10 parimat Samsung Galaxy C9 Pro juhtumit ja kaaned, mida saate osta\nSlideShare Zeitgeist: esitlus ja infograafiline trendid 2013. aastal\nKuidas saada MIUI 9 Teemad teie MIUI 8 seadmel\nPõhiline / vahe / Panga kursi ja MSF-i intressimäära erinevus\nPanga intressimäär on määr, millega keskpank on valmis ostma finantsinstrumente, mis on hõlmatud RBI seaduse paragrahviga 49. See aitab säilitada riigi üldist krediidiasutust. See ei ole sama, mis MSF-i määr.\nMSF tähistab marginaalset püsivahendit, mida pangad kasutasid ainult siis, kui nende neto nõudluse ja ajakohustuste ülemäärane SLR on ammendatud. Selles võimaluses peavad pangad maksma intressi kiirusega, mis on 100 baaspunkti suurem kui repotehing, mida tuntakse MSF-i määrana.\nPaljud arvavad, et need kaks määra on üks ja sama ja kasutavad neid vaheldumisi, kuid fakt on see, et panga kursi ja MSF-i intressimäära vahel on suur joon, mida on artiklis üksikasjalikult kirjeldatud.\nTähendus Pangaintress on diskontomäär, millega kommertspangad ja finantsasutused laenavad keskpangalt laenu. MSF Rate tähendab marginaalset püsivahendit, mis on kommertspankade poolt keskpangalt üleöö laenatud vahendite määr.\nAbikõlblikkus Kõik kommertspangad ja finantsasutused. Kõik regulaarsed kommertspangad, millel on oma jooksevkonto ja tütarettevõtja pearaamat (SGL) koos RBIga.\nKohaldatakse alates 1900 2011\nTurvalisuse tagamine Laenu võib tõsta väärtpabereid pantimata. Laenu antakse tagatise vastu SLRi piires ja kuni teatava protsendi NDTL-i ulatuses.\nPanga kursi määratlus\nPanga intressimäär on intressimäär, millega keskpank laenab kommertspankadele raha puudujäägi rahuldamiseks. Kui kommertspangal puudub rahastamisvahend, võib laen laenata tipupangalt ehk India reservpangalt (RBI). Keskpangal on õigus suurendada või vähendada pangaintressimäära, et kontrollida majanduse rahapakkumist. Panga intressimäära suurenemise korral suurenevad ka pankade laenuintressid ja pankade intressimäärade languse korral langevad ka laenuintressid.\nMSF-i määra määratlus\nMarginaalset püsivõimalust (MSF) nimetatakse vahendiks, kus regulaarsed kommertspangad võivad keskpangalt üleöö laenata, valitsuse poolt heakskiidetud likviidsussuhtega (SLR) kvootide vastu (mis ületab praeguse väärtpaberi) SLR) kuni teatud protsendini nende netovajadusest ja ajakohustustest. See võimalus on kättesaadav planeeritud pankadele, kellel on oma jooksevkonto ja tütarettevõtja pearaamat (SGL) koos RBIga.\nRBI otsustada on laenu andmine või mitte. See võimalus on abikõlblikele pankadele kättesaadav kõikidel tööpäevadel, välja arvatud laupäeviti kell 15.30–16.30 oma peakorteris (Mumbai).\nPanga intressimäära ja MSF-i määra olulised erinevused\nPanga intressimäär on intressimäär, millega kommertspangad saavad laenata RBI-lt laenu, samal ajal kui MSF-i määr on vahend, mille puhul kommertspangad saavad keskpangalt üleöö laenata vahendeid.\nKõik kommertspangad ja finantseerimisasutused saavad RBI pangakursi alusel kasutada laenu, samal ajal kui MSF-i määr on kättesaadav ainult nendele kommertspankadele, kellel on oma jooksevkonto ja tütarettevõtja pearaamat (SGL) koos RBI-ga.\nPanga intressimäär kehtib alates 1900. aastast, samal ajal kui 2011. aastal kehtestati MSF-i määr.\nPanga intressimäära ja MSF-i intressimäära suurim erinevus on see, et panga intressimääral ei anta laenu väärtpaberite pantimise teel, kuid MSF-is antakse laenu valitsuse heakskiidetud väärtpaberite pantimise teel (kindlaksmääratud kriteeriumid).\nPanga intressimäär ei ole pankade jaoks viimane abinõu, samas kui MSF-i määr on kommertspankade jaoks viimane abinõu, mis võib raha üleöö laenata.\nMõlemad on diskontomäärad, millega RBI annab kommertspankadele laenu.\nMõlemad on panga poliitika määrad.\nRBI määrab mõlemad.\nMõlemad rajatised on pangad kasutanud, kui raha on järsult puudulik.\nPärast nende kahe üksuse üle palju arutamist jõuame järeldusele, et kommertspank võib fondide puudulikkuse korral kasutada kõiki võimalusi. Kuid suurim erinevus seisneb laenu kättesaadavuses, näiteks juhul, kui pank peab laenu kiiremas korras hankima, võib valida MSF-i määra, samas kui tavapärasuse korral on võimalik valida panga intressimäär.


Ilmunud on ainulaadne raamat Eesti tuuleveskitest – Postimehe raamatukirjastus\nIlmunud on ainulaadne raamat Eesti tuuleveskitest\n16. detsember 2021 —\n„Eesti tuuleveskite lugu“ on ainulaadne fotoraamat, mille 400 leheküljel on vaataja pilgu all kõik Eesti tuuleveskid - nii, nagu need viimase kümnendi jooksul on maastikul näha olnud.\nFotograaf Kaido Haagen on jäädvustanud rohkem kui kümne aasta jooksul 390 tuuleveskit, andes parima, et leida Eestist üles viimne kui püsti seisev veski. Raamatu ees- ja vahelehtedel olevatelt kaartidelt on näha tuulikute asukohad ja seega saavad kõik huvilised ka veskid soovi korral üles otsida.\nEsimesi tuulikufotosid tutvustas autor 2016. aastal Tallinnas Fotomuuseumi galeriis näitusel „Mandala+“, kus ta esitles ajahambast puretud hoonetes alt üles pildistatud kunstvõtteid. Mandala - sanskriti keeles ringi - üks võimalikke tõlgendusi on eluring. Uues raamatus näebki nii suurepärases korras ja konserveeritud veskeid kui ka lagunenud või suisa hääbuvaid maamärke.\nAutor soovib oma raamatus näidata aja kulgu ja selle mõju omal ajal nii olulistele hoonetele, milleta inimesed toime ei tulnud – oli ju veski vältimatu vahepeatus, et põlluviljast saaks eluks vajalik leivajahu. Folklorist Marju Kõivupuu tutvustab raamatu eessõnas, milline oli möldri roll omaaegses külaühiskonnas, valgustab veskil käimise kombeid ning räägib eri tüüpi tuulikutest, mida Eestis aastasadade jooksul on ehitatud.\nPoest leiab raamatut mitte ainult ühe, vaid nelja erineva kaanega, millel on mandala võtmes pildistatud tuulik. Fotograaf soovis sellega anda kõigile võimaluse valida just endale meelepärase välimusega raamat. Ingliskeelne sisukokkuvõte aitab teose tähendusrikkust mõista ka mujal maailmas ja teeb sellest sobiva kinkeraamatu Eestist väljapoole.\nKaido Haagen on Eesti tippfotograaf, kelle kaamera jäädvustab enamasti arhitektuuri ja loodust, ta on pühendunud ka allveefotograafiale. Tema tööd on pälvinud kümneid auhindu ja tunnustusi nii Eestis kui ka mujal maailmas ning neist on siinmail korraldatud 13 isikunäitust.\nwkNYFDnSiZPHBGsv 22. detsember 2021\nXfkiKphzs 22. detsember 2021\nZkGHODctBMoen 17. veebruar 2022\nLQekyXDgWEBi 17. veebruar 2022\nVrKYCqnuxTN 31. jaanuar 2022\nIQFKYmvsntbORA 31. jaanuar 2022\nTähti täis pühi!


Doktor, tehke mind nooreks ja ilusaks! - Plastikakirurg dr Sellend\n“Palun ärge nimetage mind ilukirurgiks, see sõna ajab mind pahameelest värisema,” põrutab plastikakirurg Merle Sellend. “Ma võin käsi südamel tunnistada, et ma ei ole mitte kedagi ilusaks teinud. Olen püüdnud ikka inimese omapära säilitada, sest pole mõtet toota ühenäolisi barbisid.”\nRavikosmeetika salongides tehakse happekoorimist, mis värskendab ilmet, silub pindmisi kortse ja mahendab pigmendilaike. Kõik sellelaadne ehk siis lühemaajalise mõjuga protseduurid on omandanud suure kaalu.\nArtikkel ilmus 30.04.2010 ajakirjas “Anne & Stiil”\nMillega arvestada iluoperatsioonile tulles? Ilukirurgia müüdid


Eesti Elu Nr. 29 2020 - Lea Kreinin\nMuusikat oli kuulda paari kilomeetri kaugusele. See pani tempot lisama. Oli väike hirm, et võib-olla saab see kõik juba enne läbi, kui kohale jõuan. Ja seal nad olidki! Kirevaks värvitud Hulkurbussi katusel, Tallinnas Pirita bussipeatuses. Nende taga seisis vilkuritega korrakaitseauto. Muruplats oli rahvast täis, nii mõnigi liigutas end aktiivselt muusika taktis.\nLexsoul Dancemachine on ansambel, kes ei lase vaikselt nohisedes paigal istuda, vaid tõmbab hoogsalt kaasa elama. Lex’i ideed on alati üllatavad, fantaasiast neil juba puudu ei tule. Kontserti saadab hoogne show, mis on täis ootamatuid humoorikaid ja kelmikaid detaile. Laval on väga lõbus ning see nakatab ka pealtvaatajaid. Kõige tähtsam on aga ülihea muusika – Eesti kõigi aegade parim, fantastiline maailmatasemel funk! Bändi kolmanda plaadi esitluskontsert oli juba paar nädalat tagasi nõuka-aegse „Põhjala“ tehase hoovis Tallinnas. Piletid sellele müüdi kiiresti läbi ning enamik fänne pidi leppima kontserdi ülekandega Elisa TV-st. Kuuldavasti olevat suur osa nende fänne välismaalt.\nPirita kajas veel tükk aega bändi rõõmsalt tantsulisest muusikast ning kell seitse läks Lexsoul Dancemachine bussi katusel edasi kesklinna poole teele. Linnas peatuti veel mitmes kohas. Vaatajate hulgas hakkas silma juhtiva bändiliikme Robert Linna ema – tuntud teleajakirjanik ja muusik Reet Linna. Ta oli nõus andma „Eesti Elule“ lühi-intervjuu bändi ja oma poja tegemistest.


Mitme ajalehe tellimishind tõuseb 1. mail - Äripäev\nMitme ajalehe tellimishind tõuseb 1. mail\nPostimehe tellimiskeskuse juhataja Mai Linnas ütles, et ajalehe tellimishinnale lisandub viis krooni ühe kuu eest, otsekorraldusega tellimisel aga hind ei muutu. Eraisikutele hakkab Postimehe ühe kuu tellimus maksma alates maist 115 krooni ning juriidilistele isikutele 130 krooni. Otsekorraldusega Postimehe tellimine maksab endiselt 100 krooni kuus eraisikutele ja 125 krooni kuus juriidilistele isikutele.\nEesti Päevalehe turundusjuht Tarvo Ulejev ütles, et ka neil muutuvad tellimishinnad. Alates 1. maist maksab soodsaima, eraisiku aastase täispaketi tellimus 1344 krooni, mis teeb ühe kuu hinnaks 112 krooni. Juriidilise isiku täisp aketi aastatellimus hakkab maksma 1680 krooni pluss 5% ehk kuu hinnaks kujuneb 140 krooni pluss käibemaks.\nSL Õhtulehe ühe kuu tellimishind on praegu nii era- kui ka juriidilistele isikutele 105 krooni kuus ning 1. maist tõuseb see 5 krooni võrra. Otsekorralduse puhul on uueks tellimishinnaks 100 krooni senise 95 krooni asemel.\nÄripäeva aastatellimus hakkab 1. maist eraisikule maksma 1995 krooni endise 1900 krooni asemel, firmadele aga 2205 krooni 2100 krooni asemel.\nMaaleht läheb alates 1. maist üle täiesti uuele hinnasüsteemile, kus kuu tellimishind hakkab sõltuma sellest, kas kuus on neli või viis neljapäeva, ütles lehe vastutav väljaandja Agu Veetamm. Kui kuus ilmub neli numbrit Maalehte, siis hakkab see tellijale maksma 48 krooni, viie numbri puhul on kuu tellimishind 60 krooni.\nKa Eesti Ekspress teeb alates 1. maist muudatuse lehe tellimissüsteemis, ütles lehe turundusjuht Kaido Ulejev. Saab tellida Eesti Ekspressi täispaketi või Eesti Ekspressi kuukirjadeta paketi. Esimese paketi hind otsekorraldusega tellijale on 67 krooni kuus, kuukirjadeta paketi hind otsekorraldusega tellijale on 59 krooni kuus.\nJärva Teataja, Sakala ja Virumaa Teataja hinda ei tõsta. Lehtede vastutav väljaandja Peep Kala ütles, et hindu tõsteti aastavahetusel ning anti selle põhjustest juba siis lugejale teada.\nKa ei muutu hind Põhjaranniku tellijate jaoks, ütles lehe peatoimetaja Kaie Nagelman.\nPärnu Postimees muutis tellimishindu 15. aprillil. Endise 64 krooni asemel maksab lehe kuutellimus nüüd lehe turundusjuhi Erkki Lumisalu sõnul 68 krooni.\nNädaline kavandab peatoimetaja Tõnis Tõnissoni kinnitusel tellimishindade korrigeerimist 1. juulil.\nAjalehtede üksikmüügihind jääb samaks.


