Avaleht » Näitlejate bio » Andreas Kangur\nEndine lapsnäitleja, praegune õigusteadlane Andreas Kangur on sündinud 11. detsembril 1978 Tartus. Ta on lõpetanud 1997 Tartu Mart Reiniku gümnaasiumi, 2001 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja 2002 magistrantuuri Washingtonis George Washingtoni Ülikoolis ("Rules of Evidence in Trials of Suspected Terrorists by Military Commissions"). 2002 oli ta üks 18-st Tartu Ülikooli üliõpilaste õigusbüroo asutajast. Andreas Kangur on töötanud karatetreenerina, Tartu Ülikooli tsiviilprotsessi lektorina ja Riigikohtu kohtuosakonna vanemkoolitusspetsialistina. 2011. aastal asus ta õppima doktorantuuri Glasgow' Ülikooli Šotimaal, kus uurimistöö teemaks oli "In Search of a Common Framework for Rules of Evidence in Criminal Trials". Ta kaitses seal doktorikraadi ja töötab Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õppejõuna, õpetades peamiselt kriminaalmenetlust.\nAndrus Kangur on osalenud mängufilmides "Varastatud kohtumine" (1988), "Äratus" (1989) ja "Noorelt õpitud" (1991).\n1994. aasta sügisel hakkas Kangur praeguse Anne noortekeskuse ruumides idamaist võitluskunsti õppima. Kaheksa aastat hiljem sidus tollane juuratudeng oma kimono ümber eksamitega välja teenitud musta vöö.\n1991 Noorelt õpitud (mängufilm), Tallinnfilm, näitleja (roll: Andreas); režissöör Jüri Sillart /esilinastus 03.02.1992/\n1989 Äratus (mängufilm), Tallinnfilm, näitleja (roll: Antsurahva Leida poeg); režissöör Jüri Sillart /esilinastus 22.02.1990/\n1988 Varastatud kohtumine (mängufilm), Tallinnfilm, näitleja (roll: Jüri Saar-Kuusberg); režissöör Leida Laius /esilinastus 05.06.1989/\nKangur, Andreas ; Lind, Sten jt. (2008). Sissejuhatus kohtumenetluse õpetusse. Eesti kohtumenetlusõiguse võrdluspilt. Tallinn: Juura.\nOlmaru, J. (2012). Mees, kes võitleb õigluse eest nii sõna kui jõuga. Tartu Postimees, 24. apr.\nMees, kes võitleb õigluse eest nii sõna kui jõuga\nTekst: Jaan Olmaru\nFotol: Juuraharidusega karateka ja Tartu Ülikooli lektor Andreas Kangur tunnistab, et õpetamine on talle meeltmööda. Õpetamine sobib ka tema elustiiliga rohkem kui advokaadi- või juristiamet. "Õpetaja ja õppejõuna on võimalik palju rohkem ja suuremas mastaabis ära teha, kui üksikuid kaasusi lahendades," arvab ta.\nRohkem kui kakskümmend aastat tagasi Leida Laiuse filmis "Varastatud kohtumine" koos Maria Klenskajaga peaosa mänginud ja vaatajaid võlunud Andreas Kangurist ei saanud näitlejat, kuigi eeldused selleks olid olemas.\n"Ausalt öeldes ei tekkinud mul seda mõtetki. Need paar filmirolli (Kangur mängis ka 1991. aasta filmis "Noorelt õpitud" – toim) kusagil varases nooruses... See nüüd mõni kogemus," põhjendab Kangur (33), miks ta otsustas pärast Mart Reiniku gümnaasiumi lõpetamist minna õppima Tartu Ülikooli õigusteadust.\n"Need rollid avardasid mu silmaringi ja ma tean nüüd pagana hästi, kuidas ühe mängufilmi tegemine käib, aga need ei tekitanud minus soovi hakata näitlejaks," selgitab Kangur ning lisab, et filmidega kaasnenud kuulsus ei olnud midagi ihaldusväärset. "See, et inimesed mind tänaval ära tundsid, oli pigem nuhtlus ja mulle ei meeldinud see näpuga näitamine."\n"Varastatud kohtumise" võtteperiood on aga Kanguril siiani hästi meeles.\n"Ma mäletan, et film pidi olema jube traagiline ja kõik püüdsid ka mind sellesse traagikasse kaasata. Kord üritas režissöör mind iga hinna eest nutma panna, aga ei saanud sellega kuidagi hakkama," naerab Kangur. "Isegi glütseriinitilkasid kasutati, aga mul oli vaja ikkagi kogu aeg lõbusalt lõkerdada."\nTegelikult oli Kanguri filmi sattumine üsna juhuslik, sest erinevalt tänapäevast, kus lapsosatäitjate leidmiseks korraldatakse suuri konkursse, käisid tookord filmiinimesed ise mööda Eesti koole ringi ning otsisid neile sobivaid karaktereid.\n"Olin teises klassis, kui ühel päeval mingid inimesed klassi tulid ja kõik poisid pidid püsti tõusma. Lõpuks näidati sõrmega mulle ja võeti kaasa. Ma ei ütle, et see oli vastu minu tahtmist, aga see polnud ka nii, et kaheksa-aastane poiss püüdis ennast iga hinna eest kaamera ette sebida," kirjeldab Kangur.\nKaunite kunstidega tegi Kangur lõpparve pärast põhikoolilõppu, kui otsustas seni vaid klaverimängule kulunud vaba aja ohverdada tulevikus hoopis karatetrennile.\n"Kindlasti oli selleks mingi kindel ajend, aga kes seda enam mäletab, mis mind karate juurde ajas. See oli põnev ja natuke salapärane," meenutab 1994. aasta sügisel praeguse Anne noortekeskuse ruumides idamaist võitluskunsti õppima hakanud Kangur.\nVaid kaheksa aastat hiljem sidus tollane juuratudeng oma kimono ümber eksamitega välja teenitud musta vöö. "Ma ei tulnud trenni, et musta vööd saada. Ma ei teadnudki nendest vöödest midagi, aga mingil hetkel hakkas see perspektiiv lähemale tulema ja siis hakkasin selle nimel ka rohkem treenima," räägib Kangur.\nKarate on andnud Kangurile palju rohkem kui lihtsalt oskuse ennast kaitsta. "Me võime küll öelda, et karate õpetab enesekaitset ning teeb su targaks, tugevaks ja osavaks nagu tiiger, aga tegelikult võtab siit igaüks selle, mida ta otsib," pakub vaevalt 170 sentimeetri pikkune karateka, kelle hüppelt tehtud jalalöögi ette ei soovita kellelgi sattuda.\nTegelikkuses on Kangur pidanud oma oskusi kasutama siiski vaid mõned korrad elus ja väga ta seda teemat kommenteerida ei taha.\n"Eks see sõltub ka sellest, kus sa liigud ja kellega lävid. Inimesed, kes käivad jala, satuvad sagedamini igasugustesse olukordadesse, aga mina olen viimased aastad liikunud, väike ratastega plekk-kast ümber," muheleb Andreas Kangur, kelle esimene treener oli Urmas Lest ja suurim õpetaja on Tartu Budoklubi juht Rein Randlane.\nTõmbab sõlmi sirgeks\nPraeguseks annab karate Kangurile võimaluse puhata põhitööst ehk õigusalasest teadustööst.\n"Mida jurist teeb? Istub laua taga ja keerab sõnu sõlme. Või loeb teiste sõnasõlmi ja vaatab, kas neid on võimalik sirgeks tõmmata. Aga kui kogu töö seisneb selles, et sa hommikust õhtuni keerad sõnasõlmi, siis seda küll ei taha," tunnistab Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas lektorina töötav Kangur, kes kaitses kümme aastat tagasi George Washingtoni Ülikoolis magistrikraadi ning kirjutab nüüd Šotimaal Glasgow' Ülikoolis doktoritööd.\nMõlemad Kanguri teadustööd on seotud tõendamisega. Näiteks magistritöö käsitles terrorikuritegude tõendamist USA sõjaväekomisjonides. Kanguri sõnul anti pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid välja kiiresti mitu seadust, mis andsid võimaluse kahtlased isikud ruttu "ära koristada".\n"Need seadused andsid õiguse pidada terrorismis kahtlustatavate üle kohut mitte USA föderaalses kohtusüsteemis, vaid sõjaväetribunalides. See tähendas, et igasugustest konstitutsioonilistest garantiidest sai vaikselt mööda hiilida ja süüdistuse jaoks oli protsessimine palju lihtsam," räägib Andreas Kangur.\nPraegu valmiv doktoritöö aga püüab uurida tõendamise õigust ning kuidas teatud tõendid haakuvad või ei haaku inimpsühholoogiaga.\nLihtsamalt öeldes uurib Kangur, milliseid tõendeid võib kohtus kellegi vastu esitada ja milliseid mitte. Näiteks kas kohtunik peaks süüküsimuse otsustamise ajal teadma ka kohtualuse varasematest samasugustest süütegudest.\n"Mind huvitab, mida see tõend reaalselt teeb. Näiteks kui me saame teada, et keegi on kaks korda varem varastanud, võime teha kiiresti järelduse, et ju ta tegi seda ka kolmas kord. Kas me peame kohut kaitsma sellise info eest või pole sel reaalset mõju," selgitab Kangur ning lisab, et tõendamisreeglite kokkukirjutamisel pole sageli arvestatud uuema aja psühholoogiauurimusi.\nValitud eriala pole Kangur kunagi kahetsenud, kuid ainuüksi juuraga ta ka tegelda ei tahaks.\n"Juura õppimine on mulle andnud mõtlemise täpsust ja konkreetsust ning oskuse näha maailma laiemalt. Sõnadega hoolikas ringikäimine on niivõrd oluline oskus ja igal pool tähtis, ükskõik kas olen jurist, advokaat, kohtunik või karatetreener," räägib Kangur, kes seisab nii sõna kui teoga õigluse eest.\nKüsimus, kas kergem on seista õiguse või õigluse eest, paneb aga Kanguri pikemalt analüüsima.\n"Ideaalis peaks nad seisma mõlemad ühe ja sama idee eest. Õigus peaks olema vahend, mis aitab ühiskonnas õiglust tekitada. Teinekord on see väga raske, kui õigus ei teeni õigluse ideed. Ise seisan muidugi õigluse eest, aga see kõik on suhteline. See, mis on sulle õiglane, võib olla kellegi teise jaoks äärmiselt ebaõiglane," arutleb karatetreener, kelle ideest sündis aastal 2000 Tartu Ülikooli üliõpilaste õigusbüroo.\nDoktorikraadi plaanib Andreas Kangur kaitsta kahe aasta pärast. Kas see ka nii läheb, ei julge ta lubada. Samuti ei taha ta sõna anda, et elab kümne aasta pärast Eestis, kuigi tagasi koju tulla on alati hea. Eriti rõõmsal meelel tuleb ta trenni andma Tartu Budoklubisse, mis saab sel suvel juba kümneaastaseks.\n"Kes teab, mis siis teen, aga trenni teen kindlasti. See ei ole ju töö, vaid meelelahutus," lausub Kangur ja alustab äsja trenni saabunud noortele uue tunni andmist.\n[Tartu Postimees, 24.04.2012]


