(Algus eelmises Sirbis)\nPaljud Euroopa suured staarid olid 2008. aastal hõivatud Aasias, mõtlen muidugi eeskätt Herzog & de Meuroni kuulsusrikast Pekingi olümpiastaadioni ning Sir Norman Fosteri maailma suurimat Pekingi lennujaama. Tänavuse arhitektuurielu kindlaks suursündmuseks saab Rem Koolhaasi ja Ole Scheereni kaua oodatud Hiina Kesktelevisiooni hoone valmimine, mis arvatavasti samuti mitmesuguseid preemiaid nopib, ent ei lase raugeda poleemikal, kas ikka on eetiline projekteerida ideoloogiaehitist nii kahepalgelisele tellijale, nagu seda on Hiina valitsus. („Oleksin olnud idioot, kui oleksin selle tellimuse ära öelnud,” on Koolhaas hoolimatult pressile vastanud, millega ta mõistagi ainult õli tulle valas.)\nZaha Hadidil, kes praegu hoogsalt IdaEuroopa pealinnadesse pilvelõhkujaid joonistab (250meetrine Varssavisse ja nüüd ka 200meetrine Bukaresti, esimene jääb küll esialgu ehitamata), sai möödunud aastal valmis nelja skulpturaalse jaamahoonega Nordparki mägiraudtee Innsbruckis. Tänavu valmib ka tema moodsa kunsti muuseum MAXX I Roomas. Suuri muuseume tuleb veelgi: Ateenas on juba valmis Bernhard Tschumi Akropolise muuseum, mida möödunud aastal publikule tühjana juba näidati, kuid ekspositsiooniga koos avatakse see tänavu kevadel. Tschumi suur ja destruktiivne hoone on juba põhjustanud kriitikat, paljudele ateenlastele on see ehitis vastuvõetamatu.\nLondonis on lõpetatud ning septembris ametlikku avamist ootamas ühe fantastilisema Euroopa muuseumi, Londoni teadusmuuseumi Darwini keskuse uus ehitusjärk, mille sümpaatselt pehmejooneline silebetoonist vorm meenutab kookonit või lihvitud merekivi. Insenerlikult novaatorliku kaheksakorruselise akendeta ehitise arhitekt on C. F. Møller Taanist.\nPole ime, et Taani arhitektid ka väljaspool oma riiki aktiivsed on – arhitektide arvu poolest on Taani Euroopas kolmandal kohal (165 arhitekti 100 000 elaniku kohta). Esikohal on Liechtenstein 261 ja teisel kohal Itaalia 194 arhitektiga, Eestis on neid 54. Möödunud aasta veebruaris avati Londonis Stephen Lawrence’i keskus – maja mustanahalisele noormehele, kes tahtis saada arhitektiks. Ta mõrvati 18aastasena Londoni tänaval, millele järgnes üks kõmulisemaid kohtuprotsesse. RIBA (Briti Kuninglik Arhitektuuriinstituut, mis saab tänavu 175-aastaseks) asutas temanimelise arhitektuuripreemia ning fondi. Lawrence’i-nimeline keskus on mõeldud noorte arhitektuurihuvi äratamiseks ning nende kaasamiseks linnaplaneerimisse. Selle arhitekt on Tansaanias sündinud David Adjaye, keda on nimetatud 2008. aasta esiletõusjaks („Adjaye sai kuulsaks,” on kirjas ameeriklaste Architecti aasta arhitektuurisündmuste loetelus). Kuulsaks sai ja uude majja kolis hiljuti üks teinegi mustanahaline, kes ka tahtis kunagi arhitektiks saada – Barack Obama. Oma arhitektuuriteemaliste väljaütlemistega (vau!-arhitektuuri aeg on möödas, vaja on uut suhtumist, ehitada tuleb infrastruktuure jms, mitte monumentaalseid üksikehitisi) on ta ameerika arhitektid juba elevile ajanud, kuid see on teise artikli teema. Euroopa muuseumidega jätkates: 2008. aastal valmis Saksa okeanograafia muuseum Ozeanum Stralsundis, selle projekteeris legendaarse Günther Behnischi poeg Stefan. Münchenis valmis Brandhorsti kollektsiooni muuseum (Sauerbruch ja Hutton), Austrias Newhausis Sloveenia piiri ääres Herbert W. Liaunigi muuseum (Querkraft Architekten) – pikk pulk, mis ulatub pika konsoolina autotee kohale. Mehi muuseumisse eriti ei meelita, kuid suureks erandiks on automuuseumid. Arhitektuurikriitikute huvi pälvinute seas on jaanuaris avatud Porsche muuseum Stuttgardis (Viini arhitektuuribüroo Delugan Meissl): väljast meenutab see hiiglaslikku autolaternat ja seest on kriitvalge. Massimiliano Fuksasel valmis 2008. aastal 10 000 kohaga erkoranž Zenith Music Hall Strasbourg’is (projekt juba 2003. aastast). David Chipperfieldi Hamburgi uude Riverside hotelli ma ei kipu ja tema BBC kontorihoone Šotimaal Glasgows ei tundu ka kuigi ilmekas olevat. Tundlikum on eragalerii skulptuurne maja Berliini ajaloolises südames Kupfergraben 10. Chipperfieldil valmisid 2008. aastal ka Barcelona justiitslinnaku ehitised ja pilvelõhkuja Diagonal 197 uues büroohoonete kvartalis Campus Audiovisual (seal lähedal on ka Jean Nouveli Agbari torn).\nEfektne on FOA Architectsi (Farshid Moussavi ja Alejandro Zaera Polo) John Lewise kaubamaja-kinopleks Leicesteris. Leicester on tekstiililinn, kus on palju Aasia immigrante, ja arhitektid on katnud fassaadi suure idamaise mustriga. Mitmelt kihilt peegeldudes on see pidevas muutumises. FOA ökoloogilisest mõtlemisest räägib bambusruloodega kaetud sotsiaalmaja Madridi kiirelt arenevas Carabancheli linnaosas. Kriisi taustal tõuseb sotsiaalmajade ehitamine igal pool poliitiliselt korrektsena esile ning Hispaania on siin kindlalt esirinnas: riigi tellimusel ehitati läinud aastal umbes 900 000 korterit, on arvatud, et seda on sama palju kui mujal Euroopas kokku. Hollandi pilkupüüdvamaid büroohooneid on Kraanspoor („Kraanatee”) Amsterdamis. 270 meetrit pikk hoone on ehitatud mere kohale 1950. aastate betoonkaile, arhitekt Trude Hooykaas (OTH). Neutelingsil valmis Apeldoornis 2007. aasta lõpus keskmaksuameti hoone: maja on osaliselt vee all ehk Hollandi maksuametile on nii-öelda vesi peale lastud. Neutelingsi ja Riedijki viimaste aastate töödest on minu lemmikuid Hollandi meediamuuseum Hilversumis. Ametliku nimetusega Heli ja Pildi Instituut (Institute for Sound and Vision) kujutab endast muuseumi, arhiivi ja meediakeskuse hübriidi, kuhu on talletatud 700 000 tundi Hollandi tele- ja raadiosaateid, filme, muusikat ja hääli. Muuseumipileti asemel saab külastaja digisõrmuse, millega saab käivitada ekspositsiooni loendamatud ekraanid. Hilversumi vaiksesse keskusesse ei tohtinud ehitada kõrget maja ja nii sirutuvad hoone viis korrust maa alla, selle oranžpunased koridorid mõjuvad tänavatasandilt sisse astunule magnetiseerivalt nagu hõõguv kuristik, fassaadile annab erksuse värvilise fototrükiga klaas. Hollandist on Euroopa arhitektuuripreemiale esitatud ka Un Studio väljast oranž ja nurgeline, seest tulipunane Agoraa teater Hollandis Lelystadis, MVR DV Parkrandi kortermajad Amsterdamis jt. Parkrandi klaasrõdudega maja keskel on mujaltki tuttav kaheksa korruse kõrgune tühimik, teise korruseni ulatuva platoo peal on park, kuhu ei tule võõraid ega pääse autod laste mängumaale parkima, nagu see Eesti õuedes nii tavaline on.