Kodutud foorum - Teema: millised ajakirjad on teil tellitud?\nKodutud.com » Varia » millised ajakirjad on teil tellitud?\nAutor: Teema: millised ajakirjad on teil tellitud?\npostitatud 19.03.2005 kell 11:39\nmillised ajakirjad on teil tellitud?\nise fännan Cosmopolitani ja kuna majas laps, siis käib ka Pere ja Kodu.\npostitatud 19.03.2005 kell 11:40\nMa ei telli ühtegi ajakirja ..\nMis selles Cosmopolitanis nii huvitavat on??\npostitatud 19.03.2005 kell 11:43\nseal on päris palju huvitavat, see ju alles suht uus asi Eestis, kuid mul olemas kõik numbrid ja siiski pearõhk seal moel, suhetel, kuid on hulg muid huvitavaid teemasid... soovitan\npostitatud 19.03.2005 kell 13:06\nKas sa seoses Cosmoga pole aru saanud-et oled pisut liiga intelligentne nende tavalugejaskonna kohta! See on ju eelkõige keskmisele ameerika naisele suunatud ajakiri oma tõlkelugudega.\nKui sa seda märganud pole siis loe ja telli rahus edasi-ilmselt oled blond ja ei häbene seda!\npostitatud 19.03.2005 kell 13:10\neinoh... cosmopolitan annab ju NIII palju ilunippe... kuidas end kütkestavaks teha jne.\naru ma ei saa kuidas sellised naised kurdavad et neid petetakse pidevalt.\npostitatud 19.03.2005 kell 13:32\nno ei ole mul ühtki ajakirja mis regulaarselt olex postkasti oodatud....käin ja ostan neid vahest kioskist, kui midagi põnevamat neis on, mis mulle huvi pakub\npostitatud 19.03.2005 kell 13:36\nanne käib hulka aega otsepostitusega\nmuid lugemismaterjale ostan siis, kui tundub huvitav olema mõni teema\nsirvin enne läbi ja otsustan siis\npostitatud 19.03.2005 kell 14:51\nTeater Muusika Kino on ainuke ajakiri, mis meil ametlikult käib.\npostitatud 19.03.2005 kell 15:26\nsuurem osa ajakirju ostan poest.... näitex nagu Just! ja Kodukiri jne.\npostitatud 19.03.2005 kell 15:31\nühtegi ajakirja ei telli. ostnud pole ka ammu enam ühtegi. Viimane mille ostsin oli vist muusikaajakiri Nael, aga see lõpetas pärast neljandat numbrit ilmumise. Paraku. Ja see oli hea mitu aastat tagasi.\npostitatud 19.03.2005 kell 15:40\nsee ajakirjanduse tellimine koju suht kallis üritus, kuigi paar aastat tagasi tegin emale sünnipäevakingituseks Eesti Naise tellimuse määramata ajaks. Siiamaani käib. Ja tegelt kui 22 krooni iga kuu arvelt maha läheb, siis ei pane seda tähelegi. Nii et minu poolest jäägugi käima.\nEndale aga küll midagi tellima ei hakka, pigem sean sammud raamatukogu poole, seal nurgas üx mönus mugav diivan, kus naistekaid lugeda.\npostitatud 19.03.2005 kell 16:10\nmhhhh...kas sa loed seda siis, et nii kursis oled asjaga?\nja siis, et kus statistikas oli kirjas, et cosmo lugejaid kõige rohkem petetakse...rolla rolla\npostitatud 19.03.2005 kell 17:44\nMul viimati käis autoleht. Ja sedagi mitu aastat tagasi. mingi hetk avastasin, et mul pole aega neid lugeda. Ja siis lõpetasin tellimise ära.\npostitatud 19.03.2005 kell 18:21\nSellist ajakirja nagu "Eripedagoogika" olen tellinud.\npostitatud 19.03.2005 kell 18:26\nKurb, aga minu postkasti regulaarselt ükski ajakiri ei külasta. Küll aga olen kioskist aegajalt ostnud. Kõige tihedamalt vast Loomingut ja siis sellist ajakirja nagu Renovatum ostan ka.\nJa Cheese'i ka\npostitatud 19.03.2005 kell 18:48\nCosmo ja kui midagi ei soki siis ka ternd.\nCosmoon parim nii kui võimalik oli nii tellisin.Väga hea.Aa Anne ka.\npostitatud 19.03.2005 kell 19:37\nPere ja Kodu, Kodukiri, Kodukolle, Eesti Naine ja järgmisest kuust ka Kodu ja Aed. Ühte tahan veel, aa see jääb esialgu ikkagist numbri kaupa ostetavaks, tellimine läheks ühe korraga kole kulukaks.\nAga sellest siin juba paljukiidetud Cosmopolitanist .. Mida te sealt loete? Saast mis saast.\npostitatud 19.03.2005 kell 19:38\narvutikasutaja ja eesti loodus\npostitatud 21.03.2005 kell 09:19\nmul cosmopolitan tellitud, aga...ma ostan kõik eestikeelsed naisteajakirjad peaaegu iga kuu. VAhel ainult jätan avenüü vahele. Tundub mitte kõige sisukam. Ajakirjad on mu suurim nõrkus\npostitatud 22.03.2005 kell 10:00\nei olegi midagi tellitud, kui tahan lugeda, siis võtan sõbsi käest lugeda või juhul kui mingi ajakirja number tundub juba sirvimisel huvitav, siis olen ka ära ostnud.\npostitatud 22.03.2005 kell 10:20\nEesti naine käib koju, aga kavatsen selle Pere ja kodu vastu välja vahetada, tundub, et ma ei ole enam Eesti naise sihtgrupp\npostitatud 22.03.2005 kell 13:03\nmeil pere ja kodu,arvutimaailm,arvutikasutaja ja varem oli ka anne ja õhtuleht\npostitatud 29.03.2005 kell 20:56\nPosti tulevad Cosmo ja Saladused. Kui midagi huvitavat kuskil ajakirjas on, ostan kioskist numbri kaupa..\npostitatud 30.03.2005 kell 15:05\nMinul käib kodus Saladused...lugemist kui palju\npostitatud 31.03.2005 kell 02:49\nNational Geographic... mehel kaib vist mingi majandusalane ajakiri ja miskil imelikul moel ka Entertainment, mida me kumbki EI OLE tellinud... paranormaalne nahtus voi kaval reklaam???? voi siis jaab vaesel naabrimehel juba kuid yks konkreetne ajakiri saamata


President külastas Väike-Maarja harjutusväljakul toimunud lõpusõda | SISEKAITSEAKADEEMIA\nVeebruarikuu esimesel neljal päeval toimub Sisekaitseakadeemia Väike-Maarja õppekeskuse harjutusväljakul kombineeritud päästeharjutus ehk talvine lõpusõda, kus luuakse harjutuses osalevatele kadettidele võimalikult reaalsuselähedasi ohuolukordi. Lõpuharjutustel tuleb kadettidel kustutada tuld, anda esmaabi, tegutseda liiklusõnnetuse- ja veeõnnetuse korral, kõrvaldada ohtlike ainetega juhtunud õnnetuse tagajärgi ning dokumenteerida toimunut. Kombineeritud harjutuste eesmärk on õpilaste praktiliste oskuste kinnistamine ja kontroll ning võimalikult reaalsuselähedase ja tõetruu pildi kujundamine päästeteenistuse igapäevasest tööst ja tegevusest.\nVäike-Maarja harjutusväljakul toimuvat lõpusõda külastas ka Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid, kellele tutvustasid kombineeritud harjutusi Sisekaitseakadeemia rektor Marek Link ning Päästekolledži direktor Häli Allas. Presidendil oli võimalik jälgida kolme päästeharjutust – tulekahju, veeõnnetust ja nööripäästet. President avaldas õppuses osalenud kadettidele tänu, et nad niivõrd olulise ameti kasuks on otsustanud.\nSisekaitseakadeemia rektor tõdes, et on au võõrustada presidenti lühikese aja jooksul juba teist korda. ``Kui eelmisel kuul tutvustasime presidendile Narva õppekeskust, siis sel korral on rõõm anda ülevaade meie tegemistest Väike-Maarjas. Sisekaitseakadeemia päästekolledži harjutusväljak on arenenud üheks suurimaks päästevaldkonna treenimisplatsiks Põhjamaades ning talvine lõpusõda on oluline, sest annab kadettidele võimaluse reaalsusele võimalikult lähedases olukorras oma oskused ja teadmised proovile panna,´´sõnas rektor Marek Link.


Haridus- ja karjäärimessi Intellektika programm on suunatud varasemast laiemale sihtrühmale : Õpetajate Leht\nHaridus- ja karjäärimessi Intellektika programm on suunatud varasemast laiemale sihtrühmale\n15. nov. 2019 Haridus- ja karjäärimess Intellektika - Kommenteeri artiklit\nTartu messikeskuses on haridusteemalisi messe korraldatud juba 27 aastat. Korraldajate eesmärk on käia kaasas hariduspoliitika ja tööturu arenguga ning messi sisu mitmekesistada, kaasates varasemast enam tööturu osapooli ehk haridusasutusi, karjäärinõustajaid ja tööandjaid.\nIntellektika projektijuhi Teno Kikkuli sõnul on messi eesmärk anda kooliprogrammile lisandväärtust ning valmistada noori ette tööturule sisenemiseks. Nii on klassikalisse messiformaati põimitud praktilised töötoad ning lavaprogramm. „Õppimine ei toimu ainult koolikeskkonnas, nii seome ka Intellektika tegevused haridusprogrammi ning praktiliste oskustega. Mess pakub hea võimaluse näiteks ainetunni läbiviimiseks,“ rääkis Kikkul ning märkis, et Intellektika külastus võimaldab luua tavapärasest erineva koolipäeva, seepärast tasub tulla terve klassiga. Korraldaja kutsub üles juba varakult Intellektika külastust koolivälise tegevuse hulka planeerima. Mida messil teha ja näha saab, avaldatakse järgemööda sündmuse veebilehel intellektika.ee ja sotsiaalmeedias.\nIntellektikal tutvustatakse edasiõppimisvõimalusi kutse- ja kõrgkoolides Eestis ja välismaal ning informeeritakse külastajaid praktika-, töö- ja enesearendusvõimaluste kohta. Sestap on Intellektikale ühtaegu oodatud nii koolinoored kui ka täisealised, kel soov end ametialaselt täiendada, uus amet õppida või hoopis pooleli jäänud õpinguid jätkata. „Messil pole vanusepiirangut, meie soov on esile tõsta elukestvat õpet ning ärgitada kõiki olenevalt vanusest kontakte looma,“ rääkis Kikkul.\nMessi ettevalmistused on hoogsalt käimas ning eksponentide registreerimine alanud. Intellektikale on oodatud osalema nii õppeasutused kui ettevõtted. „Intellektika pakub mitmekülgseid võimalusi enda tutvustamiseks, olgu selleks infostend, töötuba või seminar,“ nentis korraldaja.\nHaridus- ja karjäärimess Intellektika on avatud neljapäeval, 13. veebruaril kella 9–16 Tartu Näituste messikeskuses.


Linnuses peidus kakssada nukku - Meie Maa\nLinnuses peidus kakssada nukku\nVäljapanekus on vaadata üle kahesaja nuku, mis on pärit üheksateistkümnest erinevast lavastusest. Uudistajad saavad teada, kuidas näevad välja tegelased nukuetendustest “Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi”, “Luik ja vesiroos”, “Ali-Baba ja röövlid”, “Hiirte jõulutrall”, “Lumeeit”, “Keiser ja ööbik” jne.\nKõik näitusel lavastuste kaupa kokku sätitud nukud ja dekoratsioonid ning valdav enamik rekvisiitidest on valminud Lea Sibul-Poola enese osavate näppude all. Nukkude meisterdamisega on ta tegelenud juba ligi viiskümmend aastat ja tema esimene nukk, 48-aastane Muri etendusest “Võlukaloss”, on kaasas ka Kuressaares.\n“Mind paneb nukke tegema ja nendega mängima suur ja eriline armastus selle ala vastu,” tunnistas võimlemisõpetaja elukutset pidanud daam.\n“See on minu hobi – olen nukke juba lapsest saadik väga armastanud. Nukuteater on minu elulaad,” lisas harrastus-nukuteatrite Kehra Nukk, Kunksmoori Nukuteater ja Kärdla Nukuteater looja ning eestvedaja ja mitmete nukuetenduste kirjutaja ning lavastaja.\n72-aastane nukuentusiast eksponeerib oma teatrinukke 24. korda, tänaseks on ta oma sõpru tutvustades läbi rännanud juba kogu Eesti. Tema nukuetendusi on lisaks Eesti lastele näinud ka Norra, Soome ja Rootsi lapsed, kusjuures viimase kahe maa laste tarvis õppis ta esitatud näidendid selgeks pealtvaatajate emakeeles.\nEile, nukuekspositsiooni avapäeval, korraldas nukumeister lastegruppidele põnevaid tutvustavaid ringäike, rääkides lastele põhjalikumalt kõigist näitusel nukkudega esindatud etendustest ja nende tegelastest. Ringkäigu lõpetas tema monoetendus “Piibeleheneiu”.\nEt nukunäitus jääb avatuks kuni 13. jaanuarini, ütles Lea Sibul-Poola, et kui piisav hulk lastegruppe on näituse lõpupäevadeks selleks soovi avaldanud, võib ta paar päeva enne väljapaneku sulgemist Saaremaale tagasi tulla. “Saan siis sarnaseid ringkäike ja etendusi veel korraldada,” lubas ta.\nEelmine artikkelRuhnu saar võib saada tervikuna Natura alaks\nJärgmine artikkelSaksa lapsed õpivad Saaremaal elamist


