04. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 31\n04. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 49\n18. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 340\n10. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1120\n10. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 359\n25. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 236\n16. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 562\n17. apr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 437\n21. märts Madis Pihelgas. Kommentaarid: 105\n21. märts Madis Pihelgas. Kommentaarid: 267\n19. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 164\n17. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 134\n15. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 256\n24. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 638\n23. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 748\n23. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 567\n15. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 96\n15. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 163\n15. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 611\n15. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 646\n24. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 17\n24. mai Madis Pihelgas. Kommentaarid: 137\n10. apr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 719\n31. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 702\n31. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 103\n18. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n29. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 392\n19. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n05. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n16. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 841\n25. mai Madis Pihelgas. Kommentaarid: 254\n25. mai Madis Pihelgas. Kommentaarid: 165\n21. mai Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n28. apr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n28. apr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n27. apr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n18. märts Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n07. märts Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n23. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n10. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n31. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n10. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n26. okt Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n01. okt Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n13. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n07. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n22. märts Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n08. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n11. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n23. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 141\n23. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n23. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 713\n03. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 7\n10. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n10. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n17. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n17. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n14. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n12. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 3\n11. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n16. apr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n24. märts Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1759\n24. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 353\n03. okt Madis Pihelgas. Kommentaarid: 10\n27. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 6\n27. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n26. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n26. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n26. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 3\n19. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n18. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n15. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1926\n05. sept Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n26. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n20. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n19. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n18. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 6\n15. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 6\n14. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n13. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n10. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n08. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 6\n08. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n04. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n03. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 3\n02. aug Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n15. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n15. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n06. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n05. juuli Madis Pihelgas. Kommentaarid: 7\n30. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 8\n29. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 8\n29. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n27. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n26. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 6\n22. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n22. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n19. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n15. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n15. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n15. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1218\n13. juuni Madis Pihelgas. Kommentaarid: 7\n10. märts Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n28. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n07. jaan Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n15. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 8\n14. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 4\n07. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 2\n05. dets Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n11. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n03. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 5\n21. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 8\n18. veebr Madis Pihelgas. Kommentaarid: 1\n25. nov Madis Pihelgas. Kommentaarid: 67


GALERII: Vaata, kuidas algas koolitee Vanalinna Hariduskolleegiumi uutel õpilastel! - DELFI Naistekas\nGALERII: Vaata, kuidas algas koolitee Vanalinna Hariduskolleegiumi uutel õpilastel!\nVHK 1.Septembri aktusFoto: Ilmar Saabas\n1. september on väga paljudele inimestele tähtis päev, kuid kõige tähtsam on see päev muidugi nendele noortele inimestele, kellel on elu kõige esimene koolipäev.\nHaridus- ja teadusministeeriumi prognoosi kohaselt alustab tänavu kooliteed umbes 15 600 last. Seda on palju, nii et meil on põhjust rõõmustada! Vaata pilte, kuidas alustasid oma kooliteed Vanalinna Hariduskolleegiumi lapsed.\nFOTOD | President Kaljulaid avas õppeaasta väikeses maakoolis\nMinu esimesed septembrid: mäletan, kui sai kooli mindud hiigelkõrgete platvormkingadega —...\nVäga oluline! Viis nõuannet esimesse klassi astuva lapse vanematele\nKas minna täiskasvanuna taas kooli? Kaheksa kõige levinumat põhjust edasi õppimiseks\nOxfordi professor: laste koolipäev peaks algama kell 10 ja tudengite oma kell 11\nKooliks valmistudes: mida hoida meeles lastele uute rõivaste ostmisel?\nMurelik ema: laps ei taha kooli minna, kas kardab kiusamist?\nEmade elu poole kergemaks: see tabel määrab täpselt su lapse õige magamaminekuaja


Euroopa sõjas 1939-1945 2009 -- Raamatukoi raamatupood\nEuroopa sõjas 1939-1945\nLihtsat võitu ei ole\nII maailmasõjast on kirjutatud lõputult palju raamatuid. Norman Davies on üks maailma tunnustatumaid ajaloolasi, kes on spetsialiseerunud Euroopa ajaloole. Paljude kriitikute sõnul on «Euroopa sõdib» kõige tasakaalustatum II maailmasõja raamat, mis iial kirjutatud.\nMeie jaoks on raamat tähtis ka seetõttu, et Davies muutis lääne lugeja jaoks mõistetavaks ka meie piirkonda tabanud kannatuste tähtsuse. Davies kommenteerib põhjalikult maailmasõja sündmusi kõigil Euroopa rinnetel ning pakub välja ka hulga kirjandust, filme, muuseume ning muid allikaid, mis räägivad täpsemalt erinevatest sõja osadest. Kahtlemata üks tähtsamaid tänavu ilmuvaid ajalooraamatuid, bestseller paljudes riikides.


Tasakaal | Läbikäigu K\nIndigoaalane kirjutas postituse sellest, kuidas mõni kasutab teeseldud võimetust selleks, et teised töö tema eest ära teeks – mitu asja jäi sealt jutust minus kaasa kõlama, eriti see tung olla tubli (ja kripeldav ning tõenäoliselt vale tunne, et no teised saavad küll niimoodi teiste abil elatud, aga mina ei saa seda endale ju lubada, ei saa endale lubada siiski, kui enam päriselt hakkama ei saa – ja siis tuleb hambad ristis tigedalt punnitada ja olla kade kogu ülejäänud maailma peale, kellel on lubatud abi küsida). Aga sellest olen ma nagunii juba varem kirjutanud (püsilugejatel pole mõtet sinna vaadatagi, see on enam kui aastatagune lugu, mida ma olen nagunii juba mitu korda uuesti linkinud).\nEniveis. Loen seda Indigoaalase postitust ja mõtlen, et meenutab midagi, mida ma just lugesin, kangesti meenutab, aga mida ometi? Ja siis lõi lambi põlema: kiskusin täna vahepeal A. käest psühholoogiatellise ära ja lugesin diagonaalis; ja kõne peatükis oli muidugi juttu kuulsast papagoi Alexist.\nMuuhulgas oli seal juttu sellest, et kord tõi Alex ühe kaaslasega juhtumisi näite sellest, et head keelevõimed ei ole tingimata ainult kasulikud. Puuris oli Alex, veel üks rääkiv papagoi ja paar papagoid, kes ei osanud rääkida. Mingi keti otsa, nende haardeulatusest välja, oli riputatud mandlinõu. Alex ja teine rääkiv papagoi nõudsid mitu korda “palun pähkleid,” ja kui ei saanud, jäid õrrele mossitama. Kõnevõimetud papagoid õngitsesid mandlid keti abil endale kätte. St osavusel oma probleeme kõnevõime abil lahendada oli negatiivne tagajärg: nad ei kasutanud enam nii palju muid võimeid.\nJa nüüd ei saa ma üle tundest, et see Indigoaalase postitus on peaaegu sama jutt ju. Kindlasti vale tunne, sest vähemalt mu enda abiküsimistahtmatus käib komplektis kalduvusega kõigele loogilis-verbaalselt läheneda, ka siis, kui muud lähenemised oleks kiiremad.\n2 kommentaari Kellele: “Tasakaal”\nnovember 11, 2013 at 11:09 e.l.\nNo ole Sa tänatud 😀\naga tegelikult on ilmselt õigus ( nagu alati). Ma julgen samuti kinnitada et suhtlemisoskus on võrdelises sõltuvuses delegeerimis-, manipuleerimis-, ärarääkimisoskusega. Ja see kõik ei ole üldse mitte negatiivne.\nnovember 11, 2013 at 4:35 p.l.\nMa arvan, et need kaks asja – su postitus ja papagoi Alexi juhtum – on seotud veidi üldisemalt: et kui mis tahes võime on tugevalt üle keskmise, tekib harjumus püüda kõike selle võime abil lahendada, isegi kui mõni teine tee oleks lühem.\nMa ise tahtsin kord keskkooliõpilastega mõõtu võtta ja tegin vanu Känguru võistluse ülesandeid. Ja seal oli üks ülesanne, kus küsiti (niipalju, kui ma praegu mäletan), kui suur on ruudu diagonaalile konstrueeritud ristkülik. Mina kukkusin hüpotenuusi pikkust arvutama, arvutasin välja ja sain suuruse teada – ja õige vastuse. Aga pärast vaatasin vastustelehelt, et seal oli õige vastuse seletuseks antud visuaalne tee: st tegelikult oli joonise pealt samahästi kui näha, kui suur see ristkülik on. Selle asemel, et visuaalselt võrrelda, mis oleks olnud isegi minu jaoks kiirem tee, sest asi oli tõesti väga ilmne, valisin ma isevoolu teed arvutamise, sest arvutamine kui niisugune on minu jaoks üldiselt lihtsam kui visuaalia. Ma ei olnud seda pagana joonist korralikult vaadanudki, sest kuskil peas istus liiklusesuunaja: “joonis: tüütu ja raske; arvutamine: kerge”.


25.05.2009 Tõnu Toompark\nSildid: arendus, Eesti, ehitus, ehitusluba, elamispind, elamispinnad, eluruum, eramu, graafik, kasutusluba, kinnisvara, kinnisvaraturg, kvaliteet, kvartal, maja, remont, renoveerimine, statistika, tarbija, turg\n2009. a. I kvartalis sai Eestis kasutusloa 593 uut eluruumi kogupinnaga 60 700m2. See on eluruumide arvu osas kolm korda vähem kui aasta tagasi.\nKeskmise uue eluruumi pindala on tõusnud 102 ruutmeetrini, mis viitab asjaolule, et kasutuslubasid on väljastatud peamiselt eramutele, rida- ja paarisimajadele ehk eluruumidele, mille pindala on keskmisest märksa suurem.\nEhitusluba väljastati käesoleva aasta esimeses kvartalis 326 eluruumile pindalaga kokku 48 900m2. Siingi on näha sama trendi, kus langus aastataguse ajaga on ligilähedaselt kolmekordne ning keskmised pindalad suurenevad. Keskmise ehitusloa saanud eluruumi pindala oli 2009. a. I kvartalis 150m2.\nVaatamata kalendrist vastuvaatavale mai kuule valitseb kinnisvaraturul jäine polaaröö. See tähendab, et spekulatiivset arendustegevust (kinnisvaraarendus ilma kindlat klienti omamata) turul ei ole – arendatakse-ehitatakse vaid omatarbeks. Tulenevalt majanduse ja tarbijate ebakindlusest võib arvata, et ehitus- ja kasutuslubade arv jätkab langemist seni juba katastroofiliselt madalalt tasemelt veelgi allapoole.\nVaatamata sellele, et lisaks uusehitusele parandab eluruumide kvaliteeti ka renoveerimine ning remont võib siiski väita, et oleme tasemel, kus elamispindade parendusse suunatud ressursid ei kata ära eluruumide fondi amortisatsiooni.\nValminud eluruumide arv ja pind\nKeskmise uue eluruumi pind, m2, kvartalite lõikes\nKasutusloa saanud eluruumide arv ja pind\nKasutusloa saanud eluruumi pind, m2\nTags: arendus, Eesti, ehitus, ehitusluba, elamispind, elamispinnad, eluruum, eramu, graafik, kasutusluba, kinnisvara, kinnisvaraturg, kvaliteet, kvartal, maja, remont, renoveerimine, statistika, tarbija, turg\nUuem uudis: Elamispindade pakkumishind tipust kolmaniku võrra all ››\n‹‹ Vanem uudis: Huumor: Toompark on EKFLis… või vastupidi


• Enne olümpiamängudel, Põhja-Korea näitas oma võimu\nAastakümneid Põhja-Korea on traditsiooniliselt peetud paraadide 25. aprillil aastapäeva korraldamise esimene gerilja rühm 1932. aastal .. Ja nüüd see oli ainult üks päev enne olümpiamängude Pyeongchang ja Pentagoni tõsiselt põnevil arvukus raketid, näitas oma kõnes.\nReaktsioon rahvusvahelise üldsuse oodata ei olnud pikk. Kuid vastuseks kriitikale meeleavaldus sõjalise võimsuse, Põhja-Korea juhtkond on vastanud, et see on täiesti siseasi riigis. Teemal "pidulik" sündmus oli 13.000 sõdurit, vaid rohkem kui 50 tuhat inimest osales paraadil.\nKuigi paljud analüütikud on keskendunud suure kontinentidevahelised ballistilised raketid, nagu Hwasong-14 ja Hwasong-15 ja need kahjustavad USA mandriosas, mõned neist rõhutas uusi relvi KRDV. Asjaolu, et keeruline on väga sarnane vene "Iskander".\nSarnaselt "Iskander" kompleksi (mõned eksperdid peavad seda kloonida Korea areng) on oluline psühholoogiline surve kontingendi Ameerika väed piirkonnas.\nUSA raketikaitse lihtsalt ei ole valmis tegema midagi, et peatada see vara. Sõjaväebaasid, lennujaamade ja ladude Lõuna-Korea ja saaks piirkonda ohvrite rakett streik esimese minuti pärast algust konflikti.\nMeeleavaldus raketid vaid päev enne olümpiamänge on geo-poliitiline ja taktikaline mõju USA valitsus. Tegelikult Pentagon on nüüd läbi mõelda sammud kahjutuks Põhja-Korea võimalik agressiooni.\nTargemaid hetked Fidel reis NSVL\nSuurim bassein NSVL, ehitatud kohapeal hävitada Lunastaja Kristuse katedraal\nPöördepunktiks ajaloos sport\nMausoleums eri riikides\nKuidas oli võidupüha Red Square 2017\nLigi 10 suurt puhkes\nRelvad, Venemaa, mis hirmutab lääneriikide värisevad\nKuidas Hiina lennukikandja Liaoning\nJalutage läbi Times Square New York City\nTipphetked taliolümpiamängud Sotšis (osa 2)


