Päeva Sõnum. Nr 58. 5. - 11. nov 2017 : Nõmme Rahu Kogudus : https://nommerahu.ee\nPäeva Sõnum. Nr 58. 5. - 11. nov 2017\nKristlik headus ei ole ainult passiivne, vaid ka aktiivne. "Võida ... heaga". Selles on ristiusu raskus ja suurus. Kristus võitis headusega ja tema kogudusel ei ole teist teed. Seda ootab meilt ka Kristus. Tema teeb inimestest kangelased, kes julgevad loota headuse ja armastuse võidule.\nJeesus ütles: "Taeva palge üle otsustada te oskate, aegade tunnustähtede üle aga ei suuda. See kuri ja abielurikkuja sugupõlv nõuab tunnustähte, aga talle ei anta muud kui prohvet Joona tunnustäht." Mt 16:3,4\nHoolimata kibedast teoloogilisest vastasseisust, olid variserid ja saduserid ühendatud ebapü-has ja kirglikus vaenus Jeesuse vastu. Nad tajusid Jeesuse poolt nii suurt ohtu ja olid nii vastu Jeesu-se loomusele ning sõnumile, et keeldusid tunnustamast ka tõendeid Jeesuse läbi toimivast Jumala väest. Nad ei olnud tegelikult üldse huvitatud "taevasest märgist" (Mt 16:1) - vaid püüdsid Jeesust lihtsalt lõksu püüda.\nViimaks tuleb tähele panna ka jüngrite aeglust mõistmaks Jeesuse väe reaalsust. Sellised sündmused täitsid nad igatsusega "tunda Kristust ning tema ülestõusmise väge" (Fl 3:10), need sõnad kirjutas Paulus mõeldes oma variseri kvalifikatsiooni tühisuse peale.\nIssand ütles Jeremijale: "Kui sa pöördud, siis ma lasen sind jälle seista mu palge ees. Ja kui sa lahutad väärtusliku tühisest, siis sa oled otsekui minu suu." Jr 15:19\nSiinjuures tasub meelde tuletada, et Jumal on Looja ja Valitseja. Ta on Kõigekõrgem. Kui kellegi sõna meie planeedil maksab, siis just Tema oma. Jumal on see, kes paneb paika normi ja kõrvalekalde piirid (seda tolerants tegelikult ju tähendab). Nii Uues kui Vanas Testamendis on olulisel kohal Jumala arm. Armulikkus näitab, et Jumal on järeleandlik, salliv. Kuid ka Tema sallivusel on piirid. Salmis 6 ütleb Ta: "Ma olen tüdinud järele andmast." Nii tuli rahval lihtsalt kogeda, mis juhtub Jumala sallivuspiiri ületamisel.\nTeist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas - see on Jeesus Kristus. 1Kr 3:11\nTänane psalm on selgelt komponeeritud mingi suure rahvusliku ohuolukorra reaktsioonina (võib olla nt Hiskija ajal Jeruusalemma ründamise ohus? Vt 2Kn 18:13-16), see on inspireeritud usust ja usaldusest mis ei rajane mitte rahva enese või tema kodu vastupidavusele, vaid Jumala viibimi-sele nende keskel. Ja kuigi seda nimetatakse "Siioni lauluks" – ehk lauluks mis toob esile Jeruusa-lemma rolli Iisraeli suhtes Issandaga, sõltub psalmi tähenduslikkus eelkõige Jumala kohal-olust selles linnas - ja sealgi mitte ainult templis, vaid ka seda linna keskseks pidavate inimeste eludes.\nKui sa katsud läbi mu südame, tuled öösel mind vaatama ja uurid mind - siis sa ei leia mida-gi. Kui ma mõtlesin kurja, siis ei pääsenud see üle mu huulte. (Ps 17:3) Rikka varandus on tema tugev linn ja ta enese kujutluses kõrge müüri sarnane. (Õp 18:11) Issand Jumal on minu jõud. Tema teeb mu jalad emahirve jalgade sarnaseks ja paneb mind käima mu kõrgustikel. (Ha 3:19)\nHetk mõtiskluseks ja aruteluks: "Issand, Sa oled meid iseenda jaoks loonud, ja meie süda-med ei leia rahu kusagil mujal kui Sinus." Augustinus Hippost


Urve Vilk • 22. oktoober 2015 kell 4:00\nThe Brand Manuali partner J. Margus Klaar usub, et vanamoodsa turundusosakonna päevad on loetud ja uut sorti turundustegevusest peab osa võtma kogu ettevõte. Foto: Brand Manual\nKätte on jõudnud aeg turundus lõpuks rahule jätta. Turundusosakond laiali saata. Turundusjuht juhatuse liikmeks edutada. Sest turundus on surnud, ütleb The Brand Manuali partner J. Margus Klaar.\nTraditsiooniline turundusosakonna juhitav turundustegevus ei taga enam klienidi rahulolu, vaid selle asemel peab ettevõtte kogu tegevus brändi turustamisse panustama.\nTurunduskonsultatsioonifirma The Brand Manual partneri J. Margus Klaari sõnul tekkis vajadus massikommunikatsiooni järele koos tööstusrevolutsiooni ja masstootmisega. See oli mõnevõrra piiratud ja keskendus peamiselt selgituste jagamisele selle kohta, missugune on toodetest saadav käegakatsutav kasu.\n"Toona ei olnud palju valikuid ja kokkuvõttes tehti kvaliteetset kraami endiselt käsitsi," märkis Klaar. Kui Fordi tehases võeti kasutusele konveierilint, sai massturundus hoo sisse. "Sedamööda, kuidas teised autotootjad mängu pääsesid, muutus kommunikatsioon aina vähem faktipõhiseks ja üha enam emotsionaalseks, samas kui tooted ise muutusid järjest sarnasemaks," kirjeldas ta.\nViis sammu rahuloleva kliendini jõudmiseks\nPuutepunktide ehk kliendi ja ettevõtte kokkupuutekohtade idee ei ole uus, ent see on palju olulisemaks muutunud, sest ettevõtete ja klientide vahel on sadu puutepunkte, millest kõik ei ole sugugi positiivsed. Iroonilisel kombel ei ole ettevõtted sageli suurest hulgast puutepunktidest ega nende omavahelistest seostest paljukanalilises maailmas isegi mitte teadlikud.\nSelleks, et pakkuda pidevalt täiustuvat kliendikogemust, on turundusel täiesti erinev roll võrreldes nende kampaaniatega, mida on korraldatud teisest maailmasõjast alates. Suusõna on muutunud kõige olulisemaks meediumiks, kuid see on nüüd veebis, klientide hallata ja jõuab otsekohe miljoniteni. Nii et lootke klientidele, et nood levitavad sõna. Ettevõtte ülesanne on tagada, et kliendid tahaksid seda teha. See ongi tänapäevane turundus – kliendikogemuse kindlustamine, mis on väärt tagasitulemist ja jagamist. Kampaania korras see ei õnnestu, tegemist on pideva arenemisprotsessiga, mis on seotud märksa rohkem disaini ja LEAN-tootmisega kui traditsiooniliste ärimeetoditega.\nÄra ületähtsusta reklaami\nAlles on jäänud ainult üks massimeedia – väliplakatid. Kõike muud vaatavad kliendid siis, kui aega leidub, ja enamasti seda ignoreeritakse.\nMis puudutab tänapäeva noori, kes tarbivad pea kogu meediat digitaalsel kujul, siis nendeni ei jõua reklaam üldse. Ainus reaktsioon, mille hüpikaken põhjustab, on palavikuline ristikese otsimine selle nurgast.\nKui otseturundust kasutada nüri tööriista, mitte kirurgilise instrumendina, ei saavutata sellega suurt midagi.\nDisaini toodet, teenust ja kogemust\nBrände luuakse seestpoolt. Suunates ressursid sisekommunikatsiooni parandamisele ja sellele, kuidas teenust või toodet kliendile pakutakse, suureneb kliendi lojaalsus. Õnnelikud kliendid soovitavad teid hea meelega. Õnnelikud töötajad jäävad kauemaks tööle. Äge ettevõte meelitab ligi paremaid töötajaid.\nOn ainult üks ebameeldiv külg. Juhatus peab mõistma, et viis, kuidas ettevõtted on harjunud töötama, ei toimi enam. See põhineb peamiselt, kuid mitte ainult, asjaolul, et ettevõtetel on sageli sõltumatud (või poolsõltumatud) osakonnad, mis ei tee koostööd, vaid halvimal juhul üksteisega konkureerivad. Viimane mõjub positiivsele kliendikogemusele laastavalt.\nSilmapaistva kliendikogemuse pakkumise eeltingimus sõltub terve organisatsiooni koostööst. Iga osakond ja funktsioon peab teist toetama, et tekiks ladusalt toimiv tervik.\nIgal äri osal on oma töömeetodid, mis erinevad veidi teiste osakondade omadest ja mille tõttu on kliendil vaja eraldi kontaktisikut. Teabest, mis kulub ära ühele osakonnale, ei pruugi teisele kuigi palju kasu olla, mis vaevalt positiivset kliendikogemust soodustab.\nSellest hoolimata ei märka me sageli väikseid tõkkeid, mida oma klientide teele asetame. Seda seni, kuni kliendid leiavad, et on ka lihtsam viis oma tahtmist saada – nimelt kuskil mujal.\nAllikas: J. Margus Klaar\nTänapäeval pole kvaliteet enam haruldus, vaid kõigile omane ja seetõttu pole vahet, missugust autot valida, sest need kõik toimivad. "Tegelikult ei ole enam vahet, mida need teevad. Erinevus on vaid selles, kuidas nad seda teevad. See tähendab, kuidas ettevõtted seda teevad. Ehk kuidas ettevõtte töötajad seda teevad," kirjeldas Klaar.\nKui kõik tooted väidavad ühel ja samal ajal ühe ja sama asja kohta põhimõtteliselt üht ja sama, siis kus tuleb mängu turundus? "Mismoodi reklaamikampaania toodet eristab, kui viimane on oma olemuselt kogemuslik? Mis kasu on kõigist uhketest kliendikohtumistest, kui tegelik kogemus ei ole asja väärt?" küsis Klaar.\nTema hinnangul luuakse brände seestpoolt väljapoole. "Ettevõtte kultuur määrab brändi. Äri, mis on protsessile orienteeritud, hierarhiline ja bürokraatlik, loodab turundusele, et see õigustaks toodet või teenust, mis loodi mingite sisemiste mõõdikute alusel," kirjeldas ta.\nVäärtust ja kulusid ei nähta mitte paralleelsete, vaid eristuvate sirgetena. "Toote või teenuse kliendiväärtuse maksimeerimist nähakse kuluna. Niisugune sääst raisatakse aga hiljem turunduskampaaniatele, mis peavad jätma mulje suuremast kliendiväärtusest," rõhutas ta.\nKeerukas kasutusjuhend rikub kliendikogemuse\nProtsessile orienteeritud äri kipub end ka klientidele ebajärjekindlalt esitlema. "Samal ajal kui reklaamid on sädelevad ja lahedad, on näteks kasutusjuhendid sageli täiesti arusaamatud," kurtis Klaar. "Ostmise ajal on klienditeenindus tipp-topp, aga pärast seda nagu üks veebivormide ja kõnekeskustega õudusunenägu. Kuna aga tehniliselt on kõik õigesti tehtud, tagab ebajärjekindlus selle, et keegi pole süüdi, kui kliendid kaebavad," kirjeldas ta.\nVeelgi enam, sageli ei tunnistata arusaama, et klient teeb ostuotsuse märksa rohkema kui toote või teenuse praktilise kasu põhjal. "Ettevõtte maine, töötajate mõju sotsiaalmeedias, tarnijate ja partnerite arvamus ettevõttest – kõik see aitab kaasa ettevõtte kuvandi loomisele kliendi silmis," rõhutas ta. Ühtki nendest teguritest ei saa Klaari sõnul turunduse kaudu kontrollida. "See tähendab, traditsioonilise turunduse kaudu," lisas ta. Klaar nentis, et turundus pole kunagi varem äris nii tähtsat rolli mänginud. "Samal ajal kui turundusosakonna väärtus kahaneb, turunduse väärtus kasvab," rõhutas ta.\nSedasorti turundust ei saa siiski osakonna tasemel ellu viia. Selle asemel peab ettevõtte kogu tegevus brändi turustamisse panustama. "Ja veelgi kaugemale minnes – kui ettevõte tegeleb millegagi, mis turundusse ei panusta, siis ei ole sellega üldse vaja tegeledagi," märkis ta.\nTurundusse tuleb Klaari soovitusel suhtuda, nagu oleks see kõik. "Turundus on see, mida tegevdirektor töötajate koosolekul ütleb, et töötajaid innustada või nahutada. See on personali suhtumine tootmisse või teenuseosutamisse," loetles Klaar, kelle sõnul positiivse kliendikogemuse pakkumine ei saa olla vaid ühe osakonna ülesanne.\nDefinitsiooni järgi saab klient mõjutusi kõigist ja kõigest, olgu selleks personal, digivahendid, füüsiline pakend, toode või teenus, klienditugi, reklaam või ettevõtte kohta kirjutatud artiklid ja sotsiaalmeedias avaldatud arvamused.\nVäikefirma turundusosakonda pidada ei jaksa\nASi Mariine Auto juhataja Toomas Saarelaiu sõnul sõltub see, kas ettevõte vajab turundusosakonda või mitte, ettevõtte suurusest.\n"Meie oleme väike ettevõte ja meil ei ole eraldi turundusosakonda," märkis Saarelaid, kelle sõnul väiksematel firmadel ei ole sageli võimalust ega tihti ka vajadust eraldi turundusosakonda üleval pidada. Eesti jaeautomüüjatel ei ole Saarelaiu sõnul üldjuhul eraldi turundusosakonda palgal. "Turundustöö teevad ära maaletoojate turundusosakonnad, kus töötatakse välja turundusstrateegia eri piirkondade tarvis," märkis ta.\nEt saada aru, kas teie äri on kliendile tõelise väärtuse pakkumiseks valmis, vastake järgmistele küsimustele:Mida te müüte?Mida teie klient ostab?Kelle jaoks olete kõige tähtsamad?Mis teid eristab?Mis on teie eesmärk?\nKaardistage oma kliendi teekond vajadusest rahuloluni.Joonistage kliendi katsumuste teekond üles. Alates hetkest, kui tekib vajadus (piim saab otsa), kuni rahulolu saavutamiseni (kapis on jälle piima). Kuigi reklaam peaks olema meid veennud, et klient ostab piima, sest see on tervislik ja looduslik spordijook, võib klient osta seda tegelikult pannkookide küpsetamiseks ja vajab seega ainult väikest kogust.\nKaardistage oma tegevus ettevõttena.Joonistage oma ettevõte üles. Mida osakonnad teevad, et piim poodi ja kliendini toimetada? Mida teeb poe personal selleks, et klient poodi meelitada? Mida turundus teeb? Missuguseid kliendi elu keerulisemaks muutvaid õiguslikke ja tehnilisi piiranguid kohaldatakse?\nAsetage kaardid üksteise peale.Iga koht, kus teete midagi, mis klienti mõjutab, on puutepunkt. Märkate kindlasti, et neid on palju. Kas oskate määrata, kas tegemist on positiivse või negatiivse puutepunktiga? Kas oskate kirjeldada iga punkti võlu ja valu kliendi jaoks? Kui mõistate, mida klient igal etapil ootab, aitab see kliendikogemust puutepunktide haaval parandada.\nJaemüüjad müüvad kindlat toodet ja seega ei pea tegelema Eestis brändinguga. "Nagu piimatootja Tere, kes disainib ja müüb oma logo ja tootekujundust ja seeläbi toodet," tõi Saarelaid näiteks, kinnitades, et tootjate turundus on kindlasti müüja omast erinev.\nEesti automüüjad kasutavad enamasti kas reklaamiagentuuride abi või töötavad reklaamikampaaniad kohaliku turu jaoks ise välja. "Kohapeal otsustame kohalikud hooajalised kampaaniad, korraldame kliendipäevi, saadame kliendilehti või sponsime kedagi," kirjeldas ta. "Loomulikult tegeleme igapäevaselt ka oma firma ja Subaru ning Peugeot maine kujundamisega Eestis," lisas ta.\nTurundusotsused langetatakse reklaamiagentuuride abi kasutamata. "Meil on olemas ka inimene, kes tegeleb IT, kodulehe ja sotsiaalmeediaga, reklaamide kujunduse poolega."\nTurustamine olulisem kui varustamine\nASi Sangar turundusdirektor Raul Saksa sõnul on tänapäeva majanduses turustamine muutunud kõige tähtsamaks võtmeteguriks. "Aastakümneid tagasi oli selleks varustamine, täna turustamine," märkis ta, lisades, et seda enam vajavad ettevõtted turunduses stabiilsust ning eksperte, kes teavad, mid nad teevad.\n"Tootmis- ja logistikainimesed võivad küll aru saada, kuidas tooteid müüa ja kindlasti omavad ka oma arvamust turustamise kohta, kuid selleks, et tegevus oleks produktiivne ja edasiviiv, on vaja vastutajat ning tsentraalset juhtimist,"märkis ta. Saksa hinnangul on seetõttu turundusosakond, -üksus, -tiim või kuidas iganes seda ka ei nimetataks, hädavajalik igas ettevõttes. "Turunduses võib olla edutegureid palju, kuid üheks kõige tähtsamaks nendest on stabiilsus ning kindel suund."\nASi Ecoprint juhatuse liige Margo Tärn märkis, et loomulikult on iga ettevõtte eesmärk oma teenust-toodet müüa, mis tähendab, et iga tegevus ettevõttes peaks turundust toetama, ent konkreetsete tegevuste ja turundusteemadega tegeleb nende ettevõttes siiski turundusosakond.