Kommentaarid - Nimekiri täieneb! Kremli koostatud "russofoobide" hulgas on ka Jevgeni Krištafovitš, Sergei Metlev, Urmas Reitelmann ja Igor Kopõtin. - DELFI\nNimekiri täieneb! Kremli koostatud "russofoobide" hulgas on ka Jevgeni Krištafovitš, Sergei Metlev, Urmas Reitelmann ja Igor Kopõtin. - kommentaare 1-20\nTühikargaja sai feimi.\nÕnnitlused Jevgenile :) Väga Lahe :)\nJevgeni Kristofovitsi puhul imponeerib mulle seik, et ta räägib nii eesti kui vene keeles täpselt ühte ja sama juttu.\nSellega eristub ta enamikust meie poliitikutest.\nSee torkas mulle eriti silma 2015a Riigikogu valimisdebattides, kus ta esindas Vabaerakonda ja julges ainsana kohalikele venelastele öelda, et seniks, kuni Putin võimul, ei saa suhted idanaabriga soojad olla.\nNii lihtsalt oli.\nMulle ei imponeerinud tema soov Lihula sammas õhku lasta. Nõustun reeglitega.\nSee THI`d jäljendada püüdev kloun võiks peeglisse ka vahepeal kaeda enne kui lollusi sotsiaalmeedias jälle postitama hakkab.\nO jah... tõeline saavutus! Oled seda värt!\nOn sul muid saavutusi?\nTõepoolest ootaks sellest juudi-nimega Ilvest-kopeerivast mitte-goilt ka midagi sellist mis oleks Eesti rahvale ja tema sotsiaalset staatust ning elatustaset tõstnud. Muidu nagu lihtlabane põhulõug ja nö. Kasulik i.i.ot soroslastele.... Mitte midagi enamat see tühisus ei sisalda....Märgiga väike miiiiinus .....\nKremlis on ikka kummalised isikud,lisatakse sisse sõidukeeld mingi foobia pärast,kas nad seal nii oinad,foobia on nagu kellegi või millegi kartus,aga nemad jätavad mulje nagu tegu oleks venelaste vihkamisega.täitsa sassis nad seal kremlis.\nKlounid on läänes oodatud.\nKlounid on vägagi tere tulnud Eesti tširkustes,misklounidel viga on kes nalja teevad,kui putjale ei meeldi,siis ärgu vahtiku kloune.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "#Metoo Eestis" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nPalun ärge häbistage inimeste õigusi end väljendada ja rassismile vastu astuda. Edastasin teie halvustava kommentaari veebikonstaablile.\nOsa agente on sinna teadlikult pandud, et nende mõjutustegevusele suuremat kaalu anda.\nKagebiitide pojad on lisatud nimekirja. See ei üllata mind. Venemaad juhivad spioonid. Kuidas üks spioon mõtleks?\nNõustun. Tõrvikurongkäik ei lase mul siiamaani uinuda, need õudsad kaadrid tulevad ikka mu silme ette.\nA miks peakski tahtma keegi riiki, kus 2018 aasta keskmine Venemaa palk on 38609 ruublikut ehk 530 euri. Ja seda koos rikkamate kohtadega nagu Moskva ja Piiter ning kõrgemalt tasustatud juhtidega. Mis seal Siberis ja Kaug-Idas veel on..\nAllikas: RosStat, just tsekkasin\nNii madalalt tasustatud inimesed ei suudagi midagi oma Venemaa jaoks ära teha. Neil puudub lihtsalt huvi.\nSellises riigis polegi midagi teha.\nVaatasin huvi pärast palju Vene Föderatsioonis keskmine pension on aastal 2018.\n14 100 rubla ehk 193 Euri\nMis te miinused mulle miinuseid laote? Minge laduge oma Vovale :) Kui julgete\n25+5 Siberisse jääb ära, mida enam tahta. Mida selleks tegema peab, et nimekirja pääseda? Ehk saaks kuidagi osta?\nKuna see nimekiri on salastatud, aga nimekirjas olijad võivad ise öelda, kui nad seal on, siis ütle, et oled nimekirjas ja voilà, oledki seal.\nVarsti on nimekirjas tuhandeid. Siis avaldab Venemaa õige nimekirja...\nKas see on tunnustus ja au kui oled kellegi-millegi nimnekirjas!?! Mingi järjekordse lääne rahastusest toituva MTÜ palgalehel olles? Nagu Eesti Avatud Fond , Salliv Eesti ja Pagulasabi?\nLibaeliitik Peterson peaks loogiliselt ka nimekirja kuuluma. Selle bioloogilse vormi kohati shovinistlikud ning vene propast pungil kommentaarid õhutvada 'russofoobiat' . Kremli mõistes muidugi.\n" Mingi järjekordse lääne rahastusest toituva MTÜ palgalehel olles? Nagu Eesti Avatud Fond , Salliv Eesti ja Pagulasabi?"\nAga sa kuuluta nad välisagentideks, aivo Mihailovitš... :)\nKommentaator Thule väitis kunagi, et Mall Hellam oli Tallinna 2. Keskkooli pioneeriaktivist.\nSaa siis aru , juudid alati venkudemaal au sees olnud ju , eriti pärast Suurt Oktoorbrirevolutsiooni ....See oligi tollane nö . juutide revolutsioon.... Kas nüüd siis pagevad ka sealt kõik minema? No siis on ju põlisvenkud õige asja nimel väljas....\nPõlisMeite on rääkinud :)\nSoroslastest rahvuslikkust eitavate ja rahvuslust müüdavate hingekiri , mitte nimekiri....\n... Räägib oma rahvusluse müünud ning eestlust osta sooviv "spetsialist"...\nPakun, et nimekirjas ei ole Tiit Vähi...\nDelfi , ää venita – paluks eetrisse järjekordseid klounilaadseid kelle kallal ilkuda ….Mul vererõhk koos põnevusega tõusevad lausa minutitega ….\nHansot kah näeme ?Luikesid?Koganit?Naisteka-Kroonika alalisi pooletoobiseid?\nÕnneks pole sinust lollimat pugejat suudetud veel kloonida.\n"Mul vererõhk koos põnevusega tõusevad lausa minutitega …."\nVähemalt midagi sul siis ikka tõuseb. Üritad siin grafomaanilist orgasmi saada?\nma loodan, et mina olen nimekirjas nr 1.\nÄra jama,mina pean olema selles nimekirjas nr 1. ;)\nMuidugi ei ole. Keegi ei mäleta enam, kes see Tiit Vähi selline on.\nEstofoob mode jäta endale need reeglid,sulle on neid rohkem vaja.\neid_151592f1540987 no kui sa kardad venemaad siis jah sa pead reeglit järgima,mina küll seda putini näru ei karda,ta ainult oma ihukaitsjatega julge.\nSoovid Putiniga samuti kohtuda silmast silma aga teine va ihukaitsjatega koguaeg? :)\neid_151592f1540987 kuule kohtuks jah kui ta va arg loom ei sitsiks oma ihukaitsjate selja taga,küsiks sellelt päkapikult et mis on see mis paneb üht kgb-d lihtsalt inimesi tapma teistes riikides,ja vabastagu koheselt aleksey navalnõi,selle eest panna teine luku taha 30nks päevaks et ta ainult rahumeelselt inimestega koos meelt avaldas,see on putini poolt lollus,ega aleksei kedagi maha löönud,putin püüab vanglaga aleksei navalõi meelt muuta.\nMiks Yana Toomi nimekirja eesotsas ei ole? Hull russofoob ju,kes arvab et venelased on geneetiliselt hälbega rahvusrühm kuna nad ei suuda 50 aastaga riigikeelt selgeks õppida ja vajavad igal elualal erikohtlemist ja hoolekannet..\nToom ilmselt ei ole. Tema smugeldab Euroopa Liitu libariigi Luganski rohelisi mehikeste grupikesi.


Ilmateenistuse äikesehoiatuse tõttu tuletab Elektrilevi meelde ohutut käitumist nii elektrivõrgu lähedal kui koduseadmetega.\nÄikesetabamuse saanud sulavkaitsmed, mis põhjustasid elektrikatkestusi; foto: Elektrilevi\nPikse tõttu võivad puud õhuliinidele kukkuda ja need purustada, samuti võib tekkiv liigpinge rikkuda alajaama trafo nii, et see põhjustab voolukatkestusi ja ka kahjustusi kodustele seadmetele.\nKuigi liinid ehitatakse kaitsemaandusega, ei kaitse see täielikult äikese eest, kuna pikse korral tekivad liigpinged elektrivõrgus isegi siis, kui äike ei taba otseselt liini, vaid lööb selle lähedusse.\nKõige lihtsam ja odavam viis seadmeid äikese eest kaitsta on need seinakontaktist eemaldada. Kui kodus on kallis ja tundlik elektroonika, tasub rohkem kaaluda ka spetsiaalsete kaitseseadmete soetamist. Küll aga pole kaitseseadmetest abi, kui majal puudub maandussüsteem, mis vähendab äikeseriske.\nMahakukkunud elektriliinidest tuleb hoida vähemalt 8 meetri kaugusele. Mahakukkunud juhe võib olla pinge all, mistõttu tuleb sellest 8 meetri kaugusele jõudmiseks eemalduda näiteks kokkusurutud jalgadega väikeste hüpetega hüpates või jalgu vastu maapinda lohistades. Nii saab vältida sammupinget, mis tekib kahel jalal astudes juhul, kui juhtmes on elektrivool.\nPurunenud elektriliinidest tuleb teatada rikketelefonil 1343 ning kui on kannatanuid, helistada kiiremas korras hädaabinumbril 112.


Marpen Buss – We move, We care\nTelli buss juba täna\nSoodusklassis pakume oma klientidele võimalust teostada sõite väikeste kuludega, kuid säilitades turvalisuse ja täpsuse. Võrreldes standardklassi bussipargiga, on soodusklassi sõidukid mõnevõrra vanemad, kuid turvalisustase on samaväärne.\nStandardklassi oleme loonud reisijatele, kes soovivad sõita kõikide vajalike mugavustega bussis. Standardklassi busse võib tellida väga erinevat tüüpi tellimusvedudeks, nagu näiteks linnaekskursioonideks, lasteaedade ja koolirühmade veoks, külaliste vastuvõtuks, pidulikeks üritusteks ja paljuks muuks. Meie peamisteks teenindavateks bussimarkideks on Temsa HD, Volvo, Scania ja Mercedes-Benz tüüpi sõidukid. Lisaks pakume ka MiniVan tüüpi sõidukeid: Mercedes-Benz Vito ja Citroen Spacetourer.\nVIP-klassis on Teie käsutuses meie kõige uuemad bussid, mida juhivad kõrgelt kvalifitseeritud, võõrkeeli (vene ja inglise) valdavad bussijuhid, kes tunnevad ennast väga koduselt nii Põhja-Euroopa kui ka Skandinaavia ja Venemaa teedel. VIP-klass sobib ideaalselt teenindamaks tähtsaid külalisi, pidulikke üritusi ja keskmiselt enam nõudlikke kliente.\nEttevõtte üritused, konverentsid\nLennujaama ja sadama transport ja transfeerid\nSoovid broneerida meie bussi?


Toimetas Silja Paavle, 14. märts 2016 13:48\n„Ainuüksi depressiooni eluaegne levimus on 12%, mistõttu on oluline, et inimesed teaksid, et nende muredele on lahendus ja oskaksid seda leida,“ lausub Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts vaimse tervise kuu peakorraldaja Kristi Tamm.\nKristi Tamme sõnul häbenetakse vaimse tervise probleeme sageli rohkem kui teisi tervisehädasid. "Kuna neist ei julgeta rääkida, kulub ka abi otsimiseks ja leidmiseks aega," nentis ta.\nEesti arstitudeng valiti maailma arstitudengeid ühendava organisatsiooni etteotsa (1)\nArstitudengid kutsuvad laupäeval Tallinnas ja Tartus tervisenäitajaid mõõtma\nGümnaasium kurnas ära: lähen hoopis kutsekooli kokaks! (100)\nKuus looduslikku stressi- ja kevadväsimuse leevendajat (1)\nSeepärast on Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts oma 25. tegutsemisaasta teemakuude programmis märtsi kuulutanud vaimse tervise kuuks. Selle raames loevad arstitudengid eestlaste tervise parandamiseks koolides vaimse tervise alaseid loenguid ja toimub stressist vabanemise õhtu. Ka 1.-2. aprillini toimuvad Eesti Arstiteadusüliõpilaste Päevad on pühendatud vaimse tervise eest hoolitsemisele.\nEesti arstitudeng valiti maailma arstitudengeid ühendava organisatsiooni etteotsa\nGümnaasium kurnas ära: lähen hoopis kutsekooli kokaks!\nKuus looduslikku stressi- ja kevadväsimuse leevendajat


Elu24 Eesti Laulul! Saage tuttavaks: SEE on Daniel Levi bänd - Eurovisioon - Eesti laul\n14. veebruar 2017 10:00\nEesti laul 2017 teise poolfinaali melu ja fotosein, Daniel Levi | FOTO: Erlend Štaub\nKas te olete kunagi mõelnud, kes on need toredad muusikud, kellega laulja Daniel Levi koos bändi teeb? Meie mõtlesime, et on viimane aeg nendega lähemalt tutvust teha, nii et saagem tuttavaks!\nKata Lige mängib bändis basskitarri ning peale selle on tegemist ka Tartu Ülikooli arstiteaduse lõpetanud radioloogia residendiga. Lisaks bändis mängimisele ning hoogu koguvale arstikarjäärile, kasvatab Kata ka kahte pisikest last. Selline naine!\nDanie Levi bändi noorim liige on klahvpillimängija Liivi-Kalli Lätte. Liivi elab ja tegutseb Tartus ning peab muusika kõrvalt juuksuriametit. Nii et kõik, kes Tartus endale kauneid juukseid soovivad, võivad Liiviga ühendust võtta! Daniel uuris ka täpsustuseks, kas Liivi on vallaline ning vastus oli «jah», noormehed!\nElektrikitarri mängib Tartus pesitsevas bändis Timo Ilves. Timo on täpselt sama värvikas kui teised bändiliikmed. Tegemist on kitarristist heliinseneriga, kes hobikorras ka pulmafotograafiaga tegeleb. Lisaks on Timo abielumees ning neljakuuse pisipoja isa. Timo oli muide ka see, kes Danielit esialgu üldse motiveeris muusikaga tegelema.\nMida tähendaks grupile Eurovisioonile pääsemine, kuidas ning kus lugusid kirjutatakse ja palju muud humoorikat ning põnevat kuuled videointervjuust!