AKASHA SÜSTEEM | Ookeanilainetus\nTervitan teid mu kallid, olen Krayon magneeetilisest teenistusest….\nPlaneedi energiad ja Akasha kroonikad.\nRäägime Gaiast ja Akashast. Te olete võib olla kuulnud, et Gaia on planeet Maa energia. Gaia on tundlik,tark ja Gaial on kaasasündinud intelligentsus. Seega on Gaial intelligentne teadvus, mis „teab“ sinust. Gaia on võimeline suhtlema ja rääkima päris sarnaselt sellele nagu Krayon seda teeb. Gaia energia kõneleb mitmetel viisidel ning üht neist on võimalik näha vaadates Akashi. Kui sa küsiksid Gaialt, et mis see on, siis saaksid vastuse, et see on „planeedi elujõud.“ Seega on Gaia Akasha mõiste tohutu ja hiiglaslik. Kuid täna me räägime Gaia koostööst inimese vaimsete kogemustega ning põhiliselt pöörleb kõik inimese ümber ja ma ütlen, et on olemas süsteem arvepidamiseks, kes planeedil on. Nüüd sa võid mulle vastu öelda, et Vaimul ei ole mingit süsteemi vaja ning sul on isegi õigus. Aga Gaial on seda vaja ja selleks on oma põhjus. Iga inimese hing, kes sünnib, siia kohta, mille nimeks on Maa, loob erilisust kui eripärane energia, mis tegelikult muudab Gaia elujõudu. Seega kui see hing saabub, loob Gaia selle kohta salvestise.\nSügaval maa sees on interdimensionaalne koobas, mida ei leita iial. Sel on 3D omadused, mis ühenduvad Maa reaalsusega, aga on ka multidimensionaalsed omadused. Seda on teile keerukas seletada, kuna te tajute reaalsust vaid ühekohalise dimensionaalsusega. Loomise Koobas on üks väheseid objekte planeedil, mis on dimensiooniline hübriid. Selles multidimensionaalses kohas on salvestis selle kohta, kes sa oled.\nKui sa tuled planeedile, on Loomise Koobas esimene koht, mida sa külastad, isegi enne sünnikanalit. Kui sa planeedilt lahkud, on see viimane koht, mida külastad enne kojujõudmist ehk teistpoole loori minekut. Seega, on Loomise Koobas, inimkonna salvestiste varakambriks, seal on salvestised kõikidest eludest, mida inimkond on elanud ja samuti iga hinge keskse energia essents, igaühe teist ja neid nimetatakse Akasha kroonikateks. Iga hing Loomise Koopas on unikaalne. Võtame näiteks sinu oma. Kas sa tead, mis on sinu vaimne nimi? See pole nimi, mida sa suudaksid hääldada, vaid see on pigem energia. Energeetiline nimi on osaliselt Jumala nimi ning on salvestatud Loomise Koopasse metafoorselt, triibuna kristallstruktuuris. Kristallstruktuur on see, mis mäletab vibratsiooni sellest, kes sa olid selles maapeal elatud elus. Seega, kui sa tulid planeedile Maa esimest korda, oli sind sinu kristallstruktuur juba ootamas (kuna sinu saabumise potentsiaal oli teada). Elades planeedil Maa, nii Gaia, kui ka kogu süsteem „teab“, et sa oled siin. Kui teed ülemineku teisele poole loori ehk lahkud Maalt, siis külastad sa uuesti koobast ning täiustad seda kristallstruktuuri, kõige selle energiaga, mida oled selles elus teinud. Seejärel sa lahkud Maalt, kuid sinu kristallstruktuur sinu informatsiooniga jääb koopasse alles.\nKui tuled uuesti Maale tagasi ja alustad uut elu, uue maalase nimega, siis enne kui sünnikanalisse saabud, lisatakse uus triip sinu kristallstruktuuri. Selgituseks, et see on seesama hing, kuid nüüd on olemas triip kaks. Koobas teab, et tuled tagasi ning aktiveerib või äratab selle triibu iga kord kui naased. Seega, teil on kristallstruktuur iga hinge jaoks, mitte iga elatud elu jaoks. Mõnedel hingedel on tuhandeid triipe.\nMüstilise Koopa funktsioonid.\nSeega on loomise Koobas Gaia salvestiste hoidla, kes Maal viibivad ja kes siin on olnud ja see on selle füüsiline osa. Järgmisena räägin interdimensionaalsest osast ja see võib inimolendi segadusse viia. See koobas on 3D mõistes staatiline, ent samas multi-D mõistes dünaamiline, võib öelda, et sinna pole iial lisatud või sealt kristalle 3D mõistes eemaldatud. See tähendab, et seal asub kristallstruktuur iga potentsiaalse inimolendi jaoks, kes siin planeedil Maa eales või elama hakkab. Koobas on eelsoodumusega kvantumlikul moel, olles täielik igal hetkel. Kvantumlik energia tegeleb potentsiaalidega, mitte empiiriliste tunnustega. Seega, kui asjad planeedil muutuvad, muutub koobas kvantumlikult, mitte füüsiliselt. Kristallstruktuuri kogus ei muutu. Koobas on alati valmis ja selles on alati kogu inimkond sees ning selles on ühendus mineviku, oleviku ja tulevikuga.\nVäga segadusse ajav teie jaoks on see, et te mõjutate üksteist vastastikku ka nendega, keda siin Maal veel ei ole. Teie kolmemõõtmeline mõistus ei ole praegu veel valmis seda teekonda ette võtma, aga ta teab, et Koobas on täielik, et see on püha, et see on igavesti varjatud, et hingekristallid mäletavad teie elusid ja teie elude energiaid, et hinge-energiad kristallides suhtlevad omavahel ning et eluajad, mida te elate, moodustavad koopa energia ja seega ka Gaia. Ükskõik, mida te siin planeedil korda saadate, ükskõik missugust võnkesagedust siin loote, see imbub sellesse kristallainesse ning salvestis selle eluenergia kohta jääb planeedile seda saatva vibratatsiooniga kristallis – igavesti.\nNäide: Ütleme, et sinu nimi on täna Mari. Kui sa teed ülemineku, on koobas esimene, kuhu sa siirdud. See on kolmepäevane Maa teekond. Mari, vana hing, sa oled seal varem olnud ja seetõttu lähed sinna rõõmuga. Sa mäletad seda. Sa tead, kuhu suundud ja mäletad, mida see tähendab, sest sa siirdud koju. Surmas pole midagi valusat, kuigi võib esineda udu interdimensionaalsel taasühinemisel, ent sa mäletad seda rõõmutunnet. See on lubadus sulle, et me kõik võtame su käest kinni ning sa tunned seda. Inimolendi surm on lihtsalt üleminekuenergia, mitte lõpp-punkt. See ei ole lõpp, pigem on see teekond energiasse, mida mäletad hetkel, mil teed viimase hingetõmbe. Ütleme, et Mari oli tervendaja ja ta oli tõstnud sellega selle planeedi vibratsiooni oma siinviibimisega. Ütleme, et Maa mäletab Mari jalajälgi, sest Gaia teab, kes ta on. Mari oli ühenduses oma Kõrgema Minaga ja ta oli seetõttu loonud mini-portaali kõikjale, kuhu ta läks ning nüüd teeb ta ülemineku. Toimub matus, palju inimesi on kogunenud ja on palju kurbust. Inimestel on nii kahju näha teda lahkumas, sest ta oli suurepärane kaaslane, suurepärane ema ja armastav inimolend.\nMari läheb Loomise Koopasse ning kõik, mis ta eales oli ning see portaal, mille ta inimesena lõi, on imbunud tema kristallstruktuuri. See portaal jääb igavesti alles, sest Mari oli siin, planeedil. Tema on imbunud Gaiasse endasse, läbi Loomise Koopa protsessi ning see mäletamise energia ei kao kunagi, see saab nüüd Maa elujõu teadvuse osaks. Kui tema hing otsustab mõne aja pärast uuesti Maale naasta, siis tuleb ta Jürina. Kui Jüri tuleb Loomise Koopasse, ta korjab üles Mari salvestise. Nüüd sisenevad nii Mari kui ka Jüri järgmisse Akasha õppimise alasse.\nAkasha sinu DNA-s.\nKõik, mis on sinu keskse hinge kristalli kohta Loomise Koopa kristallides kirjeldatud, kantakse sünnihetkel sinu DNA-sse. Sinu ülekanne toimub Loomise Koopas ja selleks sa sinna lähedki. Sellest saab sinu isiklik Akasha kroonika, iga eluaeg ning kõik mida sa oled teinud, see on kõik sinu DNA-s. Nagu me oleme ka varasemalt maininud, see Akasha Kroonika on igas topeltahelas multidimensionaalsel viisil ja see väljendub miljardites kemikaalides, mis moodustavad 90% DNA-st, mida teie teadus arvab olevat prügi. Teadus vaatab seda 3D silmadega ning see tundub tohutult keeruline, ebasümmeetriline ja korratu. See on kahtlemata multidimensionaalne, aga see on kõik kaunilt süsteemne.\nVaatame edasi näidet. Jüri, sinu DNA-s on nüüd nii Jüri kui Mari, ent Jüri füüsiline keha. Seega, mida hakkab Jüri peale Mari eluajaga oma DNA-s? Ma vastan teile, kõik, mida Mari õppis, on nüüd kättesaadav Jürile. Pea meeles, et Mari ja Jüri on seesama hing, lihtsalt võttes praegu erineva vormi Gaial. Süsteemi võlu on see, et Kõrgem Mina on samuti sama, kuna see esindab keskse hinge energiat. Seega, ei pea Jüri uuesti õppima, mida Mari on juba õppinud, sest see on juba tema DNA-s. Isegi kaastundlik ema on seal ja Mari vaimne teekond on seal ning tasemel, mis ei sõltu niipalju soost. Seal on ka Jumala armastus, looduna inimhinge teekonnal planeedil Maa.\nKokkuvõtvalt eelpool öeldule, vaatame veel kord kahte inimkonna Akasha atribuuti:\nLoomise koobas on kroonika selle kohta, kes tulevad ja lähevad. Energia jääb Maale püsima ning aitab planeedi vibratsiooni muutumisele kaasa. Seega, muudavad inimelud planeedil võnkesagedust.\nIga inimese DNA sisaldab individuaalseid omaenda hinge salvestisi ning aitab järgmisel kehastumisel saada enam teadlikuks, kui on see tema valik.\nEsimene atribuut on Gaiaga seotud, sest koobas asub Gaias. See on sügaval Maa sees ja sisaldab mitmeid kristallistruktuure. Olete „Maa poolt teatud“ ja armastatud. Need, kes teie seast tegelevad looduse, loomadega, ka need, kes õpivad tundma kive ja maad, nad kõik tunnetavad Gaiat. Kui te kõnnite teatud kohtades, siis te tunnetate selle paiga energiat, sest intellekt Gaia räägib sinuga. Toimub energiate ühinemine, mis mässib sind endasse ja ütleb: „Ma tunnen sind, sa kuulud siia ja sinu siin planeedil Maa viibimine on kohane“. Tea inimolend, et see, mida sa siin teed, see muudab lõpptulemusena kogu Universumi.\nOlen ka varem juba rääkinud, et loomad on planeedil selleks, et inimkonda teenida. Ma olen rääkinud sellest, et mõned neist on teile söömiseks. Paljud teist ei soovi seda kuulda, kuid palun, saage aru, et loomad kollektiivselt mõistavad seda. Nad teavad, et nad peavad olema osa inimeste toiduahelast, kuna inimkonnal pole võimet kasvatada toitu piisavalt kiiresti ja seda jaotada. Seega, on see nende teenistus, kas mõistate? Need, kes on taimetoitlased, te võite öelda, et „ma ei söö neid iial!“. See on teie tervise valik ja see on kohane ja õige, aga selles pole kogu inimrassi ellujäämise tõde, sest hetkel on loomi inimestele toiduks ja ellujäämiseks siiski vaja.\nJuba ürgesivanemad teadsid, et loomad teavad planeedile tulles, et nad on inimestele söömiseks. Ent küsimus on selles, kallis inimene, et kuidas sa neid loomi kohtled, enne kui neist saab sinu söök. Kuidas ürgesivanemad neid kohtlesid? See on keeruline küsimus, kuid nemad teadsid, et mida paremini inimene neid kohtleb, seda toitvamad nad on teie kehas. Te peaksite mõistma, kui need loomad soovivad tulla planeedile ja olla osaks selle planeedi elujõust ja aidata planeedil võnkuda kõrgemal sagedusel, hoides teid elus, siis kas nad mitte ei vääri austust ja mugavust sel ajal kui nad suureks kasvavad. Lõpptulemuseks on vägev toetus teie tervisele. Las teadlased teevad teile võrdlevaid uuringuid, et näidata toiteväärtuse dramaatilist erinevust, kui loom on austatud oma lühikese eluea jooksul või ei ole seda mitte.\nLoomade jaoks ei ole Loomise Koobast. Nad on planeedil inimkonda toetamas. Mõned neist on siin, et teid armastada ja sa tead seda, need on teie lemmikloomad teie kodudes. Nad siin, et teid armastada ja see on jällegi suurepärane viis teenida inimest. Kui vaatate nende silmadesse ja nemad teie silmadesse, siis loom näeb vana hinge teis. Kas te teadsite seda? Nemad teavad süsteemi, kuid kahjuks, nad ei ela väga kaua ja nende kaotamine murrab teie südame. Aga hea uudis on see, et nad teevad uuestisünni. Neil on võimalus jätkata teiega armastavat suhet.\nSeega on paljudel loomadel hing, ent need ei ole Loomise Koopas. Neil ei ole sügavat planetaarsete muustuste süsteemi nagu teil, mis on teadvus, mis suudab vabal tahtel võimenduda. Inimene on ainus olend Maal, kes seda teha saab, sest inimesel on jumalikkus DNA-s. See sai sinna istutatud kohaselt ja armastusega, umbes 100.000 aastat tagasi, selle poolt, kes olid teisest tähesüsteemist. Täies kohasuses said inimesed oma vaimse seemne plejaadlastelt imekaunil viisil, jumalikul ja täiuslikul moel. Polnud mingeid sõdu ega vandenõusid ning need kaunid tähehinged on endiselt siin. Nad on sinu õed ja vennad ja osa neist on sinus ja sa oled nendega kvantsuhtes. Mõned teie seast tunnetavad ja näevad seda ja see on ilus, see pole hirmutav või imelik. See on tõeline loomislugu planeedil ning selle kohta võite leida kirjalikke andmeid põlisrahvastelt üle kogu planeedi.\nSinu DNA-s peitub kõik, mis sa oled kunagi olnud. Energia essents, kes sa oled olnud on sinu DNA-s. Seega on Akasha informatsioonil võime kommunikeeruda sinu tüverakkude plaaniga. Meenuta, et see on seesama topelt-ahela- struktuur, mis sisaldab valkudega kodeeritud osa, need on sinu geenid. Kas sa saad sellest aru? Sinu DNA on palju laiem süsteem kui ükski autoriteet arstiteaduses kunagi on arvanud. See on interdimensionaalne süsteem, millel on võime ise muunduda ükskõik missugusel hetkel. See selgitabki iseeneslikke tervenemisi. Iseeneslik tervenemine toimub inimolendil, kes otsustab, et talle aitab sellest haigusest ning kes seejärel korjab üles energia oma mineviku elust, kus ei olnud haigust. Mitmed inimesed on vabanenud väga rasketest haigustest ja see toimus järsku ning jälgi jätmata. See oli iseeneslik tervenemine. Ma ütlen sulle kullakallis inimene, et see ei olnud Taevast saadetud ime vaid see oli sisemiselt energialt algatatud ime.\nKristallvõre – kolmas neljast.\nKolmas võre on esoteeriline võre, mis tähendab, et see on oma olemuselt spirituaalne ning seda pole võimalik näha ning seda nimetatakse Kristallvõreks. Kristalline on nimeks antud seetõttu, et te mõistaksite selle funktsiooni, hoida Gaia elujõu kohta olevat informatsiooni. See on sarnane Loomise Koopale, mis puudutab kristallistruktuuri hoidmist ehk informatsioonihoidla.\nGaia (planeet) kristallvõre on Maa võre, mis on esoteeriline (vaimne) ning hoiab eneses inimkonna elujõuenergiat, sinu energiat. See on Loomise Koopast erinev, sest koobas on kroonika selle kohta, kes sa oled ja mida oled korda saatnud ehk sinu Maal antud panus (ükskõik, mis see siis ka ei oleks) läheb koopasse, saab osaks Maaga ning talletub sinna. Kristallvõre asub ümber Maa, see on välimine võre. Kujutlege seda laotuna maale, sa ei saa seda näha, ent ta on olemas. Kristallvõre sisaldab endas andmeid sinu energia kohta, kuid see on kohaspetsiifiline. Parim näide, mida saan sulle anda, on see, et näiteks, kui sa külastad mõningaid kohti Euroopas, siis sa võid tunnetada, mis selles kohas on minevikus toimunud. Seal on kihtide ja kihtide kaupa sõdu. Mõnedel teist on neis paigus olnud isegi raske mediteerida. Kristallvõre hoiab endas kõike, mis eales on juhtunud ning kus juhtus. Seega on see kohaspetsiifiline inimenergia, mida võres talletatakse ja see on osa Gaiast, mis laotub Gaiale nagu inimteadvuse energiatekk. Oled sa kunagi mõelnud sellele, et kui külastad mingit paika, kus pole ajaloos eriti midagi erakordset juhtunud, siis selles kohas on selge ja puhas ning parem mediteerida. Vaatame, kust on viimased 25-30 aasta kanaldajad pärit. Nad tulevad rikkumata aladelt, kus pole eales suuri sõdu olnud. Oled sa sellele mõelnud? See on nii sellepärast, et rikkumata paikades on hõlpsam ühenduda rikkumata Gaia essentsiga ja see loob tugevama spirituaalse ühenduse. Gaia on ka osa mõõtesüsteemist ja võnkesüsteemist. Ükskord tuleb päev, mil Maa saab mõõdetud oma võnkesageduse omadustega, omadustega, mis on loodud inimeste poolt. Terve inimkonna kollektiivne kogemus sõltub sellest planeedist ning loob võnkesageduse, mis on Vaimu poolt mõõdetav ja selleks on Kristallvõre.\nSiin sa siis oled selle infoga, huvitav, kas pole. On kolm kohta, kus inimene samal ajal viibib:\nLoomise Koobas, kus hoitakse salvestisi selle kohta, kes sa oled tulles ja minnes, sinu eluaja kogemuste panus planeedi võnkesagedusele, isegi peale sinu lahkumist. See on multidimensionaalne süsteem, mis võtab enda valdusesse inimkogemused Gaia jaoks ning mis jäävad Gaiale.\nDNA inimkehas abistab sind igal eluajal, kõik, mis sa oled eales olnud, on informatsioon ja energia, mis on salvestatud topeltheeliksisse. Selles on kõik tuhat eluaega, kui sa oled neid elanud tuhat. Need on kõik ligipääsetavad. Sa ei pea iial midagi vaimset taasõppima, kuna see on kuhjunud ja see jääb sinuga elust ellu. Ainus, mida sa pead tegema, on see, et pead avama vaimse taotluse anuma, et mäletada ning siis saab välja pääseda kogu esivanemate tarkus. Kõik te olete omaenda esivanemad. Kas sa oled sellele mõelnud?\nKristallvõre, mis on vaimne võre ja mis laotub üle planeedi pinna, mis mäletab kõike, mida inimesed on teinud ja kus nad on seda teinud. See võre sai aktiveeritud enne 21.12. 2012.a. ja ta muutub pidevalt kvantumlikuks, see, mida sa teed reaalajas, saab läbi selle võre reaalajas Gaiale üle kantud. See tähendab seda, et inimkonna energia mõjutab võnkesagedustasandit planeedil reaalajas ja see loob teie jaoks ka aja kiiremini liikumise tunde.\nPõlisrahvad teadsid, kuidas Akasha saab kaevandada ja nad on seda alati teadnud, sest nad mõistsid elu ringlevusega kaasneva info kättesaadava ust. Nad teadsid, et see uks on neis endis. Nad teadsid ka Gaiast ja suhtusid planeet Maasse kui elujõu partnerisse, partnerisse oma hinge elus. Nemad teadsid intuitiivselt kõike.\nVarusüsteem on elus.\nKõigil eelpoolöeldud asjadel on olemas ka varusüsteem. Kuid see ei ole taoline nagu on teie mõistes „varuvariant“, sest teie mõistes varusüsteem on midagi lineaarset, juhul kui kaotate esimese variandi. Nende kolme kombineeritud Akasha süsteemi informatsioon on talletatud siin planeedil elavatesse imetajatesse. See peab sellisel viisil olema, kuna see on viimane kiht ja ühendab teid mitte ainult Gaiaga, vaid see ühendab teid kogu ülejäänud eluga Maal, sügavaimal viisil. See süsteem on talletatud Maa vaaladesse. Ka delfiin on vaal, ainult väiksem. Te kindlasti teate, et vaalad ja delfiinid on ainsad imetajad planeedil, kes on kaitstud looduskaitse poolt pea kõikjal Maal, isegi riikides, kus pole ookeani. Inimkonnal on intuitiivne tasand, mis teab, et ei saa kõrvaldada vaalasid, sest vastasel juhul te muudaksite kogu elujõu tasakaalu planeedil Maa.Vaalad ja delfiinid hoiavad salvestisi.\nVaalad on Gaial, nad on vee all ja nad on imetajad nagu teiegi ning nad sisaldavad teavet. Akasha tsükkel on täiuslik. Seesama Maa vesi helendab kaasa kõigega, mida olete teinud, kes te olete ja kes te võiksite olla.\nKas mõistate süsteemi sügavust? Vaadake milles see seisneb, see seisneb teis. Kuid miks peaks olema Maa disainitud nii intelligentseks, et teie kohta arvet pidada, teid austada, teada, kes te olete ja teada teie vaimset nime? Aga seepärast, et te olete olulised, kuna teie olete osa suuremast plaanist, kuna teil on midagi pistmist Universumi tulevikuga. See on süsteem. Gaia eksisteerib pühade inimolendite jaoks, kes on siin planeedil õppimas.\nMa edastan seda teile täna armastuses. Kõikjal, kuhu sa lähed, Maa teab sind. Miks ma seda sulle täna räägin? See on sellepärast, et sa tunneksid ennast armastatuna ja hoolitsetuna, et sa tunneksid käest kinni hoidmist nii sinu, Vaimu kui Gaia vahel, kui sa vaid seda soovid. Planeet Maal on nii palju asju sinu jaoks, kui neid soovid. Vana hing, sa oled oluline, hinnaline ja meisterlik. Ole rõõmus selles protsessis, ära mõtle mõistusega, mis peaks saama edasi. Selle asemel lõdvestu, ole rõõmus kõiges ja armu iseendasse.\nEESTIMAA – MAARJAMAA →


