäänud lihtsalt alarahastuse pärast tegemata?\nMeie laborid on täis masinaid, mis on ostetud eurorahade toel, kuid need seisavad suurem osa aega niisama ja amortiseeruvad. Teistes riikides käies näeme, et sellisel tasemel masinate taga on järjekorrad. See on tegelikult tohutu raha ja teadustöö potentsiaali raiskamine, rääkimata väljaõpetatud inimpotentsiaali raiskamisest.\nKuna Eestis on praegu grandiprojektidele rahastuse saamise tõenäosus umbes 10%, siis võib julgelt öelda, et 90% headest ideedest jääb teostamata.\nMina saan oma teadustööplaanid praegu elluviidud tänu Euroopa grandile. Mul Euroopast grant linnastumise uurimiseks ja Eesti grant vananemise uurimiseks. Viimases aga on ainult minimaalne palgaraha. Eesti grant katabki ainult teadlaste miinimumpalga, teadustöö tegemise raha pole seal praktiliselt üldse.\nPraeguse seisuga on võimalik võtta doktorant, kuna doktorantide stipendiumid on juba päris korralikud. Samas ei ole juhendajatel enamasti stabiilset teadusrahastust, mille abil doktorant saaks teadustööd teha.\nKuuldavasti on mõned inimesed isegi oma teaduskarjääri lõpetanud ja just selletõttu, et rahastus on nii ebastabiilne. On ka teil selliseid tuttavaid?\nSelliseid inimesi on väga palju. Lahkutakse õpetajaks, ettevõtlusesse, õpitakse ümber näiteks IT spetsialistiks, suundutakse välisriiki. Iseenesest on see loomulik, et teaduskraadiga inimesed on ühiskonnas laialt rakendatud. Liikumine peaks aga olema mõlemapidine ja juurdekasv peaks olema tagatud. Praeguse seisuga toimub ainult teadusest talentide väljavool, tagasitulekut on väga harva. Pikemas perspektiivis tähendab see, et Eesti teadus ja kõrgharidussüsteem ei ole enam jätkusuutlik. On vaid aja küsimus, mil meil ei ole enam kedagi, kes teaduskraadiga inimesi välja koolitaks.\nMinu tuttavad on välja toonud viimastel aastatel kadunud töörühmi ja uurimissuundi: tehnoloogiavaldkonnas, täheteaduses, sporditeadustes, filmiteadustes, arheoloogias… Ükski valdkond ei ole praeguseks puutumata jäänud.\nKuidas täna teadlase elu käib? Kas elategi pidevas mures sellepärast, mis saab siis, kui projekt lõpeb?\nTeadlase elu tänapäeva Eestis iseloomustab pidev ebakindlus, üha kasvav frustratsioon. Tegelikult on see kestnud juba aastaid, väljaastumistega on jäädud väga hiljaks. Teadlased on väga pika sütikuga inimgrupp. Loodame, et veel siiski on, mida päästa.\nErinevalt muudest riikidest tenuurisüsteem, mis tagab teadlase loogilise karjääriredeli ja töökohakindluse, Eestis ei tööta, ning 90 protsendi teadlaste sissetulek on projektipõhine.\nMinu tuttavate hulgast on järgmisi näiteid toimetulemismehhanismidest. Need on kõik pealtnäha väga edukate noorema põlvkonna teadlaste seast. Enda ja tudengite teadustööd rahastatakse ettevõtluse- ja ettevõtluskoostöö tuludest. Teadust ja tudengite juhendamist tehakse hobikorras, selle eest tasu saamat. Töötatakse mitmel töökohal korraga. Grantide vahele jäävaid rahastusauke sissetulekus täidetakse vanemahüvitisega. Püütakse järeldoktorantuurist naastes entusiastlikult üles ehitada töörühma, teades, et stabiilset rahastust jagub vaid 3-5 aastaks.\nSeejärel tuleb osa töörühma koondada, järgmise grandi komisjon aga granti ei anna, sest töörühm on liiga väike. Doktorante ei saa enne teadusrahastuse olemasolu võtta, aga ilma doktorantideta projektile rahastust ei saa. Kui rahastus antakse, siis on see sageli kärbitud mahus, mis võimaldab miinimumpalkasid vaid osale töörühmast, teadustöö rahasid peaaegu üldse mitte. Grant aga annab kindluse mõneks aastaks, kuid grandi lõppedes kukub sissetulek kuni 30 protsenti, kui töökoht üldse alles jääb.\nMis on teie silmis tänase teadusrahastuse süsteemi kõige suuremad kitsaskohad? Kuidas suhtute otsusesse, mille TAN üleeile tegi – 40/40/20 jagamine?\nSuurimateks probleemideks lisaks teadlaste vähese väärtustamise ja usaldamise kõrval on pika plaani ja suure pildi puudumine, pidev kombineerimine ja järjepidevuse puudumine, pidev reformimine, kindlusetus. Vaieldakse peamiselt selle üle, kuidas jagada raha, mida ei ole. Põhiprobleem on aga siiski see, et raha on liiga vähe.\n40/40/20 plaan on edasiminek võrreldes algse plaaniga, kus teadusgrantideks plaaniti vaid 10% lisarahastusest. Praegune plaan on kindlasti parem, kuid endiselt on tuleviku teadusrahastuse planeerimises puudu ametnike ja teadlaste koostööst, suurest pildist, pikemate eesmärkide seadmisest ja jätkusuutlikkuse tagamisest.\nMeie pikem eesmärk võiks olla rahastada vähemalt 30% grandiprojektidest (mis juba praegu on väga heal tasemel), tagada teadlastele kogemustele ja väljaõppele vastav palk ja töökohakindlus ning vahendid doktorantide teadustöö rahastamiseks.