Tänu headele inimestele saab teoks maagilise Kirna mõisa saalilae remont – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategevus Tänu headele inimestele saab teoks maagilise Kirna mõisa saalilae remont\nTänu headele inimestele saab teoks maagilise Kirna mõisa saalilae remont\n16. septembril ajaloolises ja energeetilises Kirna mõisas toimunud Dave Bentoni ja tema tütre Sissi ühiskontsert “Isa ja tütar” lõpetas Kirna Mõisa heategevusliku kontsertide sarja, mille eesmärgiks oli koguda kahe suve kontsertidega (kokku 7 kontserti) 11 000 eurot sihtotstarbelisi annetusi mõisa suure saali lae taastamiseks.\nSelle aja jooksul toimusid Kirnas lisaks Dave Bentoni esinemisele Jason Carteri harf-kitarri kontsert, väelaulude kontsert Tom Valsbergi, Jane Kruusi ja Claudio Pincheiraga, maailmakuulsa hingelauliku Peia esimene kontsert Eestis, Puerto Ricolt pärit jutuvestja ja maailmaklassi muusiku Fantuzzi esinemine, HarfiMaagia kontsert ja palju muudki.\nEnne viimast kontserti oli 6 kontserdiga fondi kogunenud 7200 eurot, viimase kontserdiga lisandus 800 eurot. Seega on lõpptulemusena fondis kokku 8000 eurot, millele lisandub Siiri Kumari pildioksjonilt saadav tulu, mis on 770 eurot. Kuigi esialgu pidi oksjoni tuludest mõisa remondiks minema vaid pool kogu summast, otsustasid Siiri Kumari workshopis tehtud fotode autorid, et annetavad kogu summa.\n“Puuduoleva summa omaosalusest katame mõisale tehtud mittesihtotstarbelistest annetustest, nii et remont tegemata ei jää,” ütleb Kirna mõisa perenaine Tuuli Org.\nKontserdile järgnenud hommikul saabusid mõisa restauraatorid, et alustada viimistluskihtide uuringutega remonti minevas saalis ja trepihallis. Neid juhib Eesti ajalooliste maalingute tipprestauraator Hilkka Hiiop, kes on muuhulgas olnud Niguliste kiriku H. Rode altari taastamise rahvusvahelise suurprojekti algataja ja läbiviija ning praegu tegeleb ta koos EKA tudengitega ka Toomkirikus asuva Chr. Ackermanni altariseina uuringutega. Mõisas viib ta uuringuid läbi samuti tudengitest koosneva uurimisrühmaga. Viimistluskihtide uuringuga dokumenteeritakse kõik ajaloolised värvi- ja võimalikud maalingukihid alates hoone ehitamisest. See info on hädavajalik ruumide taastamiseks võimalikult autentsel viisil, samuti on see muinsuskaitseameti range nõudmine.\nLeader meetmest rahastatava remondiprojekti käigus taastatakse mõisa suure saali lagi ja aknad-uksed, selle projekti 20% omaosaluseks raha kogutigi. See töö eeldab ka saali kohal asuvate katusekonstruktsioonide restaureerimist, sest need on saali laega orgaaniliselt seotud, katust ennast praegu ei vahetata.\nLisatööna taastatakse ka sammasportikus mõisa ees, aga see töö Leader projekti sisse ei kuulu. “Saali lage kaunistavate stukk-kaunistuste ja kunagiste uhkete saali kahhelahjude taastamine jääb esialgu oma aega ootama,” ütleb Tuuli Org.\nKirna mõisa omanikud on seadnud eesmärgiks taastada mõisa peahoone sellisena, nagu see vanasti oli ja rajada sinna holistiline tervise- ja rahulolukeskus, kus on ühendatud nii tipp-tehnoloogia, iidsed tarkused ja tervendustraditsioonid kui ka mõisapargi toetav maaenergeetika, mis aitavad üheskoos inimest tema teekonnal tasakaalus terviseni.\neelmine Tipprestoranid koguvad raha SOS Lasteküla laste hariduse jaoks\njärgmine VIDEO! Heategevuslik Tahtejõu tuur kogus raha missioonil jalad kaotanud kaitseväelasele käsiratta ostuks


PÕLVAMAA PARTNERLUSKOGU: Nelja Valla Kogu Põhja-Eestist külastas Põlvamaad\n15. - 17. juuni külastasid Põhja-Eesti nelja valla Saku, Saue, Harku ja Kiili külaseltside esindajad ja ettevõtjad Põlvamaad.\nKülastuse käigus tutvustasime Põlvamaa Partnerluskogu piirkonnas Leader projektitoetuse abil viimasel ajal arendatud uusi tegevusi ja ettevõtteid.\nKuna külalistel oli varutud aega kolm päeva, siis saime välja pakkuda ka põhjaliku kava huvitavateks külastusteks, et kogeda koos võimalikult palju Leader meetmega elluviidut.\nTäname Põlvamaa Partnerluskogu poolt Nelja Valla Kogu tegevjuhti Annika Jõksi õppereisi ettevõtmise eest ja kõiki Põlvamaal tegutsevaid vastuvõtjaid oma kogemuste jagamise eest.\nKülastuste käigus tutvustasime Ahjal eelmise aasta lõpul taas tegevust alustanud söögikohta AH-JA Pubi, tootmist laiendanud ja uue tootmisliini abil müügimahte suurendanud moodulahjude tootjat OÜ Ahja Moodulahi ja Vastse-Kuustes kandilisest palgist majade tootjat OÜ Estonian Log Cabins. Avastamist väärt kollase raamiga tähistatud paiga avastamiseks tegime 1,8 km rabamatka Valgesoo rabas. Külastasime veel mahetoidu ja talutoodete pakkujat Tillu kohvikut ja poodi Põlvas, Süvahavva Villavabrik-muuseumi ning puidust tahiga käsitööküünalde tootjat OÜ Wiera Natural.\nTeise päeva kava algas Räpinas MTÜ Veriora Tsunft tegevuse tutvustamisega sotsiaalse ettevõtluse ja uute käsitöötoodete pakkumisel. Põhjaliku ülevaate saime Räpina Loomemaja tegevusest, väljaarendatud teenustest ja toodetest ning missioonist kohaliku ettevõtluse toetamisel.\nKülastasime Mooste mõisakompleksi, Viinavabrikut, Folgikoda, Villakoda ja Savikoda ning uue toidukohana Mooste mõisakompleksis avatud mõisakohvikut.\nKülalised said ülevaate ka 2016 a. Põlvamaa Aasta Külaks valitud Himmaste küla tegemistest, Põlvas tegutsevast jalgpalliklubist Lootos ja põnevast koolituste jm. kogukonnaürituste korraldamise kohast Loovusait.\nÕhtu lõpetuseks vaatasime Lutsu küla platsil Lutsu Teatri Seltsi suvelavastust „Täiesti salajane.“\nKülastuse viimase päeva kavas oli tutvumine Ridali Lennuklubiga, Maanteemuuseumi ja Varbuse Teemaja uuenenud toitlustusega ning õllede väikepruulikojaga Käbliku Pruulikojas.\nKõikidel külastatud ettevõtetel on olnud positiivne mõju piirkonnale Põlvamaa Partnerluskogu kaudu Leader meetme toetusega elluviidud projektidest.


Maavanema allkirjatüli tulemus: poliitikavaba sadam! - Saarte Hääl\nSadam peaks vähem tegelema poliitikaga – sellisele arusaamisele jõudsid kohtumisel Roomassaare sadama juhtkonna ja sadama kohvikut rentiva firma esindajad.\nKohtumine leidis aset pärast läinudreedest skandaalset vahejuhtumit sadama kohvikus, kus sõnavahetusse sattusid Saare maavanem Kaido Kaasik ja massiimmigratsioonivastasele petitsioonile allkirju kogunud Merika Kumpas.\nRoomassaare sadama direktor Renno Tammleht ütles, et nende peamine soov on edaspidi sarnaseid vahejuhtumeid vältida. „Mina kohapeal ei olnud ega oska seepärast öelda, mis seal tegelikult toimus,“ nentis ta. „Mõlemad osapooled valgustavad toimunut erinevalt, mis on ka arusaadav.“\nTammlehe sõnul on sadama juhtkonna eesmärk, et kogu Roomassaare sadamas, sh ka kohvikus valitseks meeldiv ja sõbralik õhkkond. „Inimeste poliitilised vaated on ju erinevad: kes on pagulaste vastu, kes poolt,“ märkis ta. „Sadama juhtkonna huvi seisneb aga eelkõige selles, et töö kogu sadamas laabuks ja et rõhuasetus tehtaks ikka teenuse kvaliteedi tõstmisele, mitte aga niivõrd poliitikale.”\n„Kõigest sellest me kohviku rentnikuga rääkisimegi,“ jätkas Tammleht, „ja minu arusaamist mööda jõudsime ses küsimuses üksmeelele.”\nSamas rõhutas sadamadirektor, et mingil juhul ei tohiks tema kohtumist kohviku rentnikuga vaadelda kui soovi keelustada igasugune poliitika. “See võrduks ju diktatuuriga,” ütles ta. “Sadam ei tahaks aga nii väga sekkuda poliitilistesse vaidlustesse, sest meil on hoopis teised tööülesanded täita.”\nUudisteportaal Uued Uudised kirjutas aga teisipäeval, et pärast skandaalset vahejuhtumit ei tohi Roomassaare sadamas massiimmigratsioonivastaseid allkirju enam koguda. Portaali arvates kogusid Saare maavanem ja Isamaaliit punktivõidu.\n„…kas sellest piisab, et võita kogu partii?“ esitab Uutes Uudistes ilmunud sõnumi autor küsimuse ja annab kohe ka vastuse: „Protestid nn pagulaste vastu kasvavad nii Euroopas kui Eestis ja 4. augustil on oodata suurt meeleavaldust Riias.“\n“Samas rõhutas sadamadirektor, et mingil juhul ei tohiks tema kohtumist kohviku rentnikuga vaadelda kui soovi keelustada igasugune poliitika.“See võrduks ju diktatuuriga,” ütles ta.”\net missugune poliitika siis lubatud on? :D ega Põhja-Koreas pole ka igasugune poliitika keelatud, on asju, mida saab sealgi täitsa vabalt teha.\nLisatud: 30.07.2015 / 07:36\nKui sadama territooriumil meie kikilips hõiskaks, et “teeme euroopa föderatsiooni”, kas saadaksite te pikalt või kummardaksite ees ja taga.\nLisatud: 30.07.2015 / 08:03\nVaadake veidi omanike nimesi ,seoseid …ja parteilist kuuluvust…klounid!!..:)\nMuhamad Abdul Bomba\nLisatud: 30.07.2015 / 09:33\nSaare maavanem Kaido Kaasik, sina kes sa tahad Saaremaale pagulasi smugeldada, tea siis, et\npagulaste kuritegude eest vastutab täies ulatuses maaletooja!\nRahvas ei unusta sinu kuritegu!!!\nNeed kuritegeliku skeemi abil sissetulevad illegaalsed immigrandid ei loo töökohti. Nad röövivad sotsiaalhüvede seadusi kasutades maksumaksjatelt kellel veel on töö ja raha. Ehk teisisönu on nad igavesed pensionärid ühiskonnas.\nLisatud: 30.07.2015 / 10:29\nMa arvan, et kohvikupidaja ise võidab sellest, et ennast poliitiliselt väga ei lahterda ja oodatakse kõiki kliente sööma.\nLisatud: 30.07.2015 / 10:30\n“Roomassaare sadama direktor Renno Tammleht ütles, et nende peamine soov on edaspidi sarnaseid vahejuhtumeid vältida” – Selleks tuleks anda maavanemale kohviku külastamise keeld või veelgi parem, keeld kogu sadama osas.\npalja pepuga magister\nLisatud: 30.07.2015 / 11:00\nKòrgeltharitud paljasjalgsed magistrid ja doktorid Aafrikast litsuvad end pidulikult töövestlusele Saaremaal! sm. Kaido Kaasik, nyyd on teie vóimalus- kolhoosibussid ette, Eesti vajab talente. Tósi, töökäsi sealt ei saa, sest nii kórgeltharitud seltskonda lauta ei saada, see-eest on igas kylas oma akadeemiline rakuke, mis tegeleb ainult paljunemisega ja muudkui anna, anna…\nLisatud: 30.07.2015 / 16:07\nIse juba ära ei tüdine sellest hüsteeriast?\nLisatud: 30.07.2015 / 17:05\nnäitab maavanem, et midagi suudab teha:) Eks esimene vasikas kipub ikka aia taha minema;)\nLisatud: 30.07.2015 / 18:09\n… ette – ei tüdine! Eriti lähen “leili”, kui liberastide ja multikultipe.ede poolt vastu rahva tahtmist kohaleveetud “magistrid ja doktorid” need samad tegelased ja nende pereliikmed ette võtavad – vaat siis saamb alles seda õiget “hüsteeriat” kuulda/näha.\nLisatud: 30.07.2015 / 19:29\npoleks uskunud, et maavanem nii madalale langeb…võim on oma töö teinud