Jaapani aktsiaturg madalal - Äripäev\nJaapani aktsiaturg madalal\nViimase 10 kuuga on indeks kaotanud 38 protsenti oma väärtusest.\nJaapani keskpank alandas baasintressi 0,1 protsendi võrra 0,15 protsendile vältimaks majanduslangust ning kergendamaks Jaapani pankade 284 miljardi dollari (4,86 triljonit krooni) suuruse halbade laenude portfelli mahakandmist.\nAktsiaturu krahh on hävitanud pankade realiseerimata kasumid, süües ära nende kapitali.\nSee omakorda teeb raskeks halbade laenude mahakandmise ning uute laenude andmise.\nRahvusvaheline reitinguagentuur Standard & Poors teatas möödunud nädalal, et tegelik halbade laenude summa võib olla kaks korda suurem, ulatudes 12 protsendini SKTst. Standard & Poors alandas möödunud nädalal tippreitingu AAA, mis on Jaapanil olnud järjest 26 aastat.\nBank of America Londoni peaökonomist Jeremy Hawkins teatas, et keskpanga intressialandamine näitab, et Jaapani keskpank eksis mullu augustis, mil ta lõpetas nullintressi poliitika.


Psühhiaater: mis viitab lapse autismile? - Kliinik.ee\nSISUTURUNDUS Mida teha, kui pea valutab? Uuring: kanepi suitsetamine ei leevenda valu Endokrinoloog: diabeet toob kaasa muutusi kogu kehas Ülekuumenemist leevendab soolane mineraalvesi SISUTURUNDUS Taruvaik – looduse vägi! Parem kui igasugune dieet: 7 lihtsat sammu tagavad õige kehakaalu Hapendatud toidud toetavad seedimist ja viivad mürgid kehast välja Tüütu mure: kuidas vabaneda konnasilmast?\nPsühhiaater: mis viitab lapse autismile?\n„Sotsiaalne suhtlemine on midagi, mis on väga loomulik ja spontaanne. Sotsiaalne interaktsioon tähendab sisuliselt seda, kuidas me teise inimesega kontaktis oleme. Me mõtleme selle all nii verbaalset kui mitteverbaalset suhtlemist. Autismi korral on väga iseloomulik, et huvi teiste laste vastu on vähene,“ rääkis Kõiva Eesti Arstide Päevadel peetud ettekandes. „Need on need lapsed, kellele meeldib väga üksinda mängida, üksi olla nii lasteaias kui mänguväljakul. Neil on väga suured raskused sõprussuhete loomisel ja suhtlemisel. Nad kasutavad tihti valesid meetodeid eakaaslastele lähenemisel, näiteks võivad teist last mängima kutsuda teda sikutades.“\n„Kui hõikame last nimepidi, siis tavaliselt keerab ta meie poole ja loob pilkkontakti. Autistlik laps sageli nimele ei reageeri. Samuti ei loo ta pilkkontakti,“ ütles Kõiva. „Kui meil on ruumis ema lapsega ja kostub ootamatu heli, siis tavaliselt laps vaatab kõigepealt ema ja seejärel heli suunas. Autistlik laps vaatab kohe heli suunas. Arvatakse, et see on ka üks põhjus, miks autistlikud lapsed on enam ärevad. Ema poole vaatavad lapsed saavad tagasiside, et kõik on hästi.“\n„Autismi korral sageli kõne puudub või on hilinenud. Sel lapsel justkui puudub vajadus kõne kasutamise järgi. Ta võtab ema käe ja viib ta sinna, kuhu vaja. Tihtipeale kasutavad nad oma kõnet, millest keegi teine aru ei saa,“ rääkis Kõiva. „Raskused võivad olla ka kõne mõistmisel. Nad mõistavad kõnet tihti sõnasõnalt. Kõnes võime näha kordusi ja omapärast intonatsiooni ja artikulatsiooni.“