Kohtulahend: James Franco maksab seksuaalse ahistamise ning pettuste eest 2,2 miljonit dollarit - Kroonika\nKohtulahend: James Franco maksab seksuaalse ahistamise ning pettuste eest 2,2 miljonit dollarit\nKolmapäeval avalikustatud kohtuprotokollidest selgub, et Franco ning tema koostööpartnerid on nõustunud maksma 2,2 miljonit dollarit Franco endistele õpilastele, et lahendada kohtuasi, kus süüdistatakse James Francot pettustes ning seksuaalses ahistamises.\nJames Franco ning tema koostööpartnerid eitasid kõiki süüdistusi ning lisasid, et pakkusid õpilastele kõiki lubatud teenuseid ja hüvesid, vahendab Buzzfeed.\nKohtualused on jõudnud järeldusele, et hagi edasine kaitsmine oleks pikaajaline ja kulukas kõikidele osapooltele, mistõttu jõuti ühisele kokkuleppele. Kuigi kohtualused väidavad, et nad ei vastuta väidetavate kuritegude eest, nõustusid nad toimima vastavalt kokkuleppe tingimustele, mis esitati 24. juuni Los Angelese maakonna ülemkohtus.\nEsimese hagi esitasid 2019. aasta oktoobris Sarah Tither-Kaplan ja Toni Gaal, kes väitsid, et kool pettis näitlejateks pürgivaid õpilasi, väites, et kooli "meistriklassid" pakuvad neile võimalusi esinemisteks. Selle asemel julgustati neid esinema mõnedes Franco õpetatavates klassides simuleeritud seksistseenides osaliselt või täielikult alasti. Tundides nõuti, et õpilased annaksid ära oma õigused kursustel tehtud videolintidele.\nKohtuasi algatati pärast Los Angeles Timesi 2018. aasta uurimist, kus viis naist süüdistasid Oscari nominendiks saanud näitlejat seksuaalselt ebasobivas sundkäitumises. Üks neist naistest oli Tither-Kaplan, kes ütles, et tunneb, et kool viljeles naiste ekspluateerimise kultuuri.\nTeine naine, Violet Paley ütles BuzzFeed Newsile, et Franco sundis teda oraalseksi tegema.\n"Kuigi süüalused eitavad jätkuvalt kaebuses esitatud väiteid, tunnistavad nad, et hagejad on tõstatanud olulisi küsimusi ning kõik osapooled usuvad kindlalt, et praegu on kriitiline aeg keskenduda Hollywoodi naiste väärkohtlemise käsitlemisele," seisab kohtuasjas. "Kõik nõustuvad vajadusega tagada, et keegi meelelahutustööstuses - olenemata soost, rassist, usutunnistusest, puudest, etnilisest kuuluvusest, taustast, soost või seksuaalsest orientatsioonist - ei puutuks kokku diskrimineerimise, ahistamise ega eelarvamustega."\nKokkulepe sõlmiti peale kohtuistungeid, mis toimusid juunis ja augustis 2020. Kohtuvaidluse käigus küsitleti umbes 50 endist õpilast ja näitlejat.\nFranco vastu esitatud süüdistused on põhjustanud tööstuses mõningaid tagasilööke, eriti näitlejate seas, kes on temaga varasemalt koostööd teinud.\nMais ütles Seth Rogen, kes on Francoga koos töötanud mitmetes filmides, ajalehele Sunday Times, et tal pole plaanis temaga tulevikus koostööd teha. Rogen ei öelnud, kas ta usub neid väiteid, vaid ainult, et ta "põlgab väärkohtlemist ja ahistamist".\n"Ma ei varjaks kunagi kedagi, kes selliseid tegusid teeb ega asetaks kedagi teadlikult olukorda, kus ta peab olema sellise inimese läheduses," sõnas ta.