RATTASõIT VS JOOKSMINE: MIS ON TEIE JAOKS PAREM? - TERVIS - Kaalulangus VS jalgrattasoit\nKaalulangus VS jalgrattasoit. Kumb põletab rohkem kaloreid?\nKalorite põletamine Mõlemas treeningus põletatud kalorite arv sõltub selle tegemise intensiivsusest ja ajast. Teie vanus, kaal, sugu ja muud tegurid määravad teie enda kalorite põletamise algtaseme. Jalgrattasõit on jalgrattaga sõitmisest kallim tänu jalgratta esialgsele investeeringule ja ratta aja jooksul ülalpidamiskuludele. Jalgrattasõit on kehal siiski leebem ja ehk suudad seda teha kauem või kiiremini, kui suudad joosta. Jooksmise ajal liigute rohkem, mis viib veidi suurema kalorsusega põletuseni. Kordate seda tsüklit 25—30 minutit.\nJalgrattasõit ja keha eelised Jalgrattasõit ja keha eelised Milline tüdruk ei taha hea välja näha? Varem või hiljem mõtleb naine, kuidas oma figuuri parandada. Enamik kasutab dieete, kuid õige viis seda teha on treeningu ja õige toitumise kaudu. Mõelge, kuidas jalgratas võib teie figuuri mõjutada.\nNaiste loogika on lihtne: "Mida kiiremini, seda parem. Maailmas on palju erinevaid spordialasid, mis võimaldavad hoida oma figuuri heas vormis. Kuid kurnavad treeningud jõusaalis, fitness-aeroobika kurnavad keha ja põhjustavad alles esialgu eufooriatunnet.\nBody Tech Fat Burner on valik neile, kes soovivad aega kulutada ja omada kaunist figuuri. Pikad rattasõidud mõjutavad kogu keha üldiselt. Kuid peamine koormus läheb puusadele ja tuharadele. Pärast km läbimist tunnete seda.\nJalgratas võimaldab mitte ainult vabaneda liigsest kaalust, vaid ka vältida "apelsinikoore" ilmumist puusadesse. Lisaks hakkavad väga produktiivselt töötama kopsud, mis on hapnikuga küllastunud. Mida annab jalgrattasõit naisfiguurile? Vaatame lähemalt, kuidas jalgrattasõit mõjutab naisfiguuri.\nTreenitakse keha üldist vastupidavust. Aja jooksul on keha jaoks palju muud füüsilist tegevust palju lihtsam. Paljud spordiinstruktorid väidavad, et jalgrattasõit on naiste jaoks parim aeroobne treening.\nJalgratas on rasva tapja. Ratsutamise ajal osalevad töös kohapeal tuharalihased, mis on paljudel naistel rasvavarude kontsentratsiooni keskpunkt. Jalgratas sobib keha kujundamise mõttes nõrgema soo esindajatele laiad puusad, lühikesed jalad. Jalgrattasõit on hea aeroobne treening.\nJalgrattasõidu ajal saate tunnis kasutada — kcal. Ülesmäge minnes saate suurepärase kardiotreeningu ja kalorikulu suureneb sõltuvalt kaldumisastmest 1,5—2 korda. Arvestus on järgmine: maksimaalse koormuse ja 2-tunnise treeningu kestuse korral võite põletada kuni kcal, mis võrdub grammi nahaaluse rasvaga. Tselluliidi vähendamine.\nPaljud naised märgivad, et jalgrattasõidu ajal kaob tselluliidi ilmnemine etappidel 1—2 regulaarselt treenides. Jalgratas võimaldab teil lahti saada kapillaarvõrgust naha pinnal. Ainevahetuse kiirendamine. Regulaarse treenimisega paraneb teie ainevahetus ja see on esimene samm kaalu langetamiseks ja saleda figuuri säilitamiseks.\n29 naela kaalulangus aeglustub koos vanusega, seetõttu tuleb seda kõigi vahenditega stimuleerida. Kiire ainevahetus on kehakaalu kiirendatud protsess. Kuidas kaalu kaotamiseks rattaga sõita? Selleks, et jalgratas näitajale maksimaalselt kasu tooks, peate valima mudeli, mille raam on 10 cm vööst allapoole.\nSel juhul on koormuse jaotus kerel ühtlane.\nRattad ei tohiks olla liiga suured, vastasel juhul on koormus minimaalne ja treenimise efektiivsus väheneb. Seetõttu on parem valida metallvelgiga kitsad rattad.\nJalgrattaid saab Aporti kataloogis hõlpsalt valida ratta läbimõõdu ja muude parameetrite järgi.\nKas rattasõit või jooksmine on parem treening? Siin on, kuidas otsustada\nSelle kiirusega peaks teie pulss olema — lööki minutis. Treeningu keskel saate peatada ja Kaalulangus VS jalgrattasoit oma pulssi. On oluline, et see ei ületaks lööki minutis. Kui see juhtub, pole praegune koormus veel teie jaoks. Soovitav on rattaga sõita õhtul, kui kuumus väheneb ja võite turvaliselt teha seda, mida armastate.\nKõrgetel temperatuuridel jalgrattasõit väsitab sind kiiremini ja jääb sihtmärgist ikkagi ilma.\nHommikuti treenides võite kogu päeva Kaalulangus VS jalgrattasoit ületreeningu teha ja loid olla. Seetõttu on parim aeg rattasõiduks õhtul pärast kella Kiirendus jalgrattasõit parandab tõhusust. Treeningu põhiosa saate sõita teile sobival kiirusel. Kuid lõpuks peate andma kehale topeltkoormuse, suurendades kiirust maksimaalseks.\nVõimaluste piiril peaksite minema minuti jooksul. Selline koormus hõlmab peaaegu kõiki lihaseid. Laadimise põhimõte on järgmine: pedaalime maksimaalse kiirusega 30 sekundit, naaseme Kaalulangus VS jalgrattasoit mugavale kiirusele ja sõidame 2 minutit. Kordame neid 2 sammu korda. See intervalltreening võimaldab kasutada maksimaalset energiat, mis kulub peamiselt rasvavarudest.\nMis on jalgrattasõidu ja jooksmise eelised?\nÜhtlane maastik võimaldab suurenenud stressi. Takistusteta tasasel rajal sõitmine on tavaline treening ning muhud ja takistused vajavad rohkem pingutusi. Edasijõudnud kasutajatele saate liikuda edasi järgmisse etappi - maastikurattale. Sel juhul on koormus veelgi suurem. Põleb tunnis umbes — kcal. Mägirattasõit areneb meeste ja naiste seas tohutult kiiresti.\nKui palju peate oma figuuri heas vormis hoidmiseks sõitma? Jalgrattasõit on vähem energiamahukas spordiala kui sörkimine või aeroobika, nii et saate pikka aega sõita. Optimaalne aeg on tundi päevas.\nLihased koormatakse ühtlaselt, muutuvad vastupidavamaks. Jalgrattasõitu saab teha iga päev. Tasub alustada minutist, lisades iga päev veel minutit. Kui järgmisel päeval pärast suusatamist valutavad lihased ja liigesed halvasti, peate mõneks ajaks treenimise katkestama ja laskma lihastel taastuda. Jalgratta valimisel on teie keha sobiv, kuid regulaarselt treenides.\nEriti saidi Calorizator.


Hüvasti, Hercule Poirot: LOE 10 fakti ekraanilt lahkunud meisterdetektiivi kehastanud David Suchet' kohta - Kroonika\nHüvasti, Hercule Poirot: LOE 10 fakti ekraanilt lahkunud meisterdetektiivi kehastanud David Suchet' kohta\n13. novembri õhtul jõudis Suurbritannias ekraanile viimane osa legendaarsest telesarjast "Hercule Poirot", mis põhines Agatha Christie krimiromaanidel armastatud Belgia detektiiviga peaosas. 25 aastat eetris olnud 70-osaline sari lõppes Poirot surmaga, kuid jääb teleajalukku kui üks vaadatumaid ja armastatumaid seriaale.\nPoirot'd kehastanud 67-aastane David Suchet jätab hüvasti teda suure osa elust saatnud rolliga ning sel puhul toome ka teieni mõned faktid selle auhinnatud Briti näitleja kohta. Eestis saame ETV vahendusel sarja uusi siiski nautida uue aasta alguses.\nAlustuseks - jah, pildil on tõesti ekraanilt Hercule Poirot'na tuntud Briti näitleja David Suchet, keda aga ilma vuntsideta naljalt äragi ei tunneks.\n1. Suchet alustas Poirot'na aastal 1988, olles 41-aastane. Kokku on ta kuulsat belglasest detektiivi\nmänginud 25 aastat ning 100 tundi ekraanil.\n2. Suchet on oma naise Sheila Ferrisega olnud abielus aastast 1972. Nad kohtusid Belgradi teatris, kus mõlemad sel ajal töötasid.\n3. Ta ei olnud enne detektiivi mängimist lugenud ühtegi Poirot-lugu. Saades rolli endale, luges ta järjest läbi absoluutselt kõik romaanid ja lühilood, kus detektiiv seikles ning koostas endale spikriks\n93st märkmest koosneva nimekirja, mis iseloomustasid Poirot' harjumusi ja karakterit. Kokku viiele leheküljele mahutatud nimekirja kandis ta alati kaasas ning andis koopia sellest ka režissööridele, kellega ta Poirot'd kehastades koos töötas.\n4. Suchet on hobifotograaf, kes kannab võtetel alati kaasas fotokaamerat ning pildistab oma kaasnäitlejaid. Fotograafigeen pärineb tema emapoolselt vanaisalt, kes oli tuntud fotograaf.\n5. Kord pidi ta ühe Poirot' sarja osa jaoks 13 kg alla võtma, et näha välja haige ja nõrkenud.\n6. Tema vend soovitas tal Poirot' rolli mitte vastu võtta.\n7. Noorena harrastas näitleja rägbit, tennist ja kriketit.\n8. Et leida Poirot' jaoks õige hääl ja aktsent, kuulas ta palju ingliskeelseid Belgia ja Prantsuse raadiosalvestisi.\n9. Aastal 1990 sai Suchet oma 44. sünnipäeva puhul kutse õhtusöögile kuninganna Elizabeth II ja prints Philipiga. Näitleja arvas, et tegemist on naljaga, aga ei olnud. Õhtusöögil sattus Suchet piinlikku olukorda, kuna ta ei teadnud, kuidas viisakalt mangot koorida ja süüa ning palus abi printsilt endalt.\nHiljem kasutati seda naljakat juhtumit ka ühes Poirot' osas.\n10. Sucheti tabas alati külmetus, kui Poirot' ekraanil haigeks pidi jääma. "See on väga müstiline, aga nii on tõesti juba aastaid olnud. Huvitav, mida Freud sellest arvaks," on Suchet öelnud.\nKonks, sularaha ja küpsised? LOE, mida kannab oma käekotis kuninganna Elizabeth II (5)\nÕige politseiuurija on isiksus (1)\nToomas Luhats: Poirot’ kordus seljatab kostüümidraama (43)\nBriti telesaatejuht Jimmy Savile: laste- ja laibavägistaja, keda hoiti surmani vastutusest (128)\nKümme huvitavat fakti Cambridge`i hertsoginna peagi sündivast kuninglikust beebist (38)


Vahelduv paast: kõik, mida peate teadma, Vahelduvad paastumise ja rasvapoletite\nVahelduvad paastumise ja rasvapoletite, PROOVI JUBA TÄNA ⟩ Need 22 nippi aitavad kehakaalu kiirelt langetada - Tervis\nSamuti pole probleem kaheksa tunni jooksul süüa nii palju toitu, et ei saa kaalust alla võtta, vaid isegi suurendada. Näiteks on sobilik, et neil on beeta-alaniin, betaiin, D-asparagiinhape ja - isegi kui need ei ole tehniliselt aminohapped, kuid paljud inimesed klassifitseerivad neid sellistena - L-karnitiin ja kreatiin. Jah, hapukapsas on hea gastriidi ja refluksi korral. Loa saamisel peab avalikustamisel säilima viide info algallikale va juhul kui ei ole kokkulepitud teisiti.\nKui tahan teha 16 tundi söögipaastumis kell nanobloki kaalulangus pean alustama ja mis kell lõpetama? Ka on ajalist vahet ka? Ja mida ma peaksin siis sööma selle 8 tunni jooksul, et kätte saada vajalikud ained? Teaduskirjandusest ei leia üksmeelset lahendust, milline on parim aeg paastuaknaks. Kuid kuna keha muutub õhtupoole rohkem insuliini resistentseks, siis sellele toetudes oleks mõistlikum hommikul süüa ja õhtupoole alustada oma paastuakent.\nNormaalse toitumise ja hea tervise juures ei ole paastuda vaja. Kuidas paastu ajal näljatunnet leevendada? Paastu ajal võib juua 0 kaloraažiga jooke - vett, musta kohvi, teed. Vaata ka eespool olevates punktides paastu aja planeerimise kohta. Kuidas kommenteerite punase veini joomist igapäevaselt, nt vahelduvad paastumise ja rasvapoletite päevas. Kas see vahelduvad paastumise ja rasvapoletite südamele hea ning kuidas see mõjub inimesele, kellel on olnud vähk.\nKuigi punases veinis on mitmeid antioksüdante, millel on vähivastased omadused, on samad antioksüdandid on ka viinamarjades vahelduvad paastumise ja rasvapoletite teistest tumedates marjades. Marju süüa on tervislikum kui veini juua. Minu hea sõber on toortoitumisega saanud lahti pea kõigist oma haigustest 10 aasta jooksul ning ta soovitab seda minulegi.\nKui Teil on võimalik küsida teadusallikaid, oleksime tänulikud, kui jagaksite meiega ka, saaksime teemat lähemalt uurida. Muna on ideaalne valk, sisaldades kõiki vajalikke aminohappeid. Nendele, kes muna tarbivad soovitaks mahemuna. Kas hapendatud kapsas Kongo talu oma kasutan on sobilik refluksi ja gastriidi puhul.\nMida arvata sellest, et eestlaste toitumisharjumused küll siis pealesunnitult ja aegadest tingitult on olnud väga lihtsad. Valdavalt keedetud naeris, leivana rukis, kapsas, oder, kaunviljad, vähe ja harva liha, silku, kevadel naat, nõges, oblikas värsketena, joogiks vesi, vahelduvad paastumise ja rasvapoletite ja hapupiim sesoonselt, alkoholi osas parimal juhul õlu jne.