Subject: Theo Walford Fri Feb 20, 2015 12:45 am\nHüüdnimi: üldiselt on ta nimi piisavalt lihtne, et seda mitte lühendada, aga norimise mõttes öeldakse talle vahel Feo.\nVanus, sünnipäev: 19 / 17.11.2068\nVõime: Temperatuurimanipulatsioon - Theo suudab teoorias muuta põhimõtteliselt kõige ja kõigi temperatuuri. Tegelikkuses on ta võime alles välja arenemas ja praegu veel veidi kontrollimatu, aga Theo üritab seda kontrolli alla saada.\nPildiohver: Mario Götze\nVälimuse iseärasused: Väike arm otsaesisel, üldjuhul kannab kõrvarõngaid.\nMuu: Theo on veidi lühemat kasvu, aga laiaõlgne ning heas vormis. Kutt on kõige uhkem oma juuste üle, millega ta hea meelega mässab, nii peegli ees kui niisama ajaviiteks hajameelselt.\nIseloom: Theo vajab oma kestast väljatulemiseks enamasti teiste abi - ise noormees väga sotsiaalne olema ei kipu. Võime avaldumine veidi enne poisi 19. sünnipäeva lõi tema enesekindlusse üsna korraliku augu, kuna tema pere ja sugulaste jaoks olid võimed endiselt täielik tabuteema. Seega kipub Theo ka teiste võimetega inimeste juures pigem ettevaatlik olema ning tõsisemaid teemasid arutab vaid lähedaste inimestega, keda on praegu, uues kohas, võrdlemisi vähe. Võime arendamise kõrval avastab kutt tasapisi ka oma homoseksuaalsust, mida on pärast 19 aastat heteronormatiivses ja homofoobses peres kasvamist üsna raske aktsepteerida. Seega on Theo üsna tihti ebakindel ning isegi veidi arg, kuni ta selgeks saab, mis seisukohal vestluskaaslane tema suhtes on. Lähedasi usaldab Theo jäägitult ning nendega tunneb end vabalt, lastes ka oma lõbusamal poolel välja paista.\nSinu lemmikud: Kuna hea vorm on Theo jaoks pea alati oluline olnud, on üheks tema lemmiktegevuseks igasugune sport, eriti jalgpall. Tal on kerge kiirtoidunõrkus, millele ta väga tihti järele ei anna; samuti meeldib Theole laulda, kuigi seda teeb ta peaaegu eranditult omaette. Theo on ka loomasõber, kui talle selleks võimalus antakse.\nMis ei meeldi: igasugune sallimatus on tema jaoks otsekohe häirekell - kuna ta on pidanud seda päris palju taluma, eelistab ta sallimatutest inimestest nüüd pigem eemale hoida. Mereande Theo põlastab ja ka suitsulõhn talle ei meeldi.\nTugevad küljed: Theo on kannatlik ja järjekindel, kui tema tegevus talle piisavalt huvi pakub; ta on heas füüsilises vormis.\nNõrgad küljed: Esialgu on vähene kontroll oma võime üle nõrk külg; seda üritab kutt aga parandada. Theo kipub pigem arg olema, samuti on ta kohati ülearu usaldav. Ka tema vähene enesekindlus on talle probleemiks.\nPerekond/ajalugu: Theo kasvas üles Põhja-Londonis oma vanemate ainsa lapsena. Liberaalide võimuletulekust hoolimata on temad vanemad endiselt pigem konservatiivsed ning seetõttu kasvas Theo üles põlgusega võimetega inimeste vastu. Seega oli tema võime avaldumine veidi enne tema 19. sünnipäeva talle täielik šokk ning esialgu keeldus ta selle olemasolu endale tunnistamast. Kui tema vanemad tema võimest teada said - ööl, kui Theo kogemata nende maja peaaegu jääkambriks jahutas - ütlesid nad temast põhimõtteliselt lahti. Seega tuli Theo Nooki pigem vajadusest kui tahtest ja pole veel päris kohanenud. Vanematega on ta igasuguse kontakti kaotanud ning kannatab nende julmusest hoolimata tihti koduigatsuse käes.\nVaria: Theo on nüüdseks leppinud faktiga, et ta on gei, aga suhete loomist ta esialgu veel pelgab, kuna homofoobiat on talle lapsest peale pähe tambitud. Noormees magab alati paksu teki all, kuna komme tuba maha jahutada on tal kohati endiselt alles ja öösiti kipub ta kehatemperatuur langema. Tavaliselt on tal miski näppude vahel, kuna millegi näperdamine aitab tal keskenduda või rahuneda.


PRAEGUNE NAHAHOOLUDSRUTIIN /VIVI – Blog by Maaria\nSiin viimasel ajal kasutuses olnud MÀDARA tooted said viimaks lõpuni kasutatud ning otsustasin, et kohe sama brändi toodetega ei jätka, vaid kasutan lõpuni kogunenud VIVI tooted (ja neid on küllaltki palju). Erinahahooldus – nagu maskid – ning lisaks ka näopesuvaht olid mul ka eelnevalt juba MÀDARA kõrvalt kasutuses, nüüd lisandusid juurde veel ka näotoonik ja -kreem.\nOlen erinevaid VIVI tooteid siin blogis juba üksjagu katsetamud, tutvustanud ja kiitnud ning järjest rohkem erinevaid nende tooteid proovides üllatun – enamasti – aina positiivsemalt. Mulle meeldivad need tooted nii disainilt – mõnusalt minimalistlik ning enamik mugavalt pumppudelsüsteemiga – kui ka oma ideelt, koostiselt, toimelt. Kuid olles juba küllaltki palju erinevaid VIVI tooteid proovinud, on ka tekkinud tooteid, mis mulle nii meelepärased ei ole ning tean, et neid ma kindlasti rohkem uuesti sealsest valikust ei ostaks/valiks. Näitena siinkohal see roosisarja näopesuvaht, mille tugev roosilõhn mulle väga ei meeldi ning hetkel kasutusel olev huulepalsam*, mis minu arvates on natuke liiga “lahja”. On ka tooteid, milles vajalikkusest nahahooldusrutiinis ei ole ma päris täpselt aru saanud, näiteks kontsentraat näopuhastuseks (või maski hulka segamiseks). Samas olen leidnud enda jaoks suuri lemmikuid – bambusekstraktiga näopesuvaht, hambahari* ning rohelise tee&oliividega savimask. Kahjuks on ka selliseid tooteid, mis teistkordsel kasutuselevõtul ei tundu enam nii head ja toimivad, näiteks aloe näokreem või siis ei toimi see aaloe kreem koos toonikuga …? Igatahes ei mõju nende kahe lisamine nahahooldusrutiini mu nahale üldse hästi (kahju!). Aga õige pea sellest kohe lähemalt, kui oma jutuga näokreemini jõuan …\nPuhastustoodetest on hetkel kasutusel bambusesarja näopesuvaht /Face Wash Foam with bamboo extract/ (sellest kirjutasin pikemalt juba ka SIIN!) ning hüaluroonhappega näotoonik /Hyaluron Face Tonic/. Näopesuvaht meeldib mulle väga – rikkalik õrnatoimeline vaht, mis peseb meigi ja mustuse nahalt kerge vaevata. Saab hakkama ka ripsmetušši mahapesemisega ilma, et peaks silmi tugevalt ja pikalt hõõruma. Hästi meeldiva lõhnaga. Näotoonik seevastu on võrdlemisi tugeva aroomiga, tugevalt taimse ning minule meenutab kergelt värskete ubade lõhna. Mind ei häiri, kuid oletan, et paljudele võib see mitte meeldida. Samas, hajub see lõhn kiirelt ning niikuinii kreemitad kohe naha üle. Iseenesest on näovesi väga värskendav ja õrnatoimeline ehk siis nahka ei ärrita. Eelnev kokkupuude selle toonikuga on mul väga põgus – lihtsalt kibelesin selle kohe ära katsetama, kui selle VIVIst kaasa sain. Siis paari kasutuskorra järel tundus see mõnus ning mulle meeldib, mis tunde see nahale jätab – sellise värske ja puhta. Nüüd aga on mingi AGA selle näotooniku juures minu jaoks …- kohe sellest lähemalt – kuid õnneks mul on seda ka veel teine täiesti puutumata pudelike ning kui ma jõuan katsetamisega mõne muu VIVI näokreemini, siis proovin seda kindlasti veel … lootuses, et praegune nahaseisukord ei ole tingitud sellest näoveest (aga eks seda siis ole millaski täpsemalt näha).\nNäokreemivalikust on hetkel kasutuses igapäevane aaloe kreem /Aloe Vera Face Cream/ – niisutav näokreem, mis sobib nii päevaseks kui ka öiseks nahahoolduseks (pikem arvustus selle kohta SIIN!). Juba eelnevalt sai mainitud, et seekordse kasutamise juures on mul tekkinud vastakad tunded selle kreemi osas. Ei tundu enam nii tõhus – peale naha kreemitamist tekib selline kiskuv tunne, olenemata sellest, kui palju kreemi koguseliselt nahale panna ning hommikuks on näonahk kuiv ja kohati ketendav ning punniline (ei oskagi täpselt kirja panna seda olukorda! Fakt on see, et nahk reageerib). Igatahes tundub, kas kreem on liiga kerge näonaha hetkevajadustele või siis lihtsalt ei sobi või siis ei sobi kombinatsioon selle näovee ja kreemi vahel. Eelnevalt sai 2.5kuud kasutatud MÀDARA SOS kreemi ning mitte üht korda ei tulnud sellist olukorda ette (ning enne seda MIXA kreemi kasutades ka mitte). Kahju. Ei aidanud naha olukorda päästa ka näoõli lisamine öise hoolduse juurde – nüüdseks on nädala jagu naha olukord selline nagu ka alltoodud pildil näha – ei teagi, kas asi on kreemis või toonikus või kahe kombinatsioonis?! Igatahes mu enamasti väga heas seisukorras näonahk ei ole abosluutselt mitte ilus vaadata ning tänase seisuga tõstsin nii selle näovee kui ka näokreemi riiulilt ära. Õnneks on mul tagavarana paar niisutavat Clarinsi reisisuuruses näokreemi ja -vett, mis tean, et mu nahale sobivad ning katsun nendega näonaha korda saada … enne kui päris uued ja varem proovimata tooted kasutusele võtan.\nPildil ehk nii hull ei tundugi, kuid mõlemad põsesarnad sellised ketendavad ja punnilised ja kuivad. Õnneks mitte tugevalt põletikulised\nLisaks aaloe näokreemile on kasutuses ka VIVI BB-kreem /BB1 Cream/, mis siis kerge tooniga ning on kombinatsioon päevakreemist+kergest jumestuskreemist (pikemalt kirjutasin selle kohta SIIN!). Selle kreemiga olen väga rahul ning leiab tihti kasutust.\nKord nädalas leiavad kasutust ka näomaskid. Üheks mu lemmikuks, nagu ka eelnevalt mainitud, on rohelise tee ja oliiviga savi(pulber)mask /Face Mask with Olives and Green Tea/- nagu see sõna “pulber” ka ütleb, siis tuleb toode potsikus imepeene pulbrina, mis omakorda sisaldab ka kergelt koorivaid suuremaid osakesi. Ehk siis on tegu ühtlasi ka 2in1 tootega, eraldi näokoorijat iseenesest vaja kasutada ei ole – aga eks see oleneb muidugi ka individuaalsest naha olukorrast ja vajadusest (põhjalikumat arvustust maski kohta loe lähemalt SIIT!). Maski sisse segan ka üht sellist põnevat kontsentraattoodet, milleks on Face Wash with Hyaluronic Acid. Kontsentraat, mida võib kasutada näopesuks iseseisvana või siis segada näomaski sisse 2-3tilka. Teeb naha siidiseks ja mõnusaks, kuid üldiselt ei ole selle toote lisaväärtustest aru saanud. Kindlasti mõjub nahale hästi, kuid kas hakkaksin seda juurde ostma, kui see viimaks otsas? Pigem ei … (pikemalt juttu selle kohta SIIN!). Lisaks on lisahooldustoodete hulgas ka niisutav geelmask /Moisturizing Face Gel Mask/ – tõhusalt nahka niisutava toimega. Ideaalne kasutada peale koorivat/puhastavat savimaski, muudab naha pehmeks ja siidiseks (pikem arvustus SIIN!).\nOlen VIVI tootevalikust leidnud nii mõnedki väga head ja tõhusad (lemmik)tooted, mis kindlasti minuga sealt poekesest korduvalt koju kaasa veel tulevad; samas olen katsetanud ka tooteid, mis mulle väga ei meeldi/mis ei toimi mu nahal nii nagu tahaks. Ühtlasi on silmapiiril ka tooteid, mida alles tahaks katsetada.\nKuna nende tootevalik on kasvanud kordades – võrreldes esialgse vaid 13 tootega, mis neil poe avades valikus oli – siis leiab sealsest tootevalikust igaüks endale sobiva näo/kehakreemi, puhastustoote, maski jms … Olenemata oma kergest pettumusest praegu, soovitan siiski VIVI poodi uurima minna, sest paljud tooted on siiski väga head ning ka toodete toime on ju individuaalne!\n*Et mitte postitust liiiiiga pikaks ajada, siis mõningad tooted tulevad eraldi arvustuspostitusena õige pea (VIVI suu-ja huulehooldus)!\nOne thought on “PRAEGUNE NAHAHOOLUDSRUTIIN /VIVI”


Gluteenivabal dieedil võivad olla kõrvalmõjud - Eesti Naine - Delfi Lood\n27. veebruar 2017 2 min.\nGluteenivabal dieedil võivad olla kõrvalmõjud\nKuid pead kas mõne haiguse tõttu või lihtsalt omal vabal valikul gluteenivaba dieeti, arvesta, et sellel võib olla ka soovimatuid kõrvalmõjusid.\nEnamus gluteenivabu tooteid kasutab gluteeni sisaldavate teraviljade asendajana riisijahu. Riisisse võivad aga olla kogunenud toksilised metallid nagu arseen või metüülelavhõbe.\nUSA rahvusliku tervise ja toitumise uuringu (NHANES – National Health and Nutrition Examination Survey) käigus analüüsiti aastatel 2009-2014 kogutud andmeid ise raporteeritud gluteenivaba dieedi kohta ning kõrvutati neid toksiliste metallide esinemise markeritega veres ja uriinis. Andmed kohandati soo, vanuse, rassi ja uuringutsükli kohta.\n7471 uuritavast 73 (vanuses 6-80 aastat) väitsid end olevat gluteenivabal dieedil. Gluteenivaba dieedi järgijatel leiti uriinis arseeni ligi kaks korda kõrgemas kontsentratsioonis, veres elavhõbedat 70% kõrgemas kontsentratsioonis ning uriinis ka veidi kõrgemas kontsentratsioonis kaadmiumi võrreldes gluteenivaba dieedi mitte järgijatega. Seost ei leitud pliiga uriinis või veres ega kaadmiumiga veres. Täiendavad kalkulatsioonid ainult enam kui 20aastaste kohta ei toonud tulemustesse erinevust.\nSee on teadaolevalt esimene uuring, mis näitab gluteenivaba dieedi seost kõrgema arseeni, elavhõbeda ja kaadmiumi sisaldusega organismis. Nende metallide püsiva madala kontsentratsiooni mõju tervisele ei ole veel selge, aga võimalik, et see soodustab vähi või teiste krooniliste haiguste kujunemist.