S/Y CASSANDRA: 12/01/2008 - 01/01/2009\nHMS Cassandra mälestamine\nÖöl vastu 06. detsembrit 1918. a hukkus Saaremaa lähistel Briti mereväe kergristleja HMS Cassandra. HMS Cassandra oli koos teiste Briti laevadega kontradmiral Alexander Sinclair´i juhtimisel teel Tallinna, et tuua äsja vabadussõda alustanud noorele Eesti Vabariigile relvi ja muud abi.\n90 aastat hiljem, samal keskööl vastu 6.detsembrit heitsid Saaremaa Merispordi Seltsi jahi Cassandra meeskonna liikmed 11 selles õnnetuses hukkunud Briti mereväelaste mälestuseks Kiipsaare majaka juures merre pärja. Tseremoonia toimus pimedas öös laternate valguses ja kaasa võetud laevakella helina saatel.\nJaht Cassandra kapten Jaanis Prii luges külma haua leidnud meestele salmi inglisekeelsest Piiblist.\nBriti Mereväe arhiivist saadud andmete järgi oli laeva viimane teadaolev asukoht 20,3 miili Kiipsaare neemest lääne pool.\nLaev sõitis meres ujunud saksa miini otsa. Õnnetus oli sedavõrd õnnelik, et HMS Cassandra rohkem kui 450- liikmelisest meeskonnast hukkus vaid 10. Ülejäänud meeskond, sealhulgas raskelt haavatud, evakueeriti edukalt teistele laevadele.\nKuigi Saaremaa purjetajate jaht kandis Cassandra nime juba enne saarlaste kätte tulekut, otsustas meeskond nime muutmata jätta ja HMS Cassandra ajalugu uurida, ning selle huku 90. aastapäeva vääriliselt meenutada. Seda enam, et kaks jahi meeskonna liiget, Alo Tamm ja Ülar Jürviste on ise Eesti kaitseväe ohvitserid.\nPeale nõeluue, vaid aasta tagasi teenistusse astunud HMS Cassandra uppumist, pöördus Briti eskaader tagasi Kopenhaagenisse. Londonis tegutsevatel Eesti diplomaatidel Ants Piibul ja Kaarel R. Pustal tuli kasutada kogu veenmisoskust, et eskaader uuele katsele läheks. See õnnestus ja laevad jõudsid teisel korral ohvriteta Tallinna. Briti eskaadri saabumine Tallinna mõjutas oluliselt Vabadussõja kulgu. Nende toetus oli oluline nii poliitiliselt, majanduslikult kui ka sõjaliselt.\nPosted by Jaanis at 17:01 No comments:


Mäng Magic Mall päeva. Play online tasuta\nMäng Magic Mall päeva Online\nMagic Mall päeva\nMängu kirjeldus: Kui te olete otsustanud sisseoste suur kaubanduskeskus.Seal on palju kauplusi, nii et kiirusta saada umbes neid kõiki.Vali kõige moes asju ja nende mõõtmiseks.Võite teha ise uus soeng, osta tarvikud kõik korda ja valida uued kingad.\nKui te olete otsustanud sisseoste suur kaubanduskeskus.Seal on palju kauplusi, nii et kiirusta saada umbes neid kõiki.Vali kõige moes asju ja nende mõõtmiseks.\n© playgame24.com - free online mängu Magic Mall päeva ().\nPlay online flash mäng Magic Mall päeva tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Magic Mall päeva ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Saami rahvuspyha Helsingis - FU Infoleht 1998/1\nSAAMI RAHVUSPYHA HELSINGIS\n6. veebruaril tähistati saami rahvuspyha. Tol päeval 1917. aastal tulid Trondheimis esimest korda kokku eri saami ryhmade esindajad. Kokkutulekul otsustati luua saami poliitilne organisatsioon.\nHelsingis algas rahvuspyha tähistamine juba eelmisel õhtul, mil Savoy teatris esines tuntud saami laulja Wimme Saari.\n6. veebruari hommikul kell 10 heisati saami rahvuslipp Helsingi Ylikooli Porthania õppehoone ees. Kohal oli paarkymmend inimest ja televisioon. Rahvariides naised laulsid saami hymni. Saami lipu kõrvale heisati ka Soome lipp. Saami rahvuspyha ei ole Soomes ametlik pyha, kuigi võiks olla, sellega näitaks Soome riik lugupidamist oma vähemusrahvuse vastu\n6. veebruari hommikul kell 10 heisati saami rahvuslipp Helsingi Ylikooli Porthania õppehoone ees. Kohal oli paarkymmend inimest ja televisioon. Rahvariides naised laulsid saami hymni. Saami lipu kõrvale heisati ka Soome lipp. Saami rahvuspyha ei ole Soomes ametlik pyha, kuigi võiks olla, sellega näitaks Soome riik lugupidamist oma vähemusrahvuse vastu.\nSaami ja Soome lipp Helsingi Ylikooli Porthania õppehoone ees.\nÕhtul korraldas City-Saamit ry tavapärase peo Villa Kivis. Koos söödi, joodi ja lauldi nii põhjasaami, inarisaami kui ka soome keeles. Kohal oli ka yks ansambli Angelin Tytöt liige, kes esitas mitmeid laule. Yks kohalolnutest tõdes et ajad on muutunud. Ta meenutas oma lapsepõlve, mil ta pidi minema soomekeelsesse kooli, oskamata sõnagi soome keelt. Tollal suhtuti temasse kui looma – ei osanud ta ju “inimese kombel” rääkidagi. Olgugi et olukord on tänapäeval parem ja saami keeles saab ka koolis õppida, tuleb siiski palju vaeva näha taastamaks seda, mis aastakymnete jooksul hävitatud. Lõpuks käidi koos väljas lippu langetamas ja hymni laulmas.\nTänavu toimusid suuremad rahvuspyhale pyhendatud yritused Oulus, kus oli kontsert ja kõnekoosolek.


Kui öösel on hilja ja teil on hommikul suur projekt, siis enamik inimesi loodab seda juba teha. Sellisel juhul saate lihtsalt lõõgastuda, teades, et teie töö on lõpule jõudnud. Kui aga oled procrastinator, võite olla valmis pöörduma kohvi, et küttaks kõikvõimalikku. Kuid see meetod ei tööta kõigile, ja mõned inimesed võivad tunduda end mõtlema, miks kohvi teeb mind väsinud?\n3 Põhjused, miks kohv teeb teid väsinud\nKohv on traditsiooniliselt energia kiirendamise meetod, kuid paljudel inimestel võib see olla väsinud. Kofeiin mõjutab inimesi erinevalt, ja kuigi on mitu selgitust, on kolm võimalikku vastust küsimusele "miks kohv paneb mind väsima?"hoidke võtit enamikus olukordades.\n1. Toime neerupealisele\nKui te tarbite kofeiini, siis see stimuleerib teie neerupealseid vahendeid, nii et nad vabastavad adrenaliini - hormooni, mida teie keha kasutab "võitluses või lendudel".See omakorda suurendab hingamist ja südame löögisagedust, suurendab teie lihaste voolavat verd ja laiendab teie õpilasi. See adrenaliini vabastamine on mõeldud juhuks, kui teil on tõsine füüsiline stress.\nKui te tarbite liiga palju kofeiini, stimuleerite neerupealiste vastust, mis on püsiv ja välistab näärmete ammendumise. See tähendab, et näärmed ei saa enam toota väikeseid adrenaliini koguseid, mida peate säilitama kontsentratsiooni ja keskenduma, põhjustades üldine halb enesetunne ja füüsiline väsimus.\n2. Mõju insuliinile\nKui te ei tea, "miks kohvi teeb mind väsinud?"Teine põhjus on see, kuidas kofeiin mõjutab teie insuliini, vähendades selle tundlikkust. Insuliin tuvastab suhkru vereringes ja tagab, et keha kogub seda energia tootmiseks. Kui teie insuliin ei tööta korralikult, on teil vähem energiat kui energiat, mis põhjustab väsimustunne.\n3. Mõju unerežiimile\nKui te tarbite kofeiini öösel, võib teil tekkida vähem aeglane laine. See uni on oluline noorendama ja korralikult puhata, nii et kui teil seda regulaarselt puuduvad, siis hakkate end tundma.\nKui palju kohvi saate jooma?\nKui tarbitakse väikestes kogustes, võib kohvi joomine parandada keskendumist, kontsentreerumist ja ärkvelolekut, kuid liiga palju joomist võib põhjustada negatiivseid mõjusid, nagu väsimus.\nEksperdid nõustuvad, et enamus tervislikke täiskasvanuid võib iga päev jookse umbes 400 milligrammi kofeiini. See tähendab nelja tassi kohvi, kaks energiajoogi või kümmet purki pipraga. Vaatamata sellele, et kofeiin on täiskasvanutele ohutu, ei tohiks lapsi seda kasutada. Isegi noorukid ei tohiks tarbida rohkem kui 100 milligrammi kofeiini päevas.\nKui tarbite liiga palju kofeiini täiskasvanuna, võite märgata ebameeldivaid kõrvaltoimeid. Kofeiin võib olla ka teatud inimestele, näiteks teatavate ravimite puhul või kellel on kõrge mõju tundlikkusele, halb otsus.\nKui te juua rohkem kui neli tassi kohvi päevas, võite tunduda, et te tarbite üle 500 või 600 milligrammi päevas. See võib põhjustada lihaste värisemist, kiiret südamelöögisagedust, kõhukinnisust, ärritatavust, rahutust, närvilisust ja / või unetust.\nMuud kahjulikud mõjud Kohv võib sisaldada\n1. Kohvi ja soolhape\nKui te võtate kohvi varakult hommikul, kui teie maht on tühi, stimuleerib see teie keha vesinikkloriidhapete tootmiseks. See võib olla problemaatiline, kuna keha on mõeldud selle happe valmistamiseks sööda seedimise viisina. Aja jooksul, kuna teie keha peab kohvi joogist valmistama rohkem HCI-d, võib see osutuda raskem toota suures söögikorra jaoks.\nKui maos ei ole piisavalt vesinikkloriidhapet, kahjustab valgu seedimist negatiivselt, põhjustades selliseid probleeme nagu gaas, IBS, puhitus või isegi käärsoolevähk või divertikuliit.\n2. Haavandid, IBS ja happesus\nKohvioad sisaldavad kofeiini ja arvukaid happeid ning need võivad ärritada peensoole vooderdamist ja ka mao. Eksperdid nõustuvad, et Crohni tõve, IBS-i, gastriidi või haavanditega inimesed peaksid kohvi vältima, sest see võib sümptomit halvendada. Mõned inimesed usuvad, et liiga palju kohvi joomine võib põhjustada mao voodri nõrgenemist, mis võimaldab Helicobacter pylori bakteritel hoida ja põhjustada haavandeid. See võib ärritada ka teie peensoole vooderdust, põhjustades eliminatsiooniprobleeme, krampe ja kõhuõõnesid, mida sageli nimetatakse IBS-iks.\n3. Kõrvetised probleemid\nKui olete söönud, peaks teie madalam söögitoru sulgurliha olema tihedalt suletult, kuna see peatab söögitoru söögitoru sigivuse ja söömishäirepõletuse läbi. Kuna kofeiin lõõgastab söögitoru sfinkterit, võib kohvi joomine põhjustada kõrvetised. Mõned inimesed näevad köögiõhu kohvi juua isegi kõrvetised.\n4. Mineraalide imendumine, teie neerud ja kohv\nSee võib olla keeruline neile, kes regulaarselt juua kohvi, et saada piisavalt mineraalaineid, isegi neid, kes võtavad toidulisandeid või söövad mineraalidest rikkalikult toitu. Seda seetõttu, et kohv mõjutab negatiivselt mao võimet rauda imada ja ka teie neerude võimet säilitada selliseid mineraale nagu magneesium, tsink ja kaltsium. Eriti võib magneesiumipuudus tekitada probleeme, sest see võib põhjustada soole korrapärasust.\n5. Kohv, stress ja pinge\nKui tarbida suures koguses kohvi, võib see põhjustada ka norepinefriini, epinefriini ja kortisooli, stresshormoonide vabastamist. Need kemikaalid suurendavad teie pinget, vererõhku ja südame löögisagedust, mida tuntakse kui "võitlust või lendu".Kui need stresshormoonid on tarbetult aktiveeritud, siis märkate seedehäireid, kuna keha suunab ressursse potentsiaalsete ohtude ettevalmistamiseks.\nKofeiin on seostatud ka GABA ainevahetuse häiretega. Neuromediaatoriga gamma-aminovõihape aitab reguleerida stressi ja meeleolu ning seedeelundkonna rahulikkust. See tähendab, et need probleemid mõjutavad neid süsteeme.\nSel hommikul on tuuleenergia suurepärane, kui hakkate tööle minema, ning et pärast tööpäeva mõn...