Kontaveit, Tänak ja Klavan – Eesti visiitkaardid maailmas | Linnaleht\nKontaveit, Tänak ja Klavan – Eesti visiitkaardid maailmas (7)\nKristjan Roos, toimetaja, 6. juuli 2017, 17:06\nAnett Kontaveit ( AFP/Scanpix)\nKui te välisreisil olles satute mõne kohalikuga juttu ajama ja jutuks tulevad maailmas tuntud eestlased, siis suure tõenäosusega ei oska vestluspartner teile nimetada ühtegi Eesti poliitikut ega muusikut. Aga suure tõenäosusega oskab ta mainida mõnd meie sportlast.\nMulle tundub, et isegi keskmine prantslane mäletab endiselt Jaan Kirsipuud ja keskmine inglane Mart Poomi. Lihtsalt sport kõnetab tänapäeval üha meelelahutuslikumaks muutuvas maailmas inimesi rohkem kui poliitika või kõrgkultuur.\nMõistagi käib jutt aladest nagu jalgpall, tennis või jalgrattasport. Just nende spordialade tippvõistlusi jälgib kogu maailm. Hea on tõdeda, et meil on praegu õigupoolest igal alal oma sportlane tippseltskonnas. Olgu selleks siis Anett Kontaveit tennises, Ott Tänak autorallis või Ragnar Klavan jalgpallis. Ka meie rattaässad Tanel Kangert ja Rein Taaramäe on rattaseltskonnas hinnatud, kuigi mõlemad jäid tänavusest Tour de France´ist eemale. Nad on kõik seejuures intelligentsed sportlased ehk meie tõelised visiitkaardid, terve Eesti visiitkaardid.\nTõsi, unistada tasub alati rohkemast: meil võiks olla omad mehed ka NBA-s, NHL-is ja vormel 1-s.\nBottas kordas Räikköneni saavutust, Hamilton stardib alles kaheksandalt kohalt\nVIDEO | Ragnar Klavan alustas koos meeskonnaga hooajaks ettevalmistumist\nRiho / 09:00, 7. juuli 2017\nja / 09:07, 7. juuli 2017\nmiks klavan? peale eesti jalgpalli haigete je mõne välismaalase ei tea teda keegi ?Võrreldes palkasid siis on õige aga tuntuse poolest kindlasti mitte . Kes teate mõnd hispaania keskmise klubi vahetusmängijat?\nJUHAN SINEP / 10:41, 7. juuli 2017\nAga th ilves\nmugul / 17:46, 7. juuli 2017\nmiks Klavan? / 21:43, 7. juuli 2017\nÄkki sellepärast, et Klavan mängib ühes läbi aegade legendaarseimas jalgpallimeeskonnas, kusjuures saab seal korralikult mänguaega.\nBino / 00:58, 8. juuli 2017\nCmon..Kelly Sildaru on visiitkaart number ÜKS\nJust tahtsin / 18:20, 12. juuli 2017\nmeeldetuletada,kuhu jätsite Kelly Sildaru,?!\n11:31 FOTO | Pahane bussireisija: „Miks tropid mitu istekohta enda alla võtavad?“ (117)


May 29, 2017 ~ chit-chat\nNagu ma juba Facebookis ja Instagramis virisesin, tabas meid möödunud nädalal kole kõhuviirus. Kõigepealt langes H, kes paranes kahe päevaga ja kui tema end juba hästi tundis, hakkas vaene Kroonprintsess öösel oksendama. Kuna tema tavaliselt ülikiirelt paraneb ja ühtki haigust kauem kui päeva ei põe, kuid seekord väga rängalt haigestus, olin ma täiesti kindel, et mina ja Virsik mingil juhul pääseda ei saa. Kroonprintsess oksendas ööpäeva järjest pea lakkamatult ja teise öö hakul oli mul juba tunne, et peame kiirabi kutsuma – laps sonis ja ükski jook ega söök tal sees ei püsinud. Otsustasin talle lusikaga kummeliteed manustama hakata ja söötsin talle iga poole tunni tagant ühe saiakuubiku – hommikuni välja. See oli tema maole vastuvõetav ja sestsaati on ta oksendanud ainult korra-kaks päevas.\nMeie peres kehtib reegel: kui kõik teised terveks saanud on, haigestun mina. Ma ei tea, kas see on looduse poolt määratud tervisekindlustus lastele ja meestele, et pereema enne rivist väljas poleks kui tema teenuseid enam vajata? 😀 Või on see sellepärast, et ma tavaliselt öösiti üleval passin ja pidevas stressis keha lõpuks pingelanguse järel haigusele alla vannub? Kõik meie lähedased lohutasid mind igatahes teadmisega, et kui juba nii mitu päeva on möödas ja Virsik ka haigestunud pole, pääseme tõenäoliselt siiski. Ja no eks ma olen siin pöörasel moel pesnud, küürinud ja desinfitseerinud ka. Kõigi voodipesud käisid nädala jooksul kolm korda kuuma veega pesus (need, mis otseselt mustaks said, muidugi lisaks), ma desinfitseerisin ära iga viimase kui millimeetri vannitoas ja mujal, tegin kogu perele karmi (käte)pesupolitseid ja tuulutasin pidevalt tube ning tekke-patju. Ma tõesti-tõesti kardan kõhuviirust kogu hingest ja mõte lakkamatult oksendamisest hirmutab mind rohkem kui miski muu. Eriti rasedana. Kui Kroonprintsess eile tervenemise märke ilmutama hakkas, julgesin juba loota, et ehk oli sellest kõigest tõepoolest kasu ja ehk pääseme mina ja Virsik tõesti seekord ülinakkava tõveta.\nOleksin pidanud vist kõrgematelt jõududelt kõhuviirusest pääsemist paludes pisut vähem täpne olema, sest natuke uskumatul kombel ei ärganud ma täna mitte soolenakkuse, vaid hoopis paksu pea ja kohutava nohuga. KUSTKOHAST SEE NÜÜD VEEL TULI?!\nLõpuks ometi – telekakapp! »\n« Meie uus koduke: Elutuba\nMeil on ka seaduspärasus, et emme haigestub siis, kui kõik terveks saanud ehk et kui on aega lõpuks endal ka haige olla. 😀 Või tihtipeale kehtib ka seadus: Esimene laps haige, emme haige, teine laps haige, esimene laps saab terveks, emme saab terveks, teine laps saab terveks, emme jääb haigeks vol 2. Issi on pühalehm teda ei pure ükski haigus.\nEnteroviirus on nt selline, mis võib avalduda nii ülemiste hingamisteede kui ka kõhunakkusena. Nii et äkki said sina siis sellise “toreda” versiooni, KUI see on enteroviirus teil.\nMakes sense… kui tüüüütuu!\nOh need haigused 🙁 Kiiret paranemist Teile sinna. Ja ka meil on nii, et kui kõik on terveks saanud, siis on ema kord.\nKa mina olen hetkel meeletu nohuga kodus pikali. (loodan, et nina päris ära ei kuku küljest, kuigi täna ennast peeglist vaadates oli küll selline tunne)\nMulle väga meeldivad Teie uue kodu värvilahendused. Ja omast kogemusest tean kui hea on elada looduse keskel (Y). Meil näiteks on äratuskella asemel nii kägu kui rähn 😀 (vähemalt ei ole ohtu sisse magada )\nKahtlemata minu uus lemmik blogimaastikul. Värskendav on lugeda nii elutervet suhtumist laste kasvatamisse, igapäevasesse ellu jne. Olen justkui kõigega nõus ja noogutan pidevalt kaasa! Mulle tundub, et see välismaal elamine ikka nii tohutult muudab vaateid ja sellest tulenevalt osatakse rohkem olemasolevat hinnata ja olla tänulik väikeste asjade eest! 🙂 Igaljuhul edu edasistes tegemistes ja loen edaspidi huviga teie tegemisi!\nOi, tere tulemast ja aitäh julgustavate sõnade eest. Kaasamõtlejaid on alati tore kohata – mulle on elu pisiasjade eest tänulikud inimesed samuti väga sümpaatsed, seega oled äärmiselt teretulnud. 🙂


Kampaania toob inimesteni kolm julgustavat sõnumit:. “Võta teised kaasa!? keskendub ühisusele ja meie-tundele, “Julge olla julge!? innustab inimesi vabatahtlikule tööle ja “Pane midagi kasvama!? kutsub üles sekkuma ning abi ja nõu küsima.


Tallinnas eriolukorra ajaks kehtestatud soodustused kehtivad mai - news\nTallinna linn jätkab 31. maini eriolukorra mõjude leevendamiseks rakendatud meetmetega. Sealhulgas on munitsipaallasteaia kohatasu vanematelt küsimata jätmine, samas mahus toetus eralasteasutustes käivate laste õppemaksu ja lapsehoiuteenuse kulude katmiseks ning tasuta ühistransporditeenus kõigile Tallinna ühistranspordis reisijatele. Juuni alguseni jagatakse kooliõpilastele kord nädalas ka koolitoidu pakke.\nKõlvarti sõnul kehtivad eriolukorra ajaks Tallinnas kehtestatud soodustused veel maikuu lõpuni, vaatamata sellele, et eriolukord riigis lõppeb 17. mail. "Soodustuste pikendamist peame vajalikuks, sest paljud lapsevanemad ei ole saanud viimased paar kuud tööl käia ja on majandusraskustes. Tasuta ühistransport võimaldab vältida piletiostude ja kontrollimisega seotud inimeste vahelisi kontakte," ütles Kõlvart.\nJah, kogun teise sambasse (34)\n08:48 Heategevusprojekt aitab üksikuks jäänud mänguasjadele uue kodu leida


Põievähi - sümptomid etapi ravi - Health & Medicine\nPõievähi - sümptomid etapi ravi\n1. Vähk põhjustab põie\n3. etapi põievähk\n4. haiguste ravi\n5. prognoos põievähi\npõievähi - vähk haigus, mille seinad põie epiteeli arendab pahaloomuline kasvaja.\nHaigus on levinud mehed kolm korda sagedamini kui naised.Keskmine vanus inimesed põevad seda haigust on 68 aastat.\npeamine tegur, mis käivitab haiguse arengut, kutsutud ekspertide suitsetamisest.Umbes pooled patsiendid on kombeks.Kahjulik ja passiivne suitsetamine, eriti kui inimene on suitsuse ruumi pikka aega.\nTeine tegur, mis suurendab haiguste riski, on selle mõju keha kantserogeenid.Sellised riskid on töötajate tööstusettevõtete tootmise värvid, naftasaadused, plast, tekstiil, kumm.\nArstid tähele ja geneetilised tegurid arengus selle haigusega.\nPaljud teadlased väidavad, et suurendab oluliselt oht haigestuda ebapiisav vedeliku kogus, mis siseneb inimese keha.Heavy alkoholtarbimisest normaalset pesemiseks seintele põit.Selle tulemusena kantserogeenid, ei saa mõ\njutada oma pika seina.\nOn haigusi, mis aitavad arendada põievähi:\nkorduvad kuseteede infektsioonid ja neeru;\nkroonilise parasitaarnakkuste põie;\npeamised sümptomid põievähi on hematuuria (esinemine uriinis veri) ja düsuuria (rikkumise uriini eraldamine).Hematuuria viitab esimesed märgid haiguse.Sageli avaldub vigastusele kasvajale vähendades samal ajal põit.Isegi kui kasvaja pole kujunenud põieseinas tähis näitab, milliste haiguspuhangut.Suurenenud verejooks kasvajate hematuuria on konstantne.\nMis edasist arengut ja lagunemine kasvaja tõttu liitumist infektsioon võib põhjustada põiepõletik (põie nakatumine) ja püelonefriit (neerupõletik).Uriin patsiendi muutub häguseks, see sisaldab lisandeid ja kandmisel pus soolad.\nkasvaja invasiooni põide seina panustab ilming järjekordne sümptom põievähk - kiirendamist, valulik urineerimine, mida iseloomustab püsiv Ärgitusel.Mõnikord valu on püsiv, kuna alaseljas, tuharad, genitaalid, lahkliha, ristluu, alajäsemete.Sageli on see tingitud kaasamise protsessis kasvaja närvipõimikule, närve ümbritsevatesse kudedesse.\nhävitamine kudedes on nende suppuration ja fistuli (kanali vahel õõnsad elundid) vahel põie ja pärasoole vahel või põie ja tupe.Patsient kannatab tugev valu vaagna, eritis fistul, kõrge kehatemperatuur.\nidanemise ajal kasvaja põieseinas paigale suudmete kusejuhakoolikud on patsiendil neerupuudulikkus ja ureemia (neeru kogunemine ainevahetusproduktide, eelkõige lämmastikulahuste ained).\nrikkumine urineerimine on perioodilise iseloomuga kui kasvaja kasvab vars.Sümptomid põievähi puuduvad kohas kasvaja eemale kusiti suue ja kusejuha.\nkõige sagedamini eksperte kasutada klassifikatsiooni pahaloomuliste kasvajate - TNM.Iga kirjas klassifitseerimise iseloomustab teatud parameeter.\nT - on asukohast kasvaja.\nT on - stage põievähk, milles kasvaja mõjutab ainult limaskesta, ei hakka ümbritsevatesse kudedesse.\nT 1-2- etapp pinna vähki.\nT 3-4 - staadiumist kasvaja, mis kasvab lihasesse kiht põie või ümbritsevatesse kudedesse ja organitesse.\nN - tähendab aste lümfisõlmede metastaase.\nN 1 - laval kahjustused vaagna lümfisõlmed.\nN 2 - laval kahjustused retroperitoneaalset lümfisõlmed.\nM - näitab olemasolu või puudumise metastaasid.\nM 1 - puudub metastaasid.\nM 2 - esinemine metastaasid.\nsageli ka kasutada lihtsat klassifikatsiooni etapid põievähk:\n1. etapp - vähi leviku epiteeli sidekude;\n2. etapp - kasvaja kasvab lihasesse kiht;\n3 etapp - kasvaja kasvab ümbritsevatesse kudedesse;\n4. etapp - kasvaja levib emaka või eesnäärme, vagiina, kõhupiirkonda.Juuresolekul ja piirkondlike Kaugmetastaaside.\npõhimeetoditeks põievähi raviks hõlmavad kirurgia, kiiritusravi, kemoteraapia, immuunravi.\nLevinuim kirurgilist ravi.See viiakse läbi üks järgmistest toimingutest.\n1.Transuretralnaya resektsioon.Arst kasutab spetsiaalset tsüstoskoop, mis siseneb läbi kusiti põide.Eemaldati kasvaja abiga spetsiaalse seadme ja elektrivool võimu.\n2.Rezektsiya põit.Kasvaja eemaldamise koos nakatunud osa põit.Seda operatsiooni tehakse harva, kuid juhul on vähktõve ühes osas põit.\n3.Ekstirpatsiya või põie cystectomy - eemaldamine põit.Enamasti põie ära ümbritsevatele kudedele.Mehed eemaldatakse tavaliselt eesnäärme-, seemnepõiekesed ja kusiti sageli.Naised - emaka, munajuhade, munasarjade, tupp, kusiti.Lisaks vaagna lümfisõlmed eemaldatakse.\nkeemiaravi, mida kasutatakse raviks põievähk, hõlmab kasutamist ravimite mis tapavad vähirakke.Kui intravesikaalsel keemiaravi, kemoteraapia ravimite süstitakse põie spetsiaalsel kateeter.Süsteemsete keemiaravi eesmärk hävitavad vähirakke kogu organismis.\nKiiritusravi põhineb kasutatakse suurtes annustes kiirguse kahaneb kasvaja ja tapavad vähirakke.Sest kiirituse ravi kasutades spetsiaalseid seadmeid.\nraviks põievähi immuunravi tööle.Selleks kasutavad ravimeid, mis suurendavad organismi kaitsevõimet.Kõige sagedamini kasutatakse intravesikaalsel immuunravi, kus Immunopreparat eriline kateeter põide.\nPrognoos sõltub sellest, mil määral pahaloomuline kasvaja, lava selle arengu juuresolekul metastaase, radikaalne ravi.\nsoodsad põievähi prognoos haigus on võimalik ühes etapis ning üha enam 2 etappi.Väga oluline on õigeaegne patsientide juurdepääsu arst ja pädeva haiguse diagnoos.Cancer 3. ja 4. staadium on palju kehvema prognoosiga.Eriti juuresolekul metastaaside halvendab prognoosi.\nSisu: 1. liigid põletike ning milline on nende praegune 2. kõrva keskkõrvapõletik lapsel: põhjused ja sümptomid 3. diagnostika ja...\nSisu: 1. Põhjused kopsuturse 2. Sümptomid 3. ravi kopsuturse Human kopsud koosnevad paljudest alveoolide, punutud võrk kapil...\nSisu: 1. angioödeemi sümptomeid 2. Põhjustab 3. Esmaabi angioödeem 4. ravi 5. Turseangioödeem lastel angioödeem - äg...\nSisu: 1. Põhjused tsüstid läbipaistev vaheseinad 2. Kliinilised nähud ja sümptomid 3. diagnostika ja ravi tsüstide läbipaistev aj...\nSisu: 1. põhjuseks neeru tsüstid 2. kliinilisteks ilminguteks haiguse 3. diagnostika ja ravi neerupuudulikkusega tsüstid 4. R...