Politoloog Toomas Varrak nõiajahist Mart Järviku vastu: kes pidevalt jutlustab õiglusest ja eetikast, on sageli kelm ja kaabakas - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Politoloog Toomas Varrak nõiajahist Mart Järviku vastu: kes pidevalt jutlustab õiglusest ja eetikast, on sageli kelm ja kaabakas\nPolitoloog Toomas Varrak nõiajahist Mart Järviku vastu: kes pidevalt jutlustab õiglusest ja eetikast, on sageli kelm ja kaabakas\nPolitoloog ja ajaloolane Toomas Varrak vaatleb Mart Järviku juhtumit ja leiab, et Eesti riigis on miski tõsiselt mäda.\n„Esialgu näib meedia hüsteeria Maaeluministeeriumi ja selle tegelaste ümber olevat leidnud lahenduse. Seetõttu on ehk kohane teha selle kohta mõningaid kokkuvõtteid vähe laiemas kontekstis.\nEi tahaks arutleda selle üle, kas otsused, mis puhkenud hüsteeria kaasa tõi, olid põhjendatud, õiglased või Eesti elu edasiviivad. Otsused on tehtud, elu läheb edasi ja väärtus on vaid järeldustel, mida selle kogemuse põhjal võiks teha Eesti poliitika tulevastes huvides.\nValdava osa Eesti meedia jaoks oli selle hüsteeria keskmeks väited ministri korruptsioonist ja valetamisest. Neid punkte arutati kire ja andumusega. Vajadusel mindi aastakümnete tagusesse aega, et leida tõendeid kahtlasest kokkumängust. Ja võib olla, et oleks mindud kaugemalegi, kui selleks oleks antud aega.\nMilles see valetamine seisnes, see kippus pisut segaseks jäävat. Igatahes piirdusid süüdistajad enamasti lihtsalt väitega valetamisest, laskumata üksikasjalisematesse seletustesse.\nInd, millega valetamist inkrimineeriti, meenutas aga omal ajal ühel teisel maal toimunud poliitilist ja ajakirjanduslikku nõiajahti. Ka siis süüdistati poliitikut valetamises (oma abieluväliste suhete kohta) ning süüdistajad olid valmis oma õiguse tõestamiseks nõudma asjaosaliste aluspesu ekspertiisiks.\nTeisalt võiks meedia käitumist võrrelda Saudi Araabia või Iraani kombluspolitseiga, kelle sallimatust islami moraalinormide rikkujate vastu on üsna sarnane meie poliitilise opositsiooni ja ajakirjanduse hüsteeriaga ministri valetamise ja korruptsiooni küsimuses.\nÜks kunagine naiskolleeg iseloomustas sellist mentaliteeti tabavalt – taoliste tegelaste tõearmastus nõuab, et nad ütleksid ka naisterahvale näkku, et tol on kõverad jalad.\nAinuke, mis meediat ei näinud antud asjas huvitavat, oli küsimus, millist kahju Eesti riik on väidetava valetamise või korruptsiooni tõttu kannatanud. Kardan et niisugune küsimus, rääkimata selle asjakohasusest, ei jõudnud üldse neist asjust kirjutavate ja rääkivate ajakirjanike teadvusse.\nOmeti on süütul valel või eksitusel ning formaalsel eksimusel mingi reegli vastu oluline erinevus teadliku ja jultunud valega või mingi reegli sihipärasel rikkumisel isikliku kasu saamise huvides. Ning normaalsed inimesed teevad neil kahel asjal vahet. Vastasel juhul on tegemist võitlusega seaduste täitmiseks seaduste pärast. Ja seda on naeruvääristanud paljud tuntud koomikud.\nMillega oli tegemist antud juhul, see jäigi selgitamata, sest asjaosaliste enda selgitusi, (kui need üldse said selleks võimaluse ega olnud sunnitud piirduma vastusega ajakirjaniku hoiakute poolt dikteeritud küsimustele) ei peetud miskiks. Väide, et selgitustes esineb vasturääkivusi ei tähenda midagi, kui ei soovitagi kuulda ega arvestada seda, mis öeldakse vasturääkivuste selgituseks.\nNüüd, kus opositsioon on saavutanud oma eesmärgi, peaks ta valijale vähemalt ütlema, millist kahju Eesti riik on kandnud maaeluministri valetamise ja korruptsiooni tõttu. Ja milles seisneb kasu, mis kritiseerijate tegevus Eesti põllumajandusele tõi? See kahju peab olema väljendatav selgetes faktides, sh arvudes, mitte mingis sõnamulinas õigusriigist, prestiižist jmt.\nKui ajakirjandus selles küsimuses vaikib, kui opositsiooni poliitikuil pole selle kohta Eesti kodanikele midagi öelda, siis on see kinnituseks, et kogu hüsteeria tõsteti poliitilise intriigi huvides, et sellel ei ole tõe ja õigusega või Eesti riigi põllumajanduse hea käekäiguga mingit sisulist pistmist. Ja peavoolumeedia on selles intriigis erapoolikuna täie rauaga kaasa löönud.\nNiisugusel juhul ei ole ka ministeeriumi kõrge ametnik mitte süütult kannatanud õiguse eest võitleja, vaid rängalt ametnikueetika vastu eksinud intrigant, midagi Pavlik Morozovi taolist oma ministrile. Aga Eesti riigis on miski tõeliselt mäda, kui sellisest selgitusest või selle puudumisest peaks välja tulema, et riigi kõrgeima võimu esindaja on pidanud vajalikuks avalikult vabandada Pavlik Morozovist intrigandi ees.\nNn peavoolumeedia kvaliteedist ja poliitilisest kallutatusest, sh huvipuudusest tõe vastu (aga vist võiks öelda – poliitilisest korruptsioonist) räägib seegi, et kogu käras ministri valetamisest ja korruptsioonist jätab meedia vähimagi tähelepanuta selle, mida kirjutavad antud kontekstis näiteks P. Ernits, M. Pajo, J. Uibu, K. Remmel.\nNeed ei ole mingid suvalised kirjatsurad, vaid autorid, kelle professionaalne asjatundmine on väljaspool kahtlust. Nende kirjutiste valgusel kerkib ebameeldiv küsimus, kas ministri kritiseerijaid mitte ise ei süülistu poliitilis-majanduslikus korruptsiooni kaitses?\nTõsiasi, et Veterinaar- ja Toiduamet (VTA) sulges vaevalt tund aega peale ministri vabastamist ametist M. V. Wooli kalatehase, annab põhjuse (aga mitte ainsa) niisuguse küsimuse esitamiseks. Kusjuures tehase sulgemise õigus on väidetavalt vaid asjaomasel ministril. Küsimusi tekitab ka asjaolu, et nii suurt kõlapinda omavas küsimuses ei esinda VTA seisukohti mitte peadirektor, vaid asedirektor. Miks meedia niisuguste asjade vastu huvi ei tunne?\nLõpetuseks tahaks meenutada üht idamaist tarkusetera, mille kehtivust elus olen enam kui kord kogenud. See ütleb – kes räägib lakkamatult tööst ja selle voorustest, on logard; kes pidevalt jutlustab õiglusest ja eetikast, on kelm ja kaabakas.“\nTeemad: esilugu kuum Toomas Varrak\nOne commentOn Politoloog Toomas Varrak nõiajahist Mart Järviku vastu: kes pidevalt jutlustab õiglusest ja eetikast, on sageli kelm ja kaabakas\nMulle tundub, et selles loos on veel palju selgusetut. Tänased intervjuud annavad tõestust, et see Peterkop ei olnud sugugi mingi erapooletu seltsimees, vaid Lemetti koostööpartner. Kui juba augustis käidi prokuratuuris kuriteo teatega, siis kuidas sai Järvik nii kaua minister olla ja miks ei teavitatud esimesena peaministrit. Kas Ratas on ka midagi ütlemata jätnud? Tundub ,et ikkagi on meil süvariik, kus ametnikud arvavad endid olema kõige tähtsamad. Juba see kantsler Priske andis märku, et nemad on bossid.


Korraldajad loobusid külalislahkusest - Paberleht - Tasuline - Sakala\nKorraldajad loobusid külalislahkusest\nLaura Nurmsalu pidas pühapäeval konkurentidega maha kõrge tasemega duellid ning suutis üle mitme aasta end sisemeistrivõistlustel kuldmedalini pressida. FOTO: Marko Saarm\nNädalavahetusel Viljandis Paalalinna viilhallis asetleidnud Eesti vibuspordi sisemeistrivõistlustel näitasid võõrustajad seekord külalislahkust üles ainult väljaspool laskeväljakut ja jätsid hulga vabariigi aastapäeva puhuseid eri disainiga medaleid endale, kuldseid koguni kaheksa.\nVõistluste peakorraldaja oli Viljandimaa suurima liikmeskonnaga, Vana-Võidu vibuklubi. Nagu ütles selle klubi ja Viljandi spordikooli treener Aune Varik, õnnestus meie sportlastel lõpuks ometi murda viimastel aastatel korduma kippunud muster, et kodustel võistlustel ollakse liiga külalislahke. «Sportlikus plaanis oli nädalalõpp meile kokkuvõttes väga edukas. Kui kusagilt kärises, siis ehk meeste sportvibulaskmises, aga sel olid ka omad selged põhjused.»\nVibulaskmise ainsal olümpiadistsipliinil sportvibulaskmises suutis end pärast mitut aastat sisetingimustes troonile tagasi upitada Viljandimaa mullune edukaim naissportlane Laura Nurmsalu, alistades finaalis pärnulanna Reena Pärnati 6:4.