Gümnasistide arvamus koolitoidust – maitsev lõuna või õudusunenägu? – Vallatu Postikana\nGümnaasiumis on koolipäevad pikad ning meil kõigil on vaja keha kinnitada. Enamik meist teevad seda koolilõuna näol. Seega tekib küsimus, mida arvavad Viimsi Kooli gümnasistid koolilõunast, mida neile tasuta iga päev pakutakse. Selle teada saamiseks küsitlesin kümmet Viimsi Kooli gümnasisti.\nÜheksa kümnest minu küsimustele vastanuist käivad koolilõunat söömas ja väidavad, et koolitoit on täiesti söödav. Kuid ka koolilõunat söömas käivad õpilased leidsid probleeme koolitoidus ja söökla toimimises. Põhiliste probleemidena toodi välja söökla pikad järjekorrad ja vähemaitsestatud toit. Probleemideks olla ka spetsiifiline toit, mida paljud õpilased ei söö, ja toidust saadav vähene toiteväärtus. Näiteks sõnas 10.c klassi noormees, et toit võiks sisaldada kaks korda rohkem liha.\nKuna olen ka ise gümnasist, kes sööb koolis lõunat, siis toon välja ka enda arvamuse koolitoidust. Enamasti on koolitoit üpriski hea. Kuid on olnud ka päevi, kui toit on sisaldanud komponente, mida ma ei söö. Seega olen pidanud jääma tühja kõhuga, näiteks on olnud valikus ainult toit, mis sisaldab paprikat. Kuna ma paprikat ei söö, olen pidanud toidukorra vahele jätma. Põhiline, mida minu arvates koolilõuna juures muutma peaks, on toiduvalik, et kõigile oleks meelepärast sööki.\nAutor: Aaron Renser


Osho - tsitaadid, aforismid ja mõtteterad\nTOP teemadVaata kõiki...\nTOP autoridVaata kõiki...\nEesti vanasõnad 138\nOscar Wilde 127\nLa Rochefoucauld 123\nGeorge Bernard Shaw 85\nVictor Hugo 80\nHonore de Balzac 80\nHiina vanasõna 72\nInglise vanasõna 72\nOsho - tsitaadid, aforismid ja mõtteterad 13\nIndia spirituaalse liidri Osho tsitaadid, aforismid ja mõtteterad. Osho dünaamiline meditatsioon.\nÕpi ennast tundma, sest muidu sõltud sa inimeste arvamusest, kes ennast ei tunne.\nSee juhtub alati nii, kui kaks hullu armuvad - nad jäävad kokku, olenemata sellest, missuguse põrgu nad teineteisele loovad. See põrgu on nende taevas.\nAbielu on teatud mõttes püsivat laadi prostitutsioon. Abiellutakse naise või mehega ja toimub jääv prostitutsioon. See on majanduslik korraldus, mitte psühholoogiline, mitte südamest lähtuv.\nTe olete alatises liikumises, kuhugi teel - teadlikult, alateadlikult, tahtlikult, tahtmatult, kuid te liigte, mingi tohutu jõud töötab lakkamatult teie sees. Järelikult ei ole küsimus mitte selles, kuidas teekonda alustada, vaid selles, kuidas seda ära tunda. Teelolek on olemas, kuid puudub...\nTe elate väga veidras maailmas. Te sünnite seksist, elate seksi nimel, teie lapsed sünnivad seksist - ja seks on kõige rohkem taunitud, suurim patt. Kõik usundid ajavad seda jaburust teile pähe.\nKui elad teadlikult, saad küpseks, vastasel juhul saad lihtsalt vanaks. Ja vanaks saamine ei tähenda targaks saamist. Kui olid rumal noorena ja oled nüüd vanaks saanud, siis oled lihtsalt vana ja rumal ja ongi kõik. Lihtsalt vanemaks saades ei saa sa targemaks. Sa...\nSinu silmis on õndsus kõige suurem julgus. Kui keegi on õnnetu, siis ta on väga arg. Selleks, et õnnetu olla, ei ole mitte midagi vaja, sellega saab hakkama igaüks. Aga õndsus nõuab tohutut julgust - see on nagu ülesmäkke ronimine.\nAforismid, tsitaadid, mõtteterad, vanasõnad – Eesti suurim andmebaas\ninfo@tsitaadid.ee | Instagram | Twitter | Facebook


Laenuandja - ülevaade, tüübid ja tegurid, mida tuleb arvestada\nLaenuandja on äri- või finantsasutus, mis annab krediiti ettevõtetele ja üksikisikutele, eeldades, et kogu laenu summa makstakse tagasi. Laenuandja teenib krediidi pealt intressi, mis võetakse kindla protsendi ulatuses laenusaajale antud laenu kogusummast. Laenu tagasimakse võib toimuda osade kaupa, näiteks igakuiste tagasimaksetena või ühekordse maksena hiljem.\nLaenuandja annab krediiti, mida saab kasutada erinevatel eesmärkidel, näiteks käibekapitali rahastamiseks Käibekapitali valem Käibekapitali valem on käibevara, millest on lahutatud lühiajalised kohustused. See mõõdab ettevõtte lühiajalist likviidsust; see, mis jääb bilanssi, õppelaenu või ärikapitali. Ettevõtted saavad ka krediiti laenata, et pakkuda ettevõttele varukrediidiliini, kus tekkivad rahavood on ebaregulaarsed.