Circumcisio | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nCircumcisio 03.04.07 / Meestearst\nKui palju maksab ümberlõikamise protseduur teie kliinikus? Kas seda tehakse Tallinnas või Tartus? Kas protseduur tehakse kohaliku tuimestusega või narkoosiga? Kui pikk on taastumisperiood? Mida protseduurile registreerimiseks teha?\nMeditsiinilisi näidustusi mul ei ole. Eesnahk on pool aega maas, pool aega osaliselt sugutiluki peal. Sõltub sellest, mis asendis peenis parajasti püksis on. See on muutunud häirivaks. Pidevalt sugutipea taga ka ei seisa, mis aga oleks mu isiklik eelistus. Olen 10 aastat asja peale mõelnud ja otsus op teha kindel.\nMina arstina selle seletuse alusel opereerida ei soovitaks. Eesnahal on oma oluline roll mehe organismis ja ka seksuaalelus. Kardan, et kui praegune seisund teile lihtsalt ei meeldi, siis ei pruugi teile ümberlõigatud seisund samuti meeldida. Soovitan külastada kogenud meestearsti ja silmast silma mõtteid vahetada. Kui teie argumentatsioon ületab arsti (vastu)väited, siis võib opile aja panna.


Eesti keskmine piimatoodang on 8416 kg - Põllumajandusuudised\nPiimaveiste jõudluskontrollis oli 01.01.2014 seisuga 764 karja ja 92134 lehma, mis moodustab 94,9 % Eesti lehmadest. Kõige rohkem on jõudluskontrollis lehmi Järvamaal (13728), Lääne-Virumaal (11002), Jõgevamaal (10322). Aastaga suurenes karjasolevate lehmade arv Eestis 1860 võrra.\nkuni 100 aastalehmaga Lea Puur (31 aastalehma (01.01.2014 karjas 32)) – 12330 kg,üle 100 aastalehmaga Soone Farm OÜ (208 aastalehma (01.01.2014 karjas 221)) – 12386 kg.\n3–10 aastalehmaga karjadest Ülo Kuusikul Põlvamaal (4 lehma);11–100 aastalehmaga karjadest Einar Sõmeril Jõgevamaal (31 lehma);üle 100 aastalehmaga karjadest Eerika Farm OÜ-l Tartumaal (149 lehma).\nPõhjalikum info piimaveiste jõudluskontrolli tulemuste kohta on Jõudluskontrolli Keskuse koduleheküljel.\nSaare Veisekasvatus OÜ Saaremaal – 702 veist;Virika Farm OÜ Järvamaal – 582 veist;Piilia Põllumajanduse OÜ Raplamaal – 456 veist.\nSigade jõudluskontrollis oli 01.01.2014 seisuga 32 seafarmi ja 14758 siga .\nLisaks farmidele on jõudluskontrollis Eesti Tõusigade Aretusühistu seemendusjaam 53 kuldiga. Võrreldes eelmise aasta algusega on farmides olevate sigade arv vähenenud 524 sea võrra.\nSuurima viljakusega emised kuulusid Saimre Seakasvatuse OÜle (Viljandimaa), kus sündis 13,8 elusat põrsast pesakonnas. Järgnes Osaühing Markilo (Lääne-Virumaa), kus vastav näitaja oli 13,2.\nKõige rohkem põrsaid pesakonnas võõrutati samuti Saimre SeakasvatuseOÜs (12,4) ja Osaühingus Markilo (11,9).


Iga kolmeaastane saab sellega hakkama… | Värvimaailma argipäev\nIga kolmeaastane saab sellega hakkama…\nHomme ootab mind koolitama üks tore rühm sõimeõpetajaid. Ja nii ma lugesingi ja mõtlesin, kuidas kolmeaastased lapsed kunsti loovad ja mida kujutavad-maalivad-joonistavad. Tundub, et sain selgust. Tegin kiire tõlke ühe noore isa poolt korraldatud eksperimendi kirjeldusest. Eksperiment ise toimus moodsa kunsti galeriis koos kolmeaastase mehikesega, kellel nimeks Puk.\nLugu ise oli laias laastus järgmine:\nMoodne kunst – see on see kraam, mis paneb meid muigama. Ekseldes avarates galeriides ning püüdes end oma kohtingukaaslase silmis välja vabandada repliigiga: isegi mina suudaksin paremini, kui need tegelased siin. Just, see on see tavaline väljend, mis lendu läheb. Ja te lisate selgituseks: “See kõik näeb välja nagu kolmeaastase soperdis.” Miks just nimelt kolmeaastase ja mitte nelja või viieaastase poolt loodu? Kuid nii see fraas tavaliselt kõlab.\nSee on tavaline väljendusviis, mida kasutavad inimesed, kes kunsti lihtsalt kommenteerivad sellesse süvenemata. Oli juba ammu aeg selle nn teooria testimiseks. Niisiis võtsin ma kaasa ühe kolmeaastase tegelase nimega Puk, karbi värvilisi pastelle ja pabereid ning suundusin Amsterdami vast avatud Stedelijki Muuseumi, et koos Pukiga neid moodsaid töid lähemalt takseerida.\nPuk alustas oma meistriklassi süvenedes Ellsworth Kelly töösse. Ellsworth Kelly on kunstnik, keda köidavad suured puhtad värvipinnad. See tähendab lühidalt seda, et kunstnik valib mõned värvid ning asetab nad selgete puhaste pindadena lõuendile. Ning kuna Pukil oli seljas selgete laiade siniste ning roheliste triipudega pusa võis oletada, et sama kunstnik on kujundanud ka Puki tänase riietuse.\nMaal kandis nime “Sinine, Roheline, Punane” ning oli õlivärvidega maalitud aastal 1964. “Kolm värvi”, nentis Puk, “see on kena.” Ja kui ma küsisin Pukilt, kas ta sooviks seda maali oma tuppa seinale, vastas ta kõhklematult: “Jah.” Ning nüüd pöidlad pihku – kohe on valmimas Puki version asjast “Puk a la Ellsworth”.\nÜks muuseumitöötaja ligines ja selgitas: “Kui te pikemalt ja lähemalt vaatate, siis märkate veelgi rohkem värvitoone.” Ma noogutan nõusolevalt. Puk hõõrub kogu käega oma värvitriipe paberil laiali, võib olla soovib ta neid omavahel kokku sulatada, kuid ma pole selles päris kindel. Ma arvan mitte keegi ei aima täpselt, mis kunstniku peas toimub, kui ta töötab.\nOlles värvid laiali hõõrunud, kõlab noore meistri kommentaar: “Valmis.” Aga te ärge laske end petta noore autori kuldkala silmadest, ta teeb alati sellist nägu kui on mõne kelmusega, näiteks kunsti kopeerimisega, hakkama saanud. Ärge olge tema järgmine ohver.\nTegin Pukile ettepaneku kopeerida ka järgmist tööd, kuid kahjuks osutus see tema meelest “koledaks” ja nii me liikusime saalis edasi.\nKole töö oli selline:\nJärgmine taies, mis köitis noore kunstniku tähelepanu jäägitult oli Wolfgang Tillmani “Politsei Helikopter” aastast 1995. Tillmani kohta öeldakse, et fotograafina peegeldab ta tänapäeva ühiskonda, selle elustiili ning moodi, samas rõhutades mingit kindlat sotsiaalset või ka poliitilist sõnumit. Mind pani imestama, et see foto Puki nii palju köitis. Ehk oli see helikopter ning vinge valgusvihk, mis talle seal meeldisid?\nMu oletus pidas paika: “Valguskiired taevas”, nentis Puk, “öö on veidikene õudne, aga ilus!” Ja nii see oligi. Ning kui te juhtute olema täielik tainapea, siis te muidugi ei mõista, et punased jooned paberil on loomulikult valgusvihud ning midagi on toimumas all lehe vasakus nurgas. Öö lisatakse töösse järskude ilmekate mustade joontega, mis ilmselgelt annavad edasi kogu öise kõheduse ning kontrasti päevaga. Teine võimalus: Puk lihtsalt oli tänaseks tüdinenud täpsemate koopiate valmistamisest. Peale öö tumedust ehitas Puk ka pastellidest mõned maja kujutised, tähistamaks linna.\nMõned majad ka paberile ja voila – ongi valmis. See töö sai ka allkirjastatud – autor pühkis sinna puhtaks oma käed ja pluusivarrukad. Igatahes lõppes lugu pastellide laiali lennutamisega põrandal ning käte pühkimisega muuseumi valgel seinal. Muuseumitöötajad olid väga õnnetud juba niigi: “Vabandage härra, see põrand on parkett.” Kuigi Puk oli lihtsalt üks tavaline väikemees olid valvurid järjepidevad ning tungivalt nõudlikud, pannes kirja mu nime, aadressi ja telefoninumbri. Valvurid mõjusid noorele ekspressionistile distsiplineerivalt ning Puk muutus taas korralikuks lapseks, kes klammerdus mu püksisiilu ning ei kippunud enam oma käsi muuseumi valgetele seintele puhtaks pühkima. Käisime käsi pesemas. Ning siis läksime tagasi saali ja tegime viimase foto noorest meistrist. Mööduv daam ütles käejälgede kohta seinal: “Oo, kena töö”. Nii omandaski moodsa kunsti muuseum uue värske taiese. (Mis ripub seal seinte puhastuseni).\nJa nii ongi: kui keegi veel väidab, et moodne kunst näeb välja nagu oleks selle teinud kolmeaastane, siis sellest hetkest alates on neil tuline õigus seda väita.\nBy Sander Roks / tõlge vabas vormis Anneli Laasi\nKuidas teile see lugu meeldis? Millised on teie muuseumikogemused väikeste lastega? Mida maalida-joonistada kolmeaastastega? Kellel on ideid – palun kirjutage mulle.\n← 101 postitus…\nLastestuudio kribamised →