Külma nugati koogi retsept jõule 2018 - retseptid - 2021\nKülma nugati kooki retsept võimaldab meil jõulupühade jaoks luua täiusliku magustoidu. Nugat on põhiline koostisosa, mida iseloomustab suur hulk kuivatatud puuvilju. Mandlid on tähttoit, mis annab teile unikaalse maitse, mis saavutatakse suhkru ja koore hea seguga. Külm kook on alati hea valik, võite jätta valmis ja teenida hetkel, samuti säästame palju aega seda tehes, sest see ei vaja ahju. Kui soovite küpsetada külma nugati kooki, mida on lihtne valmistada ja maitsev, võtke see retsept teadmiseks.\n1 tablett pehmet nugati\nKuidas valmistada külma nugati kooki\nSee külm nugati kook valmistatakse paari minuti pärast, kõige keerulisem osa on saada kõik koostisosad selle valmistamiseks. See on ideaalne aeg pehme nugatabletiga, mis on ohutult salvestatud kõikidesse jõuludesse. Anname teile suurepärase kasutamise ja me muudame selle peeneks magustoiduks.\nMe paigutame poole piimast potti ja teine pool suuresse klaasi. Selle retsepti esimene osa seisneb piima kuumutamises, samal ajal kui me seda lahjendame kohupiima teisel poolel.\nKui meil on kuum piim, siis me lisame kreemi, see koostisosa hakkab natuke paksendama ja annab selle kogu maitse.\nSelles baasis on see, kus me mureneme pehme nugati nii, et see seguneb suurepäraselt ülejäänud koostisosadega.\nMe võime panna 3 supilusikatäit suhkrut või mitte, seda tüüpi nugat on juba väga magus. Kui me soovime maitseid, millel on palju magusust, võime selle lisada, vastasel juhul jätame selle loomulikku.\nPraegu, kui kõik koostisosad on hästi integreeritud, lisame segule külma piima, milles me oleme kohupiima ümbrikud lahustanud.\nSegame segu, kuni saavutatakse järjepidevus . Meil on valmis külma kooki täitmine, me läheme baasi.\nSelleks, et alus oleks veidi lõhnav ja kasutaksime väga kiiresti muffinit või sobaosit . Let's paneme need baasi, kui me tahame, et saaksime pisut vedelikku, et anda eriline punkt. Me mureneme need või paneme need vormi.\nPaigaldame täidise segu ja laseme jahtuda. Me võime kaunistada natuke riivitud šokolaadi või karamellitud pähklitega, kook on tähelepanuväärne.\nPasta kalamari kastmega\nApelsini ja tursa salat\nCopyright 2021 \_ Külma nugati koogi retsept jõule 2018


Õppeprotsessi Juhtimine Digiajastul Suure-Jaani Koolis: Meie meeskond\nÕppeprotsessi Juhtimine Digiajastul Suure-Jaani Koolis\nInfokanalid meie kohta\nSellest koolitusest võtavad osa:\nSuure-Jaani Kooli direktor Epp Välba\nTöötan koolijuhina alates 1. 08. 2014, päevast, mil Suure-Jaani kool loodi. Minu ülesandeks oli komplekteerida uue kooli meeskond, luua dokumentatsioon, välja töötada uue, liidetud koolide edukaks kulgemiseks elukorraldus, mis võimaldaks töiselt üleminekuaeg läbida. Arvan, et meie kooli meeskond on teinud head tööd ja meie koolil läheb hästi. Meie eesmärk on lähtuda oma tegevuses, otsustes laste huvidest nii, et igast lapsest kasvaks parim versioon temast endast.\nEesmärgid: soovime luua oma kooli õpilastele ja õpetajatele keskkonna, mis toetaks nende tegevust ja aitaks infoühiskonnas paremini hakkama saada. Koolituselt loodame saada teadmisi ja infot erinevatest e-õppe võimalustest, vahenditest, keskkondadest. Saadud info aitab meil kujundada visiooni, milline võiks olla meie kooli ikt areng lähiaastatel ning mida me selle teostamiseks vajame. Oma innovatsiooni eduloo loodame jutustada koolituse läbimise jooksul.\nÕpetaja Tauno Tilk\nOlen nüüdseks töötanud õpetajana 5 kuud. Leian, et see elukutse on väga põnev ja paeluv ning ma katsun õpilastele näidata, et õppimine võib olla tore. Antud koolituselt ootan veel põnevaid mõtteid ja ideid, mismoodi saaks õppimist lastele tuua vastvõetavamaks (eelkõige just digivahendite kasutamise rakendamisega). Olen juba leidnud palju põnevaid võimlausi, kuid usun, et neid on veel. Huvitavad tunnid tagavad selle, et lapsed on rõõmsad. See omakorda tõstab nende õpimotivatsiooni. Ootan ka oma teadmiste jagamist oma kolleegidega.\nOlen töötanud koolis nii õpetajana kui ka infojuhina. Nüüd, olles alles siia kooli tulnud, proovin asju näha õpetaja silmade läbi ning loodan igati õpetajatele abiks olla.\nKoolituselt loodan eelkõige saada infot selle kohta, kuidas teised koolid on loonud oma infosüsteemid, kuidas ja kus infot talletatakse ning kuidas seda jagatakse. Millist riistvara ja tarkvara kasutatakse, millised on nende head ja vead?\nPostitaja: Suure-Jaani Kool kell 02:42:00