\nLaenuandja on finantsasutus, mis laenab raha ettevõttele või üksikule laenuvõtjale, eeldades, et raha makstakse tagasi hiljem.\nLaenuandjad nõuavad, et laenuvõtjad maksaksid laenusummalt intressi, mis võetakse tavaliselt kindla protsendi ulatuses laenu kogusummast.\nLaenuandja võib olla isik, grupp või ettevõte, mis on spetsialiseerunud eraisikutele ja ettevõtetele laenude andmisele.\nLaenuprotsessi võib algatada kas laenuandja või laenuvõtja. Kõige sagedamini pöördub laenuvõtja laenu saamiseks panga poole ja peab täitma laenutaotluse vormi. Taotluses vajalik teave sisaldab taotletud laenu summat, sihtotstarvet, jooksvaid rahavooge või sissetulekut, laenuvõtja füüsilist aadressi, käendajate nimesid ja aadresse jne.\nPank võib pöörduda ka eraisiku või ettevõtte poole ettepanekuga anda neile teatud tingimustel krediiti. Potentsiaalsed laenuvõtjad on sellisel juhul sageli kõrge netoväärtusega üksikisikud. Kõrge netoväärtusega üksikisik (HNWI). Kõrge netoväärtusega üksikisik (HNWI) tähendab üksikisikut, kelle netoväärtus on likviidsetes varades vähemalt 1 000 000 dollarit, näiteks sularaha ja sularaha ning kiiresti kasvavad ettevõtted, kellel võib olla regulaarselt vaja krediiti investeerimiseks või käibekapitali rahastamiseks.\n1. Traditsioonilised laenuandjad\nTraditsiooniliste laenuandjate hulka kuuluvad peamiselt pangad, krediidiühistud ja muud finantsasutused, mis annavad laenu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete laineid määratletakse kogu maailmas erinevalt. Riik, kus ettevõte tegutseb, pakub järgmist. Üldiselt pakuvad sellised laenuandjad parimaid tingimusi kõigist saadaolevatest kommertslaenuvõimalustest ja neid kasutatakse võrdlusalusena teiste alternatiivsete laenuplatvormide võrdlemisel. Eraisikud ja ettevõtted, kes otsivad krediiti traditsioonilistelt krediidiasutustelt, peavad siiski vastama finantsinstitutsioonide kehtestatud rangetele laenunõuetele.\n2. Alternatiivsed laenuandjad\nAlternatiivsetele laenuandjatele on föderaalagentuuride lõdvestunud regulatsioonide eelis ning nende suhtes ei kohaldata traditsiooniliste laenuandjate suhtes samasugust reguleerimist. Alternatiivsete laenuandjate näited hõlmavad veebipõhiseid laenuandjaid, vastastikuse laenuandjaid ja ühisrahastamist. Nad pakuvad peamiselt lühiajalist krediiti ja nad ei pruugi nõuda, et laenuvõtjad tagatist esitaksid.\nSuurte laenusummade korral võivad alternatiivsed laenuandjad nõuda, et laenuvõtjad esitaksid rohkem dokumente, kui traditsioonilised laenuandjad nõuavad. Osa nõutavatest dokumentidest sisaldab äri- ja isiklikke finantsaruandeid, krediidiaruandeid, äriplaane, tõendeid töötamise kohta jne.\nLaenult võetava intressi summa sõltub sellest, kas laen on tagatud või tagatiseta Tagatud vs tagatiseta laenud Kui plaanite võtta meie isiklikku laenu, saab laenuvõtja valida tagatud või tagatiseta laenu vahel. Raha laenamisel pangast, krediidiühistust või. Tagatiseta laenude intressimäär on kõrge kahjumiohu tõttu sageli kõrgem kui traditsiooniliste laenuandjate kehtestatud intressimäär.\nKuidas leida laenuandjat?\nLaenu laenamise kavandamisel on soovitatav aega veeta turul erinevate laenuandjate uurimisega. Iga laenuandja pakub erinevaid laenu- ja intressitingimusi ning ainult uuringute abil saab välja selgitada parimad, kelle poole pöörduda.\nAlustage uuringut vajaliku laenu tüübi põhjal, kuna enamik laenuandjaid keskendub konkreetsete laenutüüpide laenamisele. Küsige soovitusi varem raha laenanud perelt, sõpradelt, nõustajatelt, mentoritelt ja kolleegidelt. Valige vähemalt kaks erinevat laenuandjat ja võrrelge neid, et teha kindlaks kõige soodsam variant.\nParim koht laenu laenamisel on pangad ja krediidiühistud. Krediidiühistu Krediidiühistu on teatud liiki finantsorganisatsioon, mis on selle liikmete omanduses ja juhitav. Krediidiühistud pakuvad liikmetele mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas tšeki- ja hoiuarveid ning laene. Need on mittetulundusühingud, mille eesmärk on pakkuda kvaliteetseid finantsteenuseid. Sellised finantsasutused on hea valik, kui võtate ärilaenu, kodukapitalilaenu, isikliku laenu või autolaenu. Pangaklientide või krediidiühistu liikmete puhul pöörduge laenutaotluse arutamiseks krediidiosakonna poole.\nLaenuandja leidmisel arvestatavad tegurid\nVajaliku krediidi summa määrab laenuandja tüübi, millele tuleks pöörduda. Väikelaenude jaoks võivad pere, sõbrad ja peer-to-peer laenuandjad olla otstarbekad võimalused, kuna laenuvõtmise nõudeid on vähe või üldse mitte. Suurettevõtete laenude saamiseks pöörduge panga poole, et näha nende pakutavaid tingimusi ja intresse.\n2. Startup äri\nEnamik kommertspanku loobub idufirmadele laenamisest, kuna puudub stabiilne rahavoog ja tehingud pangaga. Parimad kohad alustava ettevõtte laenu saamiseks on vähem traditsioonilised laenuandjad, näiteks pere ja sõbrad, ühisrahastus ja veebipõhised laenuandjad.\n3. Panditud vara\nEnamik laenuandjaid nõuab laenuvõtjatelt tagatud laenu tagatist. Kui on olemas kinnisvara, millel on kontrollitavad omandiõiguse tõendid, saab finantseerimisasutustest laenu kergelt ja paremate tingimustega. Varade pakkumine tagatisena annab laenuandjale kindluse, et maksejõuetuse korral võib pank vara müüa või oksjonil tagasi saada, et saada tagasi kogu laenuna antud summa.\nKommertslaenuleping Kommertslaenuleping Kommertslaenuleping viitab laenuvõtja ja laenuandja vahelisele lepingule, kui laen on mõeldud ärilisteks eesmärkideks. Iga kord, kui laenatakse märkimisväärne summa raha, peab eraisik või organisatsioon sõlmima laenulepingu. Laenuandja annab raha tingimusel, et laenusaaja nõustub kõigi laenutingimustega\nPõhimakse Põhimakse Põhimakse on võlgnetava laenu esialgse summa suurune makse. Teisisõnu on põhimakse laenult makstav makse, mis vähendab järelejäänud laenusummat, selle asemel, et rakendada laenult intressi maksmist.\nTipppangad USA-s Tipppangad USA-s USA föderaalse hoiuste kindlustuse korporatsiooni andmetel oli 2014. aasta veebruari seisuga USA-s 6799 FDIC-kindlustatud kommertspanka. Riigi keskpank on föderaalreservipank, mis tekkis pärast föderaalreservi seaduse vastuvõtmine 1913. aastal


» 2.5.1 Kivimi kahjustused\n2.5.1 Kivimi kahjustused\nKiviesemete restaureerimise puhul on tavaliselt tegemist kahjustustega, mis võivad olla põhjustatud ilmastikumõjudest (külm/soe), õhusaastatusest (happevihm), taimorganismide elutegevusest (samblikud, vetikad, bakterid), ülemäärasest niiskusest, materjalide valest kasutamisest, ebakorrektsest restaureerimisest (hapete/leeliste kasutamine lubjakivide puhastamisel) või ka õnnetusjuhtumitest (lubjakivi muutub tules lubjaks).\nJoonis 2.5.1 Sammaldunud ornamendiplaat\nKivikahjustused avalduvad värvi kaotuses (marmorid, tufid, graniidid); laikude ja plekkide tekkes (lubjakivi, dolomiit, travertiin); mõrade, praguvõrgustiku tekkes; läike kadumises (marmor), kooriku moodustumises, koorumises, kihtide irdumises, tükkide väljalangemises, tühikute tekkes, marmorplaatide kooldumises.\nKivimikahjustused tekivad ka valede töövõtete tõttu. Kui kivi puhastatakse liivapritsi või hapetega, lõhutakse selle välispinda, mis kooritakse maha. Kihtide irdumine võib olla põhjustatud valest materjalikasutusest. Kui ehitusel on kasutatud settekiviplokke, peaksid need olema paigutatud neile mõjuva koormusega risti (müüri puhul peaksid kihid asetsema rõhtsalt). Laikude teke võib olla põhjustatud teraskinnituste kasutamisest, rooste tungib läbi kivimipooride. Rooste tekkimisel võib selle maht paisuda nii, et surub kivist tükke välja. Raudklambrid tuleks asendada roostevaba materjalidega.


Toimetuse postist. Talendid - Eesti Kirik\nToimetuse postist. Talendid\n11.01.2006 | Rannar Susi | Rubriik: Arvamus\nDetsembris on Vikerraadio hommikupalvustes kahel korral lähestikku olnud juttu talentide kirjakohast (11.12. Toomas Paul ja 13.12. Peeter Roosimaa). See ajendas talentide loo üle jälle kord mõtlema.\nTalentide kirjakoha (Matteuse 25. peatükk) filosoofia on minu jaoks natuke kaheldav. Miks Ta ikka seda vaest, ühe talendiga sulast nii hirmsasti nuhtleb: «Ja kõlvatu sulane heitke välja kõige äärmisemasse pimedusse; seal on ulumine ja hammaste kiristamine» (Mt 25:30). Noh, ei teinud midagi, isanda ühe talendi kaevas maasse ja hoidis seda alles. Mis hirmus kuritegu see nii väga on? Ühelt poolt on filosoofia muidugi mõistetav: Issand nõuab aktiivset tegutsemist. Inimene peab tegema tööd ja kandma vilja. Head teod, lapsed, igapäevane toimekus – see ongi vilja kandmine. Teisalt neab Jeesus viljatu viinapuu. Aktiivsuse nõue on täiesti mõistetav.\nOlen ise EKs kirjutanud, et Piibel on kirjutatud selges, lihtsas, pildilises keeles, et ka väheharitud inimene sellest aru saaks. Näiteks hea karjane – kõik teavad, kes on karjane. Ent talentide loo lõpp ei ole üheselt mõistetav. «Sest igaühele, kellel on, antakse, ja temal peab olema küllalt, aga kellel ei ole, selle käest võetakse ära ka see, mis tal on» (Mt 25:29). Peaaegu sama kordub sõna-sõnalt lõigus Mt 13:12. Sisult sama kordub tähendamissõnas kümnest naelast Luuka 19:11 jj, mis on märksa vähemtuntud kui talentide lugu. Lühidalt öeldes: kellel on, sellele antakse.\nMinu kodukülas oli poolproletaarne mees, Joosep nimi, veiderdaja ja isemoodi mees. Kommunistide valitsemise ajal rääkis tema seda kohta klassipositsioonilt. Tema kõneles Piibli kohta halvustavalt ja pilkega, et näe, mis seal kirjutatakse: «Kellel on, sellele antakse veel juurde, ja kes on vaene, selle käest võetakse veel viimanegi ära.» Et Piibel õigustab rikkaid ja soosib vaeste rõhumist. Rahva hulgas on olnud ja käibivad veel tänagi kaudsed ja moonutatud tõlgendused Piibli kirjakohtadest.\nTeine koht, mille üle olen palju mõelnud, on Matteuse 5:3: «Õndsad on vaimust vaesed, sest nende päralt on taevariik.» 1968. aasta tõlge sõna-sõnalt. Ei vähem ega rohkem. Ja nii on see aastate jooksul käibinud: õndsad on vaimust vaesed. Tähendab, elagu debiilikud ja teised nõrgamõistuslikud. Peaks olema: õndsad on need, kes on vaesed vaimu tõttu – kes tegelevad vaimsete asjadega ja pole seetõttu saanud endale rikkust koguda. Sest vaimutöölised on igal ajastul vaesed olnud. Aga vaimust vaesed on… eesti keeles nupust nikastanud. Või kuidas teie seda mõistate?\nEelmine: Kirik vajab usuteaduslikku ülikooli\nJärgmine: Võrumaa põlevad südamed


Sirje Rank • 14. juuni 2010 kell 5:26\nSeitse aastat Soome valitsust juhtinud Matti Vanhanen paneb sel nädalal ameti maha - mantlipärijaks saab Soome Keskerakonna uueks liidriks valitud Mari Kiviniemi.\n41aastane kogenud poliitik ja kahe lapse ema võttis teises voorus võidu majandusminister Mauri Pekkarineni ees, kogudes 1357 häält ehk 57% parteiliikmete toetusest.\nSuurima valitsuspartei juhist saab veel enne jaanipäeva Soome uus peaminister, kui Kiviniemi kinnitavad ametisse Soome parlament ja president.\nVanhanen plaanib tagasiastumispalve esitada sel reedel, osaledes enne ELi Ülemkogul.\n"Isamaa teenimine on auasi, mis toob võimu. Kuid see on ka meest söönud," ütles Vanhanen laupäeval partei juhina viimast kõnet pidades.\nVanhanen ütles juba mullu detsembris, et ei kandideeri uuesti. Põhjuseks terviseprobleemid, ent pole saladus, et viimastel aastatel peaministri eraelu ning Soome parteide rahastamise ümber keerelnud skandaalid on Keskerakonna populaarsust kõvasti kahandanud.\nLäinud nädalal ajalehes Helsingin Sanomat avaldatud arvamuskäsitluse järgi toetas parteid 18,7% elanikkonnast - sellega jääb Keskerakond alla nii Koonderakonnale kui ka sotsidele (2007. a valimistel saadi 23,1% häältest).\nKiviniemi ülesanne on peatada partei populaarsuse langus - 2011. aasta aprillis toimuvate valimisteni on jäänud vähem kui aasta. "Ma olen enam kui valmis ja enam kui motiveeritud," ütles Kiviniemi.\nVanhaneni sõnul peab uue peaministri põhitähelepanu olema majandusel. "Uus valitsusjuht peab leidma uusi kasvuallikaid ja teid tootlikkuse tõstmiseks," ütles ta.\nLäinud aasta 7,8%se majanduslanguse järel prognoosib Soome rahandusministeerium kasvu taastumist tänavu 1,1% tasemel, eelarvedefitsiit küünib euroala norme rikkudes 4,1%-le SKPst. Pikemas perspektiivis ootavad lahendamist elanikkonna kiire vananemisega seotud probleemid - Vanhaneni plaan tõsta pensioniõiguslik iga 63 aastalt 65-le jooksis mullu karile.\nMuudatusi pole karta\nAnalüütikud ei usu enne valimisi siiski suuremaid muudatusi. "Eelarve tasakaalustamine nõuab ebameeldivaid otsuseid, nagu maksude tõstmine ja eelarvekulude kärpeid," ütles agentuurile Bloomberg Svenska Handelsbankeni peaökonomist Tiina Helenius.\nKa Koonderakonna juht ja rahandusminister Jyrki Katainen ütles nädalavahetusel, et valitsuse kurss peaministri vahetusest oluliselt ei muutu. Küll võib väiksemaid muudatusi tulla maksudes.\n• 41aastane kogenud poliitik, viimased 15 aastat Soome parlamendi liige\n• praeguse valitsuse regionaalminister, varem olnud lühemat aega väliskaubanduse ja arengu minister ning aasta peaminister Matti Vanhaneni majanduspoliitika nõunik\n• sotsiaalteaduste magister\n• teda on iseloomustatud kui asjatundlikku, tõsist ja tasakaalukat inimest, armastab ooperit\n• abielus, kahe lapse ema\nMari Kiviniemist saab Soome uus peaminister\nSoome uus peaminister jäi esimesel katsel valimata