Pärnu randa chillima ja suhtlema! - I Love to Help\nFrom donators 1 274 114 €From Swedbank 474 855 €\nPärnu randa chillima ja suhtlema!\nTöötingimused: Töö on õues, seega peaksid seljas olema ilmastikule vastavad riided. Meie poolt on vastavalt ilmale kas Uuskasutuskeskuse T-särgid või joped.\nTäpne töölõigu kirjeldus:\nPärnus on suvel palju rahvast, kes muidu linna ja selle võimalusi ei tunne. Tule aita ajutistel külastajatel Uuskasutuskeskus üles leida! Otsime aktiivseid vabatahtlikke, kes oleks nõus jagama kesklinnas ja rannas Uuskasutuskeskuse infomaterjale ning pakkuma ingliskeelseid materjale ka hotellide vastuvõtualadesse.\nVabatahtlike arv: 2\nVäärtus ja kogemus vabatahtlikule: Võimalus veeta ilus suvepäev väljas ja aidata kaasa Uuskasutuskeskuse missiooni levitamisele – et ükski korralik asi ei jõuaks prügimäele.


1920x1200 Tapeet kassid. 1920x1200 HD - desktop tasuta tapeet taustaga 7102077\n1920x1200 Tapeet kassid, HD 1920x1200 - Pildigalerii tapeet. 7102077\nVõluv foto taustpildiks - 1920*1200 Atraktiivne desktop tapeet tasuta. Vaata fenomenaalne maailm, 1920 * 1200 imekaunis vaba töölaua taustapilti pilte. 1920 - 1200 veetlev tasuta tapeet, 1920/1200 Tasuta tapeet loomad. Kassipoeg tapeet ekraanil.\nKui soovite leida endale täiuslik lemmiklooma, on mõttekas kõigepealt küsida nõu eksperdid. Loomade kaasas inimese paljude aastatuhandete. Kassipojad on lõbusa, lõbus, lõbus ja mänguline lemmikloomad. Tapeet 7102077: Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Lemmikloomad päästa meid depressioon. Kass majas on kodus terapeut. Üks populaarsemaid Kassitõud. Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Kassipojad on meeliülendav, üllatus ja rahustab. Planeet loomad - Taustaga loomad. Kassipoeg taustaga.\n1920x1200 - Lae pilte tasuta desktop - HD Tapeet - Võimu Inspiratsioon. Tasuta tapeet taustaga, Tasuta tapeet pilte, Tasuta töölaua tausta - Unistus idee. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Vaata Tähelepanuväärne maailm. Desktop pildid, Tapeet tasuta - Vaata Uskumatu maailm. Tasuta töölauapiltide, Võimu täiustamine. Tasuta tapeet pildid - Vaata uskmatu maailm. Tasuta foto taustaga - Unistus geenius.\nKassipojad on tõeline vitamiini rõõmu. Joonistada ilus kass ja täiesti joonistada kass ei ole sama asi. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7102077: Kodukassi põlvnevad loodusliku ones, mis on kodustatud alates 5000 aastat tagasi praeguse päeva.


Sirklid | Officeday\nLehekülg 1 of 2 1 2 > »\nSirkel Linex 404\n• maksimaalne läbimõõt 310 mm\n• Nõela ja grafiidiga\n• Kaasas grafiit 3 tk.\nSirklikomplekt Linex 950 Study\nSirklikomplekt koolilastele. Sirkli pikkus 120 mm. Sirkliga võimalik joonestada kuni 150 mm ringi.Sirkli korpus 4 erinevat värvi, roheline, oranž, lilla ja sinine.\nSirkel Staedtler Noris Club, varusüsiga\ntäpne sirkel ringide ja joonistamiseks max Ø u. 300 mm haarade pikkus 124 mm, kaasas varusüsid\nSirkel STEADLER NORIS CLUB\ntäpne sirkel ringide ja joonistamiseks max Ø u. 300 mm haarade pikkus 124 mm,\nSirklikomplekt Linex nr.25\nkomplektis: liigendhaaraga sirkel, mõõtesirkel, tušiotsik, varuterad, varunõelad\nkast (50 tükk)\nSirklikomplekt PATIO XL, 9 osa\nSirkel Linex 401 120mm\nlihtne koolisirkel • haarade ulatus 120mm • pliiatsiostik vahetatav\npakk (25 tükk)


Seksuaalelu puudumine | Seksuaalnõustaja | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nSeksuaalelu puudumine 23.07.10 / Seksuaalnõustaja\nTere, juba aastaid puudub huvi seksi vastu, kannatab abikaasa ja eelmine abielu läks ka selle pärast laiali. Olen pöördunud mitmeid kordi selle probleemiga günekoloogi juurde, siis seksuaaltervise kliinikumisse, psüholoogi ja paljude teiste poole, kuid ei ole oma probleemile lahendust saanud.\nTere! Vabandan Teie kirjale hilise vastamise pärast - oli puhkusel ja Eestist ära. Kahjuks ma ka ei oska sellise küsimusele 2-3 lausega vastata. Kuna küsimuste taga võivad seista mitmeid probleeme – Teie üldine ja naiste tervis, Teie hormonaalne seis, Teie vanus ja isiksus, Teie psühholoogilised erinevused, Teie suhted partneriga ja Tema isiksus. Ega ei kasuta pidevalt ravimeid –näiteks antibaby pillid? Väiksed detailid ka tihti mängivad oma roole. Näiteks olemas väga palju naised (ja mehed ka) kellel üldse puuduvad seksuaalsed suhted ja huvid (nn. aseksuaalid) ja kes ei tunne sellest olukorrast minge muret või pinget. Nad on lihtsalt niisugused (väga tihti boheemsed ja andekad, vaid elavad omas maailmas, mis üldse ei ole paha). Selge see et sel juhul saab kannatada teine partner – vaid kooselu see on pidevalt minge kompromisse, mitte ainult naudingud . Äkki siis üldse ei tasu abieluta? Ja veel üks võimalus et Teie allteadvus lihtsalt pärsib ja blokeerib seksuaalsed huvid, siis tasub otsida põhjust, millega tegelevad psühhoanalüütikud. Üldjuhul soovitan otsida abi pigem psühholoogi poolt, mitte arstide käest, kuna füüsiliselt Teie nähtavasti olete terve.\nTere. Probleemiks on huvi puudumine vahekorra vastu. Mul on mehe ees juba piinlik oma väljamõeldud vabaduste pärast. Igapäeva elu kulgeb hästi, hetkel on muidu suhetes kõik korras, kuid ma kardan, et pikapeale ...\nLapse kaotus on üks suurimaid emotsionaalseid traumasid naise elus. See on kriis, milles on teatud etapid ja mida kiirendada annab vähe. See, et kaotus Teie seksuaalelu mõjutab, on ju ...\nvahekord- st. selle puudumine\nMa ei teagi õigupoolest, kas see siin on õige koht oma mure rääkimiseks.\nOlen 32 aastane naisterahvas, kelle seksuaalelu on täiesti puudulik. Ma lihtsalt pelgan seda kõikke. Esimene ...\nSaan aru, et Te olete ise tekkinud olukorra üle palju mõelnud. Oma varasematest töö kogemustest võin öelda, et lapsepõlve sündmused mõjutavad paljus inimese hilisemat käitumist ja otsuste ...