Põrsaste ümberpaigutamise strateegia Põrsakadude vähendamise üheks oluliseks võtteks on põrsapaigutus\nUuendemiste plaaniline ostmine ja kohandamine oma karjas\nEesti Tõusigade Aretusühistu, LKI magistrant\nRefereeritud informatsioonilehest db-Info Jungsauen`98. Züchtungszentrale Deutsches Hybridschwein GmbH.\nPõrsatootmisel ristandemistega tuleks arvestada 35…40%-lise karjauuendusega, et oleks võimalik asendada haiguste, vanuse või ebapiisava jõudluse tõttu väljaläinud emiseid.\nKui uuendemised ostetakse teistest farmidest, on nende kohandamiseks uue laudaga Saksamaal välja töötatud kindel reeglistik, mis praktikas peaks toimima ka Eesti farmides.\nKarja toodavate uuendemiste jaoks on väga tähtis uue farmi võõra mikroflooraga kohanemine, et nende organism saaks vajaliku immuunsuse enne esimest seemendust. Immuunsus peab tekkima enne põhikarja paigu- tamist, sest muidu on oht, et põhikarja mikroobidega vastuollu sattunud uuendemised eritavad massiliselt mikroobe ja nakatavad nendega omakorda vanemaid emiseid. Selline „pingpongiefekt“ võib viia bakterite järsu kasvuni.\nUuendemiseid tuleks osta võimalikult vähestest farmidest, sel juhul on karja toodavad loomad ühtlase mikroobispektriga.\nLoomade ostu peaks piirama miinimumini, et väliseid kontakte oleks võimalikult vähe ja seega vähendada nakkusriski.\nSeejuures tuleb silmas pidada kohanemislauda kohtade arvu ja poegimisrütmi.\nOstu pikaajaline plaanimine tagab vajaliku kohanemisaja enne esimest seemendust.\nUuendemised tuleks vähemalt 3, veel parem 6 nädalat enne seemendamist paigutada põhikarjast eraldiasuvasse kohanemislauta.\nPärast transportimist anda loomadele ohtrasti värsket joogivett või harjutada neid kasutama joogiautomaati. Esimesel päeval võib mitte sööta, seejärel tõstetakse söödakogust vähehaaval kuni 3 kg-ni (tiinete emiste sööt).\n1. nädal. Emiseid tuleks sel nädalal kõigepealt harjutada talitajatega. Talitaja(d) peaks korrapäraselt loomi jälgima ja hooldama. Tähtis on jälgida nn transpordiinda ja see ka üles märkida, et kolm või kuus nädalat hiljem oleks võimalik viia emised kokku kuldiga. Transportimisel esinevat inda ei tohi mingil juhul kasutada seemenduseks. Soovitav on kohe algusest peale pidada emise- kaarti või teha vastavaid ülestähendusi emiseprogrammi (db-Planer).\n2. nädal. Talitaja peaks veelgi intensiivsemalt loomadega tegelema. Kohanemislauta tuleks tuua põhikarja emiste sõnnikut ja muid produkte. Teine võimalus on tuua kohanemislauta vanuse tõttu väljaminevaid põhikarja emiseid. Sellel nädalal on ette nähtud vaktsineerimine parvoviroosi vastu (PV) – pärast nädalast puhkust on vaktsineerimiseks ideaalne aeg. Tuleb jälgida vaktsineerimisvahemikku esimesest vaktsineerimisest.\n3. nädal. Intensiivistatakse kontakti põhikarja emistega: soovitav on viia ettevõttes olevaid 6-nädalasi emikuid ostetud uuendemiste lauta, et tagada edasist mikroobide ülekandumist. Emikud on just ümbritsevate mikroobidega kohanemise faasis, kuna umbes kolmenädalaselt emapoolne kaitse väheneb. Emikud on seetõttu intensiivse bakterite paljunemise faasis ja eritavad ise baktereid. Seega ei kaasne ohtu põhikarja emistele, sest emikud võivad kaasa tuua ainult karjas juba levinud baktereid.\n4. nädal. Üleminek suguemiste karja. Loomad on talitajatega juba harjunud ning valmis ilma stressita minema uude lauta. Kontakt kuldiga peaks toimuma mõni päev enne arvestatavat inda (innaaeg transpordil + 21 päeva). Emised on siis umbes 220 päeva vanused. Kontakt kuldiga toob kaasa tugeva, hästi väljenduva ja kasutatava inna. Pärast seemendust peetakse loomi nende hilisemates poegimisgruppides ning tiinust kontrollitakse koos suguemistega.\nIdeaalsel juhul võib kohanemisprotsessi pikendada, nii et loomi seemendatakse alles kolmandal innaajal. See võimaldab tunduvalt lõõgastavamat kohanemisperioodi ning vanem uuendemis on uue karjaga kohanemiseks paremini ette valmistatud. Seemendades kolmandal innaajal (vanus umbes 241 päeva), saame suuremad esimesed pesakonnad ning tõuseb eluaja jõudlust.\nTiinete emiste lautapaigutamisel tuleks jätkata grupiviisilist pidamist (vanemad ja uuendemised koos), et tagada uuendemiste edaspidist kohanemist põhikarjaga. Mingil juhul ei tohi äsja seemendatud loomi eraldada uuesti ainult uuendemistest koosnevasse gruppi, sest sellega kaasneb oht, et kohanemine põhikarja bakteritega toimub alles poegimislaudas ning mõjutab seega poegimis- ja imetamisfaasi.\nTiinuse ajal tuleb poegimisgrupi uuend- ja suguemiseid kohelda võrdselt. Vaktsineerimisel klostriidide ja kolibakterite vastu ning muude karjas tehtavate vaktsineerimistega tuleb jälgida uuendemiste baasimmuunsust: neid tuleb esimest korda kolm kuni neli nädalat enne suguemiseid vaktsineerida. Tiinete emiste laudas tuleb tagada, et uuendemiste tiinusaegne massi-iive oleks 60…80 kg ja nad tuleksid heas konditsioonis poegima.\nRistandemiseid tuleb transportida eeskirjadele vastavalt puhaste ja desinfitseeritud sõidukitega. Tee uude lauta peaks viima üle hügieeniliselt laitmatu rambi.\nOhtlikud on rambid, mida ei kasutata üksnes uuendemiste ostmisel, vaid ka tapaloomade või põrsaste laadimiseks, kuna sõidukitest võib sattuda rampidele ja liikumisteedele infektsioosset materjali, mis hiljem kantakse ostetud loomade poolt lauta. Seetõttu peaks järgima põhimõtet: mitte kunagi vedada ühel ja samal päeval üle sama rambi kõigepealt tapaloomi ja hiljem lauta tõuloomi. Eriti just talvel ei piisa vahepeal tehtavast desinfitseerimisest, et haigusetekitajaid hävitada.\nRohkem kindlust annavad kaks ruumiliselt eraldatud rampi: üks ostetavate ja teine müüdavate loomade jaoks.\nEmisekarjades on aktuaalseks teemaks parvoviirusinfektsioon. Selle haigusetekitaja vastu saab võidelda ainult vaktsineerimisega. Antibiootikumidest pole kasu.\nRistandemikud peaksid olema müügifarmis juba 1 kord parvoviroosi vastu vaktsineeritud. Põrsatootja peab vähemalt 2 nädalat pärast looma karjatulekut, aga hiljemalt 14 päeva enne esimest seemendust läbi viima 2. vaktsineerimise. Revaktsineerimine tuleb läbi viia hiljem, pärast 1. poegimist poegimislaudas kuni 14 päeva enne uut seemendust. Nii on emis alates seemendusest kogu tiinusaja jooksul kaitstud.\nLiikumine, sotsiaalsed kontaktid\nPärast imetamisaega peab emisel olema piisavalt liikumisvõimalusi. Seejuures tuleks eelistada grupiviisilist pidamist, kuna see edendab sotsiaalseid kontakte. Viimane tagab loomade heaolu: väheneb võimalike stressifaktorite mõju ja stimuleeritakse suguhormoonide tekki- mist; emis hakkab indlema. Mitteindlevaid loomi stimuleeritakse indlevate emiste poolt ja otsese kuldikontakti abil: visuaalselt (nägemine), nasaalselt (lõhnad), akustiliselt (ruiged) ja taktiilselt (puudutused).\nMiinimumtemperatuur peaks olema ilma allapanuta lautades 18…20 °C ja allapanuga lautades 2°C vähem. Emised taluvad ka ekstreemseid temperatuure, nagu näiteks talvel vabapidamisel. Siiski kehtib see vaid lühikese ajaperioodi kohta, maksimaalselt 3 tundi. Tähtis on see, et emiseid peetaks pärast võõrutamist 2 °C võrra jahedamates ruumides, kusjuures miinimumist madalamal temperatuuril ei tohi loomi pidada pikema aja jooksul. Külmafaasid või liiga madalad laudatemperatuurid on stressifaktorid ja neil on inna provotseerimisel pärssiv efekt. Suvine kõrge laudatemperatuur põhjustab sageli üldisi ainevahetushäireid, millega kaasnevad viljakushäired. Vanemate lautade puhul peaks õhu juurdevool toimuma põhja poolt. Katuste niisutamine võib viia lauda temperatuuri aurustumise tõttu kuni 5 °C madalamaks.\nUuringud on näidanud, et valguse intensiivsus ja kestus mõjutavad viljakust. Sellest lähtuvalt on paarituslaudas nõutav, et kõigi emiste silmade kõrgusel oleks tagatud minimaalne valgusintensiivsus 100 luksi (veel parem 200…300 luksi) 8 kuni 14 tundi päevas. Seda on võimalik saavutada, kui akna-põranda suhe on 1:12 kuni 1:20 ja aknad on kagu/edela suunas; muudel juhtudel tuleb valgust kunstliku valgustusega täiendada.\nMai ja augusti vahelisel perioodil on loomulikku päevavalgust 12 kuni 18 tundi. See võib avaldada innale negatiivset mõju: metssead reageerivad sellele hooajalise atsükliga, st neil ei ole viljastavat inda. Et seda probleemi leevendada, peaksid ettevõtted, kus suvel viljakus langeb, aknaid pimendama ja alguses tekkivat päevavalguse aega 20 minuti võrra nädalas lühendama. Septembris on päevavalgust 10 tundi. Sellega luuakse kunstlikult „sügisene valgus“.\nPõrsatootmise tähtsate valdkondade hulka kuulub viljakusealane majandamine. Maksimaalset viljakust –lühikest poegimisvahemikku, suurt pesakondade ja põrsaste arvu – on võimalik saavutada vaid siis, kui õnnestub emiseid saada 4 kuni 5 päeva pärast võõrutust indlema ja neid õigel ajal seemendada.\nSee laut peaks kujutama endast põhimõtteliselt omaette ruumilist üksust. Ainult väiksemad ettevõtted võivad kulude kokkuhoiu mõttes viia paarituslauda ja tiinete emiste lauda kokku ühe katuse alla.\nPaarituslauda suuruse ja ruumiplaneeringu puhul tuleb arvestada muuhulgas karja suurust, seemenduste- paarituste rütmi, soovitavat poegimisvahemikku, probleemsete emiste arvu, emiste laudas viibimise kestust, kuldikohti ning kunstliku seemenduse ja karjauuenduse osakaalu.\nÜmberindlejate ja mitteindlevate emiste jaoks tuleks planeerida ettenägelikult pigem rohkem kui vähem kohti.\nPaarituslaudas viibimise aeg\nÜmberpaigutused ühest laudast teise põhjustavad mitmepäevalist stressi, mis võib põhjustada loodete embrüonaalset surma. Selles suhtes on risk esimeses tiinusfaasis 12. kuni 28. päevani eriti suur. Seetõttu on soovitav viia ümberpaigutus läbi kas 3…5 päeva pärast seemendust või alles pärast 28. tiinuspäeva. Nii on võõrutatud emised paarituslaudas 10…12 päeva või 5 nädalat. Kui emised viibivad paarituslaudas kauem, on ümberindlevaid emiseid võimalik kindlamini ära tunda ja kohe ka seemendada. Edaspidi võib esimene tiinuskontroll toimuda veel paarituslaudas ja ainult kindlalt tiined emised viiakse üle tiinete emiste lauta.\nMida suurem on kunstliku seemenduse osakaal, seda vähem tuleb planeerida kuldikohti. Inna esilekutsumiseks ja kontrollimiseks võiks siiski pidada paari proovikulti.\nKohanemislaudale esitatavad põhinõuded\nPuhastamine ja desinfitseerimine enne sigade lauta paigutamist.\nAsukoht eraldi, ülejäänud laudast eraldi sissepääsuga.\nTemperatuur: eelsoojendamine kuni 18 °C; allapanuta pidamisel 21 °C.\nPõrand peab olema hea kvaliteediga; resti pilud maksimaalselt 17 mm.\nLooma ja söödakohtade suhe 1:1.\nPindala vähemalt 2,0 m2 emise kohta.\nRatsioonid sõltuvad oluliselt sööda energiasisaldusest ja loomade söötmistingimustest. Seemendamiseelselt tuleb emiseid tugevasti sööta. 40…50 MJ ME võib tugevasti tühjaksimetud emistele mõjuda inda stimuleerivalt ning kutsub esile superovulatsiooni. Seemenduse ajal tuleks tugev söötmine ära jätta, et vältida loodete embrüonaalset surma.\nAlates tiinuse 2. kolmandikust tuleb söödakogust suurendada, et saavutada optimaalset sünnimassi. Selles faasis peab emis varuma järgmiseks imetamisperioodiks rasvareserve. Põhimõtteliselt kehtib nõue, et sööt peab olema eranditult kvaliteetne: häired innakäitumises ja ovulatsioonis on tihti põhjustatud söödatoksiinidest.\nEmiste söötmisel peab arvestama järgmiste asjaoludega.\nPõrsaste tootmise rentaablust mõjutab genotüübi kõrval oluliselt emiste söötmine. Ainult vajadusele vastav toitainetega ja lisasöödaga varustamine hoiab emist õiges konditsioonis.\nKahefaasiline söötmine. Tiinus- ja laktatsiooniperioodil on vaja diferentseeritud söötmist. See võimaldab väga erinevat, kõrget bioloogilist jõudlust toodan- gutsükli erinevates faasides. Mitmefaasiline söötmine vähendab fosfori ja lämmastiku eritamist võrreldes ühefaasilise söötmisega ja aitab seega oluliselt kaasa keskkonnareostuse vähendamisele.\nTiinuse ajal on vajalik toorkiurikas vähese energiasisaldusega sööt. Energiaga liigvarustamine põhjustab emiste rasvumist, mis mõjub kahjulikult viljakusele, poegimisprotsessile ja piimaannile. Toorkiurikas sööt tekitab täiskõhutunde ja tagab laudas rohkem rahu. Lisanduv toorkiu annus, nagu näiteks õled, kliid või kuivatatud suhkrupeedilõigud, mõjub väga hästi loomade tervisele ja heaolutundele.\nTabel. Söödatüübid ristandemistele\nNäitajad Tiinetele emistele Imetatavatele emistele\nEnergia MJ ME 11,4…11,8 13,0\nLüsiini iga MJ ME kohta, g 0,61 0,69\ntoorproteiin 15,0 17,0\ntoorkiud 7,5 5,0\ntoortuhk 7,5 7,5\ntärklis 28,0 34,0\nlüsiin 0,70 0,90\nmetioniin/tsüstiin 0,47 0,60\nkaltsium 0,65 0,75\nfosfor 0,50 0,60\nomastatav fosfor 0,22 0,32\nnaatrium 0,20 0,25\nA-vitamiin, RÜ 8000 12000\nD3-vitamiin, RÜ 800 1200\nBiotiin, µg 100 120\nKoliin, mg 300 300\nStressi vältimiseks on vaja ettevaatlik üleminek laktatsioonisöödale. Ühelt söödalt teisele ülemineku võib ajastada tiinete emiste poegimislauta paigutamisega. Seejuures peaks vältima söödakomponentide vahetamist. Söödatüübid peaksid olema omavahel kooskõlas. Seetõttu oleks kasulik, kui mõlemad söödatüübid oleksid pärit ühelt ja samalt tootjalt ning baseeruksid heal söötmisplaanil. Kui söödatüübid ei ole omavahel kooskõlas, peaks üleminek algama juba 85. tiinuspäevast alates.\nPoegimist ettevalmistav sööt viimasel tiinusnädalal. Ratsiooni tuleb järk-järgult vähendada. On soovitav anda lisasööta nisukliide või kuivatatud suhkrupeedilõikude näol, mis on dieetiliselt eriti kasulikud söödad. Poegimispäeval anda sööta väga vähe.\nLaktatsiooniperioodil anda energia- ja toitaineterikast sööta, mida süüakse meelsasti ja omastatakse piisavalt suurtes kogustes. Selles faasis on loomadel kõrgeim füsioloogiline jõudlus. Vajalik on emise sööda süstemaatiline suurendamine: söödakogust tuleb pidevalt suurendada, kuni umbes 7 päeva pärast saavutatakse lõplik päevaratsioon. Söödavajadus sõltub imikpõrsaste arvust ja emise konditsioonist; kogused on alates 5 kg päevas kuni ad libitum söötmiseni. Nooremiseid võib hakata põhimõtteliselt söötma ad libitum alates 2. nädalast. Tingimata tuleb tähelepanu pöörata piisavale sööda omastamisele ja nõutavale söödakvaliteedile.\nVõõrutusest seemenduseni on soovitav tugev söötmine. Vabu emiseid söödetakse nagu lõpptiineid emiseid. Tugeva söötmise perioodil hakatakse ühe peaaegu ilma söödata päeva järel andma lühiajaliselt kuni seemenduseni energia- ja toitaineterikast sööta, näiteks laktatsiooniaegset sööta, koguses 3…3,5 kg päevas.\nEmised peavad saama pidevalt värsket ja puhast joogivett. Joogiautomaatidel poegimislaudas peaks olema vee väljavool vähemalt 2 l/min. Väga hästi soodustab emise kiiret kosumist ja piima tekkimist see, kui vahetult pärast emise poegimist lisatakse künasse suures koguses värsket joogivett.\nJoonis. Uuendemiste karjatoomise skeem


Kuidas juukseid suvisel ajal hooldada? | Õhtuleht\nIlukaubad.ee, 18. juuni 2019, 12:29\nSuvisel ajal puutuvad juuksed rohkem kokku kuuma päikese, merevee ja sasiva tuulega – niisiis tuleb kiharate hooldusele erilist tähelepanu pöörata. Selleks, et juuksed oleksid suvel ilusad, säravad ja toidetud, tuleb neid õigesti hooldada. Kuna meie ümber on niigi rohkelt kemikaale, tasuks neid vältida seal, kus vähegi võimalik – heaks valikuks juuksehooldusel on Itaalia loodustoodete brändi NOAH tooted.\nKõigi NOAH toodete valmistamisel lähtutakse iga juuksetüübi eripäradest. Valikus on hooldusvahendid nii rasustele, kuivadele, värvitud kui segatüüpi juustele. Toodete kõrge kvaliteet tuleneb hoolikalt valitud puhtast toorainest ning koostised sisaldavad vaid taimseid ekstrakte ja puhtaid eeterlike õlisid (pole loomade peal testitud), sealjuures on kindlaks tehtud, et tooted ei sisalda juustele kahjulikke aineid nagu silikoonid, parabeenid, parafiin, mineraalõlid, DEA ja SLS.\nKui väljas paistab päike ja temperatuurid on kõrged, ihaldavad paljud mereveest kuumusele leevendust leida. Lisaks sunnivad kuumus ja higistamine kiharaid tavapärasest tihedamalt pesema. Seetõttu vajavad juuksed kvaliteetset hooldust, et tekkinud olukord tasakaalustada. NOAH šampoon tsitrusega sobib suurepäraselt aktiivsele inimesele, kes soovib saada maksimaalse tulemuse võimalikult vähese vaevaga. Volüümi andev tsitruse šampoon sobib tihedamaks pesuks ja pea püsib kauem puhas - sealjuures juuksed jäävad meeldivalt kergeks ja volüümikaks.\nTakus juuste vältimiseks tuleks kasutada niisutavaid tooteid – vastasel juhul võivad tulemuseks olla kuivad, haprad ja lõhenenud juukseotsad. Niisutava toimeainega võiksid olla nii palsam, õli kui ka spreipalsam. Heaks niisutajaks on Itaalia loodustoodete sarja NOAH jogurtiga palsam, mis sobib hästi kohevatele juustele. Taastava toimega palsam parandab juukseid, annab kohevust ja sära ning muudab nad tihedamaks. See on täpselt, mida kiharad kuumal ajal vajavad – eriti suve teises pooles, kui päikest on rohkelt saadud.\nNipiraamat | Varia\n29. juuni 2019, 19:07\nKuna suvel saavad juuksed nagunii kannatada ereda päikesepaiste ja soolase merevee tõttu, siis võiks föönitamist ning muud kuumtöötlust vähendada. Kui see ei ole võimalik, siis on heaks abiliseks kuumakaitse sprei pro-vitamiin B5 ja riisivalguga. Tänu oma taimsetele koostisosadele niisutab ning toidab sprei juukseid sügavuti.\nSuvisel ajal võiks igapäevases hoolduses tähtsal kohal olla ka õlitooted. Kuna suvel on juuksed eriti kuivad, tulevad turgutamisel appi just õlid ja seerumid. Näiteks seerum linaseemneõliga toidab juukseid, eemaldab kahusust ja elektrit ning annab juustele siledust ja läiget. Pehmuse ja sileduse saab, kui kanda neid märgadele juustele; samas läige tekib, kui masseerida õli kuivadesse juustesse. Suvel käiakse tihti saunas, mis sobib eriti hästi juuksemaskide taastavateks protseduurideks. Ära unusta maskitades kindlasti saunamütsi või turbanit kanda.\nEnne meres või kloorises basseinis ujumist pihusta juustesse värvi kaitsvat palsamit, mis „lukustab“ juuksevärvi, ei tee juukseid rasvaseks, annab suurepärast volüümi ning täidab ja kaitseb juuksestruktuuri kasulike ainetega. See kõik väldib soola ja muude ainete imendumist ja kahjulikku mõju.\nPeale meres ujumist (samas, miks mitte ka enne) on hea kasutada sirgendavat piimaga rikastatud viimistlusspreid. See sobib suurepäraselt lokkis ja kräsustele juustele, muutes need lihtsa vaevaga sirgeks ja siledaks. Samaaegselt niisutab ja toidab tootes sisalduv puuvillaõli juukseid sügavuti.


Benzema: ma ise olen endasse alati uskunud, aga väravaid tahaksin jagada kogu riigiga - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n24. JUUNI 2021, 01:29 EM2020\nPortugalil EM-i alagrupimängus kaks väravat löönud Karim Benzema viimased tabamused Prantsusmaa särgis sündisid 2015. aastal ehk 5 aastat ja 258 päeva tagasi. Eelmine mees, kelle paus kahe tabamuse vahel nii pikaks kujunes, oli seejuures koondise praegune juhendaja Didier Deschamps, kelle kolmandat ja neljandat koondiseväravat lahutas koguni seitse aastat.\n"Ma ise olen endasse alati uskunud. Aga tean, et kogu riik ootas minult neid väravaid. Nii et tahaksingi nende üle nüüd koos kõigiga rõõmustada," lausus Benzema pärast mängu telekanalile TF1 antud intervjuus.\nPrantslaste peatreener Didier Deschamps kinnitas, et enne viimast kohtumist edasipääsu juba taganud prantslased ei läinud viigi peale mängima. "Tahtsime võita, sest soovisime olla kindlad, et võidame ka grupi. See on hea tunne. Nüüd taastume ja siis algab juba täiesti uutmoodi turniir."\nPortugali poolkaitsja Ruben Neves rõõmustas enim selle üle, et ikkagi edasi pääseti. "Oleme valitsevad Euroopa meistrid ja teame, et suudame paremini. Kõige tähtsam on see, et saime edasi. Tahaksin fänne tänada, Budapestis valitses imeline õhustik. Prantsusmaa ei surunud meid kordagi ära, suutsime pidevalt mängu kontrollida. Meil oli raskeid hetki, aga elasime need üle."\nPortugali juhendaja Fernando Santos sõnas, et oli rahul meeskonna ühise hingamisega. "Kõik see, millest Saksamaa vastu puudu jäi, oli nüüd olemas. Alustasime teist poolaega halvasti, aga kosusime. Belgia on tugev vastane ja saanud 48 tundi kauem puhata, kuid ma ei usu, et see meie vastu räägiks. Küll meiegi taastume. Jõuame veel vastasega lähemalt tutvuda, kuid meie taktika on niikuinii alati üks ja sama: ikka edasi!"\nOTSEPILT: Lootose naiskond püüab Viljandis Tulevikust mööduda (Lootos skooris karistuslöögist!) (0)


Kutse 2019. 125. Kantoni messile\nDaamid ja härrad, suur aitäh teie pikaajalise toetuse eest Zhejiang Yuan Chengi autotarvikute tootmise Co., Ltd.-le. Osaleme 125. Kantoni messil, kus klientidele näidatakse kuumalt müüvaid tooteid ja värskelt välja töötatud esemeid. Ootame siiralt teie visiiti ...\nKerge langus novembris lameklaasis\nRiikliku arengu- ja reformikomisjoni veebisaidil langes novembris riiklik tsemenditoodang 1,1, võrreldes 8,9 kasvuga; Lehtklaasi tootmine vähenes eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 6,7, 14,4 võrra.\nKlaasi lühiajaline spot-turu tasakaal\nSeire kohaselt on Ida-Hiinas jiangsu HuaErRun 5 mm floatklaasi tehase hind 1224 jüaani / tonn; Põhja-Hiinas on Hebei turvalisuse 5 mm floatklaasi tehase hind 1032 jüaani / tonn. Hiljuti töötab klaasiturg sujuvalt, sest juba detsembris hilines traditsiooniliste ...\nUjuklaasi tootmisliin algab tavaliselt kohestest hinnamuutustest, nii et kui hinnad on nõrgemad, kuid algavad või ei alane, on tarnelepingu kiirus või lühiajaliselt väiksem kui nõudluse languse kiirus, tõenäoliselt jätkub laoseisu üles. Kuid ujuklaasi tagajärjel ...\nKlaasi tagasilöök on jätkusuutmatu\nKlaasist futuurid tõusevad taas jõudsalt, 1609 lepingut on madalaimast tasemest 973 jüaani / tonn, tõusnud hiljutise kõrgeima tasemeni 1060 jüaani / tonn, kasvades ligi 9%. Keskpikas perspektiivis on see 1609 tagasilöögilaine jätkusuutmatu, hiljem on tõenäosuse võnkumine vahemikus 930–930 jüaani / tonn suurem. Sp ...\nKaasaskantav autojahuti 12v, 12v autokülmiku jahuti, Populaarne autokatuse telk, Autoveinijahuti, Kate auto all, Mako autojahuti,


RMK avas täna Keila metskonna renoveeritud hoone | RMK\nRMK avas täna Keila metskonna renoveeritud hoone 05.09\nRiigimetsa Majandamise Keskus (RMK) avas täna pidulikult Keila metskonna hoone, mille renoveerimiseks kulus 3,2 miljonit krooni.\nKeila metskonna hoone valmis 1967. aastal algselt garaai, katlamaja ja töökojana, mille teisel korrusel asusid väikesed kontoriruumid. Puiduküttega hoonel polnud kanalisatsiooni ja drenaai, mistõttu märjal ajal kuiva jalaga sisse saada oli võimatu. Pärast põhjalikke juurdeehitus- ja renoveerimistöid on valminud moodne hoone, mis vastab riigimetskonna vajadustele ja tänapäeva kontorile esitatavatele nõuetele.\nMaksumuse hulka kuulub hoone renoveerimine koos kontoripinda lisanud juurdeehitusega ning vee- ja kanalisatsioonitrasside ja parkla ehitus. Tööde käigus vahetati kõik kommunikatsioonid, pandi majale uus katus, uued aknad ja fassaadikate, ehitati ventilatsioonisüsteem, paigaldati uus automaatne õliküttesüsteem ning tehti täielikult uus siseviimistlus. Renoveerimistöö tegi OÜ Torent Indrek Puusepa arhitektuuribüroo poolt koostatud projekti alusel, tööd vältasid 1999. aasta detsembrist 2000. aasta augustini.\nRMK üks eesmärke on luua kõigile oma töötajatele head ning tänapäeva nõuetele vastavad töötingimused, selleks renoveeritakse ja remonditakse vanu hooneid ning ehitatakse uusi. Kokku kulutab RMK tänavu kinnisvara ehitamisele ja renoveerimisele 24 miljonit krooni, sama suur summa on ka tuleva aasta eelarves.\nSuurema mahuga töödest saavad peale Keila metskonna tänavu valmis veel metskonnahooned Kohtlas ja Laiusel ning regioonikeskuse kontor Paikusel, samuti alustatakse töid Antsla metskonna hoone renoveerimisel. Valmis on saamas ka Karksi metskonna kontori renoveerimistööd Paaniksel, kus taastatakse sajandialgusest pärit ajalooline metskonnahoone. Augustis sai valmis uus metskonna kontor Kärus. Lisaks metskonnahoonetele käivad tööd ka RMK puhkemajandusobjektidega (loodushariduseks ning puhkuse- ja jahindusteenuste pakkumiseks mõeldud hooned) ning taimlamajanduse valdkonnas.\nÜle 1700 töötajaga RMK jaguneb 3 puhkemajanduse ning 5 metsamajanduse regiooniks, need omakorda 80 metskonnaks. Puhkemajanduse osakond juhib Sagadis ja Räpinas paiknevate koolituskeskuste tegevust ning Tartus paiknev taimlamajanduse osakond 2 puukooli ja 57 taimla tööd.


Välisminister Mikser külastas UNIFILi rahuvalveoperatsiooni Lõuna-Liibanonis - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVälisminister Mikser külastas UNIFILi rahuvalveoperatsiooni Lõuna-Liibanonis\n21. veebruar 2018, 0:31\nVälisminister Sven Mikser külastas teisipäeval Lõuna-Liibanonis UNIFILi rahuvalveoperatsiooni, kus ta kohtus UNIFILi ülema kindralmajor Michael Bearyga ja Iiri-Soome pataljoni juhtkonnaga ning tutvus operatsioonis osalevate rahuvalvajate tööga.\n«Eesti peab oluliseks panustada ÜRO tegevusse rahu kindlustamisel ning seetõttu oleme viimastel aastatel suurendanud oma osalust ÜRO missioonidel,» sõnas Mikser välisministeeriumi teatel kohtumisel UNIFILi ülemaga. «Hoiame olukorda Lähis-Idas ka edaspidi meie tähelepanu keskpunktis.»\n«Lõuna-Liibanoni puhul on tegemist on keerulise regiooniga ja tööd tuleb teha pingelistes oludes. Tunnustame UNIFILi koosseisu igapäevase töö eest regiooni stabiilsuse hoidmisel,» ütles Mikser. Beary tänas omakorda Eestit osalemise eest UNIFILi tegevuses ja avaldas lootust, et Eesti panustab UNIFILi missiooni ka pärast 2018. aastat.\nÕhtul tähistas välisminister koos Liibanonis teenivate kaitseväelastega Eesti 100. sünnipäeva.\nUNIFILi koosseisus teenib ligi 11 000 sõjaväelast ja üle 800 tsiviilteenistuja. Operatsioonil osaleb kokku 41 riiki, sealhulgas Eesti. Eesti on alates 2015. aastast panustanud UNIFILi jalaväerühmaga ja staabiohvitseridega kokku kuni 50 tegevväelasega.