Vahvad loomeettevõtted hakkavad PESAs oma tooteid ja teenuseid viimistlema - Loov Eesti\nVahvad loomeettevõtted hakkavad PESAs oma tooteid ja teenuseid viimistlema\nLoov Eesti toote- ja teenusearendusprogramm PESA alustas hooaega ja tutvus programmiga liitunud loomeettevõtetega, kes hakkavad oma tooteid ja teenuseid kogenud ekspertide ja mentorite toel viimistlema.\n„Sõel oli seekord eriti tihe – võtsime vastu just tugevamad ideed ja ettevõtted, kellel on hea perspektiiv järgmiseks suveks oma tooted- ja teenused turuvalmis arendada,“ ütles Loov Eesti tegevjuht Eva Leemet. Samas on vastuvõetud ettevõtete ideede ring kirju nagu loomeettevõtjatele kohane.\nArendama hakatakse mööblisarju, erineva kasutusvaldkonnaga rõivaid, mahetoitu ja -maiustusi, funktsionaalset kunsti, mänguasju, sisustusaksessuaare, ehteid, voodipesu ja pakutakse tootearendusteenuseid.\n“Oma tooteid on tulnud näiteks edendama juba küllaltki edukad tegijad, näiteks Birgit Pählapuu Veranda nimelise klaasiseeriaga, Alisa Koplus maalkelladega, Viljo Naarits painutatud puust toodetega ja Sigrid Kuusk glitterplastikust ehetega,” tõi PESA koordinaator Kersti Kilg välja vaid mõned liitunud.\nPESAsse pääsesid: Nordic Comfort OÜ, ASILA OÜ, Palms Art Group OÜ, Magusameistrid OÜ, Klotsivabrik OÜ, Eyre Studio OÜ, Anneloo OÜ, Ubane OÜ, OÜ ENVY, Vabakala OÜ, Natural Ella OÜ, Toores Jõud OÜ, Koolialbum OÜ, DAJO OÜ, FysioPai OÜ, Global Integration Games OÜ, OÜ Muusa Kaubandus. Kahel ettevõtjal on juriidiline isik loomisel.\nPESA on 8-kuuline intensiivne toote- ja teenusearendusprogramm, mille ligi 80% õppetööst toimub internetis ja seega saab õppida endale sobival ajal ja kohas. Iganädalasele, just enda ettevõtte probleeme käsitlevale, kodutööle saab ettevõtja personaalse tagasiside koolitajalt ja nõuanded mentorilt.\nPESA programmi on lõpetanud juba 130 loomeettevõtet. Vaata eelmise hooaja lõpetanuid SIIT ja Kogu programmi säravaimaid SIIT


Südametüdruk - Apollo\nAnne Hanni (Autor)\nLugu sõprusest ning sellest, kuidas sõbrad valivad teineteise usaldamise, mõistmise ja aktsepteerimise. Sõprus muudab inimest ning elu. Sõprus annab tiivad ning lubab lennata kõrgemal, kui me eales usume end lendavat. Sõprus annab teadmise, et sa pole kunagi üksi.\nRaamat “Südametüdruk” on minu esimene raamat, mis viib Sind rännakule sõpruse maailma. See võib olla sõprus kas teise inimese või iseendaga. Kõik head asjad võtavad aega. Nii vajab ka teise inimese tundmine aega, et tundma õppida inimest, mitte kujutluspilti temast.\nOlen 26-aastane noor naine, kes kuulab oma südamehäält ning püüdleb unistuste poole. Usun, et iga unistus on väärt täitumist. Igapäevaelus olen treener, juhendades keha ja meele treeningut ning andes personaaltreeninguid.\nKirjutasin raamatu südamest südamesse. Soovin, et maailmas on rohkem soojust, hoolimist, usaldust ja armastust üksteise vastu.\nAutor: Anne Hanni\nKirjastus: Anne Hanni Design\nIllustreerinud: Valeriya Shemyakina


Kohalike omavalitsuste portaal Eesti Linnade Liidu volikogu ettepanek Presidendile kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud arutelu teema osas\nEesti Linnade Liidu volikogu ettepanek Presidendile kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud arutelu teema osas\nLinnade Liidu volikogu teeb ettepaneku võtta võimalusel Euroopa Nõukogu Regionaalsete ja Kohalike Omavalitsuste Kongressi (CLRAE) 26-28.10.2010 Eesti kohaliku demokraatia raportis toodud soovituste rakendamisega seotud küsimus kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlauda päevakorda.\nHr Toomas Hendrik Ilves\nA. Weizenbergi 39 01. detsember 2010 nr 1-7/163\nEesti Linnade Liidu volikogu ettepanek kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud arutelu teema osas\nAustatud härra president Toomas Hendrik Ilves.