Turismiettevõtted - Fr. R. Faehlmanni monument\nKoordinaadid 58.378613, 26.717501\nGPS: 58° 22' 43" N, 26° 43' 3" E\nFaehlmanni mälestuse jäädvustamise mõte tekkis 1926.a novembris Tartus peetud Eesti arstide päeval. Mõtte algatajaks oli professor H. Koppel. 1927.a. moodustati Tartus Eesti Arstide Seltsi ja Eesti Kirjanduse Seltsi poolt dr. Faehlmanni mälestuse jäädvustamise komitee, mille esimeheks valiti kirjanik K. E. Sööt. Komitee seadis endale 2 ülesannet: 1) korrastada Faehlmanni haud Raadi kalmistul ja 2) püstitada talle mälestussammas Toomemäel. Nende ülesannete täitmiseks otsustati rahva hulgas läbi viia korjandus. Kuna korjandusest laekus raha visalt, siis saadi 1928.a korrastada V. Melliku kavandi järgi vaid Faehlmanni hauaplats Raadi kalmistul ning esialgselt kavandatud mälestussamba püstitamine lükkus edasi 1930. aastasse. Ka ei saadud mälestussamba jaoks tellida esialgselt kavandatud Faehlmanni täiskuju, vaid piirduti rinnakujuga. Kuigi mälestussamba kavandi saamiseks kuulutati välja võistlus, ei rahuldanud võistlustulemused komiteed ja büst mälestussamba jaoks telliti kujur V. Mellikult. Faehlmanni kuju valati pronksi Tartu Põllutööriistade ja Masinavabrikus "Tegur" (tehas "Võit" eelkäija).


Neid vigu teevad kõik naised VÄHEMALT ühe korra elus | Buduaar\nNeid vigu teevad kõik naised VÄHEMALT ühe korra elus\n2015. aasta 28. jaanuar 14:16\nTäiuslikkus on totaalselt ülehinnatud! Tobedate vigadeta jääksime mitmetest elu õppetundidest ilma. Kuue eksperdi käest küsiti, millised on kõige sagedasemad tobedad vead, mida naised teevad ja miks need vead tegelikult hoopis head on. Siin on tulemused:\n1. Raha laenamine. Sa tahtsid kedagi lihtsalt aidata ja olid veendunud, et saad laenatud summa lõpuks tagasi. Paraku on aga nii, et sellised olukorrad lõpevad reeglina õppetunniga, et edaspidi peaksid sellistele palvetele pigem eitavalt vastama.\n2. Ühele inimesele vastamise asemel saadad kogemata sõnumi kõikidele oma kontaktidele. Lihtsalt sellele mõtlemine ajab juba paanikasse või mis? See ei õpeta sind ainult kõike topelt üle kontrollime, vaid tuletab mõnikord ka meelde, et kõik negatiivsed asjad ei peaks üldse kunagi trükimusta nägema.\n3. Orgasmi teesklemine. Sa ei pea end sellepärast piinama, et seda teinud oled. Küll aga ei muuda see sinu voodielu paremaks. Hoopis vastupidi! Sinu mees arvab, et ta teeb kõike täpselt nii nagu sulle meeldib ja seega kasutab ta sama tegevusplaani ka järgmisel ning ülejärgmisel voodimaratonil. Tunduvalt parem alternatiiv oleks aus vestlus oma partneriga.\n4. Sa põled läbi. Kui sa ennast üle töötad ja kodune elu üle pea käima hakkab, siis on tulemuseks stress. Hea uudis on see, et sa õpid oma aega mõistlikult ja otstarbekalt jagama.\n5. Räägid oma sõpra taga. Kui oled kunagi täiesti pahaaimamatult oma sõpra taga rääkinud ning see jutt on lõpuks tema kõrvu jõudnud, siis tead hästi, kui halb tunne see on. Siis peaks hästi meelde jääma ka see, et edaspidi tuleb igasugust klatši vältida!\n6. Pohmakaga tööle minek. Oled pärast põrguliku tööpäeva lõppu sõbrannadega dringile läinud? Ja see on hommikuni veninud? Peaaegu kõik naised on elus vähemalt korra pohmelliga tööle läinud. Aga kuna oled siis väsinud, tujukas ja tööl suhteliselt kasutu, saad aru, et edaspidi tuleks piirduda vaid paari joogiga ja seejärel koju magama minna.\n7. Lükkad suhtes olles oma sõbrad tagaplaanile. Selline teguviis on peaaegu paratamatu. Oled armastusest nii pimestatud, et lihtsalt unustad kogu ülejäänud maailma. Tegelikult on selline käitumine sõprade suhtes üsna alatu ja egoistlik. Õnneks taipad seda üsna pea ning uuesti sellist viga ei tee.\n8. Töötad vales ametis. Kes poleks teinud tööd, mis neile ei meeldi, lihtsalt sissetuleku pärast? Siis oled aga kurnatud, vihane ning töötamiseks puudub motivatsioon. Samas aitab selline kogemus sind: edaspidi oskad hinnata head töökohta.\n9. Ilmud kuskile täiesti kohatu riietusega. Kas oled kunagi ilmunud õhtusöögile liiga üleslöödult? Positiivne külg on see, et järgmisel korral on sul meeles dress-code´i küsida.\n10. Sööd ja jood liiga palju, liiga pika perioodi jooksul. Mõned inimesed hakkavad näiteks stressis olles meeletult palju sööma. See mõjub kehale halvasti ja peegeldub kaalunumbrilt üsna kiiresti. Endist keha on keeruline tagasi saada. Edaspidi mõtled kaks korda, enne kui midagi suhu pistad.\n11. Magad kellegagi ja hiljem katsed! See võib olla üheöösuhe, kolleeg või lohutusseks. Voodiseiklus, mis paneb sind hiljem ennast tühjana ning süüdi tundma, pole miski, mille pärast pikalt põdema peaks! Järgmisel korral tead, et tegu pole hea ideega.\n12. Kulutad oma sõprade peale liiga palju raha. Jagad tšeki sõbraga pooleks, kuigi ise tellisid ainult salati? Ja nii juba aastaid? Niimoodi lähevad kohtumised väga kalliks maksma ja nii mõnigi äge kleit jääb selle tõttu soetamata!\n13. Ignoreerid suhtes kõiki selgeid hoiatusmärke! Loomulikult suudles su kallim oma firma jõulupeol töökaaslast vaid pühade puhul! Seda muidugi paar kuud pärast seda, kui said teada, et ta oli ma kooliaegse kallimaga õhtusöögil intiimsusi vahetanud! Aga ta armastab ainult sind! Onju nii! Me kõik ju teame, kuidas see lugu lõpeb! Lõppkokkuvõttes on taolised olukorrad sulle kasulikud. Tänu sellele oskad oma tulevastele suhetele kõrgemad standardid luua ja oled kindlasti õnnelikum!