Kuidas ravida kroonilist valu? Närilised suutsid öelda kunst, kui inimene saab vabaneda valu. On teada, et rohutirts hiir õnnistatud võime seista mürk skorpion. See on tingitud juuresolekul kehas näriliste eriti molekulaarne mehhanism. Teadlased usuvad, et juhtum on see mehhanism võib tõsiselt edasi liikuda uute valuvaigisti. See oli kirjutatud Geek.com. Mis puu kõrvaldada valu?\nPain imetajatel juhitakse kahe naatriumikanalite neuronites. Üks aktiveerib valu, teine on vastutav selle edastamiseks. Naatriumkanali nimetatakse membraanvalgu mis reguleerib voolu naatriumi ioonid, mis läbib rakumembraani. Said kanalid on antud võime indutseerida keemilisi modifikatsioone rakus, põhjustades vastuseks valu.\nSageli teadlased oma töös keskendunud esimene kanal. Aga hiirtel on struktuurne funktsioon teise kanali. Just ühe aminohappe asendus on võimalik muuta seda, kuidas skorpioni mürk mõjub teisele naatriumkanali. Selle tulemusena mürk ei stimuleeri, vaid pigem pärsib selle aktiivsust. Kuna see valu muutub nõrgemaks.\nVõimalik, kui õppimise operatsiooni asuda molekuli, mis on seostatud pärssimist kanali loob vastaste ravimite raske kroonilise valu ja neuropaatilise valu. Tehisintellekt annab arstidele.\nKuidas ravida herniated ketas


FOTOD | Ühes mängus läks vaja nii VAR-i kui väravajoonetehnoloogiat. Pogba värav päästis Prantsusmaale Austraalia vastu võidu - Sport\n16.juuni, 13:00 Kohtunik: Andrés Cunha Soca Kazan Arena\n11 R O. Dembèlé\n10 R K. Mbappé\n7 R A. Griezmann\nFOTOD | Ühes mängus läks vaja nii VAR-i kui väravajoonetehnoloogiat. Pogba värav päästis Prantsusmaale Austraalia vastu võidu\nJalgpalli MM-i suursoosik Prantsusmaa alustas turniiri napi võiduga, alistades Paul Pogba 81. minuti väravast Austraalia 2:1. Kaasanis toimunud kohtumises nähti neljaminutilise vahega kahte penaltit, kohtunik pidi appi võtma nii VAR-i kui ka väravajoonetehnoloogia.\nVideokohtunik sekkus mängu 58. minutil Prantsusmaa penaltiolukorra puhul, et tuvastada, kas Joshua Risdon takistas trahvikastis Antoine Griezmanni määrustevastaselt või mitte. Telekordused tõestasid, et austraallase jalg puudutas Madridi Atletico staarründaja kanda ning Griezmann realiseeris ise 11 meetri karistuslöögi.\nLäks mööda vaid neli minutit ja seitse sekundit (MM-i ajaloo lühim aeg, mille jooksul mõlemad meeskonnad penalti on teeninud - toim), kui teisel väljakupoolel puutus Samuel Umiti palli käega ning Austraalia kapten Mile Jedinak viigistas penaltist 1:1.\nLõppsõna jäi siiski favoriidile Prantsusmaale, kelle eest lõi 81. minutil efektse võiduvärava Paul Pogba. Tabamuse fikseeris kohtunik väravajoonetehnoloogia abil, mis näitas, et latist maha põrkunud pall oli täielikult väravajoone ületanud.\nD-alagrupi teises kohtumises mängivad kell 16 Argentina ja Island.\nJalgpalli MM: Prantsusmaa - Austraalia\n"Võime olla uhked, kuidas me ühe maailma parima meeskonna vastu mängisime," kiitis Austraalia peatreener Bert van Marwijk hoolealuseid. Ta nimetas Pogba väravat "õnnelikuks tabamuseks", kuid VAR-i olukorda kommenteerida ei soovinud, sest ei näinud juhtunut väga hästi.\nSydney Heraldi veebikülje esilugu. "Austraallased langesid esimeseks VAR-i ohvriks"\nAustraalia ei teinud ju tegelikult sugugi paha mängu. https://sport.delfi.ee/news/jalgpall/mm2018/austraalia-kapten-ei-heida-meelt-kui-samamoodi-jatame-voib-veel-koike-juhtuda?id=82669665\nPrantslased tegid omamoodi ajalugu. Kunagi varem pole nad kahte MM-i järjest avamängu võita suutnud. https://twitter.com/OptaJean/status/1007954484352442368\nMan of The Match'iks kuulutati Griezmann.\nPogba võetakse kiirrünnakul maha ja Manchester Unitedi staar rullib mõnda aega murul. Austraalial rohkem võimalusi ei saagi tekkida.\nKahe nii lähestikuse penaltiga tehti ajalugu. https://twitter.com/OptaJoe/status/1007949727365771264\nKohtunik lisab mängule viis minutit.\nPrantsusmaa viitab juba palli äärejoone juures hoides aega. Usuvad, et 2:1 edust piisab.\n87. minut: Austraalia äärekaitsja Aziz Behic korjab endale Fekiri takistamise eest kollase kaardi.\nPogba mängis Giroud'ga seinasöötu ja virutas penaltipunkti juurest palli väravasse. Napilt ületas väravajoone. Ilmselt fikseeris kohtunik selle väravajoonetehnoloogia abil.\nPogba viib Prantsusmaa 81. minutil 2:1 juhtima!\n78. minut: Prantsusmaa teeb viimase vahetuse: rumala kollase teeninud Tolisso välja, Matuidi tuleb väljakule.\nTolisso teenib 76. minutil Juricile tehtud raju vea eest kollase. Punane polnud üldse kaugel.\nHugo Lloris pole just eriline penaltite tõrjuja... https://twitter.com/OptaJean/status/1007948278619656192\n72. minut: Austraalia teine vahetus: Tom Rogic välja, Hull City kontrolliv poolkaitsja Jackson Irvine sisse.\n70. minut: Prantsusmaa teeb kaks vahetust korraga. Griezmanni asemele tuleb Giroud, Dembele asemele Fekir (Lyoni ründav poolkaitsja).\nGriezmann on viimasest 12-st Prantsuse väravast suurturniiridel olnud osaline üheksas. https://twitter.com/OptaJoe/status/1007945352601915392\nAustraalia teeb 64. minutil esimese vahetuse. Nabbout puhkama, FC Luzerni ründaja Tomi Juric mängu.\nKapten Jedinak realiseerib 62. minutil penalti! 1:1!\nUmtiti puutus palli käega. Pall küll suunda ei muutnud, aga käsi oli üleval ja puutus mänguvahendit.\n1:0! Griezmann realiseerib penalti ja viib Prantsusmaa juhtima. Väravavaht isegi ei liikunud paigast.\nKordused näitasid, et Risdoni jalg puudutas Griezmanni kanna ära. Sainsbury saab lobisemise eest kollase kaardi.\n54. minut: Prantsusmaa kirrrünnaku lõpus oli tunda penalti hõngu, aga kohtunik vilet ei törtsutanud. Griezmann tõmmati maha. VAATAME VAR-i! Foto: AFP/Scanpix\nTeleülekandes näidati varumeestepingil paelu siduvat Olivier Giroud, kes ilmselt valmistub vaikselt mängu sekkuma. Aga mis peaga juhtus? Foto: AFP/Scanpix\nLe Mansi 24 tunni sõidu asemel nauditakse ringrajal hoopis jalgpalli. Foto: AFP/Scanpix\nEsimese kaheksa minuti jooksul tegi Prantsusmaa neli lööki raamidesse. Ja oligi kõik. https://twitter.com/OptaJoe/status/1007937672806043648\nDelfi ekipaaž Raul Ojassaar/Andres Putting valmistub Argentina - Islandi mänguks. https://sport.delfi.ee/news/jalgpall/mm2018/delfi-video-moskvast-islandi-fannid-kus-te-olete-argentiinlased-loid-staadioni-umber-vagevat-mollu-juba-viis-tundi-enne-matsi?id=82669007\nÜsna sündmustevaene avapoolaeg lõpeb 0:0!\n45. minut: Austraalia ohtlik rünnak lõppeb Behichi kauglöögiga üle värava. Korraks käis pall ka kastis ära, aga prantslaste kaitseliin oli ühtne.\nPrantslased on jäänud üllatavalt passiivseks. Kui esimesed kümme minutit üritati rohkem ise palli vallata, siis nüüd ei avaldata kollastele särkidele eriti survetki.\nSotsiaalmeedias visatakse kõvasti nalja prantslaste kukkumislembuse üle. https://twitter.com/ScouserLFC1892/status/1007932202561294337\n29. minut: mängupall sai tühjaks. Nahkkera läks vahetamisele.\nAustraalia oli väravale väga lähedal! 17. minuti karistuslöögi järel suunas Prantsuse mees Tolisso palli värava peale. Lloris pidi selle nurgalöögiks tõrjuma. Foto: AFP/Scanpix\nEsimene kollane kaart läheb 13. minutil Austraalia ääreründajale Mathew Leckiele. Foto: Sputnik/Scanpix\n12. minut: Austraalia saab karistuslöögi olukorrast esimese pealelöögi kirja, aga pall lendab kõrgelt üle värava.\nGriezmann saab peaga kastist edasi suunata, aga Ryan lõikab palli vahelt.\n8. minut: Veel üks karistuslöök prantslastele. Sama kaugelt, pisut rohkem vasakult poolt. Aga otse peale saab sealtki lüüa.\n6. minut: Griemann paneb kauglöögiga Ryani taas proovile. Austraalia väravavaht püüab ka selle. Austraallased pole veel vastaste kasti lähedale pääsenud.\nPogba lööb otse peale! Aga liiga keskele, Ryanil polnud selle püüdmisega raskusi.\nPrantsusmaa teenib 4. minutil umbes 24 meetritl ohtliku karistuslöögi. Pogba ja Griezmann palli taga.\nKus hundist räägid... Mbappe saab juba 2. minutil karistusalas löögile. Ryan tõrjub palli nurgalöögiks.\nKylian Mbappe teeb ka omal moel ajalugu: https://twitter.com/OptaJean/status/1007925754955329539\nSelle mängu kohtunikebrigaad: https://twitter.com/refsix/status/1007898274903285760\nTänane Prantsuse algkoosseis on nende MM-i avamängude noorim alates 1930. aastast. https://twitter.com/OptaJean/status/1007910653602828288\nHümnide aeg! Foto: AFP/Scanpix\nTuletame meelde, et "Kirjuta kommentaar" vorm siinsamas blogis on selleks, et sinna kirjutada kommentaar! Ehk ütle mängu ajal oma sõna julgelt sekka.\nLoodetavasti tulevad Kaasanis tribüünid täis. Foto: Reuters/Scanpix\nPallid soojenduseks valmis! Keegi otsustas veidi kunsti teha. Foto: AFP/Scanpix\nAustraalia vanameister Tim Cahill alustab pingilt. Prantsusmaal on jokkerina pingilt võtta Olivier Giroud.Prantsuse pink: Kimpembe, Lemar, Giroud, Matuidi, Nzonzi, Mandanda, Rami, Fekir, Sidibe, Thauvin, Mendy, AreoloaAustraalia pink: Degenek, Meredith, Cahill, Jurman, Luongo, Juric, Jones, Maclaren, Arzani, Vukovic, Petratos, Irvine.\nAlgkoosseisud on selgunud: https://twitter.com/FIFAWorldCup/status/1007907960348139520\nAustraalia kapten ei heida meelt: kui samamoodi jätame, võib veel kõike juhtuda