Hansapank hakkas pakkuma GSM-makseterminale - Äripäev\nHansapank hakkas pakkuma GSM-makseterminale\n01. veebruar 2006, 12:13\nGea Velthut-Sokka 01. veebruar 2006, 12:13\nHansapank tõi turule GSM-makseterminalid, millega kaupmehed saavad võtta kaardimakseid vastu kõikjal, kus on mobiililevi, teatas Hansapank.\nUutes terminalides saab kasutada nii kiipkaarte kui ka magnetribaga kaarte.\nHansapanga makseterminalide osakonna juhataja Raulis Üksvärav ütles, et kuna tavapäraselt on terminali tööks vajalik ühendus telefonijuhtme kaudu, siis lubab GSM-terminal oluliselt laiendada terminalide kasutusala.\n'GSM-terminali kasutuselevõtt aitab teha kaardiga maksmise kiiremaks ja turvalisemaks mitmel pool teeninduses - näiteks restoranides ei pea teenindaja enam kaardiga leti taha minema, vaid tehingu saab teha kliendi juures lauas,' rääkis Üksvärav. 'Teine näide on taksod, kus taksojuhtidel pole vaja enam läbi eetri autoriseerimist teha,' lisas ta.\nGSM-makselahendus sobib hästi kasutamiseks ka väliüritustel, välikohvikutes ja transpordivahendites.\nUue terminali kasutamiseks peab kaupmees asuma mobiililevi piirkonnas ja olema sõlminud lepingu mobiilsideteenust pakkuva ettevõttega.\nHansapanga makseterminale kasutab praegu üle 2500 juriidilise isiku.\nKaardimaksete osa Eesti jaekaubanduse käibes on praegu ligi 25%. Viimastel aastatel on kaardimaksete käive tõusnud keskmiselt 30-40% aastas.


jaanuar | 2011 | Avatud Eesti Fondi kajastused\nArchive for 20. jaan. 2011\nPosted in Uncategorized on 20. jaan. 2011| 4 kommentaari »\nKui me üldse ei tea, kes me oleme homme, siis kas me ikka päriselt teame, kes me oleme täna?\nPosted in Uncategorized on 17. jaan. 2011| 4 kommentaari »\nKodanikuühiskonna tegude ja saavutuste kajastamine ei ole kahjuks enesestmõistev ega samaväärne majandus-, poliit- või hariduselu teemadega. Möödunud aastalõpu tuultes pöörati nii kodanikuühiskonnale kui vabasektorile teenimatult vähe tähelepanu.\nMall Hellam arvab sellest niimoodi:\n“Möödunud aastalõpu meenutusi ja usutlusi erinevates kanalites jälgides jäid silma eeskätt majanduskriisi lõpu algus ja hoogustuv optimism, ettevalmistused euro saabumiseks ning üha hoogsamaid pöördeid võtvad eelseisvad valimised – nii Riigikogu kui presidendi. Üldiste teemadena valitsesid majandus, inimeste heaolu või selle puudumine, haridusküsimused. Selle kõige taustal mõjuski mulle omamoodi uskumatuna kodanikuühiskonna teema puudumine. Kodanikuühiskonna 2010. aasta tegemistele või rollile tulevikus ei juhtinud aastalõpu saadetes tähelepanu isegi paar Eesti sotsiaalselt tundlikumat mõtlejat.\n„Kui me üldse ei tea, kes me oleme homme, siis kas me ikka päriselt teame, kes me oleme täna?“ on küsinud Arvo Valton oma mõtteterade kogumikus „Meenutusi eikuhugi“. Jah, presidendi sõnause võistlusel otsiti kolmandat sektorit asendavat sõnapaari ja pakuti sellena välja uus vabasektori mõiste, ent midagi sisulist peale selle uudissõna esile ei kerkinud. Kuidas jõuda sinnamaale, et kodanikuühiskonna tegemisi vaadeldaks samasuguse enesestmõistetavusega kui poliitikat, majandus- ja hariduselu?\nTeoreetikud on vahel hästi toimivat kodanikuühiskonda võrrelnud 3-jalgse taburetiga, mis seisab avalikust, äri- ja kolmandast ehk vabasektorist koosnevate jalgade peal. Kui see nii on, siis peaks meediakajastuse kohaselt me omadega uppi lennanud olema. Miks ei leia kvaliteetne ajakirjandus järjepidevalt üles neid inimlikult puudutavaid lugusid, mida niivõrd otsitakse? Vabasektor on võrdväärne osa kodanikuühiskonnast, millest räägitakse aga ebasümmeetriliselt vähe. „Märka vaest“, kirjutas Eesti Päevalehe peatoimetaja Lea Larin uue aasta esimesel päeval. Kui peavoolumeedia näitab üles hoolivust, avatust ning tolerantsust, leiab see ka avalikus ruumis endale õigustatult väärilise koha.\nKindlasti on kodanikühiskonna eestkõnelejatel kriitilisuse kõrval põhjust olla ka enesekriitiline. Vabasektor ise, sealhulgas Avatud Eesti Fond, ei ole oma tegevusi alati piisavalt arusaadavalt ja konkreetselt selgitanud. Sageli valitseb avalikkuses ettekujutus, etollakse mattunud paberikuhjade taha ning side lihtsate abivajajatega ning rohujuurealgatustega on minetatud. Reaalsed projektid – mida fondi jaoks on iga-aastaselt sadu – ning inimesed nende taga jäävad tähelepanuta. Et vabasektor ei ole sõnakõlks ning tõepoolest toestab ühe sambana tervet ühiskonda, toon eelmisest aastast mõned näited.\nAinuüksi George Sorosi poolt ellu kutsutud kriisiprogramm jagas mullu toetusi välja enam kui 9 miljoni krooni eest, sealhulgas peamiselt neile vabaühendustele, kelle rahastust masuajal tugevalt kärbiti või tegelevad kriisi mõjude leevendamisega ühiskonnas – naiste varjupaigad, erinevad nõustamiskeskused ja tugiteenuste pakkujad jne. Kokku toetas ja algatas fond möödunud aastal erinevaid projekte ligi 25 miljoni eest.\nToetusesaajate seas oli nii suuri, üle-Eestilisi algatusi – näiteks Toidupank – ja organisatsioone, nagu Lastekaitse Liit kui ka väiksemaid tegijaid, kelle tegemistest samuti peavoolumeedias rohkem lugeda tahaks. Nimetame näiteks väikesaarte noori Vormsilt, Kihnult, Muhult ja Ruhnult, kes on ühendanud oma jõud, et kohalikku elu edendada ja leida endale väljundeid täisväärtuslikuks eluks kodukohast lahkumata. Võrumaa neiu Kristi Randla, kes korraldas omaalgatuslikult Võrumaa vähekindlustatud noortele suvelaagri ning seisab hea tervislike eluviiside propageerimise eest oma kodukohas. Need on head näited selle kohta, kuidas vabaühendused saavad näiteks regionaalpoliitikat teha. Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustiku (EAPN) kümned üksikvanemate, paljulapseliste perede, kodutute, töötute elu paremaks muutmisele suunatud projektid, mis sageli ei aita ainult toime tulla, vaid on lausa eluliselt vajalikud. Ka Vabaühenduste programmile laekus viimasesse vooru sadu projekte, algatusi kõikjalt Eestimaa nurkadest. Väikesi, aga olulisi ja innustavaid.\nLisaks meedia sügavamale huvile, mis laieneks väljapoole massiaktsioone nagu „Teeme Ära!“ ning tuntumaid heategevuslikke ettevõtmisi, loodaksin tulevikus rohkem initsiatiivi kodanikuühiskonna ja vabade ühenduste arendamiseks ka poliitikute poolt. Praegu tuleb enamus ettepanekuid kodanikuühiskonna vabade ühenduste arendamiseks ikkagi sektori seest, kuid iseendaga kahekõne pidamine pole pikemas perspektiivis just tulemuslik.\nHea näitena võib siin tuua brittide peaministri David Cameroni ja tema poolt mullu suvel ellu kutsutud „The Big Society“ kava. See peaks andma kodanikeühendustele ja kogukondadele senisest suurema otsustusõiguse, soodustama arenemist kaasava eelarvemenetluse suunas ja andma kodanikeühendustele üle erinevaid avalikke teenuseid – sealhulgas näiteks raamatukogude juhtimise ning väiksemates maakohtades ühistranspordi korraldamise. Kriitikud on Cameroni idee taga näinud küünilist plaani rahapuuduses vaevleval Inglismaal delegeerida avaliku sektori roll lihtsalt omadega odavamalt majandavatele kodanikuühendustele, kuid vähemalt Cameron ise on seesugused süüdistused tagasi lükanud. Algatusena võib seda igatahes ainult tervitada.\nKodanikuühiskond laiemalt ja vabaühendused konkreetselt ei võitle aga üksnes kriiside ja probleemidega; need on inimesed ja ühendused, kes kannavad tulevikku suunatud mõtlemist, innovatsiooni, usku paremasse maailma. Selle nimel aga peaksime erinevatele algatustele tunnustust ja toetust avaldama juba täna ning tegema seda järjepidevalt.”\nArtikkel on kättesaadav ka EPL Online’ist ehk siit.\nSakslaste meelest on Eesti maailma kiireim riik\nPosted in Uncategorized on 12. jaan. 2011| Leave a Comment »\nBerliner Zeitungis ilmus möödunud aasta lõpus artikkel Eesti ühiskonnast, selle kiiretest muutustest.\n“Kogu riik teeb intensiivkursuse korras läbi uuendusprotsessi,” kirjutatab Matthias Kolb oma artiklis. Artiklis võtab sõna ka Kärt Mere, Vaesuse vastu võitlemise Euroopa võrgustiku (EAPN) Eesti üksuse juht.\nLugege siis, mis meist kirjutatakse ja räägitakse:\n“Pidu on möödas. Ainsana kasvavad veel võlad ja tööpuudus. Eestlaste keskmine sissetulek püsib visalt 800 euro juures kuus. Pensionärid peavad toime tulema 200 euroga.\nKärt Merele vaesuse vastu võitlemise Euroopa võrgustikust (EAPN) on teada, kui kõrget hinda paljud oma ahnuse eest maksma peavad. Kui kodanikuühendused kutsusid eestlasi üles vaesusest kirjutama, täitus tema lasteaia postkast Nõmme linnaosas kuhjaga. Päeval hoolitseb Mere siin kolmekümne lapse eest, õhtuti võitleb ammu hallinenud peaga südamlik naine aga sotsiaalse õigluse eest. Külalisele antakse vildist sussid ja tass teed, seejärel toob perenaine välja pappkasti.\n„Meile kirjutas üle seitsmesaja inimese,” jutustab 53-aastane Mere ja tõmbab paksust ümbrikust välja kuusteist konarliku käekirjaga täiskirjutatud lehekülge: „See kiri näiteks on ühelt 88-aastaselt naiselt. Kuna ta prillid on katki, kasutas ta kirjutamisel luupi.” Vana naine kurdab maaelu üle: külades suletakse poode, bussid käivad järjest harvemini. Eesti on umbes sama suur kui Alam-Saksimaa, kuid elanikkond moodustab liidumaa omast kõigest ühe kuuendiku. Eestimaa metsarikas loodus on küll imekaunis, nendib Mere, kuid „vanad inimesed jäävad üksi.”\nLõhe pealinna ja ääremaade vahel süveneb pidevalt. Kaks kolmandikku sisemajanduse kogutoodangust pärineb Tallinna lähikonnast, mujalt on jõukal järjel vaid ülikoolilinn Tartu. Ka Kirde-Eestis, kus enamik elanikkonnast kõneleb vene keelt, oli majandustõusu vähe märgata. Kes on üles kasvanud väikelinnas, nagu Andrus Kõresaar, seda tõmbab välismaale või Tallinna, kus on tööd ja ostukeskusi. Buumi ajal võisid paljud eestlased endale puhkuselende ja poodlemist lubada, kuna pangad pakkusid laenu isegi SMSi teel: piisas lühiteate saatmisest ja poole tunni pärast oli arvel 600 eurot.\nRahandusasutustest rääkides läheb Kärt Mere kurjaks: „Loomulikult elasid paljud üle oma võimaluste, aga süüdi on ka pangad.” Esmalt ajasid pangad keskkihile poolvägisi laene peale, nüüd jäävad nad jäigalt oma nõudmiste juurde kindlaks. Sotsiaaltöötaja kirjeldab tüüpilist juhtumit: „Kuna abielupaar ei suutnud enam võlga tagasi maksta, müüs pank nende maja maha. Kuna aga kinnisvarahinnad on sügavale langenud, ei jätkunud müügisummast võlgade katteks. Niisiis jäi perekond kodust ilma, aga edasi maksma peab ikkagi.”\nSotsiaaltöötajana kardab Kärt Mere kriisi pikaajalisi järelmõjusid ühiskonnale. Paljud teismelised elavad topeltelu, et sõbrad nende vaesust ei märkaks. Noorukites käärib viha oma vanemate vastu, kes ei suuda neile enam osta neid kalleid tooteid, mida võivad endale lubada nende klassikaaslased. Paljudes perekondades tulevat ette, et laps jääb viieteistkümneaastasena järsku ilma omaette toast ja on pärast kolimist sunnitud elama vanematega ühes toas. Tagajärjed on Kärt Merele selged: „See tähendab lõputut sõda.”\nKärt Mere leiab, et üleskutset kirjade kaudu Eesti vaesusele nägu anda võib lõppkokkuvõttes edukaks lugeda. Üritusest oli juttu paljudes meediakanalites ning sedakaudu sai nähtavaks, et majanduses pole tegu kõigest statistika, vaid inimsaatustega. Ta loodab, et parteid arutavad enne märtsi alguses asetleidvaid riigikogu valimisi avalikult riigis valitsevat sotsiaalset olukorda.”\nArtikli originaali saate lugeda siit:\nTäispikkuses eesti keelde tõlgitud artikkel on samuti kättesaadav: toimEST Das schnellste Land der Welt


Eesti Hobusekasvatajate Selts koostöös Tori Hobusekasvanduse ja Eesti Põllumajandusmuuseumiga korraldas möödunud pühapäeval Tori Hobusekasvanduse ringrajal hobuste sõidu-ja veokatsed. Noorhobustega läbiti 1 km traavi ja 1 km sammu distants, kolme vanema hobuse osalusega toimusid kombineeritud veokatsed. 18 osavõtja seas oli 5 täkku: eesti hobune Torvald (isa Tommi 698 E), tori hobused Aldersain (isa Alder 13 789 T), Volfram (isa Võrsik 13 639 T) ja Hellboy 13 845 T (isa Hipolit 13 715 T) ning esmakordselt läbis 1 km sammus ja traavis raja eesti sporthobune Harpocrates K, sõitja ja omanik Mihkel Kangur.\nHobuste töökatse näidisesituse viis läbi Vello Tamm Rehepapi Tallist Raplamaalt eesti raskeveohobusega Hämarik. Selleks oli ringraja väljakule ülesse seatud erinevaid juhtimisvõtteid nõudev rada ning huvilised said kaasa nii mõnegi hea kogemuse, kuidas näiteks palgiveol hobusega toimetada.\nTori täkk Hellboy 13 845 T (f. K.Sepp)\nTulemustest rajal. Päeva tugevaimad tegijad olid kolmevõistluste võitjad tõugude arvestuses. Tumeraudjas tori täkk Hellboy 13 845 T näitas raskema kelguga väga head veotahet, teda juhtis Robert Udalov, täku omanik on Evi Aidberg. Eesti hobustest on nüüdsest kahekordne Eesti meister hobuste kolmevõistluses paar- Arancia ja Merilin Meri Jõgevamaalt, rajal ja veos näidati puhast käiku ja väga hea veotahet. Eesti raskeveo mära Kenaga tegi kolm head sooritust Kauro Vahtras Sääse Tallist. Protokoll.\nEesti tõugu hobuste esitus oli läbi aastate arvukaim, tulemusi tegid rajal 9 hobust. Noorhobuste kahevõistluses võitis Tellaga (isa Tommi 698 E) Riina Rõa ja vanemate hobuste arvestuses võitsid karika Age Põldaru ja Visu (isa Volli 790 E).\nGalerii eesti hobustest rajal:\nTori tõugu noorhobuste arvestuses viis võidu Võrumaale Vaabinasse Ester Ader, kes tõi Torisse enda aretatud täku Aldersain. Neile järgnes väga head sammutulemust näidanud Anora, aretaja ja omanik Maie Kukk. Kolmanda koha said Eero Esnar ja Volfram.\nTori tõugu noorhobused rajal:\nTori hobuste kahevõistluse võitis Andres Kallaste aretatud tori märaga Agenda Merilin Meri Jõgevamaalt. Merilin Meri on ühtlasi hobuse treenija ja omanik.\nEesti raskeveohobuste kahevõistluses näitas väga häid tulemusi nii traavis kui sammus eesti raskeveo mära Nerki, Naksur 2137 ER järglane. Kahevõistluse karikas läks Kolgaküla Talli tänu Maret Kasemetsa ja Nerki väga heale koostööle.\nGalerii rajalt ja tööhobuse katse esitluselt:\nPäeva juhatas sisse ja tänas osalejaid nende pühendumise eest hobustele Eesti Põllumajandusmuuseumi direktor Merli Sild.\nKohtumiseni rajal 2018. aastal!