\nMVR DV üleni kärbsetõrjesinises Didden Village Rotterdamis ei sunniks mind küll miski elama ja mitte selle pärast, et üks maja teise katusele on tõstetud, vaid just sinise värvi pärast. Hollandi väga omapärastest majadest võib nimetada veel Almere villa moodi maja, mis tegelikult on lambalaut (70F Arhitektid). Pritzkeri laureaat Jean Nouvel kandideerib Euroopa preemiale kilomeetripikkuse lipupunase seinaga Bergamos Milano-Venezia kiirtee ääres. „Il kilometro Rosso” („Punane kilomeeter”) pole siiski lihtsalt sein, vaid Brembo korporatsiooni hoone (ühtlasi hea reklaamialus). Nouvelil valmis läinud aastal ka minimalistlik välibasseiniga veekeskus Le Havre’is (Les Baines des Docks), mis seest üleni valge. Pariisi kaldapealsele aga ilmus pikkade roheliste koridorisoolikatega ehitis (Docks de Paris, kus asuvad disaini- ja moekeskus, söögija joogikohad), mis meenutab kaldale uhutud mererohunuustakat (noor Pariisi büroo Jakob & MacFarlane). Prantsusmaal ehitatakse arhitektuurikoole: 2007. aastal valmis Pariisis Val de Seine’i arhitektuurikooli uus hoone (Frédéric Borel, tööstushoone rekonstruktsioon), 2008. aastal aga Anne Lacatoni ja Jean-Philippe Vassali Nantes’i arhitektuurikooli valge konstruktivistlik hoone. Koole on vaja, sest arhitekte on Prantsusmaal 100 000 elaniku kohta tõesti vaid 47, mis on vähem kui Eestis (54).\nLäinud oktoobris kuulutati Barcelonas maailma arhitektuuri festivalil aasta parimaks ehitiseks Dublini naisarhitektide büroo Grafton Architects (Yvonne Farrell ja Shelley McNamara) Luigi Bocconi ülikool Milanos, selle konsoolset auditooriumiosa on võrreldud Konstantin Melnikovi kuulsa Russakovi klubiga (1927) Moskvas. Itaaliast rääkides ei saa muidugi mööda Santiago Calatrava Venezia uuest sillast, mis avati biennaali ajal. Teine sild valmis Calatraval Regio Emilias, kuhu ta ehitab ka suuremat sorti terminaali. 75aastane Álvaro Siza, kes saab tänavu veebruaris RIBA kuldmedali, lõpetas raamatukogu Viana do Castelos (Portugal). See on Sizale omaselt askeetlik ja selge, omapärase ajatu arhitektuuriga betoonehitis. Sizat on nimetatud tipparhitektidest kõige vähem tunnustatud arhitektiks. Asjata ei maini ma eakamate vanust – see ei takista neid vitaalne ja tegus olemast. Madridi 2004. aasta 11. märtsi terroriarhit ohvrite mälestusmärk M-11 (FAM architectura y urbanismo) pälvis arhitektuuriajakirja Detail aasta parima ehitise tiitli ja valiti samuti rohkem kui 300 kandidaadi hulgast. Maa alla varjatud memoriaalist kõrgub maa peale klaassilinder, mille tekstid ja pildid hajuvad valgusesse. Monumendis sees käinud kirjeldavad tugevalt metafüüsilist atmosfääri (ise pole seal olnud). Hispaania uusehitiste loetelu tuleks väga pikk, piirdun vaid mõnede nimetamisega: Juan Navarro Baldewegil valmis Madridis Teatro Del Canal, Ábalos & Herrerosel bioklimaatilised tornid Vitoria-Casteizis Salburua Fensis, maastikulist arhitektuuri esindavad La Rioja veinikeskus Logroños (FOA) ja Richard Rogersi Protos Winery Peñafielis. Teravmeelne ehitis on noorte arhitektide Emiliano Lópeze ja Mónica Rivera hotell Tudelas: robustsete puuviljakastidega piiratud park, millega kontrasteeruvad hotellibokside elegantsed klaasseinad ja sisustus. Zaragoza 2008 Expo ehitistest on esile tõstetud Aragóni konverentsihoonet (Nieto ja Sobejano) ning veelgi enam kontseptuaalset Hispaania paviljoni (Francisco Mangado), mida ümbritsesid peenikesed keraamilised sambatorud. Zaragozas valmis ka Herzog & de Meuroni Goya muuseum (rahvusmuuseumi juurdeehitisena). Euroopa Liidu preemiale šveitslased kandideerida kahjuks ei saa. Kui aga tahta Mies van der Rohe nime kandvat preemiat kõige mieslikumale ehitisele anda, siis tuleks see määrata kas Eduardo Souto de Mourale Burgo tornmaja eest Portos, Dominique Perrault’le kohtupalee eest Luxembourg’is või ME hotelli eest Barcelonas. Nii järjekindlalt sirgete tahukate arhitekte pole enam kuigi palju, tehakse ikka rahutuid nurki, lokaatoreid ja konsoole kui mitte maastikulist või mulliarhitektuuri. Kokkuvõtteks Tõenäoliselt nimetasin möödaminnes ära vähemalt pool tänavuse Euroopa arhitektuuripreemia finalistidest (lisandub valik 2007. aasta ehitistest), tahaks loota, et ka peapreemia saaja.\nParima valimine 340 seast (nimekirjas on tegelikult 345, kuid võib juhtuda, et mõnda objekti ei tunnistata veel täiesti valminuks) sõltub muidugi paljudest teguritest ning otsustajate rahvustki ei saa eirata. Juba riikide esindatuse proportsioon näitab, kellel on rohkem šansse: kõige rohkem on kandidaate preemia asutajamaalt Hispaaniast – 36 objekti. Saksamaalt on 30 hoonet ja Inglismaalt 25. Kõige vähem on kandidaate esitanud Malta (3) ja Rootsi (4). Ega see võitja polegi nii tähtis, hinnaline on üldpilt, mis kandidaatide esitamise käigus kokku tuleb. Esindatud on kõik tänapäeva arhitektuuri peamised suunad modernistlikest kastidest täispuhutavate blob’ideni, high tech’ist ökoarhitektuurini, ikoonehitistest „kaduva” arhitektuurini. Palju ehitatakse ikka veel valget minimalismi, aga populaarsed on ka lõigatud nurkadega skulptuurid, ikka veel ka konsoolsed pulgad ja „periskoobid”. Pilt on kirju nagu rõivamoes või kunstinäitusel: tähtis on individuaalsus, aga samapalju ka autoripositsiooni kadumine, uued leidlikud fassaadimaterjalid ja tehnikad, teiselt poolt järjest enam ka säästlikkuse trend. Kui palju ka ei räägitaks staararhitektide troonilt tõukamise vajadusest, on nad endiselt menukad, kusjuures mitte ainult Hiinas ja Dubais, vaid ka Ida-Euroopas (ja Venemaal), kus neid jätkuvalt imetletakse. Demokraatlikult laiapõhjaline Euroopa Liit kogub aastaülevaatuse laua äärde staaride kõrvale kõikide liikmesriikide arhitektid ning neilegi jagub järjest enam tunnustust. Loodame, et ehk ükskord ka eesti arhitektidele.


★★★ Iowa suurepärases majas on minimalistlik disain ja privaatne interjöör ★★★\nTeie privaatsuse saamine on igas kodus väga oluline. Kuid tänapäevastes ja kaasaegsetes majades on need suured klaasiseinad ja see võib olla probleemiks. Noh, leidisime Iowa ilusat maja, mis haldab ideaalse tasakaalu eraelu puutumatuse ja avatuse vahel. Maja kujundas ainearhitektuur ja tundub väga huvitav. Esimene asi, mida märkate selle vaatamisel, on ülemise tasandi väike aknad.\nSee tõmbab tähelepanu asjaolule, et korrusel on peaaegu täielikult välimine. Siit leiate elutuba, kus on ilus kaasaegne kamin ja klaasist seinad, mis katavad enamuse ruumi. See võimaldab valguse sisenemist ja väga rahumeelset ja lõõgastavat õhkkonda, mis loodaks siseruumides, lastes õues käia.\nÜlemine tase sisaldab rohkem privaatseid ruume nagu magamistoad ja väiksemad aknad. Isegi kõik aknad pakuvad ilusaid vaateid ja lasevad piisavalt valgust, et muuta ruumid erksaks ja õhuliseks. See on suurepärane võimalus saada mõlemast maailmast parima. Ülejäänud disaini osas on maja minimalistlik välimus ja kaasaegne sisustus, kuid arhitektuur ja tegelik kuju võimaldavad tal integreeruda traditsioonilisse keskkonda.