sul ei ole raha üürikorteri esimeseks makseks ja ometi üürid sa 500€ korteri!? kommunaalid tulevad ju veel lisaks sellele. ja selles 500-euroses üürikorteris on vaja esimese asjana hakata tegema remonti? kas nad mitte kotti pähe ei lasknud tõmmata endale selle üürikaga?\nKõige tavalisem vanas majas Mustaka 3-toaline maksab 450-500.-\nSuur osa inimesi kahjuks elavadki üle jõu, ega muidu poleks Eestis eluaseme laene 8,5 miljardit.\nEluasemelaen on pigem investeering. Igasugused tarbimislaenud on saatanast.\nEluaseme laen võib olla vägagi mõistlik otsus võrreldes muude varjantidega aga investeeringuks seda nimetada on ikka natuke palju. Ega finants konsuldandid ilma asjata ei räägi, et põhi eluase on alati rohkem kulu kui midagi muud.\nLihtsalt üürida on tihti sama kallis vähemalt (kuust kuusse siis) ja lõpuks ei ole endal midagi konkreetset käes. Aga kui ise omad pinda siis ikkagi ka matad sellesse suure hulga raha remontide j.n.e. jaoks mida üürides ei ole vaja teha. Aga selle “investeeringu” vilju lõikavad keskmise inimese jaoks ikkagi alles järgmine põlvkond (kelle pärandus sülle kukub) mitte nii palju tema ise.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.08 20:32; 18.08 20:44;\nOlen vanusega aru saanud, et praktiline mõtlemine on samasugune kaasasündinud oskus, nagu laulmine või joonistamine. Kui satuvad kokku kaks kehva majandamisoskusega inimest, ongi tulemus selline nagu seal artiklis. Eks natukene saab arendada, nagu joonistamisoskustki, aga mõnel lapsel igasuguse koolituseta ka rohkem praktilist taipu, kui mõnel täiskasvanul õppideski olema saaks.\nMuidugi teisel pool on juba koonerdajad, ega see ka hea ei ole.\nLaulmist ja joonistamist (ja enamusi asju) saab keskmisele inimesele õpetada ikka oluliselt rohkem kui ainult “natuke arendada”. Lihtsalt suurem osa õpetajaid ei oska õpetada kahjuks. See on jälle tingitud sellest, et ühiskonnas on millegi pärast levinud see arusaam, et niisugused asjad on mingi “andekuse küsimus.” Ei ole kusjuures (ja need kes oskavad õpetada on seda ka igasuguste “lambi” õpilaste peal tõestanud korduvalt.)\nNeed kes ise n.ö. loomulikult (“puhtast andekusest”) õpivad neil on enamasti varakult lapsest peast juba mingi eeskuju ees. No näiteks kui paljude muusikute lapsed üldse viisi ei pea või kunstnikute lapsed kohe üle üldse joonistada ei oska? Aga selleasemel, et vaadata asja õige nurga alt (elav õpiku näide koguaeg ees lapsest saadik) hakatakse rääkima mingitest müstikalistest geenidega edasi antavatest võimetest.\nNeed ei ole võlu võimed vaid õige õppimine algusest peale. Ja praktilise mõtlemisega on sama lugu. Ja matemaatikaga. (Kui paljudele meist on koolis äeldud, et “sinu pea nüüd küll seda numbrite värki ei võta. Ja kui paljud meist on seda ise ka uskuma hakanud)?\nJa finants käitumisega on sama moodi. Nii, et ja. Tuleks õpetada koolis. Aga õpetajate poolt kes ka oskavad õpetada. Kust selliseid saada ja veel hulgi seda ma kahjuks ei oska öelda.\n(Vahe märkus: Puudega inimesed jätaks siis välja eks s.t. need kes tõesti ei suuda mingi tervise vea tõttu teatud asju ära õppida.)\n…Päevalehes. Remondiks võeti laenu, auto putitamiseks ka, üüriti suurem korter, aga maakleritasuks ja tagatiseks pidi laenu võtma… Sissekirjutust elukohas pole.\nMees sai koondamisel vaid pudeli napsu kaasa, seega töötas mustalt.\nMis puutub asjasse koroona?\nEks elu nii õpetabki seadusi ja ühiskonnas toimiva reegleid. Mustalt töötamine tekitab mulje, et saan rohkem töötasu, aga tegelikult jäetakse ennast seaduslikest kaitsetest ilma.\nremontivajav? no ei tea. ja kui ongi sellised hinnad, siis tuleb lihtsalt kahetoalises elada, kui raha ei ole. või lasnamäel. pealegi oli nende üürimise algus ikka mitmeid aastaid tagasi, tollaseid hindu ei saa 2019/20 talvega võrrelda.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 18.08 11:39; 18.08 21:09; 18.08 23:24;\nKahetoalises neljakesi? Lõpeta. Kahetoalises on võimalik max kahekesi elada. Viimased 3 aastat on hinnatase suht stabiilsena püsinud, vahet pole, millal täpselt üüriti.\nKahetoalises neljakesi? Lõpeta. Kahetoalises on võimalik max kahekesi elada.\nNo nüüd elavad ema korteri väikeses toas neljakesi…\nMingu maale lehmi lüpsma, tööd aasta ringi ja ehk mingi kuur antakse elamiseks ka.\nNii! Anna mulle nüüd telefoni number, kes soovib kahte ehtsat linnainimest enda juurde maale tööle (palk võiks olla vähemalt 800€) ja annaks veel elamise ka nelja liikmelisele perele. See oleks tõeline “dream come true”!\nKusjuures selliseid kohti ON OLEMAS! Ja mitte 800€, vaid üle 1000€! Tean seda väga hästi ja eestlastele see ei kõlba, ukrainlased elavad hea meelega ja töötavad!\nLeidsin lisaks saamatutele tööpakkumised koos elukohaga päris mitmed, valdkonnaks märkida põllumajandus : https://www.tootukassa.ee/toopakkumised\nKa eesti keele õpetajatega tundub väga-väga suur probleem olevat.\nMatemaatika pole muide lihtsalt praktiline õpetus, vaid teadus. Finantskäitumine on rakenduslik ala – nagu tööõpetus või perekonnaõpetus. Viimast vist kooliprogrammides enam pole. Ühiskonnaõpetuses tuleks aga kindlasti rääkida ümbrikupalkade mõjust ühiskonnale ja üksikisikule endale. Kui aga vanemad on nõus ümbrikupalkadega ja seda kiidavad, mis see õpetajagi koolis teha saab. Isiklik eeskuju (mitte ainult geenid) nagu muusikute, kunstnike, ärimeeste jne lastel on ka ümbrikupalkade saajate lastel seega olemas.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.08 22:13; 18.08 22:42;\nVõi siis ei suuda see sinu poolt tsiteeritud kägu mõne tervisevea tõttu vigadeta kirjutama õppida.\nMu klassiõe pere elas just neljakesi kahetoalises. Priske kass oli veel lisaks. Oli tavaline paneelikas, umbes 40 ruutmeetrit, tillukese köögiga. Isa-ema töötasid mõlemad ja küllaltki normaalsetel töökohtadel. Ja kujuta ette, nad kutsusid veel külalisi ka! Ja see kõik polnud mingi 50 aastat tagasi, vaid 2000ndatel. Nüüd on klassiõde ammu täisealine ja oma elu peal, aga pakun, et tema vanemad elavad endiselt samas. Miks nad nüüd peaks kolima, kui lapsed kodust läinud?\nTegu polnud vaeste inimestega ja ega nemad ainsad nii elajad polnud, enamus klassikaaslasi elas korteris ja sugugi mitte 4-toalistes. See on mingi viimase 10-15 a teema, et lastega ei saa korteris elada ja kahetoalisse pere ei mahu. No kuueliikmelisel perel oleks muidugi kitsas jah, aga neli inimest elab veel ära. Minu pere näiteks on kohe kuueliikmeline ja meil on küll maja, kuid 110 m2 suur ja ruume on arvuliselt vähe, aga kõik siiski saavad oma vajaliku privaatsuse.\nSee “koroonavaene” pere elas jah üle oma võimete, tuleviku arvelt laenatuga. Paraku, tulevikus pole sama hea või veelgi parem sissetulek garanteeritud. Tulevik on alati pisut ettearvamatu ja seepärast soovitatakse inimestel nii poole aasta elamisraha varuks koguda ja hoida. Oleks see pere seda soovitust jälginud, ei peaks nad praegu seal vanaema tagakambris elutsema, eriti kui mees oleks ametlikult tööl olnud ja praegu töötuskindlustushüvitist saaks.\nJah, paraku on see teada, et logopeedide ja tugiõppega on meil koolides probleeme olnud ja on jätkuvalt. Kahju, et sa mu esimesse lausesse kinni jäid. Ma ei saa nõustuda, et kõik probleemid õpetajate süüks aetakse, sh ka laste joonistamise, laulmise ja ka finantskäitumise oskuse puudus. Ma ei ole õpetaja, aga oma poja puhul tegin ise valiku kodus talle pigem eesti keele grammatikat õpetada kui viisipidamist. Joonistada ei oska ma ise ka kahjuks, aga kooli ei süüdista – see ongi mu isiklik eeskuju, et me kodus molberti taga küll pole, aga üritame end arusaadavalt väljendada ja ka lastele selleks eeldusi luua. Ei salga, et diagnoosiga düsgraafiku puhul see on keeruline\nMitte kunagi poleks ma nõus sellega, et eesti keele ja kirjanduse õpetajad asendataks finantskäitumise õpetajatega.\nTegu polnud vaeste inimestega ja ega nemad ainsad nii elajad polnud, enamus klassikaaslasi elas korteris ja sugugi mitte 4-toalistes.\nMa elasin vanematega kahetoalises kuni 15-eluaastani aastal 1986. Meie klassis viiendik elas eramutes tol ajal. Siis läksime edasi suuremasse. Ise üksikuna elasin üheses, peikaga ostsin kahese ja kui laps sündis, kolisime kohe kolmetoalisesse ning hiljem majja. Mulle ei meeldi pead-jalad koos ning seega mõistan ka teisi, kellele see ei meeldi. Tallinnast muidugi räägin.\nMa elasin vanematega kahetoalises kuni 15-eluaastani aastal 1986. Meie klassis viiendik elas eramutes tol ajal. Siis läksime edasi suuremasse. Ise üksikuna elasin üheses, peikaga ostsin kahese ja kui laps sündis, kolisime kohe kolmetoalisesse ning hiljem majja. Mulle ei meeldi pead-jalad koos ning seega mõistan ka teisi, kellele see ei meeldi\nma võin ju ka öelda, et ainus normaalne elamisviis on see mis meil – ruumikas eramaja viiele inimesele. aga sa saad ju aru, et kui raha ei ole, siis ei saa sellist elu endale lubada! loomulikult on suht keeruline neljakesi kaheses. ma tean, ma olen pärast eestisse naasmist majaehituse ajal elanud kahetoalises viiekesi. ligi aasta. oli keeruline. ma olen elanud esimesed 17 eluaastat neljakesi kahetoalises, põrgusse, ühtki poissi ei saanud koju kutsuda, kuna elasin noorema vennaga samas toas. aga mida teha siis? olud on sellised nagu nad on ja kui raha ei ole, siis saab üürida ainult sellist korterit/maja, mille jaoks raha jätkub. sellel perel ilmselgelt ei jätkunud 500€ maksva üürika jaoks. aga nad üürisid selle ikkagi.\nSee artikkel oli ilmselt välja mõeldud. Hoiatuseks, või nii.\nKaotasid töö koroonakriisi tõttu (toitlustus, turistide vaegus).\nNetosissetulek oli enne üle 2000€. Ometi võeti laene igapäevasteks asjadeks.\nJa üürimise kiitjad, pangalaenuga ostetud korteri puhul oleks saanud pangalt maksepuhkust paluda või kasvõi korteri müüki panna ja väiksema osta.\nPigem on neil 10 korda parem ja 100 korda kiirem leida odavam üürikas. Kes hakkab praeguses kriisis korterit ostma? Ja kas tõesti arvad, et saad korteri eest vähemalt sama palju kui ostes? Naljanina.\nlaenuga korteri oleks saanud selleks ajaks välja üürida, üürihind on pea alati kõrgem kui samaväärse laenusumma, seega olude paranedes oleks elamispind siiski olemas ja ühel ilusal päeval ka enda oma. praegu pole muud kui ema surma ja pärandust oodata.\nveel 30 aastat tagasi oli täiesti tavaline, et 2-3 lapsega pere elas kahetoalises, pea terve meie kortermaja oli selliseid peresid täis ja keegi ei vingunud. 36 korteriga majas oli 3 3-toalist ja 3 1-toalist, ülejäänud 30 olid 2toalised. kusjuures ühes ühetoalises elas 2 lapsega pere, ühes 1 lapsega, ühes elas vanapaar kahekesi. 3-toalistes elasid 3 lapsega pered. kusjuures nii mõneski 2toalises elas veel ka üks vanavanem lisaks perele. kõigil käisid külalised, peeti suuri sünnipäevi jne. täiesti tavaline tolleaegne elu oli ja hea, kui oli oma korter, mitte ühiskorter nagu veel kümmekond aastat varem kombeks.\npraegu peab olema n+1 tuba miskipärast, muidu pole võimalik elada\nma võin ju ka öelda, et ainus normaalne elamisviis on see mis meil – ruumikas eramaja viiele inimesele. aga sa saad ju aru, et kui raha ei ole, siis ei saa sellist elu endale lubada!\nKahese ja kolmese hinnavahe on pea olematu. Mu laps üürib kahetoalist 600-ga näiteks. Seega kolmene viiesaja eest on ok.\naenuga korteri oleks saanud selleks ajaks välja üürida, üürihind on pea alati kõrgem kui samaväärse laenusumma,\n100-tuhandese korteri laenumakse on 380.- ja üürihind 450.- Pole selline vahe jändamist väärt.\nno sellisel juhul saanuks oma laenuga ostetud korteri välja üürida lausa nii, et laenumakse makstud ning 70 eurot jääb veel söögirahaks ka ema juures elades. kui olukord paremaks muutub, saad oma koju tagasi kolida ja 20 või 30 aasta pärast oled sa koduomanik ka siis, kui kogu selle aja ema tagatoas pead elama. lisaks teenid aastas ligi 1000 eurt kasumit ka selle väljaüürimise pealt.\nvastasel juhul oled pensinärina kusagil varjupaigas, sest mustalt või madalapalgalisena tööl käies ei kogu pensionisambasse ka suurt midagi ning korteri üürimiseks pensist lihtsalt ei jagu\nMuidugi on sellised kohad olemas. Mis maailmas te elate, et sedagi ei tea? Ja mis tähendab “ehtsat linnainimest”? Kui inimene suudab ja tahab tööd teha, siis õpib ka maatööd selgeks. Pole see linnainimene nii eriline sugugi.\nEi tohi olla seda, mida ei saa endale lubada. Muidu võib juhtuda nii, nagu sellel perel juhtus. Koroona pole sugugi ainus asi, mis juhtuda võib.\nSeega tuleks koostada pere-eelarve, kus kõigepealt on eluasemekulud jms hädavajalik, samuti kõrvalepandav raha. Siis saab otsustada, kui kallilt saab süüa, riideid osta ja lõbustustele kulutada.\nKui kallilt saab süüa? Elus püsib ka menüüga, kus hommikuks on veega kaerahelbepuder, lõunaks makaronid tomatikastmega ja õhtuks siis … (ma ei tea mida, konservsupp), magustoiduks on korra kuus mannapuder kisselliga, kuhu siis eriliste päevade puhul (nagu Vabariigi aastapäev jms.) pannakse ekstra teelusikatäis suhkrut…\nKui kallilt saab süüa? Inimesed söövad teatud menüü alusel ja teatud kvaliteediga toite, et püsida tervetena, elujõulistena, omada energiat. Kas normaalsest ja tervislikust toitumisest on ka äkitselt saanud ebavajalik moeröögatus ja luksuskaup ning pigem oleks finantsiliselt parem sellele kuluv raha kõrvale panna?\nMida ma aga isiklikult sellele perele soovitan, on, et kui majandus taastub, siis võtta üks tarbimislaen (või mis iganes laen kui ise ei jõua koguda) ja investeerida see üheotsepiletitesse tsiviliseeritud riiki. Ma olen näiteks märtsikuust saadik tänu sellele pandeemiale nö töölt kõrvaldatud ja firma, kes mind palkab, maksab mulle mitte midagi tegemise eest 80% minu palgast. Osad inimesed saavad seda toetust kuni oktoobrikuuni.\nKa siin tsiviliseerimata Eestis on olemas töötasu hüvitis. Ja koondamishüvitis ja töötuskindlustushüvitis. Ainus häda, et neid ei maksta nn mustalt töötajatele. Aga ka seal sinu tsiviliseeritud riigis ju ei maksta neid toetusi-hüvitisi-värke mustalt töötajatele, kas pole?