Silja, Food & Paris: Mahlane õunakook kookosega\nSelle aasta imeilus, päikseline ja soe sügis soosib minu arvates metsas ja mujal looduses (näiteks rabas) jalutamist. Olen juba mitu korda pohli ja jõhvikaid korjamas käinud ning soovitan seda teistelegi - lisaks värskele õhule, heale tujule ja meelerahule saab ka kõvasti ilusaid punaseid vitamiinirikkaid marju, mida mina kasutan peamiselt smuutides, küpsetistes ja keedistes ning panen sügavkülma. Blogiski on ohtralt erinevaid toitusid pohlade ja jõhvikatega, tasub vaadata siia. Enamikes retseptides võib pohlad vabalt jõhvikatega asendada ja vastupidi. Eriti palju olen ma mõlema marjaga teinud smuutisid - need annavad mõnusat haput maitset ja teevad joogi (mina teen enamasti küll nii paksu smuuti, et pigem võiks isegi öelda, et söögi) veelgi vitamiini- jm toitainerikkamaks.\nOlen sel suvel ja sügisel tavapärasest rohkem Läänemaal käinud, sest lisaks mu peamistele marjakorjamiskohtadele, mis asuvad sealkandis, on aasta 2020 Läänemaa maitsete aasta. Selles piirkonnas leidub eriti palju toredaid (mahe) talusid ja suurepäraseid söögikohti ning proovin neist ka jõudu mööda kirjutada. Reedeses lehes on minu lugu imearmsa Altmõisa pererahvaga ja selle juures suisa kolm sügisesse sobivat retsepti. Nende kartuli-kõrvitsa röstit tahaksin esimesel võimalusel koduski ära proovida, sest see tundub väga mõnus lihakõrvane olevat :)\nKuna hetkel on lisaks marjadele ka parim õunaaeg, siis lisan blogisse ühe pisut teistmoodi ubinakoogi. See on selle aasta esimene õuntega küpsetis, mis blogisse jõuab, kuigi teinud olen õunakooke juba ilmselt kümmekond. Igal juhul kookosesõpradele on see krõbeda kattega mahlane ubinamaius tõeline maiuspala, sest helbeid on siin tõesti ohtralt. Neile, kes kookost ei armasta, soovitan siit aga mõnda teist õunakooki või muud -maiust.\nKui õunad on kõvemad, siis võib neid enne täidisesse lisamist 5-10 minutit natukese või, suhkru ja kaneeliga hautada, et pehmemaks läheksid.\nKui soovid gluteenivaba põhja, asenda nisujahu riisijahuga ja lisa 1 tl küpsetuspulbrit.\nSega sõelutud jahu suhkrute ja soolaga (kui kasutad riisijahu, siis ka küpsetuspulbriga), lisa tükeldatud või ja haki noaga või töötle köögikombainis kiirelt ühtlaseks puruks. Lisa muna, töötle ühtlaseks massiks, mätsi kätega palliks, keera kilesse ja aseta vähemalt pooleks tunniks külmkappi.\nRulli tainas jahusel pinnal lahti ja aseta 23-24 cm läbimõõduga lahtikäiva koogivormi põhja ja u 3 cm kõrguselt äärtele. Vormi põhjas peaks oleva eelnevalt asetatud küpsetuspaber, ääred määritud võiga ja jahuga üle puistatud. Aseta taina peale teine küpsetuspaberileht ja sellele raskuseks kuivatatud herned, oad või keetmata riis ning küpseta ahjus 200 kraadi juures 10 minutit. Eemalda küpsetuspaber ja küpseta veel 5 minutit.\nu 400 g hapusid õunu (u 3 keskmist ubinat)\n60 g nisu- või riisijahu\npeotäis või paar pohli või jõhvikaid (soovi korral)\nLõika õunad u 1 cm tükkideks ja sega läbi 1 sl jahuga.\nVahusta või suhkrutega heledaks vahuks, lisa edasi vahustades ükshaaval munad. Seejärel sega hulka hapukoor, kookoshelbed ja ülejäänud jahu.\nLaota eelküpsetatud koogipõhjale õunatükid, puista soovi korral juurde marjad. Vala peale täidis ja küpseta ahjus 180 kraadi juures u 40 minutit kuni pealispind on kuldpruun. Lase koogil enne välja võtmist vormis jahtuda. Jahtunud kooki hoia külmkapis.\nPostitaja: Silja Luide kell 15:28\nSildid: gluteenivaba küpsetis, kook, kookoshelbed, marjad, pohlad, riisijahu, õun


19:38 28.11.2017 (Uuendatud 19:46 28.11.2017) lühendatud link\nTALLINN, 28. novemvber — Sputnik. "Majutusega on neil kõik korras. Konsul abistas neid täna asjade kättesaamisel, mida hoiti meie aukonsuli ettevõttele kuuluvas laos," ütles välisministeeriumi pressiesindaja Maria Belovas BNS-ile, vahednab Pealinn.\n"Üldiselt on kõik hästi," lisas Belovas. Ta ei soovinud siiski öelda, millises majutusasutuses laevakaitsjad peatuvad.\nHomme saabub Chennaisse ka välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Annely Kolk, et asuda selgitama meeste kodumaale naasmise võimalusi.\nIndia Chennai kohtus mõistis esmaspäeval õigeks 35 laevakaitsjat, teiste seas ka 14 Eesti kodanikku, kes olid enda süüdimõistmise edasi kaevanud. Teisipäeval vabanesid mehed vanglast.\nmajutus, vabadus, õigeksmõitmine, laevakaitsjad, Seaman Guard Ohio, Eesti, India


El hallux abductus valgus (hallux valgus), comúnmente conocido como juanete o bunio, es una compleja deformidad que afecta al primer segmento metatarsodigital del pie, viéndose afectados por tanto el primer metatarsiano junto con sus dos sesamoideos, el primer dedo y la articulación que los une, la 1ª articulación metatarsofalángica.Hallux Valgus operatsiooni järgselt, jalalaba traumad, jalalaba ja varvaste pealsed lahtised haavad ja haavandid, Jala tugilahas pehmendusega.LEVEL1 on videomängudele ja virtuaalsusele pühendatud veebileht, mille eesmärgiks on luua huvilistele võrgustik ning tutvustada vähemteadlikele videomänge.Politsei käivitas väärteomenetluse avaliku korra rikkumise paragrahvi alusel 55-aastase ja 32-aastase naise ning 33-aastase ja 27-aastase mehe suhtes."Juba pärast mõnda nädalat Valgus Protect kasutamist täheldasid mu patsiendid rõhu langust 1. ja 2. varba vahel, 2. samm - suruge fiksaator tihedalt.Näidustused: Suurvarba sissepoole pöördumine, operatsioonijärgselt, hallux-valgus korrektsioon Rippuva jala ortoos süsinikust.Hallux valgus – sissepöördunud suur varvas. Hallux valgus on üks sagedamini esinevaid probleeme. See on põhjustatud lihaste nõrgenemisest.Hallux Valgus öölahas Omadused: elastsest materjalist, sisaldab plastist liigenditega ortoosi jala sisemisel küljel, takjakinnised.Kontsluu valgus- ja varusseis b - parema jala varusseis c Jalgade pikkuse erinevus võib olla kasaasündinud või põhjustatud ühe jala eelistamisest.Elektroonilise valve täitmise ja järelevalve kord. Vastu võetud 22.02.2007 nr 15. Määrus kehtestatakse «Kriminaalmenetluse seadustiku» § 419 1 lõike 5 alusel.Oled sa kunagi kuulnud väljendist "Hallux valgus"?Põhimõtteliselt kummitab see olukord/haigus rohkem naisi ja tegu on jalalaba / suure varba deformatsiooniga.Elektroonilise valve täitmise ja järelevalve kord - sisukord. 1 ÜLDSÄTTED § 1 Reguleerimisala § 2 Kriminaalhooldusosakonna pädevus; 2 ELEKTROONILISE VALVE ETTEVALMISTAMINE.ValguLoc lahast kasutatakse suure varba valeasetuse (Hallux valgus, nö muhk suure varba välisküljel) Jala number: 34 - 36: 37 - 40: 41 - 46: 12013102080+0.\nKinesioteip.com: Hüppeliigese teipimine kinesioteip. Loading Kinesio tape for Hallux Valgus - Duration: 2:54. Jan Lasota 189,359 views.19 okt. 2017 Õiguskantsler avastas Viljandipolitseijaoskonna arestikambrit kontrollides mitmeid rikkumisi: kambritesse ei pääse valgus, jalutusboksis .18 dets. 2017 Piiri- ja tolliametnike ühisel reidil tuvastati 18 rikkumist · Põlva tüdruk tuli Saagu Valgus paneb jõulukuul rohkem kui 400 lapse silmad särama abilistel olid pakkide ettevalmistamisega käed-jalad tööd täis. Foto: Kaile Kokku täitis Saagu Valguse Võru meeskond tänavu üle 400 lapse jõulukingisoovi.Proportsionaalsed jalad ja sääred on pilgupüüdjaks meeste, kui naiste puhul.legs Kuid mitte kõiki meist ei ole õnnistatud täiuslike jalgadega.Search the world's information, including webpages, images, videos and more. Google has many special features to help you find exactly what you're looking.17 nov. 2015 Gustaf Mannerheimi mainet ei rikkunud isegi Hitleri külaskäik suurvarbaga (hallux valgus), mis on tõepoolest naisliini pidi päritav. Tõsi.Selle tulemusena rikkumise sada? Pi kaotavad amortisaatoritega võime ja kevadel. Mis on lame ja kuidas ära tunda? kui jala mõju suurenenud.23 mär. 2015 kaotanud, sest ka pärast jala amputeerimist jäi tema sissetulek võrreldavaks Kaebaja avaldus EIK-ile oli konventsiooni artikli 6 rikkumise Kambrisse oli loomuliku valguse ja värske õhu juurdepääs, kambris oli joogivesi.rikkumise higistamine. Sordid ilmingud nimme osteokondroos. Lendva- Äge valu alaseljas tekib tavaliselt pärast rasket ja kohmakas liikumine, mõnikord.Palun jälgige pulga valgus ja helisignaali. kohustuse järgida liiklusseaduses sätestatud nõudeid ja vastutavad nende rikkumise.leevendada sellest tulenevat valu, asetatakse opereeritud jala-labale jääkott. pöördsuurvarvas (hallux valgus). Ägedate haiguste (angiin, nohu).17 okt. 2009 Gustaf Mannerheimi mainet ei rikkunud isegi Hitleri külaskäik Hallux valgus ehk maakeeli jalanuki esiletungimine ehk pöialiigese .Geelpadjaga hallux-valgus ja metatarsaalosa kaitse GL-208 €16.35; Rippuva jala ortoos süsinikust TOE OFF; Otsing. Otsi: Enimmüüdud tooted. Taty €42.\nValgus peab olema suunatud õigesti 1.1. määrata töötajale töötervishoidu ja tööohutust käsitleva õigusakti nõude rikkumise eest Üleskutse "Käi.Valgus Pro - proteesi, vaid ortopeedilise fiksaator, väike vstavochka vahel pöidla ja sõrmede.Tuled - LED Komplektis ka 2 patareid.Jala Led valgusti Avento - Tuled - LED Komplektis ka 2 patareid.Hallux Valgus öölahas. 14.90€ Lisage ostukorvi. Kiire ülevaade. Hallux Valgus varbaeraldaja "I201" 5.90€ Lisage ostukorvi. Kiire ülevaade.Concealer lukk Valgus Pro mis on rahva nimetatakse “luu jala.” Kahjustatud piirkonda enam ei tulle pidevas kontaktis kõvade materjalide kinga.Vasaku jala Hallux valgus on mul juba 5 aastat tagasi opereeritud. Oli sama lugu, luumügar ei olnud suur, aga valu oli väga tugev(oli põletik).Hallux Valgus öölahas. 14.90€ Lisage ostukorvi. Kiire ülevaade. Hallux Valgus varbaeraldaja "I201" 5.90€ Lisage ostukorvi. Kiire ülevaade.Eestis käsitööna valmistatud sojavahast Põhjala Valgus lõhnaküünaldesse on valatud südame soojust ja häid soove.The latest Tweets from Henry Ramos Allup (@hramosallup). Secretario General Nacional de Acción Democrática. Vicepresidente de la Internacional Socialista. Diputado a la Asamblea Nacional.26 nov. 2010 Kuuse latva kaunistab kolme valgus- Suur-Kloostri värav, Pika jala vära- karmistada sanktsioone omanikukohustuste rikkumise korral.Si el dedo gordo se jala demasiado lejos Figura 1-1 A y B, Paciente de 14 años con un ángulo de hallux valgus de 30 grados y un ángulo intermetatarsiano.Aga — madu oli kavalam, kui inimene, ja — valgus ja pimedus peavad siin maailmas ükstõisega võitlema, siis raiuvad naad tal ühe jala otsast.16 sept. 2016 Valgus kõndis Kadriorus "Valgus kõnnib Kadriorus". üle uue petitsiooni nendes riikides elavate mittekodanike õiguste rikkumise kohta.\nKodus kõndis kogu aeg, ikka kannal või jala välisküljel. Saapa pani jalga ja linnatiiru võttis ette umbes kuu peale oppi ja sealt edasi elas normaalset.jala paistetuse alandamine looduslike vitamiinidega kaalulangus. kalori kalkulaator Nidora Saagu valgus MTÜ liikmete ühistes võtta sest dieedid.Isheemilise jala, domineerivad rikkumise mikrovaskulaarsed voodis; Neuro-isheemilise jala, mis ühendab tunnused esimene ja teine vorme. Kõige."Vasaku jala reede" on Eesti 2012. aasta kriminaalkomöödia, mille lavastasid Andres Kõpper ja Arun Tamm. Film esilinastus 15. veebruaril.FunTIME Showservice, Saue, Estonia. 1,672 likes · 2 talking about this · 60 were here. Showtehnika rent ja müük, sündmuste korraldus, eriefektid.tänapäeval "hallux valgus"eks, jala madal ristivõlv mängib siin suurt rolli. Seega - need ortopeedilised tallad peaksid kindlasti olema padjakesega päka.Accurate information on Tallinn's attractions, events, restaurants, nightlife, shopping, hotels, transportation.HALLUX VALGUS DEFORMATSIOONIGA NAISTEL Magistritöö Füsioteraapia erialal Juhendaja: teadur MD PhD Helena Gapeyeva Jala funktsiooni küsimustik.10 sept. 2016 Ehk – ühe jalaga olen juba hullumaja uksest sees Ma ei jõua ära oodata millal Joel juba jalad alla saab ja nad Öösel ei ärka ja päeval on kaks und, hakkasin kohe beebide sündides harjutama et öösel null valgust.Rollimängud lastele - Laste mikrofon jala, valguse ja heliga on ideaalne maja väikeste artistide jaoks! Painduva jalaga mikrofon Mikrofoni on võimalik jalast eraldada Näidislaulud Muusikaliste miksite näited Heliefektid Muusikalise tooni muutmise võimalus Valgusefektid.Selle tulemusena toimub varba deformeerumine küljele, jala keskmest sissepoole. Fiksaator Valgus Рro on mõeldud igapäevaseks kandmiseks igat tüüpi jalanõudes.Suur valik sisevalgusteid eredalt valgustatud ruumide loomideks. Sisevalgustit valides mõtle oma ruumidele ja ka isiklikele eelistustele – just nii valid sobivaimas suuruses, värvi, jala, varju ja võimsusega lambi.Jala Led valgusti Avento kategoorias: Harrastused ja vaba aeg, Sporditarbed (eseme ID 76483346).