Liitunud: 25 Veebr 2019, 11:02\nPostitusPostitas Pacific » 25 Mär 2021, 19:47\nElavdaks vana teemat ja küsiks nõu. Minu 940 põhi oluliselt parem, kui teema algatajal aga rooste kohti on ja tahaks saada jaole enne, kui asi halb. Seega oleks huvitav teada kui palju see töö maksma läks ja kas on soovitada mõnda meistrimeest?\nPostitusPostitas Todu » 29 Mär 2021, 21:38\nOstsin eelmise aasta lõpus 940 universaali. Sveitsist. Roostet on minimaalselt ja seegi pindmine. Muid iluvigasid muidugi leidub. Peas karbid, lanseronid ja mud talad seest töötlema. Tundub hea mõte!!!\nLiitunud: 08 Juun 2020, 13:37\nPostitusPostitas Voldemort » 02 Apr 2021, 14:35\nKarpide vahetus on neil tegelikult suhtkoht lihtne, plekid on mõistlik painutada lasta vähe paksemast, kui on need b-kategoori plekid, mis müügil.\nRisttala tegin enda masinale 30x30x3mm vinklitest. Kindlasti tasub taastada ja kui iga aasta korralikult möglada korrotõrjevahenditega just eelkõige plekke seestpoolt, siis saab nende masinatega pikalt kulgeda ka tänases "soolameres", kuigi selle jura võiks nad minu hinnangul üldse ära lõpetada. Lumi ära lükata ja kes sõita ei oska ja rehve ei oska osta, neil ei olegi mõistlik liikluses osaleda...Rasketehnikal oleks alguses väga raske, aga kui avastavad, et hea rehviga pole see asi nii hull ja on olemas veel lahendeid, siis saaks hakkam küll. Tõestuseks olgu kaskvõi see, et eksisteerib ju kohti, kus on enamus ajast nii külm, et soolatamine on välistatud, ka seal eksisteerib transport.


Kuidas registreeruda palgafondimaksudeks - 2021\nPalgamaksud või tööjõumaksud on töötajate palkamise ja maksmise vältimatu osa. Iga ettevõte, olgu see siis suur või väike, peab auditi vältimiseks registreerima ja esitama kõik palgafondimaksud täpselt. Lisaks tekivad palgakulud nii föderaalsel tasandil kui ka riigi tasandil, nii et ettevõtted, kus on töötajaid, peavad mõistma registreerimisprotsessi mõlemal tasandil. Õnneks ei ole palgafondimaksud registreerimine keeruline ja nõuab vaid mõningaid samme. Võti on tagada, et iga samm on lõpule viidud ja et see täidetakse õigesti, tagamaks, et ettevõtte omanik ei jäta lahtisi otsasid.\nTaotle tööandja identifitseerimisnumbrit Internal Revenue Service'ilt. Enamik väikeettevõtteid julgustatakse olema EIN-l, kuid kõik väikeettevõtted, kes palkavad ja maksavad töötajaid, peavad taotlema EIN-i, et teatada maksudest IRS-ile. Rakendus on lihtne ja seda saab täita internetis IRS-i veebilehel.\nHankige oma ettevõtte jaoks NAICSi koodinumber. NAICS-kood liigitab ettevõtteid tööstusharude kaupa ja seejärel ettevõtte spetsiifika järgi. Näiteks kuuluvad ehitusettevõtted koodile 23 ja tööstushoonete ehitusettevõtetel on täpsemalt kood 232610. Oma ettevõtte NAICS koodi otsimiseks vaadake läbi NAICS Associationi veebisait või USA Census Bureau veebileht, mis väljastab NAICSi koodid.\nRegistreerige oma äri oma riigi maksuametiga. Riiklik maksuamet ei kontrolli üllatuslikult makse riiklikul tasandil. Veelgi olulisem on, et igal riigil on unikaalsed eeskirjad palgafondide / tööjõumaksude kohta, mistõttu on oluline vaadata läbi oma riigi erinõuded. Texas'i osariigi puhul kehtivad riikliku kontrollija veebisaidil. Te vajate oma ettevõtte EIN-i, ettevõtte sekretärilt ettevõtte numbrit (kui see on teie ettevõttele kohaldatav) ja oma ettevõtte jaoks NAICS-koodi.\nRegistreerige oma riigi kindlustusosakonna töötajate hüvitiste kindlustus. Kõik riigid ilma eranditeta nõuavad, et tööandjad maksaksid töötajatele hüvitise kindlustuse juhul, kui töötajad ei saa tööd lõpetada. Kindlustusmaksu kohaldatakse töötaja palgale, nii et tööandjad peavad selle maksu sisse registreerima tagamaks, et iga palgutsükli jooksul võetakse õige summa. Texas tööandjad võivad registreeruda Texas'i kindlustusosakonnas.\nRegistreerige oma riigi tööjõu või töötajaagentuuriga töötuskindlustus. Töötuskindlustusmaksu kohaldatakse ka töötajate palgakontole, nii et tööandjad peavad töötajale tööle võtmisel viivitamatult maksule registreeruma. Texase osariigis registreeruge Texas Workforce Commissionis. Pange tähele, et Texas'i seadus nõuab tööandjatelt töötuskindlustusmaksude registreerimist kümne päeva jooksul pärast Texas'i töötushüvitise seaduse suuniste kohaldamist.\nRiigisekretäri juures registreeritud failinumber (ainult ettevõtetele)


Lauljatar Merlyn Uusküla: vahel öeldakse, et inimeste vahel on armumine esimesest silmapilgust – mul juhtus koeraga sama\nMerle Luik, 16. mai 2019 14:00\nMerlyni (35) kaheaastane koer Pupi on tõeline perelemmik, kes isegi öösiti magab oma perenaise ja -mehe kaisus. «Ta on meil selline ära hellitatud jah,» naerab lauljatar laginal oma koerast kõneledes.\n«Kuna oleme elukaaslasega mõlemad koerainimesed, olime aeg-ajalt ikka rääkinud, et millalgi võiks koera võtta. Aga pigem tuli koerast juttu ikka siis, kui kõnelesime tulevikuplaanidest. Et siis, kui meil on pere ja suurem elamine,» meenutab naine. «Kaks aastat tagasi suvel postitas üks mu vana klassiõde koerapilte, millel oli see meie praegune koer. Ma ei teagi, mis sel hetkel juhtus. Vahel öeldakse, et inimeste vahel on armumine esimesest silmapilgust. Mul juhtus koeraga sama. Enne, kui olin jõudnud midagi mõelda, ma juba kirjutasin, et ma tahan seda koera saada.»\nMerlyn Uusküla: olen emaduseks ja abieluks valmis!


Kõverad raudristid riivavad hinge ja silma - Saarte Hääl\nVanaproua märkis, et lisaks ümberkukkunud (lükatud?) hauakividele on tundmatu vandaali lemmikuteks olnud raudristid. Varem ta sellist pilti ei Kaarma kalmistul ega mujalgi näinud pole.\nLääne politseiprefektuuri pressiesindaja Tiia Laar nentis, et viimasel ajal ei ole politseile tehtud ühtegi avaldust, mis seonduks võimaliku vandalismiaktiga Kaarma kalmistul.\nKalmistuvaht Sirje Raimla, kes on seda ametit veel lühikest aega pidanud, ei osanud samuti selgitada, mis ristidega juhtunud on: „Inimesed on rääkinud, et need on kõveraks läinud aastaid tagasi olnud tormi käes mahakukkunud puude alla jäädes.“ Seda Raimla ei usu, et hauatähiste väändumise oleks põhjustanud kellegi kuri käsi. „Meil on siin ikka rahulik olnud,“ konstateeris ta.\nSeevastu metallikunstnik Avo Malm ei usu, et ristid võinuksid niimoodi kõveraks painduda eelnimetatud moel (uskumatu on see tundunud kõigile, kellele toimetus on fotosid näidanud). „Ma ikka niipalju metalli tunnen, et see ei saa õige asi olla,“ kommenteeris ta, lisades, et kindlasti on raudristide kallal kellegi kuri käsi mängus olnud. „Ma ei tea, on neid väänatud või pekstud, aga puu pealekukkumisel oleks pidanud ka ristide ülemine osa, mis on õrn sepistöö, viga saama, seda aga näha pole,“ ütles Malm ristidest tehtud pilte vaadates.\nAlles hiljuti kiitis Saksamaalt Saaremaal esiisade maaga tutvumas käinud perekond Greinert meie kalmistuid – et siin võib leida ka kaugete esivanemate haudu vastupidiselt Saksamaale, kus üle 20 aasta hauaplatsidele lepinguid ei sõlmita ning alati ei ole ka võimalik nende kasutusaega pikendada. Greinertid märkisid samuti, et kui Saksa surnuaiad on väljanägemiselt väga steriilsed, siis Saaremaal on kalmistud väga hubased, sest siin vaatab vastu sajanditepikkune ajalugu.\nLisatud: 17.08.2007 / 09:08\nMis jutt see on, et inimkätt pole mängus. Ristid, mis siiani sirgelt püsinud ei lähe üleöö keerdu. See ikka politsei töö pätid üles otsida.\nLisatud: 17.08.2007 / 15:30\nsatanistid või hullunud taarausulised?\nLisatud: 18.08.2007 / 12:27\nJah, kaldun ka arvama, et mingi sekt siin tegutseb. Käivad ja väänavad riste. Eks iga teravama kõrvaga kodanik ole ju kuulnud kuuvalgetel öödel surnuaialt kostvat väänamisel tekkivat vaikustmatvat krigisemist.


Vahur Laiapea - Eesti filmi andmebaas\nDokumentaalfilmide režissöör, produtsent ja operaator Vahur Laiapea on sündinud 7. septembril 1960 Tallinnas. Ta on lõpetanud 1978 Tartu 10. Keskkooli ja 1985 Tartu Ülikooli eesti filoloogina ning õppinud 1989–1993 ülikooli magistriõppes eripedagoogika osakonnas, uurimistöö teemaks viipekeel kurtide hariduses. Täiendanud end 2000 ja 2002 Balti Meediakeskuses Bornholmil. 2006 kaitses Laiapea Tartu Ülikoolis teadusmagistri kraadi eesti viipekeelest, avaldanud monograafia „Keel on lahti. Tähendusi viipekeelest” (Eesti Keele Sihtasutus, 2007). Laiapea on töötanud 1979–1983 Tartu Mööblikombinaadis tislerina, 1983–1994 Porkuni Kurtide Koolis õpetajana, 1990–1994 oli paralleelselt viipekeele uurija, 1995–1998 Eesti Tervisekasvatuse Keskuse südameprojekti juht (mille raames tootis mitu õppefilmi), 1998 alustas tegevust sõltumatu produtsendina, 1999–2001 ...\n2019 "Afganistan. Vangis ja vabaduses" Dokumentaalfilm Produtsent\n2018 "Ariundelgeri nägemine" Dokumentaalfilm Režissöör\n2015 "Afganistani projekt" Dokumentaalfilm Produtsent\n2015 "Mesipuu poole" Dokumentaalfilm Produtsent\n2015 "Sooviklassika viimane tund" Dokumentaalfilm Režissöör\n2015 "Ukraina fragmendid" Dokumentaalfilm Produtsent\n2014 "Ester Mägi. Kadents ja teema" Dokumentaalfilm Produtsent\n2014 "Kurvits Lootuse tänavalt" Dokumentaalfilm Produtsent\n2014 "Päike on hea laps" Dokumentaalfilm Produtsent\n2014 "See olengi mina" Dokumentaalfilm Produtsent


Tõnu Tamm 22. XI 1942 – 14. VIII 2021 — Sirp\nTõnu Tamm lõpetas 1961. aastal Tartu I keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Aastatel 1965–1976 töötas ta Tallinna Riiklikus Noorsooteatris näitlejana, 1977–1992 Draamateatris (1977–1988 näitejuhina) ja 1994–1998 Nukuteatris näitlejana ning 1999–2010 Estonias näitejuhina.\nOtsekohe meenub Tõnu Tamme rollidest Väikevend. Eks see olene ka meenutaja vanusest, aga lüürilise hingega Väikevend, kes mõtliku vaatlejaloomusena küll Karlssoniga koos hullas ja möllas, aga isegi rõõmsameelsena jäi ikka igatsevaks, on Tammele omane roll. Samal ajal mängis ta unistajat Arno Tali oma õpetaja Voldemar Panso lavastuses „Kevade“.\nEnt ühelt sugestiivselt teatrifotolt vaatab vastu ootamatu tegelane, Tammsaare härra Bõstrõi Panso lavastuses „Inimene ja revolutsioon“. Nii eluiga kui ka elukogemust mööda poleks see justkui saanud olla tollal alla 30aastase näitleja roll. Ometi kiirgab päevapildist kummalist saladust. Ja aastate pärast ilmub järsku Mefistofeles (Nukuteatri „Faustike“, 1995), kes tegutseb elusuuruse isandana keset nukkude universumit, vilgas ja liikuv, kavalate sädelevate silmadega, iginoor, muretu mängur – olemuselt vaatleja temagi.\nErisuguseid tundetoone ja meeleolusid sisaldab näitleja elutee. „Kitarre käes ja mantel üle õla …“ laulis Tamm amüsantses duetis Kaarel Kilvetiga. Laulud on alles, neist hoovab stiili, vanaaegset ja vaimukat härrasmehelikkust, huumorit ja väärikust. „Oh armastus, sina kallis magus mesi …“ oli ja jääb Noorsooteatri (praeguse Tallinna Linnateatri) konkurentsituks menulavastuseks. Sealt see lauluduo alguse sai ning kestma jäi.\nTamm oli ka lavastaja. Tema teatritruudust kinnitab järjepidev lavastajatöö kodukandis, harrastajatega, kümme lavastust Kuusalurahva teatris, alates aastast 2012.\nJa muidugi maalikunst. Erinevalt näitleja kaduvast loomingust jäävad maalid alles. Maskide maalid, mille olemuse on Tõnu Tamm näituse puhul sõnastanud nõnda: „Elu on üks suur teater ja maske kannavad kõik, nii on julgem arvata, et me oma mina nõnda varjame ja hoiame. Eks need pildid üldistuse poole püüa, aga kui nad kedagi meelde tuletavad, siis sellepärast, et olen proovides oma kolleegide näojooni uurides ja tundma õppides neid maske visandanud“ (TMK 1989, nr 5). Taas paotub vaatlejahing. Eestimaa orhideede maalimisest sai Tammele haruldane kirg ja loodusetundlik kutsumus. Kordumatu on iga õis ja iga pilt.\nKa kirjutamine on maalimine, sõnadega pildi jäädvustamine. Tamme kirjapandud vinjetid teatrimaailmast on taktitundeliselt märkavad, toonitatult subjektiivsed – nagu teatri puhul ainuvõimalik. Hea, et need on ilmutatud, aga küllap neid on alles rohkemgi. Nii avavad sõnad koos portreteeritavaga alati ka portreteerija.\nNäiteks „Pilvede värvide“ proovipäeviku katked („Teatrielu 1983“), kus Tamm tõdeb: „Loominguprotsessi üles kirjutada on raske, pisut mõttetugi. Aga siiski tundub äkki mõni mõte, ütlus, liigutus, vaade, meeleolu, misanstseeni sünd niivõrd põnev ja huvitav, et tekib vajadus see meelde jätta.“\nJa kütkestavad portreed, Helmi Tohvelmanist, Viive Ernesaksast, Velda Otsusest … Ainulised nähtused – nagu looduskaitsealused lilled. Koos Otsusega mängisid nad luuletaja Toomas Liivi kuuldemängus „Pesukaru ja kummaline poiss“ (1973), see kohtumine jäi mõlemale osalisele hinge. Poeetiline hüvastijätt lapsepõlvega, veel üks lüüriline variatsioon kujuteldavast hingekaaslasest. Otsuse Pesukaru hella olemust ei anna kuidagi võrrelda Karlssoniga, Tamme Poiss on aga Väikevenna sugulashing. Tamm on tänumeeles meenutanud: „See kuuldemäng kukkus välja nagu tegelikkusest kõrgemal, olustikust väljaspool olev luuleline mõistukõne õnneotsingutest ja selle leidmise võimalikkusest, lahkumisest ja õnne möödumisest.“\nVärvikad dünaamilised mosaiigikillud Ernesaksast lõpetab Tamm nii: „Inimest vaadates me justkui kogume kilde-killukesi kokku, ja igaüks vastavalt oma arusaamisele, maitsele, inimese mõistmisele püüab neist luua mosaiigi. Mosaiik tuleb aga selline, nagu ta tuleb. Nendest välistest kildudest. Aga kas see on õige? Ei tea!“ („Teatrimärkmik 1971/72“).\nÕpetaja Tohvelmanist sündis hiljem raamat „Helmi, õpeta meid tantsima!“ (2013). Aga varasemas portreeloos „Minu õpetajale – aednikule“ („Teatrimärkmed 1965–67“) on tabav kirjeldus, kuis sündis liikumisjoonis lavastusele „Väikevend ja Karlsson katuselt“: „Liikumise aluseks on kõnd katusel. Tähtis polnud olustikuline kribu-krabu, eluline täpsus, vaid kujundi täpsus, väljenduslik tõde. Kogu liikumine on vallatu, nagu lapse fantaasiast sündinud.“\nNiimoodi selginevad ka mälestused. Ajapikku. Rahunedes. Kujundlikuks kristalliseerudes.\nTõnu Tamm saadetakse ära pereringis. Urn sängitatakse mulda Eesti Teatriliidu matuseplatsile Metsakalmistul.\nEesti Muusika-ja Teatriakadeemia lavakunstikool


Kohtla-Järve gaasilekkes sai üks inimene raskelt viga. Üheski korteris polnud andureid - DELFI\nKohtla-Järve gaasilekkes sai üks inimene raskelt viga. Üheski korteris polnud andureid\nIsegi sel aastal juhtunud kahe hukkunuga gaasiõnnetus ei ole pannud kohalikke vinguandureid soetama.\nTäna hommikul kell 9.14 said päästjad teate, et Kohtla-Järvel on Sõpruse puiestee kortermajas vingugaasi leke. Õnnetuses said kannatada naine, kes viibib raskes seisundis reanimatsioonis, ning mees, kellel tuulutatakse kopse.\nLekke põhjustas ühes korteris olnud gaasiseadme väljalaskesüsteemi ühenduse puudumine ventilatsiooniga.\nTervest kortermajast evakueeriti 21 inimest. Kontrollitud korteritest mitte üheski ei olnud vingugaasi andureid, mis selliseid gaasilahendusi kasutavates elamutes on alates selle aasta algusest kohustuslikud.\n„Alles märtsis oli sarnane sündmus lähedalasuval Lehola tänaval ja seal said kaks inimest surma. Aga isegi see ei ole inimesi mõjutanud ning nad pole endale vingugaasi andureid pannud,“ tõdes päästeameti valvepressiesindaja Jevgenia Parv.\nPäästeamet keeras gaasiseadme kinni tervele trepikojale ning lubas pärast vingugaasi kontsentratsiooni kontrollimist ja maja tuulutamist elanikud tagasi majja.\nTehnilise järelevalve ameti (TJA) pressiesindaja Anu Võlma kommenteeris, et amet on algatanud juhtumi osas menetluse. "Kortermajas, kus juhtum aset leidis, on gaasi kasutamine keelatud seniks kuni kõik asjaolud on välja selgitatud ning menetlusega tuvastatavad puudused kõrvaldatud. Millised on asjaolud ja võimalikud rikkumised, see selgub menetluse käigus," sõnas ta.\nLisaks rõhutab TJA, et kõikides eluruumides, kus on korstnaga ühendatud gaasiseade, on vingugaasianduri paigaldamine kohustuslik.\n"Suitsuandur ja vingugaasiandur on täiesti erinevad andurid kuigi võivad näha välja sarnased. Suitsuandur ei asenda vingugaasiandurit ega vastupidi. Suitsuandur on mõeldud reageerima suitsule, kuid vingugaasi see ära ei tunne ning sellele ei reageeri. Vingugaasiandur on mõeldud tuvastama ainult nähtamatut ja lõhnatut vingugaasi. Ilma vingugaasiandurita ei ole võimalik ruumis olevat vingugaasi kuidagi tuvastada," kommenteeris TJA peadirektori asetäitja Ingrid Teinemaa.\nSamuti erineb ka nende kahe anduri paigaldamine. Kui suitsuandur paigaldatakse lakke, siis vingugaasiandur aga reeglina hingamisteede kõrgusele. Üks vingugaasiandur on mõeldud kasutamiseks ühes ruumis, kuna andur näitab vaid tema läheduses leviva vingugaasi taset. Soovitatav on vingugaasianduri paigaldada lisaks gaasiseadmetega eluruumidele ka muudesse eluruumidesse, kus on küttekoldeid (nt pliidid, ahjud, kaminad vms), millest võib põlemise käigus eralduda vingugaasi.


Käsitööõlle pruulimisvõistlus kutsub Järvamaa hobitegijaid: aeg on võistlusõlu käima panna - Järva Teataja\nKäsitööõlle pruulimisvõistlus kutsub Järvamaa hobitegijaid: aeg on võistlusõlu käima panna\n24. jaanuar 2020, 7:55\nJärvamaa hobiõlletegija Janek Marrandi. Foto: Dmitri Kotjuh/ Järva Teataja\nEesti Väikepruulijate Liit kuulutab välja traditsioonilise käsitööõlle pruulimisvõistluse, mille raames selgitatakse välja Eesti hobitegijate parimad õlled. Võitjad kuulutatakse välja Eesti Väikepruulijate Festivalil, mis toimub 3.–4. juulil.\nMullu kirjutas Järva Teataja sel konkursil osalenud Janek Marrandist. Lugu!\nKäsitööõllede pruulimisvõistlus toimub tänavu kolmandat korda. Võistluse korraldaja Sulev Linnu sõnul on konkursi tase iga aastaga tugevamaks läinud ning tal on hea meel näha, et käsitööõllede kultuur Eestis edeneb. “Julgustan kõiki kodupruulijaid end proovile panema ja oma töid konkursile tooma. Paljud tänased käsitööõllede pruulikojad on alustanud just kodus pruulimisest,” ütles Lind.\nLind soovitab käsitööõllehuvilistel alustada ettevalmistustega juba praegu. ”Tasub üle vaadata, kas on midagi sobivat võistluseks juba olemas või mõni hea õlleretsept mõtteis mõlkumas. Retseptide koostamise ja pruulimise planeerimisega võiks juba pihta hakata, sest keerulisemate õllede pruulimine võib võtta mitu kuud aega,” selgitas Lind. “Mai lõpuks tuleb esitada hindamiseks igast võistlusõllest kuus pudelit.”\nLind soovitab käsitööõllehuvilistel alustada ettevalmistustega juba praegu.\nLinnu sõnul on käsitööõlle võistlus hea võimalus katsetada ja huvitavaid maitseid kokku sobitada ning teiste pruulijatega võistlustulle minna. “Kodupruulijad on kindlasti kursis, kust saab kõik vajaliku hankida – kohalikest pruulipoodidest või ka veebipoodidest. Tuleb vaid panna fantaasia tööle ja töötada välja põnev retsept, mis iseloomustaks enda maitse-eelistusi,” jagas Lind soovitusi.\nEelmisel aastal osales võistlusel 34 kodupruulijat üle kogu Eesti ning töid laekus ka Järvamaalt. Parimaks hobitegija õlleks kuulutati Aare Laanmetsa DoppelBock “Ükssarv John”, mis sai kiita täidlase tumeda karamelli ja leivakooriku maitse eest, mis oli kohtunike hinnangul stiilipuhtalt tasakaalus. Võitja sai auhinnaks ametliku 2000-liitrise pruuli oma võiduõllest. Lahjemate ehk alla 7% kangusega õllede kategoorias tunnistati parimaks Tarmo Tederi kuusevõrsetega pruulitud käsitööõlu “Metsaline”.\nSel aastal on samuti kaks võistlusklassi: kuni 7% alkoholisisaldusega õlled ja üle 7% alkoholisisaldusega õlled. Osalemiseks tuleb 31. maiks esitada kuus pudelit toodet. Lisainfo konkursi kohta Eesti Väikepruulijate Liidu kodulehel.\nHobitegijatele mõeldud Eesti Väikepruulijate Festivali ja selle raames toimuvaid käsitööjookide võistluseid korraldav Eesti Väikepruulijate Liit loodi 2013. aastal eesmärgiga edendada Eesti käsitööõlle, -veini ja -siidritootmise kultuuri ning arendada Eesti alkoholikultuuri pakkudes kvaliteetseid tooteid ja harides tarbijaid. Liitu kuulub enamik Eestis tegutsevatest väikestest õlle-, siidri- ja veinitootjatest, kelle toodangumaht ei ületa 5 miljonit liitrit aastas.


Teisenda ftlb mõõtühikuks ftoz (Foot-pounds-force mõõtühikuks Foot-ounces-force)\nftlb to ftoz\nFoot-pounds-force to Foot-ounces-force\nTeisenda Foot-pounds-force mõõtühikuks Foot-ounces-force (ftlb mõõtühikuks ftoz):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '49 Foot-pounds-force'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Foot-pounds-force' või 'ftlb'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Väändemoment'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '53 ftlb na ftoz' või '16 ftlb to ftoz' või '47 Foot-pounds-force -> Foot-ounces-force' või '55 ftlb = ftoz' või '73 Foot-pounds-force na ftoz' või '49 ftlb na Foot-ounces-force' või '79 Foot-pounds-force to Foot-ounces-force'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(49 * 92) ftlb'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '49 Foot-pounds-force + 147 Foot-ounces-force' või '25mm x 50cm x 86dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Foot-ounces-force ühes Foot-pounds-force?\n1 Foot-pounds-force [ftlb] = 16,003 516 859 436 Foot-ounces-force [ftoz] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Foot-pounds-force mõõtühikuks Foot-ounces-force teisendamiseks.


kahe valla piiri peal: nii ja naa\nNii ja naa on õues. Kui toas aknast vaadata, siis on niiiiii aga kui natuke õues olla on nagu rohkem naa. Tuulutab. Päikest nagu oleks aga lumekupud ikka ennast lahti pole löönud.\nTegelikult ei meeldi mulle see liiga varajane kevad. Esiteks võib tulla veel igasuguseid õudusi elik fuijoovinaid ja teiseks tegelikult on maa ikkagi veel külm, kohati liigniiske ja õieti midagi tarka aias ära teha ikkagi ei saa. Aga meelitab, meelitab hullusti. Täna kuulsin ka oma lõokesed ära. Nii vara polegi ma neid kunagi kuulnud. Ju siis on ka kiivitajad kohal, sest neid on meie kandis hullult palju.\nkui tavaliselt on amuuri adoonis see kõige esimene minu aias ja lumekupp passib alles lume all, siis sel aastal on nad tänu lumetusele üsna ühel pulgal.\nkohustuslikud nõiapuu õied, sedapuhku siis jaapani nõiapuu. Virgiinia nõiapuu alles mõtleb aga eks temagi peagi.\ntransilvaania sinilill ´Alba ` tõotab ka peatselt õied lahti lüüa, liik ja roosaõieline on veel lehtedest välja otsimata.\nKusagile on kadunud minu harilikud luikellukesed. Juba elmisel aastal oli teisi vanas kasvukohas väga vähe. Ühe phmakese varjupeenras siiski leidsin. Laialehine lumikelluke on hilisem ja ega ´Suur Tilk ` ka kunagi väga pole kiirustanud.\nja siit tuleb täitsa uus, sügisel mulda pistetud Galanthus ´Atkinsii ´ ( ka G. atkinsonii, G. nivalis ´Atkinsii `), tegelikult peaks neid ninasid veel juurde tulema. Ma loodan :)\nPäris pikad on võrkiiriste ninad, varased laugud juba paarisentimeetrised, varastest tulpidest rääkimata. Ja üldse on pilt rõõmustavam kui eelmisel aastal.\nNii, et ärge arvake, et mul vaatamata värvipintsli vammile aed meelest on läinud. Igapäevane luurelend on kohustuslik, vahepeal jään kusagile peatuma ja nokin esimest umbrohtu. Ja teen plaane.\nJa siis sain ma hakkama veel ühe suure julgustükiga. Kui midagi fataalset vahele ei tule panen sõprade abiga Elva Linnaraamatukokku väikese näituse üles. Eks Futu viskas õhku sõna näitus ja Lendav püüdis kinni ja ülejäänud kiitsid takka ning vaatamata vingerdamisele ei saanud ma ju peaaegu, et kandikul ette antud võimalust kasutama jätta. Seda enam, et ma sain aru - kõige suurem hirm ongi mul enda mugavustsoonist välja ajamisega. Ega see teadmine muidugi mind paanikahoogudest ei ole vabastanud. Teisalt olen ma nagu natuke õnnelik ja kohevil ka. Inimene on ju edev olevus :D Aga tulgu, mis tuleb. Seega minu ennekõike Elvas elavad sugulased, sõbrad ja tuttavad, alates esmaspäevast 16. märtsist peaks neid lauakesi näha olema.\nPostitaja: Rahutu rahmeldaja kell 16:27\nTsiil 10. märts 2015 17:17\nHaa, sa liigud kiiremini kui kevad! Alles ja juba isikunäitus :) Õnnitlused!\nMUHEDIK 10. märts 2015 17:28\nSa oled tubli, peamine ongi hirmust üle saada, edaspidi läheb libedamalt :) Need taiesed ju väärivad seda, et inimesed neid näeksid. Aga Sa peaksid oma tööd ära signeerima, kasvõi tagumisele poolele nagu keraamikud seda teevad.\nVirgiinlane peaks juba ära olema õitsenud, ta rohkem sügis-talvine puu.\nRahutu rahmeldaja 10. märts 2015 17:32\naa, aga äkki tõesti on juba ära õitsenud, oh mind rumalat :)\nTogram 10. märts 2015 19:34\noma isiklik näitus. WAu!!\nKahju, et alles 16.03, ma nimelt reedel seal kandis jälle.\nEneseületus ongi see oma mullist välja saamine, aga me usume Sinusse :D\nNeljandik 10. märts 2015 20:09\nJuhhuu! Näitus tuleb kindlasti uhke!\nIse Hakanud Lillekasvataja 10. märts 2015 20:13\nsuper idee! Loodan neti vahendusel ka osa saada :) kui jagatakse muidugi\nTistou 10. märts 2015 20:14\nOh kui toredad aiauudised! Ja linnu-uudised ka! Ning muidugi palju õnne isikunäituse puhul!!!\nLumikellukesed pidid kannatama nartsissikärbse tõttu peamiselt. Olen näinud ka mingit hallituse ollust, mis pealsed ära võtab ning ilmselt ka alla sibulasse jõuab. Või hoopis algabki sibulast. Igal juhul hävitab see taimi punditi.\nAedkutsub 11. märts 2015 00:10\nIsikunäitus on vaauuu asi. :)\nKöögikata 11. märts 2015 00:40\nVauu, ma ka ootan seda neti vahendusel osa saamist. Igatahes palju õnne!\nFutu 11. märts 2015 07:23\nVäga tubli! Need asjad lihtsalt ON ülespanemist väärt.:)\nTriks 11. märts 2015 09:28\nNii toredad uudised! Elva kandi rahvas võib ainult rõõmustada sellise näituse üle! Inspiratsioonirikast pintseldamist!\nEve Piibeleht 11. märts 2015 21:32\nKõige rohkem vaimustust pakub vaatamine, mida sa teed ja mida sa eneses avastanud oled. Silmade säramine on peamine asi selles maises teekonnas. Ja näitus on supersaavutus, ära pabla, kõik läheb hästi.\nmustkaaren 13. märts 2015 14:38\nMilda 15. märts 2015 14:03\nVinge värk, ootan postitust sellest näitusevärgist. Leidsin kodus ka ühe puidust kandiku, mingile kokkusaamisele vôtan kaasa, kindlasti leiad selle hinge ja tood välja!\nRahutu rahmeldaja 15. märts 2015 14:32\noo jaa, kõik puutükid koguge tõesti kokku, siis on mul talvel jälle mängida võimalik :D


Mallukas ärritas lapsevanemaid: APPI! Mu närvid ei peaks vastu! Kuidas sa lased neil niimoodi läbustada?! | Elu\nMallukas ärritas lapsevanemaid: APPI! Mu närvid ei peaks vastu! Kuidas sa lased neil niimoodi läbustada?! (19)\nOhtuleht.ee, 3. märts 2020 21:35\nBlogija Mallukas ehk Mariann TreimannFoto: Stanislav Moshkov\nEesti üks tuntumaid blogijaid, Mariann Treimann ehk Mallukas on jaganud oma Instagram storys pilte kodusest "kunstitunnist", kus lapsed on end värvidega korralikult ära suutnud määrida. Nii mõnelegi lapsevanemale on selline vaatepilt olnud aga vastumeelne ning on jaganud teravaid kommentaare.\n"APPI! Mu närvid ei peaks vastu! Kuidas sa lased neil niimoodi läbustada?!" ohkisid eile nii paljud, kes mu storysid vaadates rabanduse said. Aga teate mis? Meil kodus on soe vesi olemas ja lastele nii väga meeldivad sellised plätserdamised. Vaene Marta polnudki kunagi seda proovida saanud ja seetõttu teipisin ma ühe prügikoti maha, andsin neile mu meigipintslid kätte (sest ma muid ei leidnud) ja lasin neil tegutseda . Jah, pean nentima, et seekord oli mul neile pakkuda täitsa harilikke guašše, tavaliselt oleme @Looduspere poest näpuvärve tellinud, aga seekord olid otsas ja no isegi kui natukene sattus suhu, siis... mis siis. Ega ta hea ei maitsnud, teist korda enam ei pandud," kirjutab Mallukas Instagramis.\n"Ärge unustage, et segadus on ainult segadus. Seda saab ära koristada. See ei võta tegelikult üldse palju aega, aga meie lapsed on väiksed ainult ühe korra. Ja seegi ei võta palju aega, kuni nad on suured ja neid ei huvita enam ema-isaga koos mässamine. Siis on ainukesed asjad, mis meil alles, meie mälestused. Ja kui me neid ei loo, siis vaevalt, et mälestus korras kodust sulle kunagi vanana naeratuse suule toob. Aga see pilt, kuidas su lapsed lõbutsevad, see toob kohe kindlasti. Niiet hopp-hopp välja oma mugavustsoonist ja las lapsed lustivad! Sina ei ole ainuke, kes seda kunagi südamest rõõmustades meenutab."\nMalluka Facebooki leht kaaperdati: ärge imestage, kui seal mingid imelikud videod on


Kuidas kinnitada terrassi kandetala maja fassaadi külge?\nEnamikul juhtudel, kui terrass on majaga ühendatud, kinnitatakse sisemine kandetala ehk tugipruss majaseina külge. Maja karkassi materjal määrab, kuidas kandetala paigaldada ja oluline on kinnitada see tervenisti karkassi külge.\n<< Kas vundamendi rajamise tööetapp jäi lugemata?\nJuhul kui terrassi ei kinnitata maja külge, saad selle sammu vahele jätta ning liikuda koheselt järgmise etapi juurde: Karkassi kinnitamine >>\nPaigaldamine betoonikarkassiga maja puhul\nBetoon on kõige tavalisem materjal, kuhu kandetala kinnitada tuleb. Betoonkarkassi puhul kasuta EUS betoonikruvi, sest see lihtsustab kandetala kinnitamist. Teine variant on kasutada kiilankrut (ESSVE valikus nime all Golden Anchor), mis on järeleproovitud viis raskete koormuste kinnitamiseks betooni, kuigi sellega võtab paigaldamine mõnevõrra rohkem aega.\nTöökäik on järgmine. EUS betoonikruvi nõuab enne paigaldamist karkassi ettepuurimist. Veendu, et valitud kruvipikkus võimaldab kandetala kinnitada sisemisse betoonikihti vähemalt 50 mm ulatuses.\nPea meeles! Fassaadi isolatsioon ja krohv ei ole kandvad kihid.\nBetoonfassaadile soovitatavad tooted sobivad ka täistelliste puhul.\nBetoonkarkassile mõeldud tooted\nGOLDEN ANCHOR, ROOSTEVABA, HAPPEKINDEL A4\nBETOONIPOLT EUS-HF 6K/ÄÄRIKUGA, RUSPERT\nPaigaldamine kergkruusast ja kergbetoonist karkassiga maja puhul\nKrohvitud fassaadid on sageli kergkruus- või kergbetoonplokkidest karkassiga. Paigaldustöödeks kergkruusas või kergbetoonis soovitame HL kergbetoonikruvi, mis on välja töötatud poorsetele materjalidele.\nTöökäik on järgmine. Kergbetoonikruvi saab keerata otse kergbetooni või kergkruusa sisse ning pole vaja ette puurida. Kergkruus ja kergbetoon on poorsed materjalid, seega parima kandevõime tagamiseks on tähtis kinnitada kruvi maja karkassis võimalikult sügavale. Soovitatavalt peab kruvi ots läbima kergkruusploki keskme.\nHea nõu! Kui fassaad on krohvitud, toksi enne kergbetoonikruvi paigaldamist krohv naelaga maha, et kruvi saaks haarduda.\nKergkruusale/kergbetoonile mõeldud tooted\nPaigaldamine puitkarkassiga maja puhul\nKandetala paigaldamisel puitkarkassiga maja külge, saab kasutada tugevamaid W või HF (teise nimega WAF ja HEX) konstruktsioonikruvisid, mis sobivad kandvatele konstruktsioonidele. Kruvidel on sarnased omadused ja mõlemat saab paigaldada ettepuurimiseta. Viimistletud paigaldustulemuse saamiseks on hea valik W (WAF) konstruktsioonikruvi, millel on lamedam pea. Juhul kui eelistad kiiret paigaldamist kuuskantpadruniga, vali HF (HEX) konstruktsioonikruvi.\nTöökäik on järgmine. Kruvid ei vaja ettepuurimist, seega saad kandetala otse maja karkassi külge kinnitada. Parima kandevõime jaoks on oluline kinnitada piisavalt sügavale maja karkassi sisse.\nPuitkarkassile mõeldud tooted\nPaigaldamine auktellistest ja õõnesplokkidest karkassiga maja puhul\nÕõnesplokkidesse paigaldamisel toimib suurepäraselt GXL fassaaditüübel, kuna tüübel moodustab õõnsuses sõlme ja tekitab seeläbi hea kandevõime.\nTöökäik on järgmine. Paigaldamise käigus peab fassaaditüübel läbima ploki esimese õõnsuse. Eeltoodu on vajalik selleks, et kruvi haarduks õõnesplokis vähemalt kahe plokiseina külge ja tagaks kinnituse vastupidavuse. Pinguta kruvi seni, kuni on tunda, et tüübel moodustab sõlme. Lõpeta kruvimine alles pärast seda.\nÕõnesplokist karkassile mõeldud tooted\nPEITPEA. ROOSTEVABA A4 (C5)\nPEITPEA. KUUMTSINGITUD (C3)\nKandetalad, mida ei kinnitata maja karkassi külge\nOluline on paigaldada terrassi ülejäänud kandetalad samale kõrgusele kui sisemine kandetala, mis kinnitatakse maja karkassi külge. Kontrolli vesiloodi või laseriga, et talad on loodis.\nKandetalade vahekaugus ei tohi olla suurem kui 2,5 meetrit. Juhul kui planeeritav terrass on pikem, tuleb terrassi stabiilsuse kindlustamiseks paigaldada täiendavad kandetalad. Täpsemalt on sellest juttu järgmises tööetapis „Karkassi ehitamine“.\n2. Kandetala kinnitamine fassaadi külge (oled praegu sel lehel)\n4. Nähtav või peidetud paigaldus >>\n5. Osta õigest materjalist kruvi >>


Shishi: kliendid leiavad meid ise\nAlyona Stadnik • 11. aprill 2016\nShishi üks omanikest Mart Haber. Foto: Andras Kralla\nEestis keskmisest kõrgemat palka, 1852 eurot kuus maksev kodusisustaja ja dekoratiivfirma Shishi käib aastas üle maailma seitsmel messil, kus kliendid tulevad ise nende juurde.\n"Mulle tuli üllatusena, et oleme palgaedetabelis teist aastat järjest. Oleme püüdnud siin pigem teha oma tööd nii hästi, kui oskame ja mitte võrrelda ennast teistega," märgib Shishi üks omanikest Mart Haber. Haber on loominguline inimene, talle meeldib see, mida ta teeb, edetabelid ei ole tema elus prioriteet. Shishi on tänavu parimate palgamaksjate edetabelis 360. kohal.\nKohtume Haberiga Shishi Viimsi kontoris Astri teel keset majasid ja ridaelamuid. See on üks viiest kohast, kus töö käib. Haber tõdeb, et kontor ja laod viies kohas on logistiliselt tüütu ning praegu on tema suurim unistus saada kogu äritegevus ühe katuse alla. See juhtub juba 2017. aastal. "See on selline käegakatsutav unistus," märgib Haber.\nShishi AS on Norra-Eesti ühisfirma, mille põhitegevusala on kunstlillede, interjöörikaunistuste ning jõulukaupade disainimine ja nende turustamine.\nShishi kollektsiooni moodustavad Linda Johnseni, Taivo Pilleri ja Mart Haberi disainitud tooted. Suurem osa ideedest tehakse allhankena Aasias, põhiselt Hiinas, kuid ka Indias, Tais, Filipiinidel ja Indoneesias.\nSeoses jõulukollektsiooniga moodustab sügis-talvine kollektsioon 60% käibest ja seega kevad-suvine vastavalt 40%.\nShihi tooteid müüakse kaubamajades Galerie LaFayette, Printemps, KaDeWe, la Rinascente, Illums, Brown Thomas, Lane Crawford, Isetan ning disaini- ja lillepoodidest. Shishi toodetega kaunistati jõuludeks Tiffany kauplused üle maailma.\nEestis teeb ettevõte koostööd Evelekti Home4You kauplusteketiga ja aianduskeskus Hortesega.2014. aastal oli ettevõtte käive 6,8 miljonit eurot, kasvades pea 46% ja kasum 1,4 miljonit eurot, kasvades 132%\nMaterjal aina olulisem\nKontoris paistavad silma moodsasse interjööri sobivad aksessuaarid, vaasid, kunstlilled, ehted, küünlad, orhideepotid jne. Haberi sõnul on klientidele ja ka ettevõttele aina olulisem toodete materjal. "Klassikaline luksus mingisuguse moodsa tvistiga on meie nišš," iseloomustab Haber oma tooteid. Shishi tooted on klaasist, portselanist ja erinevast metallist. "Plasti osakaal on aastatega oluliselt vähenenud, kui rääkida näiteks jõuluehetest, pigem on need naturaalsetest materjalidest: käbid, oksad, metall, portselan, palju klaasi," lausub Haber.\nKui Shishi alustas, siis kasutati ka Eesti materjale: metall ja torutooted, klaasplast, millest tehti vaase, aga siis läks tootmine nii kalliks, et ei tasunud enam ära. Praegu tellitakse materjali Hiinast, Indiast, Indoneesiast, Filipiinidelt, Taist. "Hiinast tuleb lõige rohkem, samas ei saa öelda, et näiteks India on vähem tähtsam meie jaoks. Igast riigist tulevad oma materjalid ja oskused. Indoneesiast puit ja puidutooted, Filipiinidelt merekarbid, Indiast vana käsitööoskused, mis on seal säilinud," kirjeldab Haber.\nShishi kaubamärk vallutab turgu Euroopas ja ka mujal maailmas. Messidel, kus Shishi käib, turustatakse ennast ka kui Norra-Eesti ettevõtet. "Kuna ladu ja peakontor on Eestis, siis kontaktid on siit. Põhiliselt oleme ikka klientide jaoks Eesti ettevõte," lausub Haber.\nShishi kuulub kahele Norra naisele ja kahele Eesti mehele. Lilli Bendriss on passiivne investor, Linda Johnsen aktiivne ja ettevõtte peadisainer, kes juhib Norra kontorit ja lillepoodi. Eestis disainivad kollektsiooni Toivo Piller ja Mart Haber. "Meil on väike firma, teeme kõik kõike, mida vaja," nendib Haber. "Kui vaja, siis saab ka koristatud."\nHaberi sõnul on kõik aktsionärid head sõbrad ja kolm põhiaktsionäri juhivad koos. "Minu vastutada on strateegilised otsused. Samas tehastes kohapeal käime kõik kolmekesi. Disaini ja väljapaneku poolelt panustab kõige rohkem Linda," räägib Haber.\n50% ajast ollakse Eestist väljaspool. Kui 2014. aastal käis ettevõte viiel suuremal messil, siis sel aastal on plaan külastada kaheksat. "Tegelikult käime aastas seitsmel messil. Sel aastal oleme juba käinud Münchenis, kaks korda Frankfurdis, Pariisis ja Oslos, ehk viiel ja lähme veel kolmele messile," loetles Haber. Ta lisas, et messid on mõeldud professionaalidele ja seal toimub reaalne müük ehk tehakse tellimusi.\nMessile saamine ei pruugi lihtne olla. Mõnele messile saamine on Haberi sõnul lihtne, aga näiteks Pariisi messile on järjekord. "Nad tahavad näha, millised on messikogemused, mida müüakse, kuidas boks välja näeb," räägib Haber. "Meie saime küll esimese avaldusega, samas ma tean firmasid, kes on kaks aastat oodanud."\nKliendid tulevad ise\n2012. aastal kirjutas Eesti Ekpress, et Pariisis läksid kaks giganti, Lafayette ja Printemps, isegi tülli, kumb saab eestlaste disainitud kuusekulinad endale. Olukord lahendati saalomonlikult: Lafayette'i keti 60 kaubamajas kasutatakse Shishi üht kollektsiooni, Printempsi jaoks töötati välja erikollektsioon. Shishi on müünud oma kollektsiooni Pariisi Bon Marches, ISETANi kaubamajas Tokyos, Healis Londonis, Thomas Brownis Iirimaal jne. Haberi sõnul kaunistati eelmisel aastal Chaneli poode nende toodetega. "Nägime seda isegi Dubai kaubanduskeskuses. Loodetavasti on sellel aastal Londoni kõige ikoonilisemad kaubamajad meie toodetega kaunistatud," loodab Haber.\nTa nendib, et need on sellised kliendid, kes tulevad ise nende juurde ehk nendeni on suhteliselt võimatu pääseda. "Näiteks Londoni kõige vingem kaubamaja ütles, et nad on meid kolm aastat vaadanud ja nüüd tulid meie juurde koostööd tegema," märkis Haber. "Seega klassikalisest müügitööst siin ei ole abi, pead olema ise nii silmapaistev, et sinu juurde tullakse."\nHaberi sõnul on kõige suurem boonus selle töö juures klient, kes tellib tooteid uuesti. "Nad tulevad igal aastal, suurendavad oma tellimusi ja on väga rahul. See näitab, et oleme õigel teel," nendib ta.\nHaberile meeldib oma töö juures ka see, et saab kohe tagasisidet. "Meie saame kohe vastukaja, kui meie töötajad kaunistavad kuuse ära," tõdeb ta.\nEesti jääb ikka koduks\nMuhumaa Majaka talu on Haberi jaoks parim koht, kus olla. Üha rohkem meeldib talle ka New York. "Meil on seal ka üksikud edasimüüjad, Tiffany näiteks, kes ostis mõned aastad tagasi," sõnas Haber. Nii palju, kui nad on teinud turu-uuringut, siis midagi sellist, nagu nemad pakuvad, seal ei ole. Üks Haberi unistus on müüa oma kaupa veel rohkem Ameerikas ja Hiinas. Praegu näiteks müüb Shishi kaupa Hongkongi suurim kaubamaja.\nKüsimusele, kas on tulnud ka pakkumisi ettevõte ära osta, vastab Haber, et on küll, ja samas on ka Eestis sõpru, kes tahaksid investeerida. "Siiamaani oleme hakkama saanud ja oleme väga uhked selle üle," tõdeb Haber.\nKõrgem palk on teadlik valik\nMis puudutab Eesti keskmisest kõrgema palga maksmist, siis Haberi sõnul on see teadlik valik. "Kui inimene teeb head tööd, siis maksame ka selle eest head palka ja kindlasti Eesti keskmisest kõrgemat. Seda oleme alati teinud," nendib Haber.\nKui majandusaasta aruandes on ettevõttel keskmiselt 18 töötajat, siis tegelikult on neid umbes 20-25. "Osa on lapsehoolduspuhkusel. Osa müügiesindajad ei ole iga päev siin tööl ja paljud, kes tegelevad meie messiklientidega ja kellelt ostetakse teenust sisse, ei ela Eestis," selgitab Haber.\nHaberi sõnul ettevõttes kaadrivoolavust praktiliselt ei ole. "1/3 ajast veedab inimene tööl, meie jaoks on oluline, et see aeg oleks meeldiv," sõnas ta. Töötajaid motiveerib Haberi sõnul see, et töö on inspireeriv ja vaheldust pakkuv. Haber tõi näitena, et messidel käiakse koos ja keskkonnavahetus on kindlasti lisandväärtus.


Balti riikide firmadesse voolab veel 2 miljardit krooni\nDanske Capital Finland ja Firebird Baltic Advisors LLC on loonud fondi Amber Trust II S.C.A., mis hakkab investeerima Balti riikidesse.\nAjaleht Bizness & Baltija andmeil on fond valmis kahe aasta jooksul kulutama kolmes Balti riigis firmade kontrollpakkide ostmisele 1,97 miljardit krooni.\nAmber Trust II S.C.A alustab tegevust tuleva aasta esimeses kvartalis. Fondi nõustaja Martynas Cesnaviciuse sõnul on fond Leedus investeerinud firmadesse Vilniaus Vingis, Snaige ja Utenos Trikotazas ning TV-kanalisse LNK. Ta peab parimaks investeeringuks Snaiget.\n?Kasumid, mis on Balti riikide regioonist saadud, on väga head ja kasvu on veel näha ka tulevikus,? ütles Danske Capitaliga konkureeriva East Capitali fondijuht Aivaras Abromavicius. Ekspert lisas, et kõige tõenäolisem on, et fond tahab raha paigutada firmadesse, mis veel ei ole börsil, aga kaaluvad avalikuks saamist.\nEestis on Danske Capital Finland ja Firebirdi fondid investeerinud kõikidesse suurematesse börsifirmadesse. Osalusi pole neil kahel investeerimisfirmal vaid Baltikas, Kalevis, Rakvere Lihakombinaadis ja Tallinna Farmaatsiatehases.\nLätis on nii Danske Capital Finland, Firebird kui ka Amber Trust SCA investeerinud tuleval aastal börsile tulevasse Parex Bankasse. Teise Läti firmade kohta andmed puuduvad.\nParex Banka on Läti suurim kommertspank, arvestades varade, hoiuste, kapitali ja reservide mahtu. Parex Banka asepresident Gene Zolotarev ütles Äripäevale, et pank viiakse börsile enne tuleva aasta lõppu.\n?Kui te oleksite küsinud viis aastat tagasi, kus noteeritakse Parex Banka, oleksin öelnud, et Londonis,? ütles Zolotarev. Tänaseks on tema sõnul aga väga kiire ja eduka arengu teinud OMX Group, kuhu kuulub ka Riia börs. ?Võimalik, et läheme vaid Riia börsile,? märkis ta. Aktsiate esmase avaliku emissiooni korraldajat ei ole Parex Banka veel valinud.\nEnne IPOt tahab Parex Banka aga tuleva aasta alguses läbi viia ligi 4 miