Eritumise - leiti 136 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "eritumise" leiti 136 faili\nNende ravimite liigtarvitamisest võib tekkida maohappe liigproduktsioon, kuna takistavad maohappe loomulikke pidurdusmehhanisme ja vähendavad lima produktsiooni. Happe liigproduktsiooniks võetakse ravimit, mille toimeaineks on omeprasool (hommikul 1tbl, toime 24h). WATWATWAT Mao nõre eritumise regulatsioon Osalevad nii NS kui ka humoraalne süsteem. Regulatsiooni käsitletakse tavaliselt faasidena. Eristatakse kolme faasi: 1) Aju faas – selle faasi käivitavad toidu suhu sattumine, toidu lõhn, toidu maitse ja inimese puhul ka toidust rääkimine ja toidule mõtlemine. Need stiimulid põhjustavad piklikus ajus uitnärvi ärrituse. Uitnärvi ärrituse tagajärjel hakkavad maos parietaalrakud HCl’i produt...\nElavhõbe Elavhõbe (sümbol Hg) on keemiline element järjenumbriga 80, üks kuuest elemendist (tseesiumi, frantsiumi , galliumi ja mittemetall broomi kõrval), mis on normaaltingimuste lähedastel temperatuuridel vedel.Tal on seitse stabiilset isotoopi massarvudega 196, 198, 199, 200, 201, 202 ja 204. Elavhõbeda tihedus normaaltingimustel on 13,6 g/cm³. Elavhõbe ta...


Vabaerakond ja Elurikkuse Erakond ühinesid Eesti Tulevikuerakonnaks: oleme valmis Eesti poliitika lahti raputama stagnatsioonist ja erakondlikust vägikaikavedamisest - Delfi\nVabaerakond ja Elurikkuse Erakond ühinesid Eesti Tulevikuerakonnaks: oleme valmis Eesti poliitika lahti raputama stagnatsioonist ja erakondlikust vägikaikavedamisest\nHeiki Lill (paremal) Vabaerakonna suurkogul.\nKahe erakonna – Eesti Vabaerakonna ja Elurikkuse Erakonna – üldkogud kinnitasid täna juba varem juhatuste poolt alla kirjutatud ühinemislepingu, mis andis Eesti Tulevikuerakonnale (TULE) legitiimse aluse.\nDelfi avaldab Tulevikuerakonna poliitilise avalduse täismahus:\nMe tunneme uhkust selle üle, et 29 aastat tagasi väga keerulistes poliitilistes oludes taastatud Eesti iseseisvus on edukalt vastu pidanud. Au ja kiitus ning sügav kummardus toonastele otsustajatele!\n1990-tel aastal valitud poliitika on toonud meid siia, kus me praegu oleme. Meil on demokraatlik vaba riik ja üsna tugev kodanikuühiskond. Seda ei olegi nii vähe. Seda tuleb hinnata ja hoida – aga ka arendada ja edasi viia.\nKahjuks on meil täna probleeme rohkem, kui lahendusi ning isegi tarkust ja valmisolekut neid probleeme näha. Koroonakriis on näidanud meie tänase tehnoloogilise tsivilisatsiooni haprust ja haavatavust ning vajadust paljud väärtused ja tegevusviisid ümber hinnata ja ümber korraldada. Selleks on vaja tarkust ja julgust. Poliitiliste kriiside korral valime pahatihti pooli, mõistmata sügavamalt, mis tegelikult toimub. Kui arusaamine saabub, võib olla juba liiga hilja. Palju suurem ja tõsisem väljakutse on aga looduskeskkonna ohjeldamatu hävitamine, mis lähendab inimkonda hukule kiiremini ja kindlamini, kui ükski poliitiline kriis. Kõike seda tuleb mitte üksi tähele panna, vaid kõik see nõuab ka kiiret ja tarka tegutsemist. Oleme me selleks valmis?\nMillele meil loota? Mitte millelegi muule, kui inimeste tervele mõistusele ja globaalse ellujäämisinstinkti töölehakkamisele. Peale inimeste, riikide ja rahvaste on meie igapäevaseks koostööpartneriks kogu elusloodus. Meile peab taas meelde tulema, et oleme osa loodusest ja selle hävitamisega saame vältimatult hukka ka meie ise. Selline arusaam peab juhtmõttena jõudma ka poliitikasse. Teistmoodi enam ei saa.\nTulevikuerakond tuleb just sellest murest, hoolest ja lootusest kantud missioonitundega. Samas ei tee me illusioone, et suudame kiiresti maailma parandada. Kuid me oleme valmis ja täis tahet koostöös kõigi poliitiliste jõududega panustada Eesti poliitikasse, et seda lahti raputada praegusest stagnatsioonist ja erakondlikust vägikaikavedamisest. Liiga palju aega kulub teineteisele vastandumisele, selle asemel, et erakondade üleselt midagi sisulist korda saata. Me peame suunama poliitika taas tegelema põhilisega – Eesti rahva elu seadmisega parimal ja missioonitundlikemal moel selles suures ja keerulises, paraku ka ohtlikus maailmas. Me teame, et tuleviku seemneid külvatakse just praegu ja et tulevikus sööme just seda leiba, mida praegu kasvatame. Me kõik tahame, et see ei oleks kibe ega kesine. Selleks tuleb panustada täna, targalt ja ettenägelikult. Inimeste huvides. Rahva huvides. Maailma huvides.\nME TULEME selleks, et tuua Eesti poliitikasse rohkem tarkust, tervet\nmõistust ja vastutustunnet.\nME TULEME selleks, et viia ellu keskkondlik majandusprogramm, kus kehtib\ntasakaaluprintsiip: sama palju kui võtad, anna ka tagasi.\nME TULEME selleks, et luua kõikidele inimestele ja erakondadele võrdsed\nvõimalused poliitikas osalemiseks.\nME TULEME selleks, et teha riik lihtsamaks ja tõhusamaks ning vabastada\nkodanik riigi eestkoste alt.\nME TULEME selleks, et kogukonnad ja omavalitsused saaksid rohkem\nME TULEME selleks, et Eestist saaks koht, kus inimeste õnnelikkus ja\nelurikas elukeskkond on tähtsam kui statistiline majanduskasv.\nME TULEME selleks, et luua paremad tingimused väikeettevõtjatele ja\nmuuta elu paremaks ka tõmbekeskustest eemal.\nME TULEME selleks, et päästa Eesti metsad käimasolevast röövraiest.\nME TULEME selleks, et ka tuleviku Eestis oleks võimalik hingata puhast\nõhku ja süüa puhast toitu.\nME TULEME selleks, et ka tuleviku Eestis kõlaks eesti keel ja valitseks\nTULE ja loome koos elurikka ja vaba Eesti!


Ettevõtted keelduvad kaasat relvaga ähvardanud sisuloojaga koostööst - Kroonika\nEttevõtted keelduvad kaasat relvaga ähvardanud sisuloojaga koostööst\nEndise tõsielusaate "Jersey Shore" osaleja Ronnie Ortiz-Magro ekskallim Jenn Harley vahistati mõni aeg tagasi koduvägivalla eest. Nüüd keelduvad firmad temaga koostööst.\nNaistele mõeldud sekslelude tootja Bellesa sõnas, et nad keelduvad Jenn Harleyga koostööst, kuna nad on šokeeritud tema käitumisest oma praegu kallima suunas, ähvardades teda relvaga ja kutsudes teda n******s, kirjutas TMZ.\nJenni koostöö Bellesaga nägi ette, et naine reklaamib ühte nende toodet oma Instagramis. Emadepäeval tegi ta postituse, öeldes, et ka emad väärivad puhkust, ning kutsus endaga ühendust võtma, et nad saaksid tasuta kingituse või kinkekaardi.\nJenni koostöö Bentley Trike'ga, mis on kolmerattaline ning lapsekäru ühes, on samuti ohus. Toote levitaja Posh Baby & Kids ütles, et nad on praeguseks lepingu peatanud, aga on kohe valmis seda lõpetama, kui süüdistused vastavad tõele.\nFirma president Deepak Raghavan ütles: "Sellised intsidendid lähevad meie firma väärtuste vastu. Me ei talu sellist käitumist."\nJenn Harley esindajad on aga selliste väljaütlemiste peale pahased. Nende sõnul ei lõpetatud temaga koostööd, vaid kõik tema koostööd olid ühekordsed.\n"Bellesa oli ühe postituse diil, nendega ei ole käimasolevaid lepinguid," ütles tema esindaja. "Tema tehing Bentley Trike'iga ei olnud isegi makstud. Ta sai kingituseks üke kolmerattalise tehtud postituse eest. Jenn kaalub need avaldused teinud firmade vastu kohtusse minna."\nNädalapäevad tagasi tekkis Jennil ja tema kallimal Joseph Ambrosole'il tüli, mille järel naine kaasa tänava äärde jättis. Asjalood läksid kodus palju hullemaks.\nVahistamisraporti kohaselt lubas Jenn Josephi relvaga maha lasta ning kutsus teda n******s. Josephi sõnul olla Jenn relva laadinud ja lubanud ta seal samas maha lasta. Jenn arreteeritid koduvägivalla ning rünnaku eest surmava relvaga.


Phoenix Wright: ässadvokaat - kohtuprotsesside ja viletsuste ülevaade - Ülevaade 2020\nPhoenix Wright: ässadvokaat - kohtuprotsesside ja viletsuste ülevaade\nSelle ülevaate kirjutan teatud määral kurbusega. Mitte sellepärast, et mäng oleks prügi, kuna miski ei võiks tõest kaugemal olla. Tegelikult on prooviversioonid ja katsumused Ace Attorney sarja seni parim iteratsioon. Ei, see on sellepärast, et see on viimane mäng, kus peategelaseks saab Phoenix Wright. Kuid see on mängude seeria imeline lõpp, mis on paelunud täiesti uut publikut. Kui olete juba Phoenixi põgenemisi jälginud, on see mäng hädavajalik ost ja sobiv austusavaldus tema kohtusaali pärandile.\nNeile, kes pole Ace Attorney sarjaga veel tutvunud, on see pooltraditsiooniline Nintendo DS-i stiilis point-and-click seiklus, mis tunneb end žanrifännide jaoks tuttavana, kuid on piisavalt leidlik oma lähenemisviisis, et eristuda rahvahulk. Te võtate endale noore kaitsjaprokuröri rolli, kes peab esindama oma kliente üsna neetud tõendite taustal ning tehes oma juhtumi toetuseks valdkonnas palju oma jalga. Kohtustsenaariumides nähakse ette tunnistajate ütluste lahutamist ja seejärel valede paljastamiseks tõendite esitamist. Mängu teine külg on uurimine, kus külastate kuritegevuse stseene, kogute tõendeid ja küsitlete potentsiaalseid kahtlustatavaid.\nKõik uustulnukad, kes ootavad realismi, peavad pettuma: see sari järgib kohtusaali seadusi ainult põhitasandil ja viskab reeglistiku aknast välja, keskendudes palju rohkem teatripuhangutele, ebakorrektsetele tunnistajate ütlustele ning uute ja sageli vastuoluliste tõendite tutvustamisele. Mängu jaapani päritolu ilmneb anime stiilis, liialdatud väljendites ja ebamaises huumoris ning just see nutikus teeb mängu sellise veetluse.\nUued funktsioonid, mis tutvustati õigussüsteemis Kõigile, sealhulgas Psyche-Lock, võime esitada karakteriprofiile tõendusmaterjalina ja terviseriba, muudavad kõik siin ilmumise ja jäävad samaks. Psüühikalukk toimub uurimisetapis, kui teatud teema ümber ilmuvad tabalukud, mida küsitletav soovib hoida uteliailtade eest varjatud kujul. Ainult tõendite õige esitamine murrab need lukud ja saladuse, ehkki teil ei pruugi alati olla õigeid tõendeid enne uurimise jätkamist. Profiilide kasutamine tõendusmaterjalina suurendab võimalusi veelgi ja võimaldab erinevate märkide kohta rohkem teavet paljastada. Samal ajal põhjustab kohtumenetluse ajal vale punkti saamine kohtunikult karistuse, mille tagajärjel mõni teie terviseplaat kaob.\nSarja esimese koosseisuna näeb prooviversioon ja katsumus, et võtate kogu mängu vältel nii teiste advokaatide kui ka Phoenix Wrighti rolli. Erinevalt teisest mängust, kus avajuhtumi õigustamiseks kasutati nõrka amneesia vabandust, on selle mängu juhendaja paremini teostatav, seda mängiti Phoenixi algse mentori Mia Fey vaatenurgast juba tema esimese kohtumisaja jooksul. Mia osaleb mängu teises taasesitusjuhtumis, kaitstes surmanuhtluses meest, keda süüdistatakse politseiniku mõrvas. Teisel juhul näeb Phoenix tagasi kuumale istmele, üritades paljastada urnivargust, mis toob paratamatult kaasa täiesti uusi komplikatsioone, samas kui kolmandas on kahtlustatav, kes on Phoenix Wrighti jälitaja mõrvas süüdi mõistnud ja see on teie töö otsust tagasi pöörata ja teada saada, kes sellise petu taga on. Viimane juhtum keskendub suuresti Phoenixi assistendile Maya Feyle ja tal õnnestub mähkida mõned varasemate pealkirjade lahtised otsad ning selgitada põhjalikumalt taasesituse juhtumeid.\nViimase mängu üheks kriitikaks olid teatud mõistatuste jaoks nõutavad loogikahüpped, mis on õnneks kustutatud. Uus mäng on palju intelligentsem ja tegelased teevad teiega keerdkäike, mis tähendab, et te ei tunne kunagi, et jätate mängu maha.\nKui katsumused ja katsumused pisut lahenevad, on see, kui suur osa varasemate mängude materjalist jääb samaks. Asukohtade ja märkide graafikat kasutatakse sageli kolmandat käitatavat mängu edasi arendamata ning see kehtib ka heliriba kohta, millel on ainult väike arv algupäraseid teemasid. Sama võib öelda ka ülejäänud mängu kohta tervikuna: kogu ülesehitus on identne eelkäijatega, alates asjade uurimisest kuni kohtuasjadeni ja ristküsitluseni, ilma uute tegelaste ja süžeeliinide kõrval märgatavate muudatusteta. Muidugi oleks rumal edukat valemit rikkuda ja mäng on endiselt kaalukas seiklus, kuid need, kes loodavad uuendusi või on sarjast praeguseks juba tüdinud, peavad pettuma. Samuti on mõned mängurikked, näiteks teadmiseks esitamiseks vajalikke tõendusmaterjale, kuid leidmaks, et mäng oleks vali, millal ja kuidas seda kasutada. See aitab kokku hoida suuremates ütlustes, nii et saate kiiresti uuesti laadida ja proovida seni, kuni olete võimeline. Tekstipõhise mänguna on neil, kellel on meeleheidet dialoogi kogumiste lugemisel, parem otsida mujalt oma seiklusjutte. DS-spetsiifilise sisu puudumine on ka pettumus ja see oleks seikluse jaoks veelgi originaalsust lisanud.\nEhkki nii palju on sarnast, teeb katsete ja viletsuste fantastiline see, et tegelased ja dialoog on veelgi meelelahutuslikumad kui kunagi varem. Kunagi sarjas pole ma nii palju naernud, kui tegin selles mängus dialoogi. Milline muu mäng võinuks konkureerivatel advokaatidel veenva ristküsitluse ajal teie juurde tassi kohvi visata ja tunnistajad kõikidele kohtusaalis lindude seemneid söösta ja sellise paanikaga siiski eemale hoida? Selliste tegelastega nagu paks, riietuv peakokk, detektiiv nimega Luke Atmey (kas saate?) Ja ülekaalulisel nunnul, kelle nimi on koomiline Bikini, on raske mitte naerda selle kõige absurdsuse üle, kuid Phoenix Wrighti kontekstis universum, see on kuidagi täiesti mõistlik. Sarja fännidel on hea meel näha rumala kohtuniku, detektiiv Gumshoe, Larry naasmist - kui see haiseb, peab see olema Butz ja teatav piitsatõristaja Franziska Von Karma. Edgeworthi fännid, ärge kartke: hoolimata sellest, et puudus märkimisväärne osa mängust, mängib ta viiendal juhul pöördelist rolli, mis teid kindlasti võlub. Sarjaga tuttavatele on palju nalja, kuid isegi need, kes pole Phoenix Wrightiga varem tutvunud, saavad prooviversioone ja viletsusi mängida, kuna mäng selgitab kenasti viidatud sündmusi, kui mööda minnes käite.\nMis kõige parem - süžeed on kõige sügavamad, mis nad kunagi olnud pole, mitte ainult üksikjuhtumitena, vaid ka laiemas lookaaris, mis tõmbab kõik juhtumid eelmistest mängudest kokku. Kui õigluse kõigi jaoks oli alguses mõni märgatavalt nõrk juhtum, siis kohtuprotsessid ja katsumused on algusest lõpuni tehtud tugevatest asjadest, kusjuures viimane juhtum osutab eriti oma haripunkti poole. Teid surutakse kõvasti, et te ei tunneks mängu lõppedes mingit sentimenti. See on seda tüüpi mäng, kus tahaksin avaldada süžeede geeniuse ja paljastada kõik kõige teravamad jooned, kuid see jätaks teid ilma ootamatuste rõõmudest, mis mängu esmakordsel mängimisel kaasnevad. Ja keerdkäigud on tõesti ootamatud: kui arvate, et see on kõik läbi, saate garanteerida, et juhtumi pähe pööramiseks kerkib üles midagi muud. See on vaieldamatult sarja sügavaim ja tumedam mäng, kuid ülimalt hea kirjutamine tähendab, et see on ühtlasi ka kõige naljakam, mida kohanud olete.


Sain oma coleman dual fuel kätte, mis on mõeldud unleaded kütuse jaoks. Tundub enamvähem sama nagu gaasipriimus selle vahega, et umbes minut läheb kauem käima ja vahel peab tankima. Kogu kupatus on enamvähem sama suur, kui 450g balloon aga natuke laiem.\nToeta Biker.ee foorumit, KLÕPSA SIIA\nLugemata postitus Postitas ott » 28 Mär 2021, 09:15\nKerge idee osta bensiini peal töötav priimus, täpsemalt hiina päritolu. Samas teemas on juba mõned neist ka läbi käinud, kuidas praegustel omanikel need vastu pidanud on?\nMõned tehnilisemad küsimused kah:\nKas töötavad sama edukalt ka tavalise (95/98) bensiiniga või peab kasutama mingit “puhtamat” mahla?\nKas saab kasutada ka väga madalat kuumust (nt. Toitude hautamiseks) või on oht, et seljuhul jahtub süsteem maha ja hakkab leeki sülgama?\nLugemata postitus Postitas ranel » 28 Mär 2021, 10:42\nott kirjutas: ↑28 Mär 2021, 09:15\nHiinakat mul pole. On eri mudelid, osad töötavad, osad mitte tankla bensiini pealt. Saab kasutada hautamiseks, kui käima ära saad, siis kasutad nagu gaasipriimust. Tanklabensiiniga on kohati lausa tunda, kui selline kibe maitse tuleb toidule juurde. Lisaks olenevalt tanklast mõni bensiin tahmab päris koledalt. Bensiinipriimustesse soovitatakse mida madalama oktaanarvuga bensiin, seda parem. Müüakse ka puhastusbensiine jms, need vähemalt potid jätavad oluliselt puhtamaks.\nKui sul pole plaan kasutada alla 10c, siis soovitan gaasi. Bensiin eelkõige siis, kui jahedas lollikindlat lahendust vaja külmas või mingil põhjusel gaasi keeruline leida.\nLugemata postitus Postitas Kalts » 28 Mär 2021, 13:22\nOlen üle 15 a. benapriimust kasutanud, esimene oli Optimus Svea, siis Nova ja praegu on frankenpriimus: Primuse multifuel põleti Nova raamis. Primuse enda raam on pakkimise mõttes täielik nurisünnitis.\nAutobena unusta parem ära, see ajab kõik umbe, jube kokteil. Diisliga üsna sama lugu, lisaks tead küll kuidas traktorid lõhnavad... mulle meeldib, aga mitte süües. Kaasaegset "rohelist", biodiisli lisandiga diislilaadset kütust, pole julgenud proovidagi. Puhastusbena või spetsmärjuke on parim, aga raske tööstusbensiin e. lakibensiin/white spirit sobib soojema ilmaga ka. Kunagi kümmekond aastat tagasi oli igas tanklas sobivat grilli süütevedelikku saada, veidi parafiini lõhnaline, sisuks n-parafiin. Soojema ilmaga toimis ideaalselt, külmaga oli startimine vaevarikas.\nHautamine sõltub priimusest kuid veelgi enam potist-pannist: kui see on õhukese põhjaga ja roostevabast või veel hullem, titaanist, siis ei taha paksema hautamine eriti õnnestuda. Hautamiseks peab poti põhi olema hea soojusjuhtivusega ja suhteliselt paks.\nAhjaa, unustasin kõige olulisema: tuulekaitse. Ilma selleta on vähegi tuulisema ilmaga küttekulu taevas, nii otseselt kui muus tähenduses\nTänanud: 1500 korda\nTänatud: 376 korda\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 28 Mär 2021, 14:33\nAviobensiin või teise nimega puhastusbensiin on vast sellistes priimustes kasutamiseks. Tänane auto bena on vast täiesti välistatud oma lisaainete rohkuse pärast.\nAga mis peale Raneli mainitud madalate temperatuuride on priimuse eelis gaasipliidi ees? Mul endal selline suurem pliit mille peal võib ka suurema panniga praadida ja sõbral see väike ballooni otsa pandav, mis on tõesti väike ja ei võta üldse ruumi, kui selle madalama aballooni võtad.\npriimusega peab ka pudeliga bena kaasa võtma või on ühe täitmisega võimalik pikemalt läbi saada?\nTuulekaitseks kasutan mina teibiga "tuunitud" pappkasti(külgesid). Kokku pannes ei võta kohvripõhjas üldse ruumi.\nLugemata postitus Postitas ranel » 28 Mär 2021, 15:41\nNagu enne ütlesin, siis saab tankla bensiini kasutada, aga kõigile priimustele see ei sobi. Minu omale sobib ja töötab kenasti(coleman 533). Mul on mõeldud ainult bensiini põletamiseks. Muid kütuseid ei toeta. Vastavalt sellele ka ehitus.\n•töötab iga temperatuuri peal\n•rõhku saab juurde pumbata (külmas/mägedes teema)\n•kütust saada kõikjalt ning ei pea taarat kaasas tassima/eraldi otsima\n•süütad nagu gaasipriimust ikka.\n•võimsad 3kW jne\n•konkreetsel minu omal sisse ehitatud tuulekaitse. Ei pea mingite papitükkidega ega katedega jamama.\n•gaasipriimus puhtam ainete ja põlemise poolest\n•suurem, kui gaasipriimused/piiritusepõletid\nMuidu soojaga kasutan ise ka ikka gaasi. Kui ette teada, et külmad olud, siis bensiinipriimus kaasa.\nLugemata postitus Postitas Kalts » 29 Mär 2021, 11:14\nVaatasin Coleman 533 pilte ja ei saa aru kus see sisseehitatud tuulekaitse on?\nMul on tuulekaitseks paksemast fooliumist silinder mis ulatub kuni poti kaaneni.\nMa pole ka muud kui bena põletanud, diislit jms. olen ainult huvi pärast proovinud.\nKaasaegne autobena aga ummistab kõik mu priimused. Mitte esimese korraga,\nsõltuvalt priimusest kolm-neli korda ja aurusti umbes. Ilmselt mingi ehituse erinevus.\nMäletan, et sõitsin aastaid tagasi 3 nädalat Eesti-Läti-Leedu rattamatkal ja ei\npidanud Novat mitte kordagi puhastama. Süüa tahtis 3 inimest ja kütuseks kasutasin\nmainitud n-parafiin grilli süütevedelikku...\nLugemata postitus Postitas ranel » 29 Mär 2021, 19:34\nKalts kirjutas: ↑29 Mär 2021, 11:14\ncoleman.PNG (97.67 KiB) Vaadatud 1183 korda\nVot nii lihtsalt on lahendatud tuule käes probleem. Norra rannikul töötab kenasti ilma ühegi lisatuulekaitseta, saab vast ka meie tuulevaiksel alal hakkama.\nKütuse osas, ma olen max liitri põletanud seal puhastatud bensiini. Ülejäänu on vene 92 või siis lääne 95. Umbes 10l kütet kokku olen sealt läbi põletanud. Päris palju kasutanud just sooja vee tegemiseks pesemiseks, kuna on piisavalt võimas, siis suva järve ääres saab jooksvalt sooja veega end üle loputada.\nSenimaani töötab kenasti. Puhastama pole pidanud.\nÜks miinus tuli meelde veel, et pumba üks tihend on ära väsinud, aga matkaspordi kaudu sain uue komplekti tihendeid 10 eur eest asemele.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 29 Mär 2021, 19:43\nSee leegi tuulekaitse hoiab leegi põlemas, aga kui on tugev tuul, siis Kaltsi kirjeldatud ja ka minul olev analoogne pappkastist,aitavad ka veel-toidul palju kiiremini soojeneda. Sellega hoiad kokku nii kütust(gaas või bena)ja aega ka ilmselt. Lisaks muidugi kulinaarne pool, kus ühtalsem soojus poti all annab alati parema tulemuse. Ehk sa ei pea hoidma liiga tugevat tuld poti all ja seega saad peale veekeetmise ka midagi maitsvat teha.\nLugemata postitus Postitas ranel » 29 Mär 2021, 20:00\nurmas66 kirjutas: ↑29 Mär 2021, 19:43\nNo hetkel on probleem, et kommenteeritakse omal kasutusel olevate lahenduste põhjal, aru saamata, mismoodi sel seadmel üldse leek on.\nKui nüüd hoolega vaadata, siis leek jääbki plekkide varju ja seetõttu töötabki kenasti ka tuulega.\nErinevalt gaasipriimusest, mille leek ülatub päris kõrgele, on sel leek hoopis selline. Seetõttu polegi vaja pappkaste lammutada ja kaasa vedada.\ncoleman2.PNG (356.83 KiB) Vaadatud 1147 korda\nJah, mul on gaasipriimus ka. Seda ei saa tuule käes ilma plekkideta pm kasutada.\nLugemata postitus Postitas Kalts » 30 Mär 2021, 18:43\nKui aega ja raha tekib, siis proovin tolle Colemani ära, kasvõi selleks, et su väidet kontrollida\nMul pole seni priimust olnud millel on aurustiks lihtne toru. Näinud olen muidugi varemgi.\nJa mis see üks lisapriimus priimusepedele ikka teeb, ainult rõõmu\nLugemata postitus Postitas ranel » 30 Mär 2021, 19:10\nKalts kirjutas: ↑30 Mär 2021, 18:43\nEks sa proovi. Mina olen väga rahul sellega. Ainult EU-st seda pole saada, pead USA-st tellima.\nLugemata postitus Postitas ott » 15 Jaan 2022, 12:26\nSai siis ostetud Hiina päritolu "multifuel" priimus, mida vajadusel saab kasutada nii gaasi kui erinevate vedelkütustega. Kiiret taustauuringut selgus, et tegu on hiina "firmakaga", mis on turul olnud juba 10+ aastat, maksma läks ennem uut tulumaksu seadust ca 50EUR koos saatmisega. LINK\nAlates kevadest on põleti saanud umbes 3-4 nädala jagu aktiivset kasutust, 2 nädalane reis EU's kasutasin ainult gaasi, ning kodumaal matkates olen vedelkütust kasutanud. Olen kasutanud hetkel peamiselt kas lakibensiini või tavalist 95 tanklakütust. Peab tõdema, et 95'ga tundub pliit natuke effektiivsemalt töötavad, lakibensiiniga on oht, et vahepeal tekib põlemise käigus kerge "flare", mis küll toidutegemist ei häiri.\nEsimesed katsed vedelkütusega olid muidugi natuke kaootilised, kuna opereerimine nõuab siiski natuke kõhutunnet ja valel ajal/liiga palju kütust peale andes tuletab pliit korraliku leegipahvakaga meelde, et midagi sai nüüd valesti. Tunnetuse kätte saad, siis peale korraliku eelsoojenduse töötab põleti väga sarnaselt gaasipriimusele. Erinevus siiski, et leegi võimsuse reguleerimise ampluaa on kitsam kui gaasipriimusel, liiga vähe kütust andes on oht, et kerge tuuleiil võib tule ära kustutada ning kraani täiesti lahti keerates ei suuda põleti kõike kütust effektiivselt põletada ja suure tõenäosusega viskab korraliku leegi õhku.\nMadalal kuumusel "simmerdamiseks" kasutatakse nippi, et pannakse pudelile sisse võimalikult vähe rõhku, ise seda küll proovinud pole.\nAinuke probleem millega tegelema olen pidanud on see, et kütusevooliku ühenduskoht pudeli juures kippus teatud asendis lekkima. Selle parandamiseks võtsin vooliku ühenduse küljest lahti ja lisasin sinna ühe extra o-rõnga. Samuti tugevdasin vooliku rohkem painduvamaid kohtasid termokahanevaga, et nende eluiga pikendada.\nSuures plaanis olen pliitaga täitsa rahul, eriti meeldib mugavus, et saab kasutada nii gaasi kui bensiini. Talvisel ajal on bensiin asendamatu, kuid ka soojemate ilmadega on bensiini kasutamine elamus omaette. On ju maru romantiline teha toitu selle sama kütusega, mis su tsiklit edasi liigutab.


Anett ja Oxford saavutasid\nmõned aastad tagasi Eesti\nhäid tulemusi. Foto: Liis Ira\nRatsasport edeneb Pärnumaal masu kiuste\nRaavo Raadik, 04. mai 2010\nRatsaspordiklubi Oxford on Pärnumaal tuntud suurvõistluste korraldaja, täna tervitab klubi juhataja Angela Griffel uusi Pärnumaa ratsaklubisid ja loodab, et kvaliteetsete suurvõistluste traditsioon maakonnas jätkub.\nKuidas elutee Teid hobuste ja ratsaspordi juurde viis?\nLiiga palju oleneb siin elus juhusest. Hobune Oxford oli minu juhus. Kas te usute, et hobust on võimlik armastada, armuda temasse esimesest silmapilgust? Minuga nii juhtuski. Juhtus nii, et tallides ringi liikudes vaatasin hobuseid ja nad loomulikult meeldisid mulle. Tegelikult on nad alati meeldinud. Ühel hetkel sattusin aga Pärivere talli ja nägin boksis hobust, kellesse ma armusin. Hiljem kinkis mu abikaasa selle hobuse mulle sünnipäevaks. Vasakul: Angela Griffel\nKui ei teaks, oleks kuidagi raske uskuda, et abikaasa Igoristki on saanud fanaatiline hobuentusiast, suurimaid hobuste fänne Pärnus, vaat – et kogu Eestis. Kuidas tema meelitamine hobuste juurde üldse õnnestus?\nMa arvan, et ikka läbi selle ühe hobuse. Aktsepteerime abikaasaga täielikult teineteise huvisid. Kui Igor mulle hobuse kinkis, siis eeldan, ta nägi minu silmades, mida see kõik minu jaoks tähendas. Aga tegelikult on talle kogu aeg hobused meeldinud, ta on ju lapsepõlves salaja kolhoosi hobustega ratsutanudki. Muidugi oma lõbuks.\nOlete rääkinud, et ratsaspordiklubi Oxford sündis kahel põhjusel. Oli üks hobune ja oli ratsaspordiliidu nõue, et kõik sportlased peavad kuuluma klubidesse. Täna tuntakse RSK Oxfordi, kui vingete ratsaspordiürituste korraldajat. Millest sündis soov hakata neid üritusi korraldama?\nNagu kõik teisedki, alustasime meiegi valgelt lehelt. Hobune alustas nelja aastaselt võistlemist. Loomulikult käisime võistluseid vaatamas. Vaatasime, hoidsime silmad lahti.\nÜhel hetkel tuligi mõte, miks mitte proovida ise, saame ju sellega hakkama. Esimene meie korraldatud võistlus toimuski 2001. aastal Pärivere põllul. Pärast seda hakkaski lumepall veerema. Iga korra, iga järgneva aastaga suurenesid tahtmised, esitasime enestele järjest suuremaid väljakutseid. Naljatame vahel Igoriga, et oleme lihtsalt ajast natukene ees. Esimesed, kellel isiklik korraliku kvaliteediga võistlusväljak, takistustekomplekt, koolisõiduaed, tasuta sportlaste peod, teatrietenduse kaasamine parimate autasusatmisel, vinged auhinnad, auhinnaloteriid – küttis ju kirgi võimalus sportlastel ja pealtvaatajatel oma teadmisi ristsõna lahendamisel proovile panna, auhinnaks suur plasmateler.\nÕnnelikud uued teleriomanikud Kristiina ja Jaanus. Foto: Sven Kristjansen\nÕnn ei peitu alati mitte selles, mida sa saada tahad, vaid selles, mis sul juba on. Olles mitu aastat teistele võistlusi teinud, sai avalikkus teada, kes tegelikult asjade taga on. “Mingi torika Oxfordi omanikud või?!” kõlas hinnanguid. Esialgu solvusin ja põdesin, kuulutasin, et tori hobune on kõige parem. Hiljem muigasin: näidake eraisikut, keda on oma tegemistes üks hobune nii motiveerinud, nagu tegi seda tori tõugu hobune Oxford?!\nNii mõnigi võistluste korraldaja ja talliomanik hakkas kukalt kratsima ja tormas poodi värvi järele, et pärnakatele mitte alla jääda, andes oma takistusele samuti uue ilme. Alati peab olema konkurents, uued ideed, see viib edasi, muutes elu värvikamaks.\nAndres Treve Oxfrodi tõkkel. Foto: Liis Ira\nKuulsad on ka teie võistluste niinimetatud järelpeod. Osavõtjatele tasuta laevareis, esinemas Eesti tippartistid. Auhindadeks telerid, antiiktoolid, sepismõõgad. Kõik see pole ju odav?\nEsimestel aastatel olime muidugi ise väga suurteks finantseerijateks. Pidime puhtalt oma rahakotiga hakkama saama. Arvan, et abiks on hiljem olnud järjepidevus. See, et läbi üheksa aasta on meil olnud ühed kindlad sõbrad, kes meid on toetanud ja uskunud meie tegemistesse. Alati on nad patsutanud õlale ja öelnud: õiget asja teete. Nende aastatega suutsime mercedeste, hondade ja opelite müüjatele selgeks teha, ratsasport on just see spordiala, mida toetada. Ja see pole lihtne, arvestades palju nende ustele koputajaid on. Muidugi oli alguses raskem, sest me polnud ju midagi märkimisväärset korda saatnud. Iga järgneva aastaga oli meil aga rohkem ette näidata konkreetseid tulemusi, sportlaste hulka, vastukaja meedias, erinevaid reklaamikampaaniaid jne.\nPeame end mehega maksimalistideks, soovime antud hetkele, antud olukorrale anda nii palju, kui vähegi suudame. Iga võistluse ettevalmistus algab vähemalt aasta enne selle toimumist. Siis on ka piisavalt aega ennast meelde tuletada, et näe, jälle selline asi tulemas. Lobby-tööd pidimegi palju tegema esimestel aastatel, hiljem oli pisut kergem.\nRäägite päris palju minevikuvormis. RSK Oxford on alati kuulu järgi pisut kidakeelne olnud. Siiski nõustusite täna oma arvamust avaldama. Kas kõigel sellel on ka mingi konkreetne põhjus?\nOlen alati soovinud hoiduda varju ja mind ümbritsenud kõvast koorest on läbi õnnestunud pureda vaid üksikutel. Arvan samas, et intervjuu põhjuseks on rõõm selle üle, et Pärnu maakonda on tulnud juurde uusi tegijaid, uusi ratsaklubisid. See pani mind natukene mõtlema sellele, mis oleme meie siin ära teinud. On hea, et keegi võtab meilt teatepulga lõpuks üle. Soovingi siinjuures kõigile uutele klubidele südamest edu! Ja minu soovitus neile, tulevikuplaane tehes pidada meeles, et õnne ei tule püüda, vaid seda tuleb ise luua!\nTeatepulga üle? Kas see tähendab seda, et RSK Oxford ei plaani enam suurvõistluseid korraldada?\nNii mastaapseid, kui varem, kindlasti mitte. Võistluste, tavavõistluste korraldamine, kui nii võib öelda, ammendas ennast meie jaoks, Pärnumaal korraldatud võistluste ring sai täis. Uued klubid peavad tekkinud tühimiku täitma. Kui alustasime, liikusime samm sammult edasi. Nüüd aga esitame enestele küsimuse, mida me edasi teeme? Milline oleks uus väljakutse? Ainus püsiväärtus siin elus on muutus ja suurimaks motivatsiooniks oleks ja on ratsasport Pärnu linnas, näiteks linna oma ratsakeskuse näol. Just see oli põhjuseks loobuda Valgeranna keskuse edasisest arendamisest. Meeldiv on selle projektiga seoses olnud koostöö klubiga Parkuur. Hetkel tegeleme koostöös Maria taluga teist aastat Jaanishow korraldamisega. Mõtlesime, et peaks ratsutajatele pakkuma ka pisut enam meelelahutust.\nMullune Jaanishow Maria Talus tõi kohale palju pealtvaatajaid ja osalejaid mitmest riigist. Foto: RSK Oxford\nKoostööd teeme ka Austraalia hobusekasvatajatega. Oleme nimelt koos oma sõpradega Soomest omakorda leidnud sõpru Austraaliast, kes väga huvitatud tori hobusest. Esialgu on meil küll kahjuks ees palju bürokraatlikke tõkkeid, kuid õnneks on tänaseks jää juba hakanud vaikselt murenema.\nNii et olete laiendanud oma tegevuse välismaale?\nJah, seda küll, meil on palju häid koostööpartnereid Soomes ja Rootsis, nüüd ka Austraalias. Kõik fännavad tori hobust! Leiame, et selle tõu propageerimine raja taga on väga tähtis ja see on omakorda meile uueks väljakutseks.\nMärtsis 2010.a. tuli Austraalias, Soomes ja Rootsis müüki RSK Oxfordi poolt koostatud kalender "Tori Hobune 2011"\nNüüd usutavasti tahaksid mind paljud, Teie sealhulgas, võhiklikkuse eest risti lüüa. Olete tuntud peamiselt koolisõidu arendajana, kuid see on ju pealtnäha nii igav?\nVastupidi. Nii nauditav on jälgida, kui hobune justkui sooritaks harjutusi iseseisvalt. Olgugi, et tegemist üsnagi "piprase" seltskonnaga, naudin seda spordiala täiega. Tõde on see, et meie klubi on löönud kaasa erinevate koolisõiduvõistluste tegemisel ja suurimaks väljakutseks oli korraldada 2007. aastal esmakordselt Eestis rahvusvahelise võistlusena koolisõiduvõistlust, mille toimumine Pärnumaal oli saavutus omaette. Kõrgetasemelised kohtunikud, auhinnarahad, võimalus täita olümpianormatiiv meelitasid kohale seitsme riigi esindajad.\nMaarit Raiskio ja Znak Soomest, võistlemas Valgeranna Karikal 2007. aastal. Foto: Külli Tedre\nTeie tütargi on koolisõitja?\nTütar elab juba kolm aastat Ameerikas ja aktiivse spordiga enam ei tegele. Elus on nii, et vahel tuleb paratamatult valikuid teha. Tema otsus, päevapealt lõpetada, tuli meie perele väga ootamatult. Esimesel hetkel olin isegi nördinud, sest spordiks oli meil kolm hobust. Kogu meie energia ja toetus oli läinud tema sportimisele, leitud oli sobiv treener, kõik läks tõusujoones...\nEnam ma nördinud ei ole. Muidugi ei ole välistatud, et ta kunagi jätkab. Siinkohal tahaksingi vastata tütre sõnadega: "Ema, täna ma lähen. Ratsutada jõuan alati". Selles osas on ta samasugune maksimalist, nagu tema vanemad. Kui millegagi tegeleda, siis põhjalikult.\nAnett Griffel Oxfordil. Foto: Liis Ira\nJa lõppude lõpuks, mis ajendas teid ikkagi kõike seda tegema? Materiaalset kasu sellest ju ei saa..\nTihti olen ennastki tabanud mõttelt, miks me seda tegime, oli meil seda tarvis. Ju siis oli, kogusime aastatega palju emotsioone. Nii positiivseid, kui negatiivseid. Iga aastaga uusi ja uusi väljakutseid, see pani nii mõnegi mehe närvid proovile. Täna on meie klubis ainult tugevad, karastunud inimesed, need, kes jagavad meie visiooni. Kes naerab vihastamise asemel on tugevam inimene. Ja rikas on see, kellel midagi kaotada pole.\nVõistluste korraldamisel proovid ikka ja taas maksimumi välja pigistada, olgugi, et kired löövad vahel lõkkele, ikka lõppeb kõik hästi. Ideed, väljakutsed ja soov teistest erineda on olnud meie motivatsiooniallikaks. Emotsioonid keset võistlusmöllu.. Ja lõpuks veel see tunne, mis valdab sind võistluste lõppedes, kui alles vaid tühi põld ja saepuru keerutav tuul. On, mida meenutada.\nJa kui ma kunagi ehk tundsingi muret, eriti, kui meie tegevus kaugenes võistluste korraldamisest, kas jookseb liiva see töö, mis tehtud, ja võistluste tase, mis Pärnumaal saavutatud? Aga ei, uusi tegijaid tuleb peale ja kõik jätkub. Soovime neile jõudu ning jaksu. Ehk meenutavad meie tegemisi aja möödudes sportlasedki, peale järjekordselt toimunud võistlust Eestis.


Urine Off Dog&Puppy koera lõhna- ja plekieemaldaja, 500 ml\nAvaleht » Hooldus, tervis » Urine Off Dog&Puppy koera lõhna- ja plekieemaldaja, 500 ml\nUrine Off Dog&Puppy koera lõhna- ja plekieemaldaja, 500 ml\nUrine Off Dog&Puppy - koerte ja kutsikate uriini lõhna ja plekkide eemaldamiseks. Bio-ensümaatiline puhastusvahend feromoone blokeeriva toimega.\nLõhustab koerte uriinis olevaid kusihappe soolakristalle, elimineerides sellega põhjuse, miks loomad kindlaid kohti kodus märgistavad. Ei maskeeri uriinilõhna lõhnaainetega, vaid kõrvaldab 3 uriini põhikomponenti: uurea, urokroom ja kusihape. Eemaldab probleemideta ka vanad uriiniplekid kõikidelt pindadelt.\nKoostis: sisaldab ensüüme ja mittepatogeenseid mikroorganisme surfaktantide segus. Sisaldab mitteohtlikke materjale, vastavalt OSHA regulatsioonile, 29 CFR sektisoon 1910.1200.\nKasutamine: Enne kasutamist on soovitav pihustipudelit raputada! Kontrollida töödeldava pinna värvipüsivust. Enne vahendi pihustamist eemaldada liigne uriin. Mitte kasutada koos teiste puhastusvahenditega. Parima tulemuse saavutamiseks kasutada Urine-Off Urine Finder UV lampi probleemse koha lokaliseerimiseks. Kasutades pihusti otsikul asendit STREAM, pihustada otse probleemsele kohale, niisutades see korralikult läbi nii, et kogu ala saaks kaetud (k.a lasta valguda üle pleki äärte). Laske vahendil kuivada, mitte hõõruda! Väga vana uriinipleki eemaldamiseks korrata protseduuri. Kui töödeldud koht on kuivanud, loputada ala õrnalt veega ning veeplekkide ennetamiseks kuivatada ala pabersalvrätikuga.\nErinõuded vaipade ja kangaste puhul: mitte pesta või aurutada uriiniga kahjustunud vaipa või kangast enne, kui seda on töödeldud Urine-Off'iga! Kuna vedelik imendub kangasse, jaotuvad uriiniplekid kangastel 2-4 korda laiemalt kui seda on näha pleki järgi.\nTähelepanu! Väldi vahendi kontakti silmadega, nahaga ja lahtiste haavadega. Mitte kasutada ruumide värskendajana. Mitte pihustada inimeste või loomade peale! Silma sattumisel loputada jooksva veel all 15 minutit. Ärrituste tekkimisel pöörduda arsti poole. Nahale sattudes pesta vee ja seebiga. Juhusliku allaneelamise korral juua suuremas koguses piima ning kontakteeruda vajadusel arstiga. Sisse hingates ning ärritusnähtude tekkimisel evakueeruda värske õhu kätte. Konsulteerida vajadusel arstiga.\nPakendi suurus: 500 ml.\nSildid: koeraomanikule, hooldus, tervis, hugieen,


Ettevotte uleminek inglismaale\nTänapäeval tundub, et ettevõtte kohalolek ainult individuaalses müügikohtades tundub olevat ebapiisav - endiselt on ettevõtetel õigus oma teoseid ka väljaspool Poolat üle kanda. Kuid kuidas käsitleda selliseid asju nagu mõne teise seina keeleoskuse hoidmine ja dokumentide haldamine mitmes keeles? Vastus viimasele küsimusele, vaatamata esinemisele, on suhteliselt lihtne - sellisel kujul tuleks tõlkida.\nSõltuvalt oma vajadustest oleme tõlkija, kes töötab laiapõhjaliselt (eriti siis, kui teadaolev ettevõte, mis asub võrgus energias või kas seal on iga päev mitmesuguseid toiminguid või ka konkreetsete tellimuste alusel. Hea tõlkija on igasuguse ettevõtte absoluutne alus, mis mõjutab paljusid stiile ja kes soovivad olla seaduslikult reguleeritud ka kodus, ajal ja väljaspool oma piire.\nMaterjalide tõlkimine ei ole aga kõik - me peame meeles pidama, et ka kontakt kahe teise riigi kasutajatega peab elama normaalsel tasemel. Me ei saa jätta tähelepanuta selliste klientide toetamist, kes kasutavad ka meie kodumaist stiili, kui viimane "uus" riik. Võtmeks on veebisaidi äärmiselt täielik tõlge - kui see ei ole lihtsate lehtede puhul keeruline, on seda keeruline midagi poodide edukuses, kus tõlkite iga toote kirjelduse, määrused ka teise väärtusliku asja.\nSelle konkreetse argumendi järeldus on tüüpiline - täpsustate, et see on eriti oluline iga ettevõtte puhul, kes kasutab meie abi kahes (või paljudes teistes riikides. Seega sõltub ta sellest, kas Poola ettevõte on edukas ja väljaspool meie kodumaad. Ütleme, et klientidele ei ole midagi halvemat ja palju, kui tõlkimata elemendid või samad materjalid või leheküljed.


Reis Algarve – Lõuna Portugali! 3. Päev • Go Traveli reisikirjad: Reisiblogi Reis Algarve – Lõuna Portugali! 3. Päev – Go Traveli reisikirjad\n29. aprill 2011, Nelli Napp\nReis Algarve – Lõuna Portugali! 3. Päev 2\nViagem ao Algarve! Terceiro dia Kolmanda päeva hommik algas imelise hommikusöögiga, ookeani vaatega rõdul.. mmmmmm...! Peale hommikusööki läksime hotelli basseini äärde peesitama ja ujuma... vaja oli ju leiba luusse lasta, enne sõitu minekut.. niisiis nautisime igati 4 tärni hotelli mõnusid. Edasi sõitsime täitsa lõuna kalda läänepoolsesse tippu Sagresesse.\nSagrese kohta niipalju et Roomlased pidasid Sagrest pühaks neemeks täpsemalt “the end of the world where the waters of the ocean boil at sunset”.\nNeemel asub kindlus, mis on ehitatud Prints Henry the Navigator´i poolt, mida me ka vaatamas käisime.. ja mis on üldiselt seotud Portugali avastamisega. Kuna me ise sellest ülevaatlikku pilti teha ei saanud (see on ikka suht suur…) siis tuleb teil ise kohale minna 🙂 Ümbruskond on seal aga fantastiline – kaljud ja kivimid… väiksed rannad nende vahel.. AH!! Imeilus ja üldse sõnadega edastamatu. Lisasin ka mõned meie amtöörfotod. Nautike ja kadestage 🙂\nPärast Sagrest sõitsime me vaikselt tagasi Albufeira poole kui ükshetk tuli mul tahtmine (mina kui GPS) tee pealt ära pöörata ja vaadata äkki leiame mõne laheda koha ookeani ääres, nii sai ka tehtud ja nii sai ka fantastiline koht leitud.. rahulik rannake kaljude keskel, laiuva ookeaniga… sõitsime veel veidi edasi ning leidsime teisegi ranna, kus meie Mayaga ehitasime omale liivalossi. Igati super ja tore ajaveetmisviis.\nIga sealses rannas veedetud minut on unustamatu ning lihtsalt nii lõõgastav nagu päris SPA.\nÕhtuks valmistasime endale suurepärase õhtusöögi ahjukana ja veiniga ning jagasime hetki möödunud päevast, mis sai veedetud suurepäraste vaadetega keskkonnas, puhates, mängides ja lihtsalt olles…\nUsun, et sellepäeva eest räägivad pildid rohkem, kui minu sõnad…\nMärksõnad: Paradiis, seltskond, päike, rahulolu ja õnnelikkus\n11. mai 2011, 17:23\nnii kaunid vaated..tüdrukud ka muidugi 😀\n29. mai 2011, 13:07\nmõnus, mõnus, mõnus:) Oh, Portugal!


Kuressaare Veevärgi päästavad uppumisest vaid toetused - Saarte Hääl\nKAHJUM MAALT: Tervelt 85% Kuressaare Veevärgi arvestuslikust kahjumist tuleb veeteenuste osutamisest maapiirkonnas. Fotol Aivar Sõrm selgitamas veehinna tõstmise vajadust Pihtla vallavolikogus.\nAktsiaseltsi Kuressaare Veevärk majandusaasta aruandest selgub, et suurim probleem lähiaastatel on ettevõtte jätkusuutlikkuse tagamine.\nTänu eurotoetusele kujunes 2015. aasta bilansiliseks kasumiks küll 1,8 miljonit eurot, kuid finantsmajanduslikult jäi ettevõtte seisund tegelikult sarnaseks eelneva aasta omaga. Põhitegevuskahjumi suuruseks kujunes umbes pool miljonit eurot. Sarnast kahjumit nähakse ette ka lähiaastate perspektiivis.\nTervelt 85% arvestuslikust kahjumist tuleb veeteenuste osutamisest maapiirkonnas. Nimelt on maalt tulevate tulude maht väga väike, kui kõrvutada neid teenuse osutamiseks kaasatud põhivara maksumuse ja kulumisega. Võrdluseks võib tuua, et 85% tuludest tuleb veeteenuste müügist Kuressaare piirkonnas.\nVeevärgi juhatuse liige Aivar Sõrm tõdes, et lahendusi täna ei paista ja kui neid kümne aasta jooksul kuskilt ei tule, siis aktsiaselts enam vastu ei pea. Ta selgitas ajalist prognoosi sellega, et mingil hetkel kasvavad investeeringute mahud hüppeliselt, näiteks tuleb korraga välja vahetada oma aja ära elanud seadmed. «See rahamass läheb nii suureks, et seda pole hetkel kuskil terendamas,” tähendas ta.\nSee ei ole Sõrme sõnul ainult Saaremaa probleem, vaid puudutab tegelikult kõiki Eesti keskmisi ja väiksemaid vee-ettevõtteid. Probleemi tuum seisneb selles, et süsteem on kallis nii soetamise kui ka ülalpidamise mõttes. “Lahenduse jaoks peaksid kõik osapooled töötama, ka ettevõte ise, et süsteem odavamaks ja efektiivsemaks muuta,” märkis Sõrm ja lisas, et seda ka tehakse.\nSiiani on elus püsitud aga suuresti tänu Euroopa Liidu toetustele. “Kui neid ei oleks tulnud, siis ma arvan, et praegu oleks pidanud ämbriga vett sisse ja pangega solki välja vedama,” kommenteeris Sõrm.\nPositiivsema külje pealt tõi juhatuse liige välja, et vähenemise märke on näidanud suurte veekadude ja sajuvete probleem, millega veevärgil on tulnud rinda pista. “Viimasel kolmel aastal on see pilt oluliselt paremaks läinud,” kinnitas Sõrm.\nAktsiaseltsis Kuressaare Veevärk on 12 aktsionäri. Suurim osalus on Kuressaare linnal 71,13 protsendiga. Ülejäänud aktsionärid on Saaremaa omavalitsused, välja arvatud Laimjala ja Torgu vald. Aktsiakapitali suurus on 5 675 520 eurot.\n2015. aastal investeeriti põhivarade uuendamisse mitme projekti ja ettevõtmise raames veidi üle 3 miljoni euro. Suurim oli Kuressaare veeinfra-\nstruktuuri rekonstrueerimine 2,55 miljoni euro eest. Selle käigus renoveeriti veetorustikke 8,8 ja kanalisatsioonitorustikke 2,2 kilomeetri ulatuses, uuendati 357 veekaevu ja rajati linnatorustiku veekulu jälgimissüsteem.\nSel aastal on idee tasandil kavas jätkata vee- ja kanalisatsioonitorustike uuendamist sarnases mahus. Majandusaasta aruande järgi sõltub aga kavade realiseerimine eeskätt investeeringutoetuste kaasamise tegelikust määrast ehk lihtsamini öeldes sellest, kas ja kui palju saadakse toetust.\nLisatud: 16.03.2016 / 08:19\nLugedes siin seda nutulaulu,tekkis küsimus:kes käskis teid trassi igale poole maale vedama.Muidugi on maa inimesel ka muud vee saamise kohad,kui linnainimesel ,Muutkui jälle räägite tõstmisest.Miks peavad teised kinni maksma teie valearvestused.Eks hakake siis vähendama ka omi sissetulekuid,kui te ei oska majandada.\nLisatud: 16.03.2016 / 11:56\nEi suuda ära imestada, kuidas asjad nii rappa lähevad. Veevõrgu laiendamine ja uuendamine oli ju ette planeeritud. Oli ette teada, kui palju üks või teine asi maksma läheb, kui suur on kulu süsteemi ülalpidamisele, milline on kulum ja nüüd loen lehest, et kõik on metsas ja ees terendab võlavangla. Kuidas siis nii? Võimalusi on hetkel ju sisuliselt kaks: kas keegi tegi planeerimisel olulisi vigu või üritatakse leida argumentatsiooni hinnatõusuks. Kuressaare Veevärk võiks avaldada veemajanduse uuendamise finantskava või lihtsalt rahavoogude prognoosi. Tahaks hirmsasti näha, mis numbrid seal just kõnealuse projekti vaates sees on. Kas me võiksime sealt leida olukorra, et projekt on planeeritud alatiseks negatiivset rahavoogu näitama (ehk kahjumis jooksvaks)? Ei usu. Mulle tundub, et pigem on projekti rahavoog planeeritudki algusaastates negatiivsena jooksma ning Kuressaare Veevärk üritab nüüd paguneid teenida ning selle pildi juba hetkel kasumilkuks keerata ning paremat võimalust selleks ei ole, kui hinnatõus. Täna on võimalik hinnatõusu lühikese vaatega hästi ka põhjendada, kuid pikas vaates on tegemist alatu käitumisega. 85% tuludest tuleb linnast ja 85% kahjumist maalt? Seega tuleb maapiirkondades 345 tuhande eurose käibe kohta 473 tuhat eurot kahjumit? Äkki sai siis kulumimäär liiga kõrge? Huvitav, kui maaasulad Kuressaare Veevärgi küljest lahti haakida, kas siis loeksime lehest, et Smuuli, Ida-Niidu ja Tuulte-Roosi kahjum moodustavab 85% kahjumist, kuid tulud 15% tuludest. Halloo, võrgustikega seotud ettevõtluses ongi nii asjad, et üksikud võrguosad on erineva kulumiga. Kui 25 aasta pärast Kuressaares uus puhastusseade ehitatakse, kas selle kulumi puhul arvestatakse samuti Kuressaare ja “maa” panust eraldi? Ei usu.\nLisatud: 16.03.2016 / 13:18\nVesi ise ei maksa suurt midagi. Vee hind on ka odav. Kallis on seda vett mööda toru edasi viia ja pärast solk kokku koguda.\nSelline ettevõte kes on sunnitud elama toetustest ei saagi teisiti.\nÕnneks peavad vanad trassid uskumatult kaua vastu. Päästaks mingi uus ja odav tehnoloogia, mis vahetaks vana trassi uue vastu ilma kaevamata.\nAga ikkagi on vee hind odavam kui tegelik kulu.\nLisatud: 16.03.2016 / 15:03\nMis sel tähtsust, kas torud kuuluvad ühele või teisele. Selge see, et vee hind ei saa olla sama, mis saja inimesega külas või sajatuhande elanikuga linnas. Siin on riigi asi reguleerida – ainult kui seda riiki oleks.\nLisatud: 16.03.2016 / 15:23\nolukorda “ämbriga vett sisse ja pangega solki välja vedama,” kommenteeris Sõrm.” poleks pea kuskil, kõik normaalsed paigaldavad autonoomse veevärgi.\nLisatud: 16.03.2016 / 18:15\nJutt et kulud on suured hakkas kohe peale seda kui eurorahadega need trassid maapiirkondades valmis said. Uskumatu, sest kõik oli ju tuttuus,remontida polnud midagi vaja, aga Veevärk hakkas kohe nüuguma, et kulud suured. Mäletan, et trassid kuulusid algul valdadele, aga just Kuressaare Veevärk oli see, kes hirmsasti tahtis, et kõik maapiirkondade trassid neile üle antaks, tasuta ja nii ka läks. Ju see siis ikka kasulik on, hala on ainult selleks, et hinnatõusu põhjendada. Huvitav oleks teada, milliseid suuri kulutusi on Veevärk peale trasside üleandmist maapiirkondades teinud, tean et meie vallas pole midagi tehtud.\nLisatud: 17.03.2016 / 02:46\nHr Sõrm ajab pehmelt öeldes jama.\nLisatud: 17.03.2016 / 08:14\nAga omalajal pressiti kõvasti, et maapiirkondi liita.\nLisatud: 17.03.2016 / 09:21\nJust nimelt,uusehitajatele valla teritooriumil ei võimaldatudki muud varianti(näit.oma kaevu)ja nüüd tõesti kuuled ainult hala.Krt.kas tõesti on see raha ahnus nii suur,et ikka juurde,juurde.Laske inimestel ka elada,ärge tõmmake rihma kaela ümber koguaeg koomale!


>> SÜNDMUSED >> Tants ja teater\nLiikumisrühm Tallinna XVI võimlemispeol 1. juunil 2014 aasta Tallinna Pirita spordikeskuses\n14. detsembril 2013 liikumisrühma esinemine Tallinna Jõuluturul - vaata videot siin....\n8. detsembril 2013 esinesid liikumisrühma õpilased Nõmme jõululaadal Valdeku Spordikeskuses. Esinemise videod:\n1. juunil 2013 toimus Velotrekil Tallinna XV võimlemispidu, kus osales 61 liikumisrühma liiget. Peo lavastaja oli Nõmme Noortemaja õpetaja Urve Keskküla ja peol osales üle 2000 võimleja Tallinnast, Harjumaalt, Raplamaalt ja Saaremaalt.\n3. juunil 2013 toimus Vabaduse väljakul Vanalinna päevade raames Tallinna XV võimlemispeo kavade esitlus. Ürituses osales 57 Nõmme Noortemaja liikumisrühma õpilast.\n7.- 9. juunil 2013 toimus Karepal Liikumisrühma laager "Nostalgia 2013", kus olsales 52 liikumisrühma last.\n25. mail 2013 esines liikumisrühm Nõmme Noortemaja kevadkontserdil AIAPIDU-2013.\n20. aprillil 2013 toimus Kalevi Spordihallis Spordiselts Kalev korraldatud "Kauni rühiga ellu "festival. Osales kaks Nõmme Noortemaja rühma. Väikesed "Poksijad" täitsid kuldplaadi normi ja 4-7 klassi rühm kavaga"Läki reisile" hõbeplaadi normi. Vaata tänukirja siin ...\nVanemad esinemised vaata - ajalugu.


Vald korraldab suurjäätmete kogumisringi\n13.08.2019. Autor: Angela Randmets\nAugusti lõpus stardib Sõrve säärest kogumisring, mille käigus saavad Saaremaa valla elanikud tasuta suurjäätmeid ära anda. Ühelt majapidamiselt võetakse vastu kuni kolm kuupmeetrit suurjäätmeid, mida saab iga piirkonna jaoks kindlaksmääratud kogumispunktis ära anda hommikul kella 8-st õhtul kella 19-ni.\nMillal Orissaares kogumine toimub?\nTarkvara toe lõppemine ajas saarlased paanikasse (21)


Keelatud Eesti lipp - Eesti Ekspress\nKeelatud Eesti lipp\nIgasugusel kujul. Küll igasuguses suuruses lippudena, küll vimplitena, paeltena, õhupallidena, rosettidena; nii reklaamis kui lihtsalt kujunduses, dekoratsioonides, mustrites, ornamentides, rõivastel, aksessuaaridel, kunstis, ehetel, tarbeesemetel, kõikjal.\nSest selle maa inimesed armastavad oma lippu ja rahvusvärve. Ja tahavad oma armastust ka teistele näidata.\nMiks see imestama paneb?\nAga sellepärast, et Eestis olles ei näe sa meie lippu õieti kuskil. Vaid asutuste välisuste kõrval. Noh, ja veel miskitel tähtpäevadel, kui lausa ollakse sunnitud seda välja panema. Aga muidu, vaevalt.\nVälismaalased, kes meie maad külastavad, ei pruugi üldse teadagi saada, mis siis õieti on meie riigi- ja rahvuslipp või -värvid. Sest nõnda vähe on seda näha.\nOlin ise kunagi üks neist, kes organiseeris Tartu Muinsuskaitsepäevi 1988. aastal. Mäletan hästi, kuidas toodi välja rahvusvärvid ning mida see kõik tol ajal tähendas.\nAga vaid mõned aastad hiljem tuli imestada mitmetes ilusates ja toredates kohtades, et miks lippe ei ole. Ja sain üllatusena teada, et Eesti lipp ja sinimustvalge kombinatsioon olevat ära keelatud.\nMis toimub? - Oleksin tahtnud hüüatada.- Kas me siis selle eest võitlesime? Kas me siis ei tohigi oma lippu ja rahvusvärve kasutada? Justkui oleks nõukogude aeg tagasi tulnud, mõtlesin, kui selle eest vangi pandi.\nJah, aga, asi ongi niimoodi. Midagi pole parata.\nHetkel kehtiv Karistusseadustiku § 271 (1) ütleb selgesõnaliselt: "Eesti lipu heiskamisele või Eesti lipu ja selle värvikombinatsiooni kasutamisele esitatud nõuete rikkumise, samuti Eesti lipu kaubamärgina kasutamise eest - karistatakse rahatrahviga kuni sada trahviühikut või arestiga."\nJa Riigikantselei poolt kehtestatud Eesti lipu kasutamise kord ja hea tava ei näe tõesti ette selle kasutamist lihtsalt niisama. Muuhulgas sisaldab see näiteks järgmisi nõudeid: "Auandmiseks kallutatakse lipp aeglaselt 45° võrra ettepoole. Liikudes alustatakse auandmist umbes viis meetrit enne austatavat objekti (isikut või kohta) ning lõpetatakse umbes 1 meeter peale austatavat objekti lipu püstiasendisse tõstmisega."\nKas tõesti pannakse keegi vangi, kui ta on lippu langetanud üle 45° või pole seda teinud piisava aeglusega?\nHea küll. Ma saan ju aru, et kogu see jura on selleks, et minu lippu koheldataks piisava austuse ja väärikusega. Aga, vabandage, kuskil võiks ju ometi olla alles ka terve mõistus.\nMiks näiteks peavad lipu nähtavale panemisel olema mingid kindlad põhjused? Mingid reglementeeritud päevad ja kellaajad? Kas ma siis ei võigi lihtsalt ja vabalt oma rõõmu ja heameelt näidata? Kas ma tõesti tohin ainult salaja, kuskil metsas, kardina taga, kus keegi ei näe, oma lipu välja võtta? Kas see kõik peabki olema nii kroonulik, kohustuslik, sätestatud?\nSee pole ju ainult riigilipp. See on ka meie rahvussümbol. See on meie kõigi asi. Mida selliste eeskirjadega õieti üritatakse kaitsta ja reguleerida?\nSümbolid ja märgid üldse ongi juba oma olemuse poolest vabalt, sümboolseks kasutamiseks. Kui keegi ikka tahab oma meelsust avaldada, siis, palun, lehvitagu oma lippu või pangu mõni teine lipp põlema. Selle asemel et kellelegi otseselt nuga selga lüüa või pomm alla panna, eks ole.\nSee ongi ju üks sümbolite funktsioone. See ongi kultuur. Et kui sa muidu ei saa, siis, palun, demonstreeri, avalda meelt, hävita sümbol, aga jäta objekt ise siiski rahule.\nAga hakata sümboleid veel mingite eriliste seadustega kaitsma ja seejuures sugugi enam mitte sümboolsete, vaid juba täiesti reaalsete karistustega ähvardama - see ju ei tööta. Vähe sellest, selliste piirangutega riivatakse kindlasti meie Põhiseaduse § 45 (igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi...) ja ilmselt teisigi sätteid.\nPealegi, ei ole võimalik määratleda ega ammendavalt loetleda kõiki võimalikke rahvussümboolika kasutamise valdkondi ega juhtumeid. Ei ole ju alati tegemist meelsuse või veendumustega, olgu siis poolt või vastu. Küll ja küll on neid juhtumeid ja olukordi, kus Eesti või mistahes teise riigi lipu kujutist kasutatakse lihtsalt teavitamiseks, märgina, näiteks keele või valuuta tähistamiseks või mõnel muul täiesti neutraalsel puhul.\nHuvitav, muideks, kelle initsiatiivil ja algatusel üldse see sini-must-valge reglementeerimine, represseerimine ja käskimine-keelamine-karistamine toimub?\nVõiks ju kahtlustada, et ehk on selle taga endised kommarid, kes meie rahvusvärve salajas vihkavad ja tahavadki ära keelata. Või siis hoopis mingid erilised marurahvuslased, kes peavad Eesti lippu nii pühaks, et ei ole võimalik välja kannatada mingisugustki omavoli. Või on see kõik selleks, et oleks kohe vastav seadus võtta, kui mõni tibla või muu pahaline midagi peaks millegi jõledaga hakkama saama. Et saaks kohe käed raudu panna.\nTegelikult käib selle juurde ju ka veel see targutamine, et ega siis meie rahvas pole selline nagu mõned teised. Et meie ikka niimoodi põhjamaiselt vaikselt ja tasahilju ja vaoshoitult ajame omi asju. Et rahvustunne ja rahvusvärvid on meie südames. Ja et need polegi ilma peal lehvitamiseks kogu aeg.\nJa siis veel ka see jutt, et kui liiga vabalt saaks neid asju kasutada, siis labastataks ja lagastataks kohe ära. Ei oleks enam nii tähtis ega väärtuslik.\nNojah, vaevalt siiski. Igaüks on näinud, kasvõi filmidest või uudistest, kui palju näiteks USA-s kasutatakse nende lippu. Ja kui väga seda samal ajal ka austatakse. Ilmselt on siiski tegemist suht inimliku rumaluse ja piiratusega vastavat ala haldavate ametnike poolt, usun.\nAhjah. See ahistav tingimus, et pärast päikeseloojangut ei tohi meie lipp ilma valgustamata väljas olla. Kindlasti on sellel mingi ajalooline traditsioon ja põhjendus. Aga kui kujutada ette miskit ÜRO või EU või NATO asutust või mistahes rahvusvahelist kohta, kasvõi hotelli, mille ees lehvivad kümnete maade ja riikide lipud. Ega kujuta ju ette, et keegi tuleb ja igal õhtul võtab ainult meie lipu sealt rivist välja või langetab ning igal hommikul jälle tõmbab üles. Absurd ju.\nOlen seda meelt, et praegune Eesti lipu seadus ja Eesti lipu kasutamise kord ja hea tava koos Karistusseadustiku § 271 keelavad, ahistavad ja piiravad meile olulise sümboolika vaba kasutamist.\nKusjuures, kogu see temaatika on üsna sarnane kavandatava keeleseaduse muutmisega, mis on juba põhjustanud ulatuslikku poleemikat.\nPole võimalik seadusandlikult reguleerida loomulikke asju. Keele või sümbolite kasutamine peaks olema, vähemalt minu arvates, sama loomulik ja endastmõistetav nagu lindude lend või rohu kasvamine.


IP-aadressi peitmine Torrenti allalaadimisel – rollmaps.com\nKuidas saab torrentite allalaadimisel oma IP-aadressi peita? uTorrent ja Bittorrent on mõlemad torrentikliendid, mis võimaldavad kasutajatel faile alla laadida ja üles laadida P2P (Peer-to-peer) protokoll. See tähendab, et kogu failide jagamine toimub ilma tsentraliseeritud serverita. Protsessil endal on nii oma plussid kui ka miinused. Võib-olla on piinades suurim puudus see, et teie IP-aadress lisatakse a-le torrent sülem millal iganes sa oled peering / külv torrent-fail. Selles abijuhend, leiate teavet selle kohta, miks ja kuidas kasutada VPN-i IP-aadressi peitmiseks torrentimisel.\n1 Miks peaksin piinamise ajal oma IP-aadressi peitma??\n2 Kas VPN varjab torrentimisel tõesti minu IP-aadressi?\n3 Kuidas seadistada VPN-i IP-aadressi peitmiseks Torrenti allalaadimisel?\n4 Usenet kui torrent-alternatiiv\n5 Kuidas peita IP-aadressi torrentimisel? Kasutage VPN-i.\nMiks peaksin piinamise ajal oma IP-aadressi peitma??\nNagu eelnevalt mainitud, lisatakse torrentifaili allalaadimisel / üleslaadimisel teie IP-aadress torrenti sülemile. See tähendab põhimõtteliselt seda, et keegi, kes jagab sama faili näete teie IP-aadressi. Teie ISP ja autoriõiguse trollid saab teie allalaadimistegevust jälgida. Lõpuks saadavad nad teile a autoriõiguse rikkumise teatis oma e-posti aadressile. Sellised juhtumid on eriti levinud USA, Austraalia, Kanada, Rootsi, Saksamaa ja Prantsusmaa. See pole siiski kõik hukatus ja sünge. Saab ikka peida piinades oma IP-aadress kui kasutate VPN.\nKas VPN varjab torrentimisel tõesti minu IP-aadressi?\nVPN tähendab virtuaalset privaatvõrku. See on tööriist, mida on suured ettevõtted ja advokaadibürood juba pikka aega kasutanud. VPN lubab ükskõik kellel krüpteerimat nende liiklus, peida oma IP-aadress, ja sirvida veebit anonüümselt. VPN-i populaarsus on viimase paari aasta jooksul dramaatiliselt tõusnud kahel peamisel põhjusel. Esimene on see, et saate VPN-i kasutada mööda minna piirkondlikest piirangutest ja blokeeri geograafiliselt piiratud sellised veebisaidid nagu Hulu, HBO Go, Netflix, ja BBC iPlayer.\nTeine ja torrentide jaoks olulisem põhjus on see, et saate torrent-failide allalaadimine / üleslaadimine anonüümselt alati, kui olete ühendatud VPN-serveriga. Kuidas see töötab? Noh, kui olete VPN-serveriga ühendatud, on teie tegelik IP-aadress on maskeeritud. Selle asemel näevad veebisaidid ja rakendused ainult VPN-serveri IP-aadress. Keegi ei suuda teie IP-aadressi tormis sülemikku jälgida.\nKuidas seadistada VPN-i IP-aadressi peitmiseks Torrenti allalaadimisel?\nVPN-i seadistamine kuni peida oma IP-aadress, kui torrenting pole nii keeruline, kui arvate. Kui soovite jääda anonüümne millal torrentite allalaadimine, lihtsalt järgige neid samme.\nRegistreeruge VPN-i pakkujaga kiirete VPN-serveritega, kui te pole seda juba teinud. Kasutades tasuta VPN-teenused on palju puudusi. Tasuta VPN-serverid on tavaliselt ülekoormatud. See tähendab, et torrent-faili allalaadimine võib võtta aastaid.\nLaadige alla ja installige VPN-i rakendus seadmes, milles piinate. VPN-i rakendused on saadaval saidil PC, Mac, iOS, Linux, ja Android.\nMinema www.whatismyip.network ja pange üles oma IP-aadress.\nÜhendage VPN-serveri kaudu VPN-serveriga. Minge tagasi veebisaidile www.whatismyip.network ja veenduge, et teie IP-aadress on muutunud.\nKui näete uut IP-aadressi, on see VPN-serveri aadress, millega olete ühendatud.\nOlete edukalt hakkama saanud peitis oma IP-aadressi. Nüüd saate lae torrente anonüümselt.\nVPN-pakkujaid, kellega saate kasutada, on palju peida oma IP-aadress, kui torrenting. ExpressVPN on neist võib-olla parim. Siin on minu nimekiri top VPN-teenused kuni lae torrente anonüümselt.\nUsenet kui torrent-alternatiiv\nKui sa tahad laadige alla video-, muusika- või tarkvarafaile ilma, et peaksite oma IP-aadressi torrenti juurde lisama, kasutage Usenet Bittorrenti asemel. Usenet ei kasuta P2P-protokolli. Selle asemel peate alla laadima kõik failid kaustast tsentraliseeritud server. See tähendab, et saate faile alla laadida kogu ribalaiuse ulatuses. Usenetiga on kõik teie allalaaditavad failid SSL krüptitud. Teisisõnu, Usenet on mõlemad kiiremini ja ohutum kui Bittorrent. Kui soovite proovida Usenetit, siis vaadake mõnda järgmistest Useneti parimatest pakkujatest.\nKuidas peita IP-aadressi torrentimisel? Kasutage VPN-i.\nKui suhtute oma privaatsusse tõsiselt, ja ei taha kinni jääda torrent-failide allalaadimine, peate kasutama VPN. Kui otsustate mitte, siis on parem seda kasutada Usenet asemel uTorrent, et enda kätte saada lemmikfilmid, telesaated või veebipõhine tarkvara.


Kõrgeim kvaliteet madalaima hinnaga - see on Lidli moto. Odavapoodide ketina oleme lihtsad ja otsekohesed, et pakkuda oma klientidele mugavat ostukeskkonda ja lihtsustada poes käimise argirutiini.\nMeie tõhusad tööprotsessid ja tihe koostöö partneritega tagavad lisaks läbimõeldud tootevalikule suurepärase hinna ja kvaliteedi suhte. Meie kliendid võivad olla kindlad, et meie tooted vastavad alati Lidli kvaliteedi- ja värskusenõuetele. Meie töötajad pingutavad pidevalt selle nimel, et klientide igapäevane ostuprotsess oleks võimalikult lihtne.\nOleme teadlikud oma vastutusest töötajate ja äripartnerite, samuti keskkonna ja kogukonna ees. Osana Schwarzi kontsernist oleme üks suurimaid toidukaupade jaemüüjaid Euroopas ja maailmas.\nSinu karjäär Lidlis\nKas soovid liituda meie meeskonnaga? Lidlis on meeskonnale keskenduv lähenemine, kus hinnatakse iga inimese panust, et luua koostööd tegev, hooliv ja sotsiaalselt vastutustundlik töökeskkond. Mistahes Sinu eesmärk meie meeskonnaga liitumisel ka poleks – olla oma ala parim või kasvada liidriks, Lidl Eesti toetab Su püüdlusi ja loob võimalusi Sinu karjääri arenguks.\nTugev ärimudel ja kultuur - see on Lidl\nLidli edu põhineb lihtsusel ja ressursisäästlikel protsessidel. Meid iseloomustab dünaamiline igapäevatöö, kõrgete eesmärkide seadmine ja üksteise õiglane kohtlemine. Suhtume oma töötajatesse, keskkonda ja ühiskonda võrdselt vastutustundlikult. Selged protsessid ja tugev ettevõtte väärtussüsteem on aluseks meie sisemisele tegevusele ja koostööle välispartneritega. Lisateavet Lidli väärtuste ja ettevõtte arengu kohta leiate allpool.\nLoe Lidli kohta lähemalt\nMeie tootevalik - kvaliteet kõigile\nVärskus ja kvaliteet taskukohaste Lidli hindadega on meie lubadus - ja nii iga päev. Töötame selle nimel, et pakkuda klientidele mitmekülgset valikut ja kampaanianädalate raames atraktiivseid tooteid igapäevaste vajaduste täitmiseks: värskest ja kohalikust toidust rahvusvaheliselt populaarsete toodeteni, tekstiilist majapidamistarveteni. Meie kliendid saavad valida populaarsete kaubamärkide ja paljude Lidli omamärgitoodete vahel. Valikut täiendavad kohalikud ja hooajalised tooted. Meie tootevaliku ja kvaliteedinõuete kohta leiate lisateavet siit.\nMe võtame vastutuse parema homse eest\nJätkusuutlikkus on osa Lidli DNA-st. Meie jaoks tähendab jätkusuutlikkus ennekõike ettevõtte kvaliteedilubaduse täitmist iga päev. Sotsiaalne vastutus, õiglane kaubandus ja säästev tootmine on osa meie tavapärastest tööprotsessidest. Me oleme võtnud endale majandusliku, sotsiaalse ja ökoloogilise vastutuse ning töötame pidevalt enda ärimudeli parandamise nimel. Mida see meie jaoks täpselt tähendab ja mida me teeme?\nKõik meie uudised\nMeie pressiruumist leiab alati värskeima info Lidli kohta.\nLidl Kinnisvara - kohandume ümbritsevaga\nOlgu tegemist väike- või suurlinnaga - Lidlil on sobiv poekontseptsioon kõikjale. Meie enam kui 11 900 Lidli kauplusest ja 200 logistikakeskusest saadud kogemus on võimaldanud meil saada ekspertideks, kes kohandavad iga kaupluse konkreetsele asukohale ja keskkonnale.


Peosoovitus! Tallinn Express sõidutab sel laupäeval kohale edetabeleid vallutava Raxoni - Muusika - Meedia - Elu24\n6. oktoober 2016, 12:58\nPeosoovitus! Tallinn Express sõidutab sel laupäeval kohale edetabeleid vallutava Raxoni\nDJ ja produtsent Raxon\nSel laupäeval, 8. oktoobril toimub Tallinn Express peosari klubis Studio. Väliskülalisena esineb seekord dj-puldis techhouse žanris hetke üks enim laineid lööv produtsente, Raxon. Raxoni remiks loost «Reste» asub hetkel Beatport´i muusika edetabelis kaheksandal kohal. Lisaks väliskülalisele mängivad laupäeval Studios plaate Meri ja P.Julm ning Critikal, Paul Oja ja Quest.\nAraabia Ühendemiraatides üles kasvanud Raxon on tänu pikaaegsele residentuurile Dubais saanud dj ning produtsendina nii hea ettevalmistuse, et tema tähelendu võib pidada lausa ulmeliseks. 2012. aastal võitis ta Beatportis välja kuulutatud loo Nick Curly loo «Undeground» remiksimise võistluse. Sellele järgneval ja ülejärgneval aastal hääletati ta parimaks Dubai DJks (Time Out Dubai poolt; Toim).\nHetkel Barcelonas resideeruvat Raxonit imetlevad ka tema eeskujud, nende hulgas näiteks Carl Cox ja Maceo Plex. Ministry of Sound nimetas Raxoni lugu üheks olulisemaks viieks looks Carl Coxi viimases, kahetunnises BBC Radio 1 Essential Mix seerias. Raxoni muusikat annavad välja tuntud plaadifirmad nagu Noir Music, Tronic, Culprit, Sincopat, Moodmusic, AliVE ja audio tonic Records, mille kaasasutaja ja manager artist ka ise on.\nRaxoni remiks Noir & Oliver Giacomotto «Reste» loost teeb hetkel ilma maailma ühe suurema elektroonilise muusika e-poes Beatportis, asudes kõikide žanrite üldarvestuses Top 100-s kaheksandal kohal ning tehnomuusika alajotuses koguni teisel kohal.\nP. Julm rõõmustab külalise üle: «Raxon on praegusel momendil üks kuumimatest nimedest klubimaailmas ja on tõesti lihtsalt super, et talle meie Tallinn Expressi kuupäev sobis ning ta saab tulla kauaoodatud ja hinnatud külalisena meie peole.»\nSel laupäeval, 8. oktoobril mängivad Tallinn Express peol muusikat: Raxon (ES), Meri, P.Julm, Quest, Paul Oja ja Critikal.\nKlubi Studio avab laupäeval uksed alates 23:55.


Meie Kliendid | Bostikust | Bostik EE\nBostik pakub tihendus- ja liitmislahendusi väga erinevatele kasutajatele, kuid peamiselt on meie kliendid pärit tootmis-, ehitus- ja tarbijasektorist.\nEhitussektor & Tarbijad, Tööstusliimid\nEhitussektor & Tarbijad\nTihendus- & Liitmistooted\nNutikad professionaalsed lahendused ning süsteemid, mille abil teha tihendamist või liitmist hõlmavaid sise- ja välistöid säästlikult ning efektiivselt.\nSeinad & Põrandad\nMeie ehitusvaldkonnale mõeldud lahendusi on kasutatud maailmakuulsate hoonete, monumentide jt ehitiste renoveerimisel. Meil on sobivad tooted ettevalmistus-, liitmis-, isolatsiooni- ja kaitsmistöödeks ning ka kõige äärmuslikematesse tingimustesse.\nPlaatimine ja müürimine\nTarbijad & Asjaarmastajad\nKliendid tunnevad ja usaldavad meie tooteid ning kasutavad neid kõikmõeldavateks töödeks, kuna meil on tootevalikus rohkem kui 2000 tarbijatele mõeldud toodet, mida müüakse 120 riigis üle maailma. Nende hulgas on fiksaatorliimid, põrandaliimid, hermeetikud, puiduliimid ja täitevahud ning samuti tuletõkke ja hüdroisolatsiooni liimid.\nTäielik tihendus- ja liitmistoodete valik\nTäielik seina- ja põrandatoodete valik\nMida täiustab asjaarmastajatele mõeldud toodete valik\nMeie liimisüsteeme kasutatakse mitmesugustes tööstusharudes igasuguste komponentide tootmisel ja monteerimisel. Alates transporditööstusest ja montaažitehastest kuni ehituskomponentide ja puittoodete valmistajateni – teeme koostööd erinevate suurtootjatega üle maailma, et oma nutikaid liime aina edasi arendada.\nKosmose- ja lennukitööstus\nAutotööstus jm transporditööstus\nEhituskomponendid ja puittooted\nMeie uuenduslikke liimilahendusi kasutatakse kaasaegsete pakendite, kleeplintide ja etikettide juures. Tugeva koostöö arendamisel seadmetootjate ja teiste väärtusahelas osalevate tarnijatega on meie eesmärk pakkuda raha- ja ajakulu vähendavaid lahendusi, mis optimeerivad tootmisprotsessi ning suurendavad ettevõtte säästlikkust, tootmistõhusust ja konkurentsivõimet.\nPaberist, papist ja lõpptarbijatele suunatud pakendid\nKleeplindid ja etiketid\nJuba peaaegu viis aastakümmet on Bostik olnud eestvedavaks jõuks ühekordsetes hügieenitarvetes kasutatavate nutikate liimide vallas. Alates maailma esimesest elastsest kinnitusliimist mähkmete jaoks kuni esimeste venivate liimide ja esimese suure nakketugevusega elastse polüolefiinist kinnitusliimini – meie uuendused on aidanud ühekordsete hügieenitarvete tööstusel oma tooteid aina paremaks muuta üle kogu maailma.\nTäiskasvanute uriinipidamatuse tooted


„Rannamaja“ uus elanik Hendrik: ma olen mitmekülgne! – TV3\n„Rannamaja“ uus elanik Hendrik: ma olen mitmekülgne!\n25. september 2019 | 11:37\nTäna õhtul jõuab TV3 ekraanile „Rannamaja“ kauaoodatud uus episood! Eelmisel peol leidis maapiiga Kerli enda jaoks uue silmarõõmu Hendriku, kes oli ka koheselt nõus Rannamajja sisse kolima ning Kerliga ühte voodit jagama. Vaata videot ja saa teada, kuidas uus poiss Hendrik end iseloomustab ning millist kaaslast ta saatesse otsima tuli.\nTänases osas lähevad Kerli ja Hendrik kohtingule. Kohtingujärgselt ei anna aga Rannamaja elanikud Hendrikule ja Kerlile armu ning nõuavad tõde – kas siit sünnib uus paar või on Hendrikule samal ajal hoopis keegi teine neidudest silma jäänud ja Kerli oli kõigest pääs majja? Samuti kolivad ühte tuppa Silver ja Seidi ning ühe teki all võib juhtuda nii mõndagi. Ka Merylin ja Kristo pakuvad vaatajatele üllatust, paljastades, mida nemad ühist tuba jagades öötundideni tegid.\nMurtud südamega Kristo ei ole aga enam tema ise. Hommikused paistes silmad panevad ka teisi Rannamaja elanikke muret tundma. Igatsus Ada järele on suur ning emotsioonid käivad üle pea – Rannamajas tekivad esimesed ehmatavad konfliktid. Lisaks saavad kõik osalejad ka 48-tunnise telefonikeelu. Mis on karistuseks neile, kes salaja telefoni juurde hiilivad?\nKõigile küsimustele saab vastused juba täna õhtuses „Rannamajas“ kell 20.00 TV3 ekraanil.


Raabi aluseline joogipulber sisaldab aluseliste mineraalide tasakaalustatud segu ja sisaldab rohkesti kaltsiumi, kaaliumi ja magneesiumi.\nSegu sisaldab 2,5% korallkaltsiumit. Magneesium soodustab normaalset lihaste funktsiooni, normaalset närvisüsteemi funktsiooni, normaalset vaimset funktsiooni, normaalset energiavahetust, väsimuse vähendamist ning elektrolüütide tasakaalu. Kaltsium on vajalik normaalsete luude ja hammaste säilitamiseks ja aitab kaasa seedetrakti ensüümide normaalsele funktsioonile. Kaalium aitab kaasa normaalse vererõhu säilitamisele.


Kas sina oled kunagi karavanis seksinud?* – Tikri Päevaraamat\nKas sina oled kunagi karavanis seksinud?*\nigapäevaelu, jabur elu, london/UK, rõõm, seltsielu Add comments\nMa lahkusin kodust veidi enne poolt kuut mõttega paariks tunniks lõunasse keelt kõrva ajama minna ja seejärel tagasi koju tulla, sest hommikul oli (on!) vaja vara tööle minna.\nMa läksin tipptunni ajal. Ma tulin tagasi alles siis, kui metroo enam ei töötanud. Ma jõudsin koju öösel kell pool kolm.\nMa pean 5.15 üles tõusma. Ja selle asemel, et kohe surnult voodisse vajuda, kirjutan ma blogi.\nAga ma olen ju alati arukas neiu olnud ;)\nTegelikult olen tahtnud juba mitu head päeva siia kirjutada, aga alati on midagi vahele tulnud – kas oli midagi olulisemat teha või ei saanud ma netti või kui ükskord sain, siis oli ka kiire ja vaja midagi olulisemat teha või polnud enam lihtsalt kirjutamise tuju… Ja nii need päevad läksid.\nIgatahes – pikalt heietada pole siin midagi, aeg on raha. Või siis uni.\nJagaksin teiega hoopis viimase nädala jooksul kogunenud tsitaate, mille peale ma end ribadeks naernud olen. Jah, ma olen neid jooksvalt sobivatesse ja mittesobivatesse kohtadesse üles kirjutanud, sest vastasel korral oleksid need järgmiseks päevaks ununenud.\nTeed ukse korraks lahti ja kohe on rinnad paljad.\nMeil on kolm varianti – kas suitsetada, seksida või filmi vaadata. Me võime teha kõike kolme korraga või siis kordamööda.\nSina oledki paha – suure peega.\nMul on liiga suur, et alla võtta.\nMis see on? Täiesti närimata kont!\nJärgmiseks mõned fotod laupäeva õhtust, millest ma siinkohal pikemalt kirjutada ei viitsi, aga lähemalt võite lugeda siit.\nJa tegelikult peaksin ilmselt veel kirja panema ka kõik need uitmõtted, mis mul erinevatel aegadel erinevates situatsioonides olnud on, mõned ikka juba väga ammusest ajast. Mõtted, mille puhul ma hakkan naerma ja mõtlen, et selline asi saab olla ainult Londonis.\n(ja tegelikult saab selliseid asju juhtuda kindlasti ka paljudes teistes kohtades, kuid minu mõtted liiguvad vaid seda rada pidi, et kui ma poleks siia tulnud, oleksin ikka veel Eestis ning seal ma ennast sellistest situatsioonidest ilmselgelt leidnud poleks)\nMäletan üht suhteliselt ammust hilisõhtut, kus ma olin (nagu alati) suure näljaga ostnud suvalisest rämpsuputkast mingi kebabi või ribi (kes seda enam mäletab) ning kuna koduni ei kannatanud ometi oodata, hakkasin bussis sööma (mis on iseenesest ka täiesti tavaline, Londoni vahemaad, mäletate?). Aga buss oli nii täis, et istuda polnud ruumi, nii ma siis kõõlusin keset kahekorruselise bussi treppi (seal on muidugi olemas sildid, et trepi peal pole bussi liikumise ajal soovitav ohutuse pärast seista jms) ja närisin oma ribi. Ja mõtlesin sellele, et Eestis ei juhtuks sellist asja ealeski. Ja naersin.\nMäletan eelmise nädala varahommikut Brixtonis, kus ma jalutasin hommikul pool seitse, kohvitass käes (jah, päris tavaline tass, mitte termos ega plastik), metroo poole, et tööle sõita. Ja päike paistis ja linnud laulsid. Ja ma naersin.\n(Mees: mis sa võtsid selle tõepoolest kaasa või?\nMina: ma ju enne küsisin, kas ma võin kohvi kaasa võtta)\nMäletan seda, kuidas täna bussiga Finsbury parki poole loksusin ning tabasin end mõttelt, et siinne elu on suures osas juba täiesti loomulik. Et ma ei mõtle enam, kui ma oma levinud marsruutidel liigun, kuhu või kuidas minna, et ma olen harjunud siinse ühistranspordi, vasakpoolse liikluse, busside hääletamise, Oysteri süsteemiga, tohutute vahemaadega, pideva junk foodiga… Ma istusin seal kahekordse bussi ülemise korruse kõige esimesel istmel päikese käes, vaatasin aknast välja ja naersin kõva häälega. Ja mõtlesin, et kui ma oleksin Eestis, siis ma ei teaks, et elu võib ka selline olla.\nMis siis, et veerand tundi hiljem suutsin ma sellessamas bussis koledasti vihastada, sest ma olin üle pika aja tipptunni ajal liikvel ja uimerdamine oli lihtsalt kohutav. Ja ma suutsin vihastada metroos, kui rong mul nina eest ära sõitis (MIS MÕTTES ta paneb uksed kinni just siis, kui ma platvormile jõuan???), ehkki järgmine tuli kahe minuti pärast (nagu tavaliselt), mis jättis mulle just piisavalt aega selleks, et katki läinud koti rihm ära parandada.\nMis siis, et ma vihastasin öösel, kui ma väsinuna lõunasse tukkuma jäin, teades väga hästi, et metroo ei sõida eriti kaua, kuid tigetsedes siiski mõtte peale, et ma pean keset ööd nii kaugelt kahe bussiga koju loksuma ning väljas külmetama (kuna ma ei kavatsenud kaugeltki nii hilja peale jääda ja tulin kodust välja vaid kampsuniga).\nMis siis, et vähemalt kuu aega on igasugune elamissituatsioon veel piisavalt keerukas ja ma saan samalaadsete asjade peale veel n+x korda vihastada ning kes teab, mis kuu ajagi pärast saab.\nJa kui palju on veel neid asju, mida olen tahtnud teile siia selle aja jooksul kirjutada, aga pole kohe jõudnud ja on hiljem ununenud…\nSee kõik on loomulik. See on ju London.\nMa olen tõeliselt rahul. Hoolimata sellest, mis edasi saab, ma ei kahetse, et ma siia tulin.\nEDIT: Käisin korra Sitemeteris ja viimasest 100-st külastusest 75 on tulnud Blogtree kaudu. Tavalise ca 100 külastuse asemel päevas on täna neid praeguseks juba üle 300. Intrigeerivast pealkirjast ilmselgelt piisab, et huvi tekitada… Ja see polnud isegi mitte mu kavatsus. Aga tünga saite te kõik, mis :P\n*ma tean vähemalt kaht oma blogi lugejat, kes seda teinud on. TEIL pole vaja vastata ;)\nPosted by Tikker at 05:23\n6 Responses to “Kas sina oled kunagi karavanis seksinud?*”\n6. June 2007 at 13:33\n7. June 2007 at 16:36\ndefineeri karavan, siis ma vastan :D\n8. June 2007 at 15:51\nSee on imetore, et oled Londoni-õnnelik, aga pean ütlema, et lugedes Su elust tunnen end NII Eesti-õnnelikuna ja ei kadesta Sind põrmugi…sorry\n8. June 2007 at 15:54\nOi, aga Eesti-õnnelik on ju ka hea olla, ega’s sellepärast vabandama pea!\nPraegu on siin tore, aga ma tean, et miski hetk viskab üle ja siis olen Eestis tagasi nagu viis kopikat. Oma elu kui sellist pikemas perspektiivis küll mujal ette ei kujuta :)\n9. June 2007 at 20:38\nnojah… eestis oleks vist tõesti veits raske kahekorruselise bussi trepil ribisi närida… (tahan ka ribi!!!)\nni… nd sis kommentaar õiges kohas =)\n9. June 2007 at 20:42\nhaa-haa! sain su tünga kätte…\ntervitusi tõukerattaga vargalt\nMõnus We are ESTONIANS!


Swedbank vaatab "iga kivi alla"\n5. detsember 2011 kell 4:50\nKuna finantssektoris jätkub globaalselt ebakindel aeg, siis otsib Swedbank jätkuvalt aktiivselt võimalusi kulude kokkuhoiuks.\n"Põhimõte on, et vaatame iga kivi alla ja kaalume võimalusi. Meie kulu-tulu suhe on viimasel ajal püsinud alla 38%, mis on väga hea tulemus,“ ütles Swedbanki kommunikatsioonijuht Mart Siilivask. „Me oleme suutnud end hästi kohandada ning tahame seda taset hoida," lisas ta.\nSwedbank tahab säästa kõigis kohtades, ka bürookuludes, reisikuludes, koolituskuludes, turunduskuludes. "Jälgime väga hoolikalt, milliseid tehnoloogilisi investeeringuid teeme, keskendume kliendi ja äri seisukohalt olulistele teemadele. Järgmisel aastal eesmärk on tulude langusele vastav kulude kokkuhoid," lausus Siilivask.\n"Meie töötajate arv vähenes rohkem aastatel 2008-2010, ca 30%. Samuti oleme samas ajavahemikus teinud korrektsioone nii kontorite arvus kui ka tagatoa kasutatavas tööpinnas," seletas Siilivask.\nNäiteks on Swedbank märgatavalt vähendanud kriisi ajal loodud probleemsete laenude üksuses töötajate arvu. "Võrreldes kriisi tippajaga on töötajate arv vähenenud ca poole võrra, Praegu töötab selles üksuses paarkümmend inimest. Samas on paljud selle üksuse töötajad leidnud endale pangas uue ametikoha," märkis Siilivask. Tema sõnul sel aastal personali vähendatud ei ole ning palgafond on kasvanud korrelatsioonis turu üldiste trendidega, ligikaudu 6%. "Järgmise aasta kontekstis hoiame konservatiivset joont, töötajate arvu suurenemist ei plaani, jälgime keskkonnas toimuvat ja korrigeerime oma tegevusi vastavalt ärimahtudele ja oma eesmärkidele klientide teenindamisel."\nSiilivask lisas, et tulenevalt süvenevast Euroopa võlakriisist ning suurenevatest kapitalinõuetest on kogu sektori tulud järgmisel aastal löögi all. "Seetõttu on kulude kontroll kõigi pankade jaoks väga oluline teema," märkis ta.\nAutor: Aivar Hundimägi, Kaisa Gabral


Videod ja animatsioonid - Noor internetis\nVideod ja animatsioonid üldiselt meeldivad inimestele, eriti noortele. Põhjuseid on mitmeid. Videod ja animatsioonid on visuaalselt põnevad ning haaravad kaasa. Teksti läbilugemiseks ja uurimiseks tuleb süveneda, aga video on lihtsalt vaadeldav ja arusaadav juba väikestele lastele.\nVideot on väga lihtne mõista ilma hea lugemis- või keeleoskuseta, kuid see võib tekitada kergesti olukorra, kus me mõistame tegelikult sisu valesti. Järelikult ka infoga manipuleerimine on tunduvalt kergem.\nAnimatsioon on omamoodi sillaks pildi ja video vahel. Animatsioon on liikumisillusioon, mis on loodud staatiliste piltide järjestikuse esitamisega. Filmitootmises tähendab see tehnikat, kus iga filmikaader on loodud ja töödeldud eraldi. Kaadrid võivad olla tehtud arvuti abil, pildistades joonistust või maali, või siis muutes järjest objekti asendit ning pildistades seda igas etapis. Kui saab töödelda iga kaadrit eraldi, on ka info moonutamine lihtsalt teostatav.\nPetmiseks ei ole vaja alati video- või fototöötlust teha. Piisab, kui esitada ainult neid klippe, mis edastavad soovitud sõnumit. Näiteks meeleavaldustel sõltub väga palju filmimise nurgast, kui suur tundub meeleavaldajate hulk. Samuti saab rebida välja kontekstist mingi väikese lõigu. Näiteks kui inimene peab pika kõne, siis valeinfo levitajatele meeldib sealt välja lõigata üks lause või fraas, mis eraldi esitatuna kannab hoopis teist sõnumit.\nÜheks väga murettekitavaks trendiks vale levikul videotes on süvavõltsingu ehk deepfake tehnoloogia. Tegu on tehnoloogiaga, kus suudetakse inimene panna kohta, kus ta olnud ei ole ning rääkima asju, mida ta öelnud ei ole. Praegu suudavad eksperdid veel tuvastada, kui video on võltsitud, kuid tehnoloogia areneb järjest paremaks ning mitte süvenedes võib selline video vägagi elutruu paista. Siin videos on näiteks pandud president Barack Obama rääkima asju, mida ta kunagi tegelikult ei ole rääkinud.\nAlati ei ole vaja nii palju pingutada. Inimesi saab manipuleerida, kasutades lihtsalt väljamõeldud nimesid, organisatsioone ning muud. Vajadusel saab alati palgata näitleja, kes võtab sõna eksperdina mõne väljamõeldud nimega. Seega videosid vaadates tuleks alati mõelda järgmistele punktidele:\nkas aeg ja koht on õiged;\nkas on olemas sellise nimega inimesed/ametid/organisatsioonid;\nkas teave on õige või on see autori arvamus;\nkas autor on olemas ja teada;\nkas avaldatud veebilehed on olemas;\nkas info saamiseks suunatakse ametlikule lehele;\nkas ametlikku infot antakse valitsuse poolt?\nPane oma tähelepanu proovile!\nVaata neid kahte videot ja proovi leida kohad, mis on valed. Video lõpus on ka selgitus, mis on need kohad, mis oleksid pidanud punase tulukese peas põlema panema.\nVideo1. “Õpilased ei soovi segaklasse” (0:50 sekundi pealt panna seisma ja siis edasi vaadata)\nVideo 2. “Häkkerid pääsevad ligi meie telefoni sisule” (1:05 pealt panna seisma, mõelda ise nähtu üle ja siis vastuse saamiseks edasi vaadata)\nMilliseid vorme valeinfo võtab ja kuidas see levib?\n30 Shocking triks advertisers use to make food look delicious.\nTV3 “Laser”: Süvavõltsing ehk deepfake – mis see on ja kuidas see poliitikat mõjutab.\n<< Tagasi Valede jaht esilehele >> Järgmine Pildid ja meemid


Vooremaa Vili on ilus, kuid saagi kättesaamisega on raskusi\nVili on ilus, kuid saagi kättesaamisega on raskusi\nKeskmiselt saadakse ligi neli tonni vilja hektari kohta, parematelt odrapõldudelt on saadud isegi üle viie tonni. OÜ Härjanurme Mõis juhatuse esimees Mart Tooming teatas, et nende põldudel kasvab kõigi aegade parim saak: neli tonni kuiva vilja hektari kohta.\n“Otra ?Gaute? ja ?Annabel? saime üksikutelt põldudelt aga isegi viis tonni hektari kohta. Osa vilja on lamandunud ja kui ilmad ei parane, siis lamandub veelgi. Põllud on pehmed ja lamandunud vili hakkab ka saagikusenumbreid alla kiskuma,” nentis Tooming. Adavere Agro peaagronoom Jüri Smitt tähendas, et nad saavad punkrikaalus 4,5 tonni teri hektari kohta.\nKa Jaan Allingu Reinu talust teatas, et viljasaak on hea. “Viljal ei ole häda midagi. Üle nelja tonni tuleb keskmiselt hektari kohta. Kättesaamisega on aga raskusi,” lausus Torma POÜ peaagronoom Koidula Liis. ASi Perevara juhataja Alo Teder teatas, et nad saavad hektarilt üle nelja tonni vilja.\nPuurmani PÜ tegevdirektor Arvi Kink aga vastas, et saak on keskmine ja viis kuud OÜd Puidukaubandus juhtinud Asso Mägi peab viljasaaki kehvapoolseks.\nKa Jõgevamaal on viljapõlde vee all\nKa meie maakonna piiril on kohti, kus olukord on väga kurb. Lääne-Virumaa ja Jõgevamaa piiril Vellakvere külas asuva Mäe talu peremees Valdo Raidma rääkis, et 40 hektarit talu põldudest on praegu vee all. ?7-8 hektarilt pole enam saaki loota. Ülejäänud 30 hektarit on aga sellist, kust võib vilja veel kätte saada, kui ilmad ilusaks ja kuivaks lähevad. Praegu ei saa aga sinna isegi jalaga peale astuda.? Kokku kasvab tänavu Mäe talus vili 160 hektaril, osa talu maid jääb Lääne- Virumaale.\nSeal asuvatel põldudel on viljasaak hea ja ka selle kättesaamisega ei ole probleeme. Ka Mäeotsa talu peremees Aivo Liiv ütles, et Põltsamaa kandis on igasuguseid põlde. ” On kohti, kus on vesi peal ja on kohti, kus vili on lamandunud,” lisas ta.\nSaaki on veel tublisti koristada\nAlo Teder sõnas, et 1200 hektarist on koristada ainult 250. Mart Toominga sõnul on neil 657 hektarist pool koristatud. Koidula Liisi andmetel on neil 853 hektarist koristatud 400, Reinu talu peremees Jaan Allingu märkis, et 100 hektarist ei ole veel pooltki võetud ja\nArvi Kink ütles, et 640 hektarist on neil koristatud umbes 35 protsenti.\n“Ei lähe hästi. Viljad on lamandunud, vanad kombainid lagunevad ja ilmad on halvad,” polnud Kink olukorraga rahul.\n“Ilmastik segab kõvasti, ei saa tööd teha. 1500 hektarist on ainult kolmandik võetud. Esmaspäeva öösel vastu teisipäeva oli meie kandis suur äike. Täna on nii märg, et ei teagi, kas põllule saab või mitte,” kõneles teisipäeval Jüri Smitt.\nAsso Mägi teatas, et Palamuse kandis on 600 hektarist 200 koristatud.\n“Teistel olen vilja võtnud, kuid endal alles alustan. Mul kasvab vili sajal hektaril ja see, mida koristanud olen, on väga ilus,” märkis Aivo Liiv.\n“Alles alustan,” vastas teemakohasele küsimuseleVälja talu peremees Viljar Kalm.\nKoristusperioodi lõpp veel kaugel\n“Meil ei ole vilja kuigipalju võtta. Kui ilmad lubavad, siis on septembri keskpaigaks vili salves,” rääkis Perevara juhataja Alo Teder. Puurmani PÜ tegevdirektor Arvi Kink ei osanud viljakoristamise lõpetamise kohta midagi öelda, kuid nentis, et kuu aega kulub veel kindlasti.\nTorma POÜ peaagronoom Koidula Liis tähendas, et kui iga päev koristada saab, siis10-12 päeva pärast on vili koristatud.\nAdavere Agro peaagronoom Jüri Smitt avaldas arvamust, et kui iga päev saaks koristada, kulub kaks nädalat, kui aga vilja saab võtta ühe või isegi kahe päeva tagant, siis ei oskagi koristustööde lõppu ette näha.\nOÜ Puidukaubandus tegevjuht Asso Mägi tunnistas, et neil võtab vilja ainult üks, tänavu muretsetud 6,9 meetri laiuse eedriga kombain John Deere. Koristada on veel 400 hektarit. Kombain suudab päevas koristada keskeltläbi 30 hektarit.\n“Kui ilm on ilus, siis kuu aega läheb ikka,” oli Välja talu peremees Viljar Kalmi seisukoht.


Uudised – Pariis\nPrantsusmaale reisimine: Kui te olete vaktsineeritud ja tulete Prantsusmaale EL liikmesriigist, tuleb teil riiki sisenedes tõendada vaktsineeritust või haiguse läbipõdemist. Prantsusmaa tunnustab EL Covid-tõendit. Aktsepteeritud on EL Ravimiametis heaks kiidetud vaktsiinid:...\nVälisminister Eva-Maria Liimets kohtus Tallinnas ÜRO Julgeolekunõukogu konverentsi raames Prantsusmaa välisministri Jean-Yves Le Drianiga\nEuroopa Liidu välisministrid arutasid Bresti kohtumisel Ukraina toetamist\nVälisminister Eva-Maria Liimets osales 13. ja 14. jaanuaril Prantsusmaal Brestis kahepäevasel Euroopa Liidu välisministrite mitteametlikul kohtumisel (Gymnich), kus käsitleti Euroopa julgeolekuolukorda ning Euroopa Liidu ja Hiina suhteid. Kohtumise esimesel päeval...\nEesti suursaadik Prantsusmaal Lembit Uibo andis üle oma volikirja\nTäna, 2. novembril andis Eesti uus suursaadik Prantsusmaal Lembit Uibo üle oma volikirja Prantsusmaa presidendile Emmanuel Macronile. Eesti ja Prantsusmaa tähistavad sel aastal kahe riigi diplomaatiliste suhete sõlmimise 100. aastapäeva...\n02.11.2021 Uncategorized @et\nEesti kultuuriminister Anneli Ott tutvustab Prantsusmaal Eesti filmi- ja teletööstust\nKultuuriminister Anneli Ott on täna, 31. augustil visiidil Prantsusmaal Lille’is. Kavas on osalemine rahvusvahelisel telesarjade turul Series Mania, kohtumine Prantsusmaa, Belgia ja Portugali kultuuriministritega ning Lille’i ooperimaja juhi Caroline Sonrieriga....\nVälisminister Eva-Maria Liimets kohtus täna, 9. juunil Pariisis Prantsusmaa välisministri Jean-Yves Le Drianiga. Kohtumise põhirõhk oli Eesti ja Prantsusmaa kahepoolsetel suhetel, samuti oli päevakorras eelseisva NATO tippkohtumisega seonduv ja aktuaalsed...\n09.06.2021 Uncategorized @et\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt tutvustab Prantsusmaal Eesti küberkompetentsi\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt on 8.-9. juunil visiidil Prantsusmaal Pariisis, kus osaleb Pariisi kübernädalal ning juhib Eesti küberturvalisuse äridelegatsiooni. Minister Andres Suti sõnul on Eesti ja Prantsusmaa vahelised suhted muutunud üha...\nKonsul võtab vastu passi ja/või ID-kaardi taotlusi, vajadusel väljastab dokumente. Võimalikud ka muud konsulaartoimingud. Palume kindlasti oma tulekust ja oma konsulaartoimingute soovidest teada anda hiljemalt 15. veebruariks e-maili aadressil estonie@mfa.ee,...\nEuroopa küsimuste asekantsler Märt Volmer osales Pariisis Balti välisministrite kohtumisel Prantsusmaa välisministriga\nVälisministeeriumi Euroopa küsimuste asekantsler Märt Volmer viibis 26.–27. jaanuaril Pariisis, kus ta kohtus koos Läti ja Leedu välisministriga Prantsuse välisminister Jean-Yves Le Drian’ga. Ministrid tegid kohtumisel ühisavalduse, milles muu hulgas...\n27.01.2021 Uncategorized @et


UBIE hoiatab, et tegevusetus õõnestab EL legitiimsust: “Arge hüljake meid koroonakriisi ajal! Üle 125.000 eurooplase nõuab tingimusteta põhisissetulekut” – Kodanikupalga TEATAJA\nAvaleht » Arvamus » UBIE hoiatab, et tegevusetus õõnestab EL legitiimsust: “Arge hüljake meid koroonakriisi ajal! Üle 125.000 eurooplase nõuab tingimusteta põhisissetulekut”\nAvaldatud rubriigis Arvamus Euroopa Uudised Esmaspäev, 30.03.2020 Postitas Kodanikupalga Teataja\nBrüssel, 30. märts 2020 – Viirusega võitlemine on nõudnud sotsiaalelu ja majandustegevuse aeglustamist või peatamist kõikjal Euroopas. Paljude ettevõtete jaoks tähendab see sissetulekute kohest langust ja suutmatust oma töötajatele palka maksta. Vanemad peavad koolide sulgemise tõttu kärpima tööaega või töötama kodus. Töötajad, kes kaotavad osaliselt või täielikult oma palga ning loendamatu hulk vabakutselisi ei tea, kuidas oma arveid maksta. Miljoneid eurooplasi ähvardab oht langeda vaesusesse ilma et ükski sotsiaalne turvavõrk neid sellel teel kinni püüaks.\n“Erinevad EL-i valitsuste rakendatavad abimeetmed on olulised ja tervitatavad, kuid ükski neist ei taga, et kõik abivajajad oleksid kaetud ja niigi pinge all olevad haldusasutustele saab osaks veelgi suurem koormus,” rõhutab Alessandra Bianchi, Euroopa tingimusteta põhisissetuleku võrgustiku UBIE aseesimees. “Me ei saa pidada lubatavaks, et suure halduskoormuse ja vääritu bürokraatia tõttu on turvavõrkudes lüngad ja osa toetusi jääb kasutamata, iseäranis veel kriisiajal. Pealegi ei suuda paljud ELi valitsused oma kodanikele palju pakkuda.”\n„Ootame Euroopa Liidult viivitamatuid ja kooskõlastatud jõupingutusi tagamaks, et kõik liikmesriigid saaksid kaitsta oma majandust ja kodanikke. Kui Euroopa Liit ei suuda praeguses olukorras ilmutada otsest solidaarsust oma kodanikega, siis võib see tekitada liidu legitiimsusele tõsist, et mitte öelda korvamatut kahju,” hoiatab Bianchi.\n← [Petitsioon] Hädaolukorra põhisissetulek Euroopa Liidule ja viivitamata!\nÜleskutse kodanikupalga viivitamatuks rakendamiseks pandeemia ajal →


Nädal 10: 05.03-11.03.18 Eesti ANKis - Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus - Nädal 10: 05.03-11.03.18 Eesti ANKis -Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus\nNädal 10: 05.03-11.03.18 Eesti ANKis\nEesti ANK tegevjuht Ivika Uslov osaleb avatud noortekeskuste projektikonkursi hindamiskomisjoni koosolekul Tallinnas.\nEesti ANK coach-superviisor Anne Õuemaa ja juhatuse liige Kristi Paas viivad läbi HMN poolt toetatud projekti „Kogemuste kullaproov“ raames juhtide supervisioonipäeva Tallinnas.\nEesti ANK tegevjuht Ivika Uslov osaleb Eesti Noorsootöötajate Kogu poolt korraldataval seminaril “Aga mina olen noorsootöötaja” Tallinnas.\nNoortegarantii alameetme Noorte Tugila programmijuht Heidi Paabort panustab Eesti Noorsootöö Keskuse poolt korraldataval regionaalsel seminaril Tartus. Heidi annab ülevaate Eesti ANK peamistest tegemisest, millest on hea teada kohaliku omavalitsuse tasandi noorsootöö korraldamisel.\nProjekti “Nopi üles” projektijuht Riin Luks osaleb TLÜ kutseintervjuudel hindajana.\nEesti ANK coach-superviisor Anne Õuemaa viib läbi juhtide individuaalsessioone Tartus.\nProjekti “Nopi üles” projektijuht Riin Luks ja noorsootöötaja Carolyn Mets viivad Vormsil läbi töötuba noorte omaalgatuse teemal.\nEesti ANK rahvusvaheliste suhete juht Stiina Kütt, tegevjuht Ivika Uslov ja Noorte Tugila spetsialistid Ege Kirik, Maire Püss ja Merilin Kalavus osalevad 11.03-17.03.18 Erasmus+ strateegilise koostööprojekti “Community Guarantee” raames õppevisiidil Portugalis.\nSel nädalal Eesti ANKis:\nProjekti “Nopi üles” projektijuht Riin Luks viibib 5.-7.03.18 korralisel puhkusel.