\nEesti Linnade Liidu volikogu arutas oma 30.11.2010 toimunud koosolekul edasisi tegevusi seoses Euroopa Nõukogu Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongressi (CLRAE) poolt käesoleva aasta oktoobri lõpul vastu võetud raporti ja soovituste rakendamisega. Raport kohalikust demokraatiast Eestis ja raportist lähtuvad soovitused võeti vastu Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressil 26.- 28. oktoobril 2010 Strasbourgis toimunud istungil. Kõnealune raport “Kohalikust demokraatiast Eestis” Soovitus 294 (2010), on Kongressi teine Eesti kohaliku demokraatia protsesse käsitlev mahukas dokument. Esimene raport „Kohalikust demokraatiast Eestis“ Soovitus 81 (2000) võeti vastu 23.-25. mail 2000 samuti Strasbourgis toimunud istungil.\nLinnade Liidu volikogu peab Euroopa Nõukogu Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongressi, mille peamine eesmärk on kaitsta ja suurendada Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsusorganite poliitilist, haldus- ja finantsautonoomiat ning liikmesriikide kohaliku demokraatia arendamine, lähtudes Euroopa Kohalike Omavalitsuste Hartas kokku lepitud väärtustest, kokkuvõtet ja ettepanekuid väga olulisteks.\nLähtudes eeltoodust teeb Linnade Liidu volikogu Teile, lugupeetud Vabariigi President, ettepaneku võtta võimalusel Euroopa Nõukogu Regionaalsete ja Kohalike Omavalitsuste Kongressi (CLRAE) 26-28.10.2010 Eesti kohaliku demokraatia raportis toodud soovituste rakendamisega seotud küsimus kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlauda päevakorda.\nLugupidamisega ja edusoovidega\nCongress of Local and Regional Authorities - Local democracy in Estonia\nLocal democracy in Estonia /mitteametlik tõlge soovitustest/


Eesti Looduskaitse Seltsi kokkutulekul valiti uuteks seltsi auliikmeteks Andres Pohla ja Heino Tonsiver ning tunnustati maaomanikke | Eesti Looduskaitse Selts\nJuuli viimasel nädalavahetusel, 27.-29. juulil toimunud Eesti Looduskaitse Seltsi 51. kokkutulekul õpiti tundma loodava Alutaguse rahvuspargi maastikke ja kultuurilugu ning jagati ka mitmeid tunnustusi.\nEesti Looduskaitse Seltsi uuteks auliikmeteks said seltsi teenekad liikmed Andres Pohla ja Heino Tonsiver.\nAndres Pohla oli 1970ndatel ja 1980ndate alguses seltsi jaoks üliolulise maastikuhoolduse töösuuna juht. Hiljem tegutses ta maastike projekteerijana ja õppejõuna Jänedal. Tänavu, mil Eesti ühines üle-Euroopalise maastikukonventsiooniga, oli just õige aeg seltsi patriooti Andres Pohlat auliikme tiitliga tunnustada.\nHeino Tonsiver oli aastaid seltsi revisjonikomisjoni liige ja esimees, rahandustegelane ja looduskaitsja ühes isikus. Ta töötas aastaid Tallinna rahandusosakonna juhatajana ning tema kogemused, nõudlikkus ja täpsus on meile eeskujuks ka täna. Heino Tonsiver võtab praegugi aktiivselt osa Alutaguse osakonna tegevusest ning on sümboolne, et ta pälvis tunnustuse just kokkutulekul, mis toimus tema teise kodu – suvekodu maastikel. Ta elab pool aastat Tallinnas ja pool Alutagusel.\nLisaks uute auliikmete nimetamisele tunnustati tänukirjadega ka mitmeid loodushoidlikke maaomanikke, kes on muutnud enda maatükil olevad kaitstavad loodusobjektid juurdepääsetavaks ja võimaldavad matka- ja õpperadade läbipääsu oma krundilt.\nHugo Mõttus Võrumaalt, Lõunatipu matkaraja hooldaja ja Mõniste Talurahvamuuseumi metsateemaliste õppepäevade juhendaja;\nValter Raamets Valgamaalt, Paganamaa õpperaja ja vaatetorni hoidja;\nRiita Belouštševa Viljandimaalt, Paudi õpperaja rajaja;\nMarko ja Maarja Mänd Järvamaalt, kodutalu loodus- ja kultuuriloolise ümbruse hoidjad;\nAnts Talioja Harjumaalt, Tuhala karstiala matkaraja ja Nõiakaevu ümbruse korrastaja;\nViive ja Arnold Krijer Harjumaalt, loodus- ja muinsuskaitse aluse Ukukivi ümbruse, rändrahnuni viiva jalgraja ja teeviitade korrashoidjad;\nArvi Prei Saaremaalt, Suure Tõllu muistenditega seotud Vahase hiidrahnude ümbruse ja radade korrastaja;\nLembit Uustulnd Saaremaalt, Suure Tõllu muistenditega seotud Vahase hiidrahnude ümbruse ja radade korrastaja;\nEesti Looduskaitse Selts tunnustas maaomanikke nende panuse eest tänukirja ja meenetega.\nSelts ootab ka edaspidi teateid meie loodusväärtusi hoidvate ja kõigile kättesaadavaks tegevate maaomanike kohta aadressil arvo.veskimets@gmail.com.