Järvelaidi sõnul on ta sõjaväelase poeg. "Minu isa kasvatas mind kõige varasemast lapsepõlvest teadmises, et relv on loodud tapmiseks," sõnas ta.\n"See kõlab võib-olla jubedalt, aga mul on vahepeal tunne, et tänane noorus ja tänane ühiskond on harjunud niivõrd arvutimängudega, kus kogu aeg vajutatakse klahvile ja tapmine - on mäng. Aga tapmine ei ole mäng. Ja sellepärast kultuur, ka relvakandmist kultuur, peab olema."\nJärvelaidi sõnul on relv on tapariist, mille käitlemine peab väga täpselt ühiskonnas reguleeritud. "Relva omamine peab sobima ühiskonda," ütles ta.\n"Me ei saa öelda, et me võtame Ameerikast eeskuju. Seal on niimoodi, seal on teistsugune ühiskond... Teine probleem on inimeste vaimse tervisega. Meil on väga tugevad ravimid, mis tõesti võib-olla inimesi aitavad, kui nad on ebastabiilsed, kui neil on psüühilised probleemid."\nJärvelaidi sõnul oleme harjunud sellega, et kellelgi valutab süda, põlv, aga me veel ei ole harjunud sellega, et ka psüühilised probleemid vajavad reguleerimist.\n"Ja see võib-olla ühiskonnale väga kallis," sõnas ta. "See on suur õnnetus, väga suur tragöödia! Ja me peame aru saama, et me elamegi selles ühiskonnas ja järele mõtlema - kõik need, kes propageerivad relvi, kõik need, kes väljastavad relvi, kõik need poliitikud, kes loovad regulatsioone, kuidas nende relvadega ümber käia - see on väga tõsine asi."


10.06.10216 (2003) Õiguskantsler andis õiguse maausulistele - Maavalla Koda\n10.06.10216 (2003) Õiguskantsler andis õiguse maausulistele\nTaarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja pressiteade\nÕiguskantsler andis õiguse maausulistele\nÕiguskantsler Allar Jõks saatis Maavalla Kojale kirja, milles kinnitas, et kirikute ja koguduste seadus ahistab maausuliste õigusi. Lisaks sisaldab kehtiv seadus mitmeid redaktsioonilisi vigu ja mitmetitõlgendatavusi ning tuleb kiiremas korras ümber teha.\nÕiguskantsler tunnistas, et kiiremas korras tuleb muuta seaduse § 7, mis nõuab kõigilt usuühendustelt oma ametlikes nimetustes kristliku terminoloogia kasutamist. Vastava sätte mittetäitmisel ähvardab Maavalla Koda ja selle nelja kohalikku koda 2004.a. 1. juulist sundlikvideerimine. Õiguskantsler teatas, et on sõlminud siseministeeriumi usuasjade osakonnaga kokkuleppe, et Siseministeerium esitab Vabariigi Valitsusele omapoolse ettepaneku seaduse muutmiseks nii, et usuliste ühenduste ametlikes nimedes oleks tagatud omanimede kasutamine. Õiguskantsler lubas, et kui 1. detsembriks 2003 pole astutud samme mis välistaksid Maavalla Koja sundlikvideerimise, kaalub ta muid talle seadusega antud võimalusi Koja põhiseaduslike õiguste kaitseks.\nEelmise aasta 1. juulil kehtima hakanud kirikute ja koguduste seaduse esimesed redaktsioonid sisaldasid Maavalla Koja ettepanekul ka omanimede kasutamise võimalust. See võimalus hääletati viimasel hetkel ja arusaamatuil põhjustel õiguskomisjonis seadusest siiski välja. Seadus võeti Riigikogus vastu ja kuulutati president Rüütli poolt välja Maavalla Koja jt mittekristlike usuühenduste protestidest hoolimata. Eelmise aasta mais esitas Maavalla Koda õiguskantslerile järelepärimise, milles palus anda hinnangu uue kirikute ja koguduste seaduse vastavusele põhiseadusele. Õiguskantsleri kantselei menetles kirja enam kui aasta, enne kui andis käesoleva aasta 4. juunil lõpliku vastuse.\nÕiguskantsleri kiri: http://www.maavald.ee/koda.html?rubriik=31&id=183&op=lugu


Valitsus kinnitas nimetamiskomitee uued liikmed | Rahandusministeerium\nAvaleht Uudised Valitsus kinnitas nimetamiskomitee uued liikmed\n9. jaanuar 2020 - 16:34\nValitsus nimetas kolmeks aastaks ametisse nimetamiskomitee neli uut liiget. Need on Eesti Tööandjate Keskliidu ettepanekul Toomas Tamsar, rahandusministri ettepanekul Argo Luude, majandus- ja taristuministri ettepanekul Kaido Padar ja justiitsministri ettepanekul Reet Roos.\n„Riigil on osalus 29 äriühingus ning mitmed neist osutavad elutähtsaid teenuseid ja on majanduslikult tähtsad Eesti arengu seisukohalt. Nimetamiskomiteel on täita oluline roll riigi osalusega äriühingute nõukogude ligi 120 liikme valimisel ning soovin neile selleks edu,“ ütles rahandusminister Martin Helme. „Tänan seniseid nimetamiskomitee liikmeid tehtud töö eest.“\nNimetamiskomitee koosneb kuuest liikmest, kellest kaks on ametikohapõhised (kantslerid) ning neli nimetab valitsus kolmeks aastaks. Riigivaraseaduse kohaselt peab nimetamiskomiteesse nimetatud liige olema tunnustatud ettevõtlus- ja juhtimisekspert, kellel on pikaajaline ja rahvusvaheline juhtimiskogemus ning laitmatu eri- ja ärialane maine. Lisaks ei tohi tal olla sisulist huvide konflikti riigi osalusega äriühingutega. Nimetamiskomitee esimehe valivad liikmed endi seast ise.\nValitsuse moodustatud nimetamiskomitee ülesanne on teha äriühingu üldkoosolekule ehk vastavat äriühingut valitsevale ministrile ettepanekuid nõukogu liikmete valimiseks ja tagasikutsumiseks, samuti nõukogu liikmete arvu ja neile makstava tasu kohta. Riigi äriühingute nõukogudes on ligi 120 liiget.\nNimetamiskomitee liikmete töö on tasustatud. Esimehe tasu on 300 eurot ja liikme tasu 200 eurot koosoleku kohta. Nimetamiskomitee esimehele makstava tasu ülempiiri kalendrikuus tõsteti seniselt 705 eurolt 750 eurole ja liikmele makstava tasu ülempiiri seniselt 470 eurolt 500 eurole.\nRiigi osalusega äriühingute nõukogude liikmete nimetamiseks moodustati nimetamiskomitee valitsuse korraldusega 26. jaanuaril 2017. aastal. Komisjoni kuuluvad erasektorist Erkki Raasuke, Gunnar Okk, Sven Pertens ning David James O’Brock-Kaljuvee. Nende kolmeaastane ametiaeg lõpeb selle aasta jaanuaris. Avaliku sektori esindajatena kuuluvad rahandusministeeriumi kantsler Veiko Tali ning roteeruva liikmena äriühingu osalust valitseva ministeeriumi kantsler.\nRiigil on osalus 29 äriühingus, sealhulgas on riik ainuomanik 24 äriühingus ning enamusosalus kuulub riigile 4 äriühingus. Riigi äriühingutel on vara kokku üle 7 miljardi euro ja neis töötab 13,4 tuhat inimest. Riigi äriühingute käive oli 2018. aastal kokku 1,8 miljardit eurot.


Väike küünlajalg teeküünlale, väljast on glasuuritud helerohelisega aga pildil läheb see ilus roheline glasuur veidike kaotsi kahjuks.\nraamatukoi 20:51 - Link - kommentaarid (1)\nTere siis ka minu poolt üle tüki aja. Juhul kui keegi on vaadanud, et ma olen kusagile ära kadunud siis tegelikult läksin hoopis peale kahe aastast kodus istumist jälle tööle. Ja ehhki minu töö jätab mulle aastas 365 vaba päeva, ma töötan nimelt öösel. Siis on see siiski minu elu veidikese rööpast välja löönud aga pole hullu, küll see vaikselt jälle tagasi paika loksub.\nKui ma ennast aasta alguses värvispektrisse kirja panin polnud mul aimugi kui kiiresti aeg lendama hakkab ja kuidas päevadest saavad äkitselt kuud aga luban ennast selles osas käsile võtta ja edaspidi tublim olla\nTeha olen ühteist siiski jõudnud aga pildistamiseni ei jõua kohe mitte kuidagi. Üks asi on siiski ka jäädvustatud, kuna see läheb reedel minu tädile kingituseks siis tuli lihtsalt kiiresti klõps ära teha enne kui jälle meelest läheb. Natukene ehin ennast nüüd küll võõraste sulgedega, kuna vaasi tegi suuremas osas minu poeg. Minu poolne abi oli õie valmistamine ja glasuurimise võtsin ka enda peale. Selline pisike perekondlik koostöö siis.\nTaaskohtumiseni ja kaunist kevadet kõigile nobenäppudele\nraamatukoi 21:02 - Link - kommentaarid (5)


AS Pelletiküte pakub klientidele soodsat ja stabiilset soojamüügiteenust, mille tulemusena vähenevad kliendi kulud soojatootmisele ning kaob vajadus tegeleda katlamaja opereerimise ning hooldusega.\nSoojusenergia müügiteenuse käivitamiseks analüüsib AS Pelletiküte tulevase koostööpartneri soojabilanssi koos tema spetsialistidega ja esitab oma ettepanekud soojatootmise üleminekuks pelletiküttele. Edaspidise koostöö osas kokkuleppe saavutamisel koostab olemasoleva katlamaja (soojusseadmete) ümberehitamise projektlahenduse ja teostab kõik vajalikud tööd. Koostöölepingus sätestatud tingimustele vastavalt teostavad osapooled ümberehituste finantseerimise ja seejärel asub soojatootja rolli juba AS Pelletiküte, kelle ülesandeks on tagada kõik vajalikud komponendid kütuse kohaletoimetamisest, seadmete õigeaegsest teenindamisest kuni seadustega sätestatud tule- ja ohutusnõuete täitmiseni.\nVõtke meiega ühendust ning teeme Teile hea pakkumise\nMeie poolt pakutav teenus on koostööpartnerile atraktiivne ja\nmajanduslikult kasulik alljärgnevatel põhjustel:\n1) kodumaine tooraine tagab soojusenergiale pikaajalise soodsa hinna, mille taset on võimalik pikaajaliselt lepinguga fikseerida;\n2) Pakume täislahendust, kus AS Pelletiküte ehitab enda kuludega välja katlamaja, toodab soojusenergiat ja hooldab katlamaja - kliendil jääb ainult tellida meie käest teenus ja maksta pikaajaliselt fikseeritud hinda. Lepingu lõppedes on katlamaja kliendi omand.\n3) soojusenergia tootmiseks kasutatav kütus on\n4) soojusenergia tootmiseks kasutatav kütus on saadud\n5) soojusenergia tootmiseks kasutatav kütus on toodetud\nkohaliku ettevõtte poolt, kohaliku tööjõuga;\n6) soojatootmise lahendused ja seadmed on pelletikütte tehnoloogia tipptase Euroopa tunnustatud tootjatelt ning projekteerimislahendused tunnustatud projekteerijatelt;\n7) kuna AS-i Pelletiküte näol on tegemist pelleti suurtootja tütarettevõttega, on kütuse ja tarne kõrge kvaliteet pidevalt kindlustatud. AS Pelletiküte on valmis sõlmima soojamüügilepinguid kuni kümneks aastaks ning võimalik on leppida kokku soojaühiku hind. Iga projekt on erinev ning ka hind oleneb tarbitavatest kütusekogustest ning katlamajja tehtavatest investeerigutest, kuid oleme täna kindlad, et suudame pakkuda väga konkurentsivõimelist hinda.


Kuninga kool käis Saksamaal kaht rahvusvahelist projekti algatamas - Kool - Pärnu Postimees\nÕppeaasta algas Pärnu Kuninga tänava põhikoolile heade uudistega: kool sai rahastuse suisa kahes Erasmus+ projektis osalemiseks. Oktoobris-novembris käidigi pisikese delegatsiooniga Saksamaal projekte algatamas.\n25.–28. oktoobrini osalesid kooli direktor Urve Krause ja projektijuht ning prantsuse keele õpetaja Liis Raal-Virks Hannoveris Erasmus+ projekti "Four Cs for the 21st Century – Curiosity, Cooperation, Communication and Creativity" (tõlkes "21. sajandi neli olulist oskust: uudishimu, koostöö, suhtlus ja loomingulisus") raames esimesel rahvusvahelisel projektikohtumisel. Selle projekti eesmärk on suurendada praeguste õpilaste läbilöögivõimet tööturul, arendades neis oskusi ja pädevusi, mida tänapäeval vaja läheb.\nRahvusvahelist projektikohtumist võõrustas projekti peakoordinaatorist kool nimega Schillerschule Hannover. Kooli eripära ja tugevus on kakskeelne õppekava ning inglise keele süvaõpe. Koolis keskendutakse samuti loodus- ja reaalainete süvendatud õpetamisele projekti- ja avastusõppe kaudu. Peale Kuninga kooli osalesid kohtumisel partnerkoolid Itaaliast, Hispaaniast ja Hollandist. Esimese projektikohtumise eesmärk oli leppida kokku oluliste projektitegevuste tähtaegades, nüanssides ja vastutusalades.\nSellel õppeaastal korraldatakse igas partnerriigi koolis logovõistlus, töötatakse välisõpilaste ja -õpetajatega Twinspace`i keskkonnas, töötatakse välja infovoldikud nõuannetega karjäärivaliku teemal ja osaletakse projektilähetustel Hollandis ja Eestis. Neist esimeses külastatakse kohalikke ettevõtteid ja osaletakse karjääriteemalistes õpikodades, teises jagatakse partnerkoolide õpetajatele kogemusi karjäärikoordineerimise ja ettevõtlusõppe korraldamisest Eestis ja Kuninga koolis. Pärnus võõrustatakse külalisi kõnealuse projekti raames aprilli keskpaigas 2018. aastal.\n4.–8. novembrini osalesid kooli õppejuhataja Liina Õmblus ja projektijuht Raal-Virks Saksamaal Neresheimis Erasmus+ projekti ""CliMates – together for the better" (tõlkes "Kliimasemud - üheskoos parema heaks") raames esimesel rahvusvahelisel projektikohtumisel. Projekti siht on õpilaste keskkonnateadmisi süvendada, keskkonnasäästlikke hoiakuid kujundada ja praktiseerida, et vähendada ökoloogilist jalajälge ja püüda anda oma panus kliimasoojenemise pidurdamiseks.\nProjekti raames luuakse iga osaleva kooli linna ja maakonda keskkonnaalaseid õpperadu, mida saab pärast projekti lõppugi loodusainete tundide raames õpilastega äpi abil läbida. Seega lõimib projekt nii loodusaineid, informaatikat kui võõrkeeli. Kohtuti projekti koordineerivas koolis nimega Benedikt Maria Werkmeister Gymnasium, mille koolipere moodustavad umbes 300 õpilast ja 30 õpetajat. Ülejäänud partnerriigid on Hispaania, Prantsusmaa ja Ungari. Esimese kohtumise eesmärk oli projektiväljundeid konkreetsemalt defineerida ja soovitud projektitulemuste saavutamiseks vajalikke tegevusi detailselt planeerida.\nSellel õppeaastal osaletakse õpetajate-õpilastega arvutikoolitustel Hispaanias Tenerifel ja Ungaris Budapestis, luuakse oma kooli ümbruskonna looduslikke vaatamisväärsusi tutvustavad materjalid, koostatakse oma riigi ja regiooni looduslikku ja keskkonnaalast eripära käsitlevad küsitlused ning räägitakse sealsetest kliimamuutustest ja -probleemidest, alustatakse suhtlust ja koostööd õpetajate ja õpilaste vahel Twinspace`is ning osaletakse rahvusvahelistel projektikohtumistel Prantsusmaale kuuluval Martinique’i saarel Kariibidel ja Eestis. Kohtumistel tutvustatakse partnerkoolide pedagoogidele-õppuritele vastuvõtva maa kliimat, loodust ja keskkonnaprobleeme ning eripära, võetakse osa keskkonnateemalistest haridusprogrammidest ja tegevustest.\nKuninga kooli pere on asunud innukalt täitma esimesi projektiülesandeid. Nii pedagoogid kui õpilased on motiveeritud projektides osalema ja neisse panustama. Kooli juhtkond hindab alanud rahvusvaheliste projektide puhul eriti nende suunitlust ainetevahelisele lõimumisele, õpetajad on huvitatud ainealaste teadmiste hankimisest, kogemuste vahetamisest väliskolleegidega ja silmaringi suurendamisest. Õpilastele meeldib kõige enam võimalus suhelda eakaaslastega Euroopast, reisida ja elada kohalikes peredes ning praktiseerida seeläbi koolis õpitavaid võõrkeeli.


Tiidus kodusaarele hääli noppima - Saarte Hääl\nREFORMIERAKONNA VÄRVIDES: Jalgpalliklubi FC Kuressaare kolla-siniseid univorme kandvad Kalle Laanet ja Urve Tiidus veavad ühiselt Lääne-Eestis Reformierakonna valimisvankrit. Foto: Raul Vinni\nReformierakond tõi riigikogu valimistel niigi tugevate kandidaatidega mehitatud Lääne-Eesti ringkonda kandideerima ka Urve Tiiduse. Endine Kuressaare linnapea pidi esmalt kandideerima oma sünnimaakonnas Raplamaal.\nSõrve maantee äärsel karjamaal on juba mõned päevad üleval plakat, millel ilutseb kolm reformierakondlast: Kalle Laanet, Lauri Luik ja Kairi Uustulnd. Kuigi oravapartei pole oma kandidaatide järjestust ametlikult kinnitanud, olid just need kolm püünele toodud.\nNüüd selgus, et esinumbriks tõsteti siiski Urve Tiidus ja Kairi Uustulnd langes kolmandalt kohalt suisa viiendaks. Temast ettepoole tõsteti ka hiidlaste Tarmo Mänd.\nUrve Tiidus ütles Saarte Häälele, et esmalt paluti tal tõepoolest kandideerida Harju- ja Raplamaal ja nii plaane ka sätiti. “Aga nagu ikka, elu on muutustes, ka valimiste-eelne meeskonna kujunemine. Nii et nüüd kandideeris siis ikkagi koduringkonnas,” nentis Tiidus.\nTa lisas, et seni on ta alati siinses ringkonnas kandideerinud. “Kodukandist valiti mind parlamenti ja selle mandaadiga sain aasta tagasi valitsuse liikmeks,” ütles Tiidus, rõhutades, et kõik ta juured on siin. “Olen endiselt kuressaarlane ja mul pole plaanis saarelt ära kolida,” kinnitas ta.\nErakonna peasekretär Martin Kukk märkis, et Tiiduse tõid koju saarlased ise. “Saaremaa piirkonnaorganisatsioonid soovisid teda siiski oma ringkonda,” andis Kukk mõista, et kui saarlased poleks Tiidust siia tahtnud, oleks ta ehk ikkagi mandril kandideerinud.\nKalle Laanet, kes nüüd taandus teiseks numbriks, sõnas, et tal on hea meel Urve Tiiduse kandideerimise üle siinses ringkonnas. “Saame välja minna tugevaima võimaliku meeskonnaga, et saavutada parim valimistulemus,” ütles Laanet. Saarlastest on Reformierakonna nimekirjas siin veel kandideerimas seitsmenda numbrina Koit Kelder.\nOma nimekirjad on välja käinud ka kõik teised suuremad erakonnad. Üllatuslikult on kahes neist eesotsas siinkandis täiesti uued tulijad.\nJuba ammu teadaolevalt on Keskerakonna esinumber Enn Eesmaa. Esimese saarlasena on nimekirjas kolmandal kohal Janne Nurmik. Kuues on Mart Mäeker ja seitsmes Harald Tõru.\nSotside esinumbrina läheb siin ringkonnas riigikogukohta püüdma Kuressaare linnapea Hannes Hanso. Sotside üllatus on neljandale kohale paigutatud Veeve Kaasik, talupidaja ja taimekasvatuskonsulent Pihtla vallast. Kolmanda saarlasena on kaheksandal kohal Raimu Aardam.\nIRL-i esinumber siinmail on Raivo Aeg. Number kaks on Tõnis Palts ja kolmanda saarlasena number neli Kaido Kaasik.\nPisemate erakondade kohta on teada, et Eesti Vabaerakonnaga on riigikokku kandideerimas Enn Meri. Oma kandideerimist on kinnitanud ka Olev Ait.\nLisatud: 23.12.2014 / 06:35\nAga kuhu jäi värske reformierakondlane Vilja Savisaar? Miks ei pandud ka Seppikut saartele kandideerima? Oleksime saanud saarte piirkonda vägeva koosseisu parteivahetajaid ja kõik nad ikka reformipartei võidukates ridades.\nLisatud: 23.12.2014 / 07:45\nTiidus kodusaarele hääli noppima – OH ÕNNETUST!\nLisatud: 23.12.2014 / 08:31\nOlevil pole Lumivalgukese vastu mingit lootustki. Pole käinud Moskvas komandeeringus ja olnud tööl ETV diktorina. Mis üks matemaatikaõppejõud sellise jõu vastu suudab? Pole kasutada VEB fondi ega autorollo pappi. Peab elama pensionist. Lumivalgukesel tuleb kuus oma 4000+.\nLisatud: 23.12.2014 / 09:11\nKeskerakondlasest Haapsalu volikogu esimees JAANUS KARILAID kasutab enda reklaamimiseks Haapsalu linna raha. Seda meest me ei vali !!!\nLisatud: 23.12.2014 / 09:47\nKes see OLev on, kes Lumivalgukese vastu ei saa? Ma olen ka juhtumisi Olev, Sepa Olev, Sepa Olev Riksu külast, Olev Ait Sepa talust Riksu külast Lümanda vallast. Mis puutub minusse, siis jätsin ma oma elust vahele NKP ja KGB etapi. Sain ilma selliste asjadeta lahedalt elada. Jätkates teemat, lisaks tunnitasulise matemaatikaõppejõu tiitlile olin IT alal tõsiselt tegev (kõikvõimalikud TPI TUDENGITE ANDMED), sest TPIs tuli mulle n.ö. uksest aknast sisse tellimusi ühe või teise TPI õppejõu-teadusliku töötaja katseandmete töötlemiseks (kehalisest kasvatusest kuni kosmosejaamade põkkumise arvutamiseni) . Ja mu suur armastus oli ka tõstesport, kus mul tuli mitugi korda olla mitte ainult nn.treener , vaid esindada TPI poisse Moskvas Baumani nimelises raketiehitajate Kõrgemas Tehnikakoolis. Selle viimase eest olen ma tänulik Oskar Kulderknupile. Tema õpilaste hulgas on teiste hulgas Rein Jõgila, Jaan Taltsi treeningukaaslane, Hannes Kalmus ja palju teisi asjalikke TPI lõpetanud tugevaid EESTI poisse.\nLoodan, et edaspidi ei võrrelda mind enam punase piletiga au ja kuulsuse saanutega.\nLisatud: 23.12.2014 / 09:53\nMingite muutuselootuste saamiseks tuleb meil kõigil valida uusi nägusid. Lumivalguke on nn. endistest , juba tükk aega pukil olnutest. On selge, et sellised ei vii meid kuhugi mujale kui lõpliku hävinguni. Kui tahate muutustele kaasa aidata, siis on ainuke võimalus valida kõige vähem S I T E M ja selle inimese eest mitte ainult hääletada , vaid ka tema heaks positiivset juttu ajada. Jah, minu sissetulek on rahas pension 328 eurot. Ülejäänud tuleb oma maalt, metsast, põllult oma tööga, niipalju kui tervis seda lubab teha, niipalju kui ma seda vajalikuks pean teha.\nLisatud: 23.12.2014 / 09:59\nTõenäoliselt osalen Riigikogu valimistel. Mul on juba vähemalt 20 aastat selge, et sellised ei oska ega tahagi EESTIT õitsengule viia. Ma nimetasin neid algusest peale põllumajanduslike termineid kasutades SEEMNEVILJA sööjateks. Seemnevilja ei jätku kauaks,. nagu ei jätku laste muretsemiseta lapsi. Sest 20 aastat vanad on juba täiskasvanud, isa ema eas inimesed.\nLisatud: 23.12.2014 / 11:43\nSellised on võimul ja jäävad niikaua, kui neid valitakse, sest nad on ju kuulsad, mis sest et kurikuulsad.\nLisatud: 23.12.2014 / 12:08\nja pooletoobised lähevad ja valivad taas, missest et nad saaremaa jaoks ei ole MITTE midagi head teinud …. siis kui praamihind tõuseb on nende suu suure väina vett täis…\ninvaliidsuspensionärid peaks ikka enne valimisotsust mõtlema mis värvi erakond neile “tööhõive” seaduse “majja” tõid!!!\nLisatud: 23.12.2014 / 12:21\nTiidus kodusaarele hääli noppima – Tule, taevas, appi!!\nLisatud: 23.12.2014 / 12:51\nKodusaar on ikka see, kus sündinud oled. Raplas sündinuna ollakse raplakas.Lumivalgukesel oli Saaremaale elama tulles ainult rublad ja kroonid silmade ees virvendamas ja nende sära peibutab ka eurodes. Mida on peale suure susimise saarlaste heaks konkreetselt tehtud? Mull, mull, mull enne valimisi ja siis suur vaikus, mida läbivad ajalehenupukesed sellest, kuidas on teiste raha laiali jagatud.\nsaarlane, aga ikkagi inimene\nLisatud: 23.12.2014 / 14:33\nKui isegi raplakad seda Lumivalgekese vanaema enestele ei tahtnud, ei tea mis heateo pärast peaksime meie, saarlased, seda imevigurit enestele tahtma. Mingu kandideerigu muinasjutumaaimas, meie teda siia ei taha.\nLisatud: 23.12.2014 / 14:37\nOh seda vana ja käärimaläinud moosi, mida nüüd vanamuttidele häälte andmise eest pakkuma hakatakse.\nLisatud: 23.12.2014 / 15:07\nKui ei taha siis ära vali.\nMina teda ei vali !!!!!\nLisatud: 24.12.2014 / 06:52\nsilda,saime Armastuse seaduse\nLisatud: 24.12.2014 / 08:02\nKüll Tiidus oma hääled Saaremaalt ilusasti kätte saab, meil saarel rikkuritest oravate partei toetajaid jätkub ja nemad teavad, keda valida. Ikka omad võimu juurde.\nLisatud: 24.12.2014 / 12:28\nhuvitav on see, et riigikogusse saavad Tiidus, Laanet, Palts ja valimised võidab suure ülekaaluga reformierakond. See näitab, et enamus on eluga Eestis rahul. Nagu tuntud rahvaloendaja ütles, seda muret küll ei ole, et eesti rahvas otsa saab.\nLisatud: 24.12.2014 / 13:35\nNo Lääne-Saare vald ikka pingutas hüvitisi jagades korralikult, et rahvale asi selgeks teha…\nLisatud: 25.12.2014 / 06:08\nKolmest kandidaadist, olev ait, tükk tühja maad, enn meri, valin mina selle keskmise. See sobib meie riigikokku\nLisatud: 25.12.2014 / 14:58\nOnts keeltud, kui vaid üles lövad.\nLisatud: 26.12.2014 / 08:57\nkes valib ikka veel reformierakonda ?\nsee, et meedias valetatakse – elu on hea,ei kajasta enamuse arvamust – rääkimine üks , tegelikkus teine ,\nuskuge tegusid , mitte sõnasid\nLisatud: 26.12.2014 / 13:33\nKeda siis valida? OK, valime sotsid. Kuressaarlased tõusevad tagajalgadele, kuna on nende tegematusest häiritud. Kesksid? Kohe hakkab kostuma korruptsiooni ja venemeelsuse süüdistusi. IRL-ikaid? Isamaalisuse sildi all tehtud palju väärituid ja silmakirjalikke tegusid. Väikeparteisid? Kes ütleb, et need ka tegelikult suurparteide mõttelaadist erinevad, kui võimu ja rahapataka juurde pääsevad. Keda siis valida?\nLisatud: 26.12.2014 / 14:48\nKõik saavad oma hääled.Lollide puudust meil pole.\nLisatud: 26.12.2014 / 18:14\nEesti rahvas valib ikka oma kadumise – see on valib Reformierakonna\nLisatud: 26.12.2014 / 18:30\nVali kindlasti uusi tulijaid aga mitte mingil juhul kedagi reformierakonnast.\nLisatud: 26.12.2014 / 19:20\nIgnoreerime kõik Urve Tiidust!\nLisatud: 26.12.2014 / 19:54\nSenised saadikud on ju end juba näidanud. Kui tahame,et midagi muutuks, tulebki valida uued inimesed. Nii lihtne ongi!\nLisatud: 27.12.2014 / 00:44\nValin küll uue, aga vana saab endiselt püünele, kuna platseerub nimekirja eesotsas. Lihtsalt osav süsteem välja mõeldud.\nLisatud: 27.12.2014 / 09:37\nMe teeme seda kindlasti!!\nLisatud: 29.12.2014 / 09:58\nSee Tiidus oleks võinud ikkagi sinna Raplamaale jääda, siin Saaremaal ta igatahes teretulnud ei ole.\nLisatud: 29.12.2014 / 17:11\nMitte ainult seda, saime ka uued praamid. Demokratia näide Eestist.\nValitsus: Küsime rahva käest, mida nad soovivad?\nValitsus: Vale vastus! Küsime veelkord kuid nüüd küsime lisaks sillale ka parvlaevaliikluse parandamise vajadust.\nRahvas: Soovime silda ja parandage ka parvlaevaliiklust!\nValitsus: Jess! Saime kätte parandatud parvalevaliikluse vastuse! Ei mingit silda – hangime selle raha eest RIIGI LAEVAD!\nRahvas: No jah, noh mis siis… Eks me näe jah… Mää!\nLisatud: 29.12.2014 / 17:28\nvalimissüsteem tuleb ka ära muuta , kavalad rebased(oravad )on selle teinud