Imiku psühhoosi tüübid ja selle põhjused / Neuroloogilised häired | Psühholoogia, filosoofia ja elu mõtlemine.\nImiku psühhoosi tüübid ja selle põhjused\nThe lapse psühhoos on psüühikahäire, milles on mõtlemise ja emotsioonide muutmine, see, mis teeb lapse reaalsusega kontakti kaotamata, on võimeline kuulma müra või nägema asju, mis tegelikult ei juhtu (hallutsinatsioonid) või usuvad asju, mis ei ole tõsi (pettused). Viimastel aastatel on suurenenud huvi sellise häire varajase avastamise vastu, et vähendada või vältida nii palju kui võimalik lapse ja tema perekonna elu tagajärgi ja kannatusi, sest uuringud näitavad, et Varajane sekkumine on seotud parema prognoosi ja parema elukvaliteediga pikemas perspektiivis, st tema täiskasvanueas. Selles Psühholoogia-Online artiklis kuvame teile imiku psühhoosi tüübid ja selle põhjused, samuti mõned nõuanded, mis võivad teid aidata.\nSamuti võite olla huvitatud: Üldised arenguhäired: määratlus ja tüübid Indeks\nImiku psühhoosi tüübid\nImiku psühhoosi põhjused\nOn mitmeid häireid, mis on vaimsed või mitte, mis võivad viia psühhootilise häire tekkeni lastel ja noorukitel:\nSkisofreeniat võib diagnoosida igas vanuses ja see on psühhootiliste häirete peamine põhjus noorukitel ja täiskasvanutel. Skisofreeniat lastel iseloomustab positiivsete psühhootiliste sümptomite olemasolu (mõtte-, luuletushäired) ja negatiivsed psühhootilised sümptomid (afektiivne lamedus, anergia, aeglane mõtlemine ja rääkimine)..\nPsühhoosiga lastel näib olevat vähem pettusi ja vähem katatoonseid sümptomeid, kuid neil on kalduvus esitada hallutsinatsioone, mõtte muutusi ja afektiivset lamedust..\nSee on haigus, mida iseloomustab hallutsinatsioonide ja pettuste olemasolu. Inimestel, kellel on see haigus, on harjumusi, mis ei ole kummalised, võivad esineda reaalses elus, nagu näiteks tagakiusamine, mürgitamine, muu hulgas. Need segadused on sageli seotud teatud kogemuste halva tajumisega, st deliirium võib olla tegeliku olukorra liialdamine.\nSee on vaimne häire, mida iseloomustavad püsivad psühhootilised sümptomid koos meeleoluhäiretega nagu depressioon või bipolaarne häire. Selle haigusega lapsed või noorukid kogevad tavaliselt hallutsinatsioone ja pettusi koos mania või depressiooni sümptomitega (bipolaarne häire). Sellel häirel on kõige suurem seos laste halvema prognoosiga.\nLühikesed psühhootilised häired\nSee on lühiajaline haigus, millel esineb psühhootilisi sümptomeid (hallutsinatsioonid ja pettused). Need sümptomid ilmuvad ilma hoiatuseta ja episood kestab umbes 1 kuu.\nAine põhjustatud psühhootiline häire\nSee häire esineb siis, kui nooruk võtab seaduslikke või ebaseaduslikke aineid psühhoosi tekitaval viisil. On mitmeid aineid, mis on seotud psühhoosi ilmnemisega või psühhootiliste sümptomite halvenemisega, mõned neist ainetest on:\nAlkohol: see on psühhootiliste episoodide tavaline põhjus. See võib tekkida kroonilise alkoholismi, joobeseisundi ...\nMarihuaana: on tõestatud, et see soodustab psühhootiliste sümptomite ilmnemist, vähendades psühhoosi künnist.\nKokaiin, hallutsinogeenid on muud ained, mis võivad soodustada psühhootiliste sümptomite ilmnemist.\nMuud psühhoosi põhjustavad häired on:\nPsühhootiline depressioonTugev depressioon, mis tekib siis, kui depressioonil on psühhootilised sümptomid nagu hallutsinatsioonid ja pettused. 50–60% lastest, kellel on see depressioon, võib tekkida bipolaarse häire.\nBipolaarne häire: mõnel juhul võib see käivitada psühhoosi, sest maniakaalse või depressiivse episoodi ajal võivad ilmneda mõned psühhootilised sümptomid.\nPaljud teadlased usuvad, et psühhootilise häire tekkimise põhjuseks võib olla geneetiliste, füüsiliste, keskkonnategurite kombinatsioon koos teiste riskiteguritega.\nThe psühhootiliste häirete kõige sagedasemad põhjused lastel ja noorukitel Need on:\nGeneetilised tegurid: mõningaid psühhootilisi häireid esineb sama pereliikmete hulgas. Psühhoosi tekkimise risk on suurem lastel ja noorukitel, kellel on psühhootilise häire perekonnaliige, nagu skisofreenia. Kuigi geneetiline eelsoodumus on riskitegur, ei tähenda see, et kõik psühhootilise häire pereliikmetega lapsed arenevad häire..\nFüüsilised teguridMõned psühhootiliste häiretega inimeste aju uurinud neuropiltimise uuringud tuvastasid aju struktuuri ja funktsiooni erinevused. Arvatakse, et neurotransmitteritel, nagu dopamiin, serotoniin ja glutamaat, on nende häirete tekkimisel oluline roll. Lisaks võivad need lapsed, kellel on halvem tervis või mõni krooniline tervislik seisund, tõenäolisemalt psühhoosi.\nKeskkonnategurid: lapsed ja noorukid, kes on kogenud negatiivseid elusündmusi, elanud halbades tingimustes või kellel ei ole olnud head tugisüsteemi, on rohkem psühhootilise häire tekkimise ohus..\nVaimse tervise häired perekonnas\nAlkoholi, marihuaana, hallutsinogeenide tarbimine\nLapse nakkused raseduse ajal või hüpertensioon\nLisaks spetsialistile minekule on veel mitmeid asju, mida saate teha oma lapse abistamiseks:\nJulgustada osalemist tegevuses või kehalise liikumisega mõõdukalt. Parem on seda teha alguses, kaasates vähe inimesi, kuni see kohaneb.\nOluline on mõned madal stressi tase ja teha lõõgastavaid tegevusi. Võtke lapsega aeglaselt ja sügavalt hingamiseks paar minutit päevas. Lisaks võib aidata ka kehaline aktiivsus ja tervisliku toitumise (puuviljad, köögiviljad ...) järgimine.\nHoidke üks hea unerežiim. Kui teie lapsel on unehäireid või liiga palju magama, rääkige spetsialistiga.\nOn aegu, kui teie laps võib soovida olla üksi või ei saa temaga vestlustega liituda. On normaalne, et mõnikord on teil probleeme keskenduda oma tegevusele või teha teatud tegevusi. Mõne aja pärast mõtleb teie laps selgelt ja tegutseb “normaalsus” uuesti On oluline, et nendel hetkedel püüaksite rääkida lühikeste ja otseste lausetega, mis ei tekita ebaselgust, olla lahke ja positiivne.\nKui soovite lugeda rohkem sarnaseid artikleid Imiku psühhoosi tüübid ja selle põhjused, Soovitame siseneda meie neuroloogiliste häirete kategooriasse.\n« Psühhopaatide tüübid agressiivne, destabiliseeritud ja tagasi võetud Psühhofarmatseutiliste kasutuste liigid ja kõrvaltoimed »


„Looduskaitseseaduse” alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Kiirguskeskuse ühendamisega Keskkonnaametiks – Riigi Teataja\n„Looduskaitseseaduse” alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Kiirguskeskuse ühendamisega Keskkonnaametiks\nRT I 2009, 7, 48\nVastu võetud 19.01.2009 nr 13\nMäärus kehtestatakse «Looduskaitseseaduse» § 10 lõike 1, § 11 lõike 1 punkti 2, § 12 lõike 1, § 20 lõike 3 ja § 58 lõike 6 alusel.\n§ 1. Vabariigi Valitsuse 22. mai 1996. a määrust nr 144 «Vilsandi rahvuspargi kaitse-eeskirja ning välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1996, 37, 745; 1999, 68, 668) täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:\n« 21. Vilsandi rahvuspargi valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 2. Vabariigi Valitsuse 11. oktoobri 1996. a määruse nr 248 «Ontika ja Smolnitsa maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1996, 75, 1335; 2000, 30, 176) punktis 21 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 3. Vabariigi Valitsuse 12. novembri 1996. a määruse nr 281 «Järvevälja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1996, 80, 1440; 2000, 30, 176) punktis 21 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 4. Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 1996. a määruses nr 312 «Kivinõmme maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1996, 89, 1602; 2007, 38, 272) tehakse järgmised muudatused:\n1) punktis 21 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) neljanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n«Ala kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuses ning Maa-ameti veebilehel maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).».\n§ 5. Vabariigi Valitsuse 4. veebruari 1997. a määruse nr 26 «Paadenurme looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 12, 186; 2000, 30, 176) punkt 21 sõnastatakse järgmiselt:\n« 21. Paadenurme looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 6. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 1997. a määruse nr 110 «Viieristi looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 46, 736; 2006, 2, 7) punktis 21 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Saaremaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 7. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 1997. a määruse nr 121 «Viljandi maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 49, 799; 2006, 29, 228) punktis 21 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 8. Vabariigi Valitsuse 21. oktoobri 1997. a määruse nr 200 «Luidja maastikukaitseala ja Oru pargi maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1997, 75, 1269; 2000, 30, 176) punkt 21 sõnastatakse järgmiselt:\n« 21. Luidja maastikukaitseala ja Oru pargi maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 9. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määruse nr 2 «Kullamäe ja Varesemägede maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 5/6, 70; 2007, 38, 265) punktis 21 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 10. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 1998. a määruse nr 3 «Navesti ja Papioru maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 5/6, 71; 2000, 30, 176) punktis 21 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 11. Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1998. a määruse nr 89 «Kukka maastikukaitseala moodustamine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 39, 602; 2007, 29, 169) punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« 3. Kukka maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 12. Vabariigi Valitsuse 5. mai 1998. a määruse nr 97 «Leigri looduskaitseala ja Pakri maastikukaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 41/42, 631; 2005, 67, 516) punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« 3. Leigri looduskaitseala ja Pakri maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 13. Vabariigi Valitsuse 12. mai 1998. a määruse nr 102 «Vaivara ja Kallukse maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 46, 670; 2007, 6, 37) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Vaivara ja Kallukse maastikukaitsealade valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 14. Vabariigi Valitsuse 10. juuni 1998. a määruse nr 129 «Järveküla looduskaitseala ja Uue-Võidu maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 56, 838; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Järveküla looduskaitseala ja Uue-Võidu maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 15. Vabariigi Valitsuse 30. juuni 1998. a määruse nr 151 «Luusika looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 63, 998; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Luusika looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 16. Vabariigi Valitsuse 29. oktoobri 1998. a määruse nr 246 «Ebavere maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 98/99, 1580; 2000, 30, 176) punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« 3. Ebavere maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 17. Vabariigi Valitsuse 17. novembri 1998. a määruse nr 257 «Kurimetsa looduskaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 102, 1679; 2000, 30, 176) punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« 3. Kurimetsa looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 18. Vabariigi Valitsuse 17. novembri 1998. a määruse nr 258 «Tuhala maastikukaitseala ja Alema looduskaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 102, 1680; 2005, 38, 302) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Tuhala maastikukaitseala ja Alema looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 19. Vabariigi Valitsuse 26. novembri 1998. a määruse nr 266 «Tammiku ja Kämbla looduskaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1998, 104, 1730; 2005, 41, 333) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Tammiku ja Kämbla looduskaitsealade valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 20. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1998. a määruse nr 291 «Meelva ja Emumäe maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine» (RT I 1999, 1, 2; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Meelva ja Emumäe maastikukaitsealade valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 21. Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 1999. a määruse nr 24 «Puhatu looduskaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 8, 125; 2000, 30, 176) punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« 3. Puhatu looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 22. Vabariigi Valitsuse 10. veebruari 1999. a määruse nr 57 «Kolga lahe maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 17, 280; 2006, 2, 5) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Kolga lahe maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 23. Vabariigi Valitsuse 15. aprilli 1999. a määruse nr 135 «Meenikunno maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 40, 494; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Meenikunno maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 24. Vabariigi Valitsuse 13. mai 1999. a määruses nr 155 «Panga maastikukaitseala, Türisalu maastikukaitseala ja Narva jõe kanjoni maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine» (RT I 1999, 46, 530; 2005, 41, 319) tehakse järgmised muudatused:\n1) määruse pealkirjast jäetakse välja sõnad «, Türisalu maastikukaitseala»;\n2) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Panga ja Narva jõe kanjoni maastikukaitsealade valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 25. Vabariigi Valitsuse 19. mai 1999. a määruse nr 162 «Kõrgessaare maastikukaitseala kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 46, 535; 2000, 30, 176) punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« 3. Kõrgessaare maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 26. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 1999. a määruse nr 226 «Elva-Vitipalu maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 62, 632; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Elva-Vitipalu maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 27. Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1999. a määruse nr 295 «Piusa koobastiku looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 75, 707; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Piusa koobastiku looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 28. Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 1999. a määruse nr 322 «Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 81, 742; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Ainja maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 29. Vabariigi Valitsuse 16. novembri 1999. a määruse nr 350 «Raudna looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 86, 788; 2000, 2, 10) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Raudna looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 30. Vabariigi Valitsuse 16. novembri 1999. a määruse nr 355 «Neeruti maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 87, 798; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Neeruti maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 31. Vabariigi Valitsuse 16. novembri 1999. a määruse nr 356 «Lindi looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 87, 799; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Lindi looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 32. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 1999. a määruse nr 384 «Pähklisaare maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 96, 854; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Pähklisaare maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 33. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 407 «Rakvere tammiku maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 102, 909; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Rakvere tammiku maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 34. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 408 «Kostivere maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 102, 910; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Kostivere maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 35. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 1999. a määruse nr 409 «Suigu looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1999, 102, 911; 2000, 30, 176) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Suigu looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 36. Vabariigi Valitsuse 30. detsembri 1999. a määruse nr 441 «Prangli maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 2000, 2, 11) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Prangli maastikukaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 37. Vabariigi Valitsuse 30. detsembri 1999. a määruse nr 442 «Anija looduskaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 2000, 2, 12) punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2. Anija looduskaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 38. Vabariigi Valitsuse 30. mai 2000. a määruse nr 171 «Letipea maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 43, 270) §-s 3 asendatakse sõnad «Lääne-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 39. Vabariigi Valitsuse 30. mai 2000. a määruse nr 175 «Rannamõisa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 43, 274) §-s 3 asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 40. Vabariigi Valitsuse 28. juuni 2000. a määruse nr 215 «Vääna maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 52, 341) §-s 3 asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 41. Vabariigi Valitsuse 28. juuni 2000. a määruse nr 216 «Akste looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 54, 354) §-s 3 asendatakse sõnad «Põlvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 42. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2000. a määruse nr 251 «Kasti maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja Kasti maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 64, 411) §-s 3 asendatakse sõnad «Saaremaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 43. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2000. a määruse nr 252 «Vulbi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 64, 412) §-s 3 asendatakse sõnad «Järvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 44. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2000. a määruse nr 253 «Kõnnumaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 64, 413) §-s 3 asendatakse sõnad «Raplamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 45. Vabariigi Valitsuse 18. oktoobri 2000. a määruse nr 335 «Luhasoo maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 80, 510; 2003, 46, 328) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 46. Vabariigi Valitsuse 18. oktoobri 2000. a määruse nr 336 «Kirikumäe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 80, 511) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 47. Vabariigi Valitsuse 18. oktoobri 2000. a määruse nr 337 «Verijärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 80, 512) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 48. Vabariigi Valitsuse 14. novembri 2000. a määruse nr 360 «Kaali maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 86, 554) §-s 3 asendatakse sõnad «Saaremaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 49. Vabariigi Valitsuse 14. novembri 2000. a määruse nr 361 «Niinsoni looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Niinsoni looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 86, 555) §-s 3 asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 50. Vabariigi Valitsuse 21. novembri 2000. a määruse nr 380 «Kaugatoma-Lõo maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2000, 87, 574) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Saaremaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 51. Vabariigi Valitsuse 10. jaanuari 2001. a määruse nr 16 «Uhtju looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 7, 31) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 52. Vabariigi Valitsuse 28. märtsi 2001. a määruse nr 112 «Valgesoo maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 35, 193) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 53. Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 2001. a määruse nr 133 «Pilkuse maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 36, 211) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Raplamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 54. Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 2001. a määruse nr 134 «Mukri maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 36, 212) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Raplamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 55. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2001. a määruse nr 152 «Salajõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 41, 231) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Läänemaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 56. Vabariigi Valitsuse 16. mai 2001. a määruse nr 170 «Rutu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 46, 259) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 57. Vabariigi Valitsuse 30. mai 2001. a määruse nr 189 «Taarikõnnu looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Taarikõnnu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 50, 295) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n«Kaitseala valitseja on Keskkonnaamet.».\n§ 58. Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2001. a määruse nr 225 «Avaste looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 64, 374) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 59. Vabariigi Valitsuse 17. juuli 2001. a määruse nr 247 «Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 67, 400; 2002, 51, 318) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 60. Vabariigi Valitsuse 24. juuli 2001. a määrus nr 254 «Tillniidu looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Tillniidu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 68, 409) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Raplamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 61. Vabariigi Valitsuse 24. juuli 2001. a määruse nr 255 «Rumbi looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Rumbi looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 68, 410) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Raplamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 62. Vabariigi Valitsuse 30. oktoobri 2001. a määruse nr 334 «Pangodi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 86, 521) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Tartumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 63. Vabariigi Valitsuse 13. novembri 2001. a määruse nr 351 «Andsu järvede maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 91, 550) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 64. Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 366 «Maruoru looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Maruoru looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 93, 574) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 65. Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 367 «Veski looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Veski looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 93, 575) §-s 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».\n§ 66. Vabariigi Valitsuse 11. detsembri 2001. a määruse nr 393 «Sirtsi looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2001, 97, 616) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 67. Vabariigi Valitsuse 5. novembri 2002. a määruse nr 334 «Laidevahe looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Laidevahe looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2002, 93, 534) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 68. Vabariigi Valitsuse 19. novembri 2002. a määruse nr 356 «Aidu looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Aidu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2002, 95, 562) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 69. Vabariigi Valitsuse 7. jaanuari 2003. a määruses nr 3 «Lehtsaare looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2003, 5, 25; 2006, 41, 314) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n«Kaitseala valitseja on Keskkonnaamet.»;\n2) teises normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 70. Vabariigi Valitsuse 7. jaanuari 2003. a määruse nr 4 «Paadrema looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Paadrema looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2003, 5, 26) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 71. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2003. a määruse nr 180 «Jalase maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2003, 47, 337) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 72. Vabariigi Valitsuse 12. veebruari 2004. a määruse nr 36 «Mihkli looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2004, 9, 54) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 73. Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 176 «Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2004, 41, 279; 2006, 48, 367 ) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 74. Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 177 «Nätsi-Võlla looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2004, 41, 280) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 75. Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 178 «Laidu saare looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2004, 41, 281) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 76. Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 179 «Timmase looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Timmase looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2004, 41, 282) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 77. Vabariigi Valitsuse 5. mai 2004. a määruse nr 182 «Koorunõmme looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2004, 41, 283) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 78. Vabariigi Valitsuse 5. mai 2004. a määruse nr 184 «Kesselaiu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2004, 41, 285) § 3 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n§ 79. Vabariigi Valitsuse 8. juuli 2004. a määruses nr 242 «Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused» (RT I 2004, 55, 397; 2008, 45, 252) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 4 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2) kaitstava loodusobjekti valitsejal või keskkonnaministril (edaspidi omandaja).»;\n2) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2) annab kaitstava loodusobjekti valitseja arvamuse kinnisasja omandamise põhjendatuse kohta, kui kinnisasja omandamise ettepanekut ei ole teinud kinnisasja omanik;»;\n3) paragrahvi 5 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Kaitseala valitseja esitab keskkonnaministrile käesoleva määruse § 4 lõike 2 alusel kogutud informatsiooni, mille põhjal otsustab keskkonnaminister omandamiseks ettepaneku tegemise või omandamisest loobumise ning määrab kinnisasja omanikuga läbirääkimiste pidamiseks riigi esindaja.».\n§ 80. Vabariigi Valitsuse 15. juuli 2004. a määruses nr 248 «Kaitsealuse liigi isendi ümberasustamise kord» (RT I 2004, 58, 412) tehakse järgmised muudatused:\n1) määruses asendatakse läbivalt sõna «keskkonnateenistus» ja sõnad «keskkonnateenistus või keskkonnaminister» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes, kui käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti;\n2) paragrahvi 2 lõike 1 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:\n«Kaitsealuse loomaliigi isendi (sealhulgas kuklasepesa) ümberasustamise loa saamiseks esitab ümberasustamisest huvitatud isik (edaspidi ümberasustaja) Keskkonnaametile kirjaliku loa taotluse, milles on järgmised andmed:»;\n3) paragrahvi 2 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;\n4) paragrahvi 3 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Kaitsealuse taime- või seeneliigi isendi ümberasustamise vajadusest teatab ümberasustaja kirjalikult Keskkonnaametile.»;\n5) paragrahvi 3 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n6) paragrahvi 4 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Keskkonnaamet tellib riigi kulul ühe nädala jooksul ümberasustamise loa taotluse või teatise saamise päevast arvates ümberasustatava liigi bioloogiat tundva eksperdi arvamuse ümberasustamise võimalikkuse ja vajalike tingimuste kohta (edaspidi eksperdiarvamus), mis esitatakse ümberasustajale ühe kuu jooksul taotluse või teatise saamise päevast arvates.»;\n7) paragrahvi 4 lõikes 3 asendatakse sõnad «keskkonnateenistuse või kaitseala valitseja» sõnaga «Keskkonnaameti»;\n8) paragrahvi 4 lõikes 4 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumi» sõnaga «oma»;\n9) paragrahvi 5 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:\n« (5) Lõikes 4 nimetatud läbirääkimiste tulemusena kokkuleppe saavutamise päevast arvates ühe nädala jooksul saadab Keskkonnaamet ümberasustamiseks sobiva paiga asjus kirjaliku teate ümberasustajale ja Keskkonnainspektsioonile.».\n§ 81. Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2005. a määruses nr 31 «Peetri jõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 11, 48) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Võrumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 82. Vabariigi Valitsuse 14. märtsi 2005. a määruses nr 49 «Hoiualade kaitse alla võtmine Jõgeva maakonnas» (RT I 2005, 15, 88) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Jõgevamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Jõgevamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 83. Vabariigi Valitsuse 8. aprilli 2005. a määruses nr 71 «Rubina looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 21, 135) tehakse järgmised muudatused:\n2) paragrahvi 6 lõikes 4 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n3) teises normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa keskkonnateenistuses ja Valgamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 84. Vabariigi Valitsuse 11. aprilli 2005. a määruses nr 72 «Lihula maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 21, 136; 71, 556) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahv 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« § 3. Kaitseala valitseja\nKaitseala valitseja on Keskkonnaamet.»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõna «valitsejate» sõnaga «valitseja».\n§ 85. Vabariigi Valitsuse 11. aprilli 2005. a määruses nr 75 «Varangu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 21, 139) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Lääne-Virumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 86. Vabariigi Valitsuse 11. aprilli 2005. a määruses nr 76 «Mustallika looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 21, 140) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Jõgevamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) paragrahvi 7 lõikes 4 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Jõgevamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 87. Vabariigi Valitsuse 11. aprilli 2005. a määruses nr 77 «Nõva maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 21, 141) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Läänemaa ja Harjumaa keskkonnateenistustes» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 88. Vabariigi Valitsuse 21. aprilli 2005. a määruses nr 83 «Võtikvere looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 22, 159) tehakse järgmised muudatused:\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Jõgevamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 89. Vabariigi Valitsuse 21. aprilli 2005. a määruses nr 84 «Mõisamõtsa looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 22, 160) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Võrumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Võrumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 90. Vabariigi Valitsuse 22. aprilli 2005. a määruses nr 85 «Soomaa rahvuspargi kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 23, 173; 71, 556) tehakse järgmised muudatused:\n§ 91. Vabariigi Valitsuse 5. mai 2005. a määruses nr 93 «Hoiualade kaitse alla võtmine Ida-Viru maakonnas» (RT I 2005, 25, 195) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Ida-Virumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 92. Vabariigi Valitsuse 10. mai 2005. a määruses nr 97 «Teringi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 28, 202) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 93. Vabariigi Valitsuse 19. mai 2005. a määruses nr 103 «Kurtna maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 30, 220) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Ida-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Ida-Virumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 94. Vabariigi Valitsuse 19. mai 2005. a määruses nr 104 «Ihamaru looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 30, 221) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Põlvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Põlvamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 95. Vabariigi Valitsuse 19. mai 2005. a määruses nr 105 «Kisejärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 30, 222) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Võrumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 96. Vabariigi Valitsuse 19. mai 2005. a määruses nr 106 «Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 30, 223; 71, 556) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Matsalu Rahvuspargi Administratsioonis» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 97. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 116 «Äntu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 33, 246) tehakse järgmised muudatused:\n§ 98. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 117 «Toolse looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 33, 247) tehakse järgmised muudatused:\n§ 99. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 118 «Selja jõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 33, 248) tehakse järgmised muudatused:\n§ 100. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 119 «Tellise looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 33, 249) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Jõgevamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n§ 101. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 121 «Ruila looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 33, 250) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 102. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 122 «Maapaju looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 33, 251) tehakse järgmised muudatused:\n§ 103. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 123 «Paraspõllu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 33, 252) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 104. Vabariigi Valitsuse 9. juuni 2005. a määruses nr 125 «Hoiualade kaitse alla võtmine Viljandi maakonnas» (RT I 2005, 34, 260) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Viljandimaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 105. Vabariigi Valitsuse 9. juuni 2005. a määruses nr 126 «Kahvena looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 34, 261) tehakse järgmised muudatused:\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa keskkonnateenistuses, Pärnumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 106. Vabariigi Valitsuse 9. juuni 2005. a määruses nr 127 «Saarjärve looduspargi kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 34, 262) tehakse järgmised muudatused:\n§ 107. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005. a määruses nr 144 «Hoiualade kaitse alla võtmine Harju maakonnas» (RT I 2005, 38, 300) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis» vastavas käändes.\n§ 108. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005. a määruses nr 145 «Tõrasoo looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 38, 301) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Raplamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Raplamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 109. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005. a määruses nr 146 «Alema looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 38, 302) tehakse järgmised muudatused:\n§ 110. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005. a määruses nr 147 «Ubari maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 38, 303) tehakse järgmised muudatused:\n§ 111. Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2005. a määruses nr 158 «Laulasmaa maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 318) tehakse järgmised muudatused:\n§ 112. Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2005. a määruses nr 159 «Türisalu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 319) tehakse järgmised muudatused:\n§ 113. Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2005. a määruses nr 162 «Silmsi looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 322) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Järvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Järvamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 114. Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2005. a määruses nr 164 «Orkjärve looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 324) tehakse järgmised muudatused:\n§ 115. Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2005. a määruses nr 165 «Valgejärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 325) tehakse järgmised muudatused:\n§ 116. Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2005. a määruses nr 169 «Mustoja maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 328) tehakse järgmised muudatused:\n§ 117. Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2005. a määruses nr 170 «Rannaniidi pankade maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 329) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Saaremaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Saaremaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 118. Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2005. a määruses nr 171 «Sepaste maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 330) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Hiiumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Hiiumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 119. Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2005. a määruses nr 172 «Padaoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 331) tehakse järgmised muudatused:\n§ 120. Vabariigi Valitsuse 13. juuli 2005. a määruses nr 173 «Kuulmajärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 332) tehakse järgmised muudatused:\n§ 121. Vabariigi Valitsuse 13. juuli 2005. a määruses nr 174 «Tammiku looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 41, 333) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses, Raplamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 122. Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2005. a määruses nr 183 «Hoiualade kaitse alla võtmine Põlva maakonnas» (RT I 2005, 42, 342; 2008, 39, 231) tehakse järgmised muudatused:\n« § 2. Hoiualade valitseja\nParagrahvi 1 lõikes 1 nimetatud hoiualade valitseja on Keskkonnaamet.»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Põlvamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 123. Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2005. a määruses nr 185 «Väätsa looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 344) tehakse järgmised muudatused:\n§ 124. Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2005. a määruses nr 186 «Tündre looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 345) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Valgamaa keskkonnateenistuses ja Viljandimaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 125. Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2005. a määruses nr 187 «Kareda looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 346) tehakse järgmised muudatused:\n§ 126. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 2005. a määruses nr 193 «Naage maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 352) tehakse järgmised muudatused:\n§ 127. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 2005. a määruses nr 194 «Tikste maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 353) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Valgamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Valgamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 128. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 2005. a määruses nr 195 «Päite maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 354; 2006, 13, 93) tehakse järgmised muudatused:\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Ida-Virumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 129. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 2005. a määruses nr 196 «Allirahu looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 355) tehakse järgmised muudatused:\n2) paragrahvi 6 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Saaremaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 130. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 2005. a määruses nr 198 «Läänemaa Suursoo maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 42, 357) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Läänemaa keskkonnateenistuses, Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 131. Vabariigi Valitsuse 28. juuli 2005. a määruses nr 203 «Kübassaare maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 43, 362; 2006, 56, 421) tehakse järgmised muudatused:\n§ 132. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 2005. a määruses nr 207 «Kesknõmme looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 44, 366) tehakse järgmised muudatused:\n§ 133. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 2005. a määruses nr 210 «Laukesoo looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 44, 369) tehakse järgmised muudatused:\n§ 134. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 2005. a määruses nr 211 «Kurisoo looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 44, 370) tehakse järgmised muudatused:\n§ 135. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 2005. a määruses nr 212 «Linnuraba looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 44, 371) tehakse järgmised muudatused:\n§ 136. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 2005. a määruses nr 213 «Hino maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 44, 372) tehakse järgmised muudatused:\n§ 137. Vabariigi Valitsuse 11. augusti 2005. a määruses nr 214 «Roosna-Alliku maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 44, 373) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Järvamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 138. Vabariigi Valitsuse 18. augusti 2005. a määruses nr 219 «Koigi maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 45, 378) tehakse järgmised muudatused:\n§ 139. Vabariigi Valitsuse 18. augusti 2005. a määruses nr 220 «Muraste looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 45, 379) tehakse järgmised muudatused:\n§ 140. Vabariigi Valitsuse 8. septembri 2005. a määruses nr 233 «Hoiualade kaitse alla võtmine Hiiu maakonnas» (RT I 2005, 51, 401; 2007, 39, 277) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahv 2 sõnastatakse järgmiselt.\n2) kolmanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt.\n«Alade kaartidega saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuses ning Maa-ameti veebilehel maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).».\n§ 141. Vabariigi Valitsuse 8. septembri 2005. a määruses nr 234 «Hoiualade kaitse alla võtmine Järva maakonnas» (RT I 2005, 51, 402) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Järvamaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Järvamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 142. Vabariigi Valitsuse 8. septembri 2005. a määruses nr 235 «Hoiualade kaitse alla võtmine Võru maakonnas» (RT I 2005, 51, 403) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Võrumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Võrumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 143. Vabariigi Valitsuse 15. septembri 2005. a määruses nr 237 «Hoiualade kaitse alla võtmine Lääne-Viru maakonnas» (RT I 2005, 51, 404) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Lääne-Virumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Lääne-Virumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 144. Vabariigi Valitsuse 15. septembri 2005. a määruses nr 238 «Kääpa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 51, 405; 2006, 12, 84) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Jõgevamaa keskkonnateenistuses ja Tartumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 145. Vabariigi Valitsuse 15. septembri 2005. a määruses nr 239 «Sämi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 51, 406) tehakse järgmised muudatused:\n§ 146. Vabariigi Valitsuse 15. septembri 2005. a määruses nr 240 «Anne looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 51, 407) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Tartumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Tartumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 147. Vabariigi Valitsuse 26. septembri 2005. a määruses nr 252 «Rabivere maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 53, 421) tehakse järgmised muudatused:\n§ 148. Vabariigi Valitsuse 28. septembri 2005. a määruses nr 253 «Parika looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 53, 422) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 149. Vabariigi Valitsuse 28. septembri 2005. a määruses nr 254 «Sanga looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 53, 423) tehakse järgmised muudatused:\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa ja Pärnumaa keskkonnateenistustes» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 150. Vabariigi Valitsuse 28. septembri 2005. a määruses nr 255 «Endla looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 53, 424; 71, 556) tehakse järgmised muudatused:\n§ 151. Vabariigi Valitsuse 6. oktoobri 2005. a määruses nr 258 «Järve luidete maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 54, 432) tehakse järgmised muudatused:\n§ 152. Vabariigi Valitsuse 6. oktoobri 2005. a määruses nr 259 «Koiva-Mustjõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 54, 433; 2007, 6, 35) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Võrumaa keskkonnateenistuses, Valgamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 153. Vabariigi Valitsuse 6. oktoobri 2005. a määruses nr 260 «Koorküla looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 54, 434) tehakse järgmised muudatused:\n§ 154. Vabariigi Valitsuse 7. oktoobri 2005. a määruses nr 263 «Paganamaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 54, 435) tehakse järgmised muudatused:\n§ 155. Vabariigi Valitsuse 17. oktoobri 2005. a määruses nr 268 «Leppoja looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 57, 454) tehakse järgmised muudatused:\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Viljandimaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 156. Vabariigi Valitsuse 17. oktoobri 2005. a määruses nr 269 «Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 57, 455) tehakse järgmised muudatused:\n§ 157. Vabariigi Valitsuse 1. detsembri 2005. a määruses nr 288 «Leidissoo looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 65, 499) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Läänemaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Läänemaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 158. Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2005. a määruses nr 294 «Kiigumõisa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 67, 514) tehakse järgmised muudatused:\n§ 159. Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2005. a määruses nr 295 «Porkuni maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 67, 515) tehakse järgmised muudatused:\n§ 160. Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2005. a määruses nr 296 «Leigri looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 67, 516) tehakse järgmised muudatused:\n§ 161. Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2005. a määruses nr 297 «Säärenõmme looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2005, 67, 517) tehakse järgmised muudatused:\n§ 162. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruses nr 311 «Hoiualade kaitse alla võtmine Valga maakonnas» (RT I 2006, 2, 4) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 2 tekst sõnastatakse järgmiselt.\n«Paragrahvi 1 lõikes 1 nimetatud hoiualade valitseja on Keskkonnaamet.»;\n§ 163. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruses nr 312 «Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 2, 5) tehakse järgmised muudatused:\n2) paragrahvi 9 lõikes 4 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n§ 164. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2005. a määruses nr 319 «Laulaste looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 2, 6) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 3 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Pärnumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Pärnumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 165. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2005. a määruses nr 320 «Marimetsa looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 2, 7) tehakse järgmised muudatused:\n§ 166. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2006. a määruses nr 5 «Väike-Palkna maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 4, 16) tehakse järgmised muudatused:\n§ 167. Vabariigi Valitsuse 23. jaanuari 2006. a määruses nr 18 «Rava maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 5, 27) tehakse järgmised muudatused:\n§ 168. Vabariigi Valitsuse 23. jaanuari 2006. a määruses nr 19 «Nõmme raba looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 5, 28) tehakse järgmised muudatused:\n§ 169. Vabariigi Valitsuse 25. jaanuari 2006. a määruses nr 22 «Sookuninga looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 6, 34) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Nigula Looduskaitseala Administratsioonis» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 170. Vabariigi Valitsuse 27. jaanuari 2006. a määruses nr 24 «Nigula looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 6, 36) tehakse järgmised muudatused:\n§ 171. Vabariigi Valitsuse 6. veebruari 2006. a määruses nr 36 «Lümandu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 9, 53) tehakse järgmised muudatused:\n2) paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n§ 172. Vabariigi Valitsuse 6. veebruari 2006. a määruses nr 37 «Pae maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 9, 54) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Raplamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 173. Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2006. a määruses nr 56 «Mahu-Rannametsa looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 12, 83) tehakse järgmised muudatused:\n§ 174. Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2006. a määruses nr 58 «Keeri-Karijärve looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 12, 85) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Tartumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 175. Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2006. a määruses nr 59 «Hoiualade kaitse alla võtmine Lääne maakonnas» (RT I 2006, 13, 92; 2007, 38, 275) tehakse järgmised muudatused:\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Läänemaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 176. Vabariigi Valitsuse 3. märtsi 2006. a määruses nr 64 «Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 12, 89) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 2 tekst sõnastatakse järgmiselt:\n«Pargi valitseja on Keskkonnaamet.»;\n2) paragrahvi 8 lõikes 4 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil».\n§ 177. Vabariigi Valitsuse 3. märtsi 2006. a määruses nr 65 «Pähni looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 13, 94) tehakse järgmised muudatused:\n§ 178. Vabariigi Valitsuse 10. märtsi 2006. a määruses nr 70 «Konguta looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 13, 98) tehakse järgmised muudatused:\n§ 179. Vabariigi Valitsuse 10. märtsi 2006. a määruses nr 71 «Vahenurme looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 13, 99) tehakse järgmised muudatused:\n2) paragrahvi 8 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n§ 180. Vabariigi Valitsuse 10. märtsi 2006. a määruses nr 72 «Tudusoo looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 13, 100) tehakse järgmised muudatused:\n§ 181. Vabariigi Valitsuse 17. märtsi 2006. a määruses nr 80 «Esna maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 14, 116) tehakse järgmised muudatused:\n§ 182. Vabariigi Valitsuse 23. märtsi 2006. a määruses nr 82 «Märjamaa järtade maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 15, 121) tehakse järgmised muudatused:\n§ 183. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2006. a määruses nr 86 «Paunküla maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 16, 127) tehakse järgmised muudatused:\n§ 184. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2006. a määruses nr 87 «Kolga looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 16, 128) tehakse järgmised muudatused:\n§ 185. Vabariigi Valitsuse 24. aprilli 2006. a määruses nr 99 «Ülgase looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 19, 149) tehakse järgmised muudatused:\n§ 186. Vabariigi Valitsuse 24. aprilli 2006. a määruses nr 100 «Järvselja looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 19, 150) tehakse järgmised muudatused:\n§ 187. Vabariigi Valitsuse 11. mai 2006. a määruses nr 109 «Mäetaguse maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 24, 173) tehakse järgmised muudatused:\n§ 188. Vabariigi Valitsuse 26. mai 2006. a määruses nr 121 «Prandi looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 26, 194) tehakse järgmised muudatused:\n§ 189. Vabariigi Valitsuse 26. mai 2006. a määruses nr 122 «Õisu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 26, 195) tehakse järgmised muudatused:\n§ 190. Vabariigi Valitsuse 29. mai 2006. a määruses nr 123 «Pajaka maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 27, 197) tehakse järgmised muudatused:\n§ 191. Vabariigi Valitsuse 29. mai 2006. a määruses nr 124 «Välgi looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 27, 198) tehakse järgmised muudatused:\n2) paragrahvi 9 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n§ 192. Vabariigi Valitsuse 29. mai 2006. a määruses nr 125 «Iganõmme maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 27, 199) tehakse järgmised muudatused:\n§ 193. Vabariigi Valitsuse 29. mai 2006. a määruses nr 126 «Raikküla-Pakamäe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 27, 200) tehakse järgmised muudatused:\n§ 194. Vabariigi Valitsuse 29. mai 2006. a määruses nr 127 «Manija maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 27, 201) tehakse järgmised muudatused:\n§ 195. Vabariigi Valitsuse 1. juuni 2006. a määruses nr 129 «Hoiualade kaitse alla võtmine Tartu maakonnas» (RT I 2006, 27, 203) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Tartumaa keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet»;\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Tartumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 196. Vabariigi Valitsuse 15. juuni 2006. a määruses nr 139 «Loodi looduspargi kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 29, 228) tehakse järgmised muudatused:\n§ 197. Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2006. a määruse nr 148 «Harju maakonna kaitsealuste parkide piirid» (RT I 2006, 33, 249) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 198. Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2006. a määruses nr 149 «Karula rahvuspargi kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 31, 243) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Võrumaa ja Valgamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 199. Vabariigi Valitsuse 29. juuni 2006. a määruse nr 150 «Harju maakonna kaitsealuste puistute piirid» (RT I 2006, 33, 250) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 200. Vabariigi Valitsuse 29. juuni 2006. a määruse nr 151 «Hiiu maakonna kaitsealuste parkide piirid» (RT I 2006, 33, 251) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Hiiumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 201. Vabariigi Valitsuse 29. juuni 2006. a määruse nr 152 «Ida-Viru maakonna kaitsealuste parkide piirid» (RT I 2006, 33, 252) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Ida-Virumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 202. Vabariigi Valitsuse 7. juuli 2006. a määruses nr 155 «Parmu looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 34, 259) tehakse järgmised muudatused:\n§ 203. Vabariigi Valitsuse 13. juuli 2006. a määruses nr 161 «Laiksaare looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 34, 262) tehakse järgmised muudatused:\n§ 204. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 2006. a määruses nr 169 «Alatskivi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 36, 270) tehakse järgmised muudatused:\n§ 205. Vabariigi Valitsuse 21. juuli 2006. a määruses nr 170 «Vahtrepa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 36, 271) tehakse järgmised muudatused:\n§ 206. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2006. a määruses nr 175 «Hoiualade kaitse alla võtmine Rapla maakonnas» (RT I 2006, 37, 276; 2007, 34, 212) tehakse järgmised muudatused:\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Raplamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 207. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2006. a määruses nr 176 «Hoiualade kaitse alla võtmine Saare maakonnas» (RT I 2006, 37, 277; 2007, 39, 276) tehakse järgmised muudatused:\n2) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Saaremaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 208. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2006. a määruses nr 177 «Iidva looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 37, 278) tehakse järgmised muudatused:\n§ 209. Vabariigi Valitsuse 27. juuli 2006. a määruses nr 178 «Soontaga looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 37, 279) tehakse järgmised muudatused:\n§ 210. Vabariigi Valitsuse 10. augusti 2006. a määruses nr 182 «Padakõrve looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 38, 283) tehakse järgmised muudatused:\n§ 211. Vabariigi Valitsuse 17. augusti 2006. a määruses nr 187 «Saarjõe maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 38, 288) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Järvamaa keskkonnateenistuses, Pärnumaa keskkonnateenistuses, Viljandimaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 212. Vabariigi Valitsuse 24. augusti 2006. a määruses nr 189 «Karula Pikkjärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 39, 290) tehakse järgmised muudatused:\n§ 213. Vabariigi Valitsuse 14. septembri 2006. a määruses nr 203 «Pihla-Kaibaldi looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 41, 313) tehakse järgmised muudatused:\n§ 214. Vabariigi Valitsuse 14. septembri 2006. a määruses nr 206 «Piiumetsa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 41, 315) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Järvamaa keskkonnateenistuses, Raplamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 215. Vabariigi Valitsuse 22. septembri 2006. a määruses nr 207 «Tahkuna looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 42, 321) tehakse järgmised muudatused:\n2) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n§ 216. Vabariigi Valitsuse 5. oktoobri 2006. a määruse nr 212 «Jõgeva maakonna kaitsealuste parkide piirid» (RT I 2006, 46, 335) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Jõgevamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 217. Vabariigi Valitsuse 5. oktoobri 2006. a määruse nr 213 «Järva maakonna kaitsealuste parkide ja puistu piirid» (RT I 2006, 46, 336) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Järvamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 218. Vabariigi Valitsuse 5. oktoobri 2006. a määruse nr 214 «Lääne maakonna kaitsealuste parkide piirid» (RT I 2006, 46, 337) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Läänemaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 219. Vabariigi Valitsuse 13. oktoobri 2006. a määruses nr 218 «Lüsingu maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 47, 352) tehakse järgmised muudatused:\n§ 220. Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 2006. a määruses nr 223 «Luitemaa looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 48, 362) tehakse järgmised muudatused:\n§ 221. Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 2006. a määruses nr 224 «Paope looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 48, 363) tehakse järgmised muudatused:\n§ 222. Vabariigi Valitsuse 30. novembri 2006. a määruses nr 245 «Vooremaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2006, 56, 420) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Jõgevamaa ja Tartumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 223. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 2006. a määruses nr 263 «Karinõmme looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 1, 4) tehakse järgmised muudatused:\n§ 224. Vabariigi Valitsuse 21. detsembri 2006. a määruses nr 264 «Vinni-Pajusti maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 1, 5) tehakse järgmised muudatused:\n§ 225. Vabariigi Valitsuse 11. jaanuari 2007. a määruses nr 11 «Rahuste looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 5, 25) tehakse järgmised muudatused:\n§ 226. Vabariigi Valitsuse 11. jaanuari 2007. a määruses nr 12 «Tihu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 6, 37) tehakse järgmised muudatused:\n3) neljanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n§ 227. Vabariigi Valitsuse 1. veebruari 2007. a määruses nr 30 «Järveotsa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 12, 67) tehakse järgmised muudatused:\n§ 228. Vabariigi Valitsuse 1. veebruari 2007. a määruses nr 34 «Niidu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 12, 68) tehakse järgmised muudatused:\n§ 229. Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2007. a määruses nr 37 «Tolkuse looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 17, 84) tehakse järgmised muudatused:\n§ 230. Vabariigi Valitsuse 16. veebruari 2007. a määruses nr 46 «Kabli looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 17, 88) tehakse järgmised muudatused:\n§ 231. Vabariigi Valitsuse 16. veebruari 2007. a määruses nr 47 «Kivikupitsa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 17, 89) tehakse järgmised muudatused:\n§ 232. Vabariigi Valitsuse 16. veebruari 2007. a määruses nr 48 «Jäärumetsa looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 17, 90) tehakse järgmised muudatused:\n§ 233. Vabariigi Valitsuse 8. märtsi 2007. a määruses nr 71 «Kuimetsa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 25, 140) tehakse järgmised muudatused:\n§ 234. Vabariigi Valitsuse 8. märtsi 2007. a määruses nr 72 «Aela maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 25, 141) tehakse järgmised muudatused:\n§ 235. Vabariigi Valitsuse 8. märtsi 2007. a määruses nr 73 «Ännikse looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 25, 142) tehakse järgmised muudatused:\n3) kolmandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Pärnumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 236. Vabariigi Valitsuse 15. märtsi 2007. a määruse nr 76 «Pärnu maakonna kaitsealuste parkide ja puistute piirid» (RT I 2007, 25, 145) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Pärnumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 237. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 88 «Tõstamaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 161) tehakse järgmised muudatused:\n§ 238. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 89 «Vaskjõe looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 162) tehakse järgmised muudatused:\n3) kolmanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n§ 239. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 90 «Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 163) tehakse järgmised muudatused:\n§ 240. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 91 «Kurese maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 164) tehakse järgmised muudatused:\n§ 241. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 93 «Kuiaru looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 165) tehakse järgmised muudatused:\n§ 242. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 94 «Metsaääre looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 166) tehakse järgmised muudatused:\n§ 243. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 95 «Kastna maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 167) tehakse järgmised muudatused:\n§ 244. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 96 «Lindmetsa maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 168) tehakse järgmised muudatused:\n§ 245. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 97 «Kõpu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 169) tehakse järgmised muudatused:\n§ 246. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 98 «Mädapea tammiku maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 170) tehakse järgmised muudatused:\n§ 247. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 99 «Nedrema looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 171) tehakse järgmised muudatused:\n§ 248. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruses nr 100 «Soo-otsa looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 172; 2008, 4, 26) tehakse järgmised muudatused:\n§ 249. Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 2007. a määruses nr 101 «Mahtra looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 173) tehakse järgmised muudatused:\n§ 250. Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 2007. a määruses nr 102 «Naissoo looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 174) tehakse järgmised muudatused:\n§ 251. Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 2007. a määruses nr 103 «Siiraku looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 29, 175) tehakse järgmised muudatused:\n§ 252. Vabariigi Valitsuse 12. aprilli 2007. a määruses nr 104 «Mõdriku-Roela maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 32, 188) tehakse järgmised muudatused:\n1) määruses asendatakse läbivalt sõnad «kaitse korraldaja» sõnaga «valitseja» vastavas käändes, kui käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti;\n2) paragrahv 3 sõnastatakse järgmiselt:\n3) paragrahvi 4 lõigetest 1, 5 ja 6 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n4) paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n5) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Lääne-Virumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 253. Vabariigi Valitsuse 12. aprilli 2007. a määruse nr 105 «Lillepi pargi kaitse alla võtmine» (RT I 2007, 32, 189) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 254. Vabariigi Valitsuse 12. aprilli 2007. a määruse nr 107 «Põlva maakonna kaitsealuste parkide ja puistute piirid» (RT I 2007, 34, 213) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Põlvamaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 255. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2007. a määruses nr 116 «Lähkma looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 35, 221) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 6 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n4) paragrahvi 6 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n5) kolmanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n§ 256. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2007. a määruses nr 117 «Kalita looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 35, 222) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 6 lõikest 5 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n4) paragrahvi 8 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n5) neljanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n§ 257. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2007. a määruses nr 118 «Kergu looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 35, 223) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 6 lõikest 4 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 258. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2007. a määruses nr 119 «Udria maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 35, 224) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 4 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 259. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2007. a määruses nr 120 «Madissaare looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 231) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 5 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 260. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2007. a määruses nr 121 «Teesu looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 232) tehakse järgmised muudatused:\n§ 261. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2007. a määruses nr 122 «Vaiste looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 233) tehakse järgmised muudatused:\n§ 262. Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. a määruses nr 127 «Ura maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 237) tehakse järgmised muudatused:\n§ 263. Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. a määruses nr 128 «Liiva-Putla looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 238) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 6 lõikes 5 asendatakse sõnad «valitsemise ja kaitse korraldamisega» sõnaga «valitsemisega»;\n5) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Saaremaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 264. Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. a määruses nr 129 «Pärnu rannaniidu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 239) tehakse järgmised muudatused:\n§ 265. Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. a määruses nr 130 «Siplase looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 240) tehakse järgmised muudatused:\n§ 266. Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. a määruses nr 131 «Suuremõisa lahe maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 241) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 4 ja § 11 lõike 1 punktist 4 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 267. Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. a määruses nr 132 «Abruka looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 242) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 5 ja § 11 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 268. Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. a määruses nr 133 «Odalätsi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 243) tehakse järgmised muudatused:\n§ 269. Vabariigi Valitsuse 9. mai 2007. a määruses nr 134 «Aseri maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 244) tehakse järgmised muudatused:\n5) neljandas normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Ida-Viru keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 270. Vabariigi Valitsuse 9. mai 2007. a määruses nr 135 «Muraka looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 245) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 3 ja § 10 punktist 3 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 271. Vabariigi Valitsuse 9. mai 2007. a määruses nr 136 «Viidumäe looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 36, 246) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 3 ja § 13 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n4) paragrahvist 10 jäetakse välja sõnad «ja kaitse korraldamise»;\n5) paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõnad «kavandatava tegevuse asukoha keskkonnateenistusel» sõnaga «Keskkonnaametil»;\n6) neljanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n§ 272. Vabariigi Valitsuse 9. mai 2007. a määruses nr 137 «Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 37, 250) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõigetest 5 ja 6 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 273. Vabariigi Valitsuse 9. mai 2007. a määruses nr 138 «Kalli maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 37, 251) tehakse järgmised muudatused:\n§ 274. Vabariigi Valitsuse 9. mai 2007. a määruses nr 139 «Struuga maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 37, 252) tehakse järgmised muudatused:\n§ 275. Vabariigi Valitsuse 17. mai 2007. a määruses nr 145 «Muti maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 265) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikes 5 asendatakse sõnad «valitsemise ja kaitse korraldamisega» sõnaga «valitsemisega»;\n«Ala kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuses ning Maa-ameti veebilehel maainfosüsteemis (www.maaamet.ee)».\n§ 276. Vabariigi Valitsuse 17. mai 2007. a määruses nr 146 «Vardi looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 266) tehakse järgmised muudatused:\n§ 277. Vabariigi Valitsuse 17. mai 2007. a määruses nr 147 «Pühametsa looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 267) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 4 jäetakse välja sõnad «ja kaitse korraldamisega»;\n§ 278. Vabariigi Valitsuse 17. mai 2007. a määruses nr 148 «Käina lahe–Kassari maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 268) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõikest 3, § 9 lõike 1 punktist 4, § 10 lõike 1 punktist 4 ja § 15 punktist 6 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 279. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 149 «Vormsi maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 269) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõigetest 4 ja 5 ning § 10 punktidest 4–6 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n5) paragrahvi 9 lõiget 2 täiendatakse punktidega 5–7 järgmises sõnastuses:\n« 5) adru varumine rannalt;\n6) pilliroo niitmine jää peal või külmunud pinnasel 15. novembrist 1. märtsini ja roo käsitsi niitmine vees või maismaal oma tarbeks 16. juulist 15. märtsini;\n7) rahvaürituste korraldamine.»;\n6) paragrahvi 9 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n7) neljanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n§ 280. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 150 «Tareste maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 270) tehakse järgmised muudatused:\n5) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:\n« 4) roo varumine.»;\n6) paragrahvi 10 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n§ 281. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 151 «Kärevere looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 271) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõigetest 7 ja 8 ning § 11 punktist 4 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n§ 282. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 152 «Agusalu looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 272) tehakse järgmised muudatused:\n§ 283. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 153 «Alam-Pedja looduskaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 38, 273) tehakse järgmised muudatused:\n3) paragrahvi 4 lõigetest 7 ja 9 ning § 5 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «kaitse korraldamise ja»;\n5) paragrahvist 9 jäetakse välja sõnad «ja kaitse korraldamise»;\n6) paragrahvi 13 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «ja kaitse korraldamisega»;\n§ 284. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 154 «Hoiualade kaitse alla võtmine Pärnu maakonnas» (RT I 2007, 38, 274) tehakse järgmised muudatused:\n2) kolmanda normitehnilise märkuse teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n§ 285. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007. a määruses nr 159 «Pärnu maastikukaitseala kaitse-eeskiri» (RT I 2007, 39, 279) tehakse järgmised muudatused:\n§ 286. Vabariigi Valitsuse 19. juuli 2007. a määruse nr 190 «Nõmme linnaosa parkide kaitse alla võtmine» (RT I 2007, 47, 329) esimeses normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Harjumaa keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».\n§ 287. Vabariigi Valitsuse 28. juuli 1998. a määrus nr 166 «Sepaste maastikukaitseala moodustamine, kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine» (RT I 1998, 69, 1139; 2005, 41, 330) tunnistatakse kehtetuks.\n§ 288. Määrus jõustub 1. veebruaril 2009. a.


KUIDAS VALIDA RSFSRI ESIMENE PRESIDENT 1991 - ARTIKLID\nKuidas valida RSFSRi esimene president 1991\nRSFSRi presidendi esimesed valimised toimusid 12. juunil 1991. Need toimusid vastavalt 17. märtsi 1991. aasta RSFSRi presidendi ametikoha kasutuselevõttu käsitleva Vene-Venemaa referendumi tulemustele.selle ametikoha sisseseadmiseks hääletas 71% valijatest). Ka esimest ja viimast korda valiti koos presidendiga ka asepresident.\nTäna tahame teile esitada väikese fotopildi, mis peegeldab selle päeva sündmusi, mida nimetatakse nüüd "Venemaa päevaks".\nPlakat, mis kutsub üles hääletama RSFSRi presidendi ametikoha kehtestamise eest\nSiis valiti president ainult üks kord viieks aastaks ja 1993. aastal vähendati tema volitusi neljaks aastaks.\nEesistujariigi ja asepresidendi jaoks esitati 6 kandidaati. Täpsemalt, eesistujariigi jaoks ei konkureeri keegi tõsiselt RSFSRi ülemnõukogu esimehe Boris Jeltsiniga. Ja asepresidendi peamiseks kandidaadiks oli Alexander Rutskoi.\nValimisaktiivsus 1991. aasta valimistel oli 74,7%\nValimised toimusid RSFSRi suveräänsust käsitleva deklaratsiooni vastuvõtmise esimesel aastapäeval. See päev kuulutati riigipühaks (Vene Föderatsiooni riikliku suveräänsuse deklaratsiooni vastuvõtmise päev, hiljem Venemaa päev). Valimised toimusid enamuse absoluutse häälteenamusega.\nÜks presidendikandidaat (Jeltsin) oli erakondne (ta oli varem CPSUst lahkunud), üks (Zhirinovsky) oli LDPC liige, ülejäänud neli olid CPSU liikmed. Kõik kuus asepresidendi kandidaati, sealhulgas Jeltsini ja Zhirinovski kandidaate, olid PSKÜ liikmed. Jeltsini kandidatuuri toetasid demokraatlik Venemaa blokk ja teised parteid ning kommunistlikud kommunistlikud kandidaadid, ainult Ryzhov toetas, ülejäänud jooksis iseseisvate kandidaatidena.\nBoris Jeltsini paari tulemuste järgi võitis Alexander Rutskoi juba esimeses voorus, saades 57,3% häältest. Teise koha võttis paar Nikolai Ryzhkov - Boris Gromov, kes sai 16,9%. Kolmanda koha võitis Vladimir Zhirinovsky (7,8%), mis sellest hetkest sai Venemaa poliitikas silmapaistev näitaja.\nJeltsini toetuseks loosungid ja kogunemised\nBoris Jeltsin on valimiste võitmise pärast vande andnud\n10. juulil 1991 võttis Boriss Jeltsin presidendi vande ja Alexander Rutskoi sai RSFSRi asepresidendiks. Kõik teised presidendikandidaadid 1991. aastal mängisid jätkuvalt olulist rolli poliitikas.\nVaadake videot: Кавказская пленница, или Новые приключения Шурика HD (Jaanuar 2020).