Empaatiline vastutaja - Tänane leht\n3. jaanuar 2015, 0:25 1 min lugemist\nTony Fernandes FOTO: Reuters/ScanPix\nTony Fernandese firma ostis Air Asia aastal 2001. Tema käe all sai hädisest Malaisia riigiga seotud lennufirmast edulugu. Ta vannutas Malaisia valitsust sõlmima lepinguid, mis tegid mitte ainult Air Asia, vaid mitmed odavlennufirmad kättesaadavaks ka Indoneesia, Singapuri ja Tai rahvale.\n«Nüüd saavad lennata kõik», kõlas firma loosung. Nagu näitab 28. detsembril kukkunud Air Asia lennu 8501 ohvrite nimekiri, lendavadki kõik: bioloogiaõpetaja, ärijuhid, misjonärid, perekonnad ja viimaste ridades näiteks 81-aastase suguvõsa matriarh.\n162 hukkunut ja sadu lähedasi, kes peavad leppima valusa kaotusega. Kuigi lennukatastroofi juures ei saa olla midagi head, on ometi peetud vajalikuks toetada hea sõnaga lennufirma juhti Tony Fernandest, kes on olnud kõige raskemalgi ajal pidevalt avalikkusele kättesaadav, ilmutanud kaastunnet ning andnud parima, et info ja abi oleksid saadaval.


Tesla juht maadleb aeglaste robotitega ja ettevõttele halba soovijatega - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nTesla Motorsi juhatuse esimees Elon Musk Model Xi tutvustamas.\nKui töötajaid saab motiveerida suurema palga või puhkepäevade ehk hoopis hea sõnadaga, siis kuidas torkida tagant aeglast või saamatut robotit? Sellise probleemiga peab maadlema autotehases Tesla juhatuse esimees visionärist miljardär Elon Musk.\nOma maailmas leiab Musk, et pidurid on autodele, mitte ettevõtete juhatuse esimeestele.\nMilline näeb välja töönarkomaanist Muski päev? Võtame näiteks laupäeva. Ta ärkas vara ja lendas oma Gulfstremi lennukiga minema Los Angelesest, kus on tema juhitav raketiettevõte SpaceX. Vahepeal tegi tea peatuse Silicon Valley's, kus võttis peale kaks Tesla inseneri ja toimetas nad Renosse akutehasesse nimega Gigatehas. See võib olla suvaline Muski tööpäev, kus ta viibib päeval mitmes osariigis. Kuid tol päeval otsustas Musk, et ta ikka ei kavatse viia Teslat börsilt minema, kirjutab New York Times.\nMusk usub, et Tesla on sabotööride rünnaku all. Tema eraelu seisneb Twitteris ootamatutes säutsudes.\nMuski häda on selles, et ta tahab olla kuni pisiasjadeni kõigega kursis. Et ta on nii sügavalt ettevõtte tegemistes sees, on tal tekkinud kujutelm, et ettevõte ei saa temata hakkama. Kuid nüüd on kerkinud kahtlused, et kas Muski ikka teab, mis on ettevõttele parim.\nMuski võib sageli näha tehase tootmispõrandal, kus ta püüab roboteid tööle panna. Vahetevahel magab ta oma töölaua all.\n18. augusti hommikul kell 6:30 selgus, et Tesla tehases Fremontis on värvimistöökojas kolm robotit seisma jäänud. See pani seisma ettevõtet tulevikutoote mudel 3 tootmise.\nKohe kui Musk sai sellest teada, läks ta tehasesse ja töötas seal ööni. Probleem lahendati, kuid Tesla jõudis kohutava järelduseni – robotite nakatamine pahalasest viirusega oli tööstusliku sabotaaž. Kuigi ettevõtte juhid ei suutnud seda tõestada, oli kõigile niigi selge keda kahtlustada – ju see oli mõni kaabakast töötaja, kes töötas aktsia langusele panustajate heaks.\nTesla on üks aktsia, millele on tehtud enim langusepanuseid, kuna riskifondid panevad tähele kui Tesla ei täida ettevõtte enda tootmiseesmärke. Üheks pahalaste pundis on Greenlight Capitali miljardärist asutaja David Einhorn. Einhorn kirjutas juulis kirjas investoritele, et Elon Musk tundub käituvat ebakindlalt ja meeleheitlikult.\nMusk on veendunud, et aktsia langusele panustajad levitavad valeinformatsiooni ettevõtte kohta. Juunis süüdistas Musk ühte töötajat sabotaažis, mistõttu mudel 3 tootmine aeglustus ja nägi selle taga aktsia langusele panustajate karvast kätt. Ettevõttes tuntakse kogu aeg, et käib sõda.\n„Tesla on Muskile lapse eest,“ ütles ütles Tesla finantsdirektor Deepak Ahuja. Tema sõnul ründab Musk neid, kes julgevad kahelda tema visioonis ja kes soovivad Tesla hävimist.\nKui Musk tõi läinud suvel turule mudel 3, millest pidi saama esimene masstoodetav elektriauto, rääkis ta, et aasta lõpus toodavad nad 20 000 autot kuus. Paraku suutis ettevõte toota 2017. aasta viimasel kolmel kuul kokku kõigest 2425 antud autot.\nMusk ütles, et venimise põhjustas tema sõnade järgi tootmispõrgu. Ettevõtte tootmisjuht JB Straubel ütles, et nad teadsid, et nii läheb, kuid see tuli veel hullem kui keegi oskas oodata. Osalt on probleemid ise tekitatud.\nKui läks tootmisliinide tellimiseks, oli Musk veendunud, et kõik tuleb nii automatiseerida kui võimalik. Kõikjal kus võimalik tuleb inimeste asemel panna tööle robotid. Ta uskus, et sedasi toimides saab ta panna tehase tööle kiirusel, kus auto valmib liinil liikudes meetes sekundis – 10-20 korda kiiremini kuni seni.\nNii ehitas Tesla tehase sadade robotitega, kes täitsid ülesandeid, millega inimesed saanuks hakkama mängeleva kergusega. Üks robot aga ei töötanud kunagi nagu pidi. Küll ei tõstnud ta fiiberklaasi, küll pani ta selle valesse kohta, aeglustades sedasi kogu tootmisprotsessi. Lõpuks asendati robot töölistega.\nMusk on raputanud endale tuhka pähe, pidades ennast vastutavaks robotiseerimise probleemide eest. Ettevõtte sisenali on, et ettevõte rakendab tehnoloogiat vaid tehnoloogia rakendamise pärast. Musk isegi säutsus Twitteris, et Tesla liigautomatiseerimine oli viga. Täpsemalt, tema enda viga. Inimesi alahinnati.\nKui probleemid kuhjusid, leisid Musk end tehases, et diagnoosida ja lahendada tootmisliini erinevaid probleeme.\n„Ta nõudis, et vastutama peavad robotile kõige lähemal töötavad inimesed,“ ütles Straubel. „See hirmutas töötajaid. Nad kartsid, et Musk on varsti nende juures ja hakkab nõudma selgitusi.“\nSiis tekkis probleem gigatehases, kus toodetakse akusid. Musk ja Straubel läksid olukorda hindama. Üks robot oli liiga aeglane. Musk sekkus ja nõudis, et robot tuleb ümber programmeerida. Päeva lõpus töötas masin kümme protsenti kiiremini. Musk ei suuda või ei soovi ülesandeid delegeerida.\n„Juhatuse esimehe kõige tähtsam ülesanne on luua enda ümber suurepärane meeskond,“ ütles meditsiiniseadmete tootja Medtronicu endine juhatuse esimees ja panga Goldman Sachsi nõukogu liige Bill George. „Ta ei peaks magama tehases. Ta peaks ikka kodus magama.“


Piraaja Klubi – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Ernie)\n"Piraaja Klubi" (esialgse pealkirjaga "Ernie") on Bud Grace'i koomiksisari, mis hakkas ilmuma aastal 1988. Aastal 1993 pälvis see National Cartoonist Society auhinna.\nKoomiksid on eriti populaarsed Norras ja Rootsis, kus mitu ajakirja avaldab neid algse pealkirjaga. Eestis ilmuvad need ajalehtedes Postimees, Eesti Päevaleht ja SL Õhtuleht. "Ernie" koomiksid on välja tulnud ka väikseformaadiliste raamatute sarjana "Kodaniku taskuraamat", mida annab välja Eesti Ekspressi Kirjastuse AS.\nErnie Floyd oli esialgu koomiksi peategelane, kuid hiljem tõusid rohkem esile Sidney Fernwilter ja teised Piraaja Klubi liikmed. Alguses kujutati Erniet kui millestki ilmajäänut ja kaotanut, koomiksi arenedes muutub ta normaalsemaks. Ta on teinud mitmesuguseid töid, kuid suurema osa ajast töötab juhataja abina Mr. Squidi kiirtoidurestoranis. Erniel on 1957. aasta auto DeSoto, üle kõige meeldivad talle röstrid ning ta kohtab oma tüdruksõpra Doris Husselmeyerit.\nSidney Fernwilter (hüüdnimega Sid) on Ernie onu ja Piraaja Klubi liige. Sid on sahkerdaja, kes huvitub ainult kergelt ja läbi tüssamise teenitud rahast. Koomiksis ta üritabki väheseid dollareid sageli ka Ernie käest saada. Tasuta lõunaid sööb Effie pool ning tegeleb "suure" äriga kinnisvarafirmas, kus müüb soostunud Florida alasid. Algselt kavatses Bud Grace Sidist ja Erniest sõbrad teha, kuid hiljem, kui Sidi ihnus ja jultumus esile kerkisid, oli selge, et Sidil ei saa sõpru olla – seetõttu sai temast Ernie onu.\nEarl on piraaja ja Piraaja Klubi maskott. Ta suudab süüa ja seedida praktiliselt ükskõik mida ja väga suures koguses.\nDoris Husselmeyer on Ernie sõber. Doris on veetlev naine, kes on ilmselt Erniesse armunud.\nEthel ehk Effie Munyon on Ernie endine üürileandja. Ethel on endine miss Bayonne, ta on olnud 12 korda abielus ja tema praegune kavaler on Sid, keda huvitavad ainult tasuta lõunad. Ethel on kohutav kokk: ta serveerib, tavaliselt Sidile, sääraseid toite nagu poolküpsetatud kaheksajalg ja maanteel auto alla jäänud loomad. Ta peab ennast ise imeilusaks, on väga hajameelne ja ajab Erniet alailma segi mõne oma kunagise abikaasaga.\nArnold Arnoldski on 19-aastane poiss, kellele Sid sageli odavat tööd otsib. Kuna Ernie tegelaskuju on koomiksites muutunud normaalsemaks, siis rumalama inimese tunnused on omistatud Arnoldile. Arnold on olnud torpeedomees, autoalarm, maotaltsutaja, kitsekarjus ja maadleja varjunimega Maskiga Laksija.\nEnos Pork on kõige ebakompetentsem arst ja Sidi parim sõber. Ta suitsetab vahetpidamata ning on Piraaja Klubi liige. Ta on abielus ning tema abikaasat kutsutakse tavaliselt hüüdnimega proua Pork.\nSpencer Husselmeyer on Dorise 10-aastane vend. Ta on äärmiselt ulakas ning alatihti mõtleb lolluseid välja.\nElvis Zimmermann on kasutatud autode müüja ja Piraaja Klubi liige.\nBob Jones on preester, Piraaja Klubi liige.\nWillie Haberman (Libe-Willie) on advokaat, Piraaja Klubi liige.\nQuacko on inimpart: inimese intellektiga, kuid kehaehituse poolest part.\nHabemega naine on Quacko abikaasa. Habe on eemaldatav.\nZerblatt on tulnukas.\nBud Grace on koomiksijoonistajaks hakanud endine tuumafüüsik, kes ilmub sageli lugeja ette eriskummalistes seikades.\nEnose ämm on erakordselt tugev naisterahvas, kes kasutab oma jõudu peamiselt Enose peksmiseks.\nVennad Ed ja Frank Wurlitzer on identsed kaksikud ja paadunud kurjategijad.\n"Ernie" koomiksi tegelased ei vanane Sellegipoolest ühiskond nende ümber muutub, näiteks vahetub USA president.\n↑ "Kodaniku taskuraamat" nr. 9. Ernie: "Kui vana sa oled?" Doris: "24." Ernie: "Kui vana sa olid 10 aastat tagasi, kui see koomiks ilmuma hakkas?" Doris: "24."\nNational Cartoonist Society auhind\nKing Features Syndicate The Piranha Club page\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Piraaja_Klubi&oldid=5571652"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:37, 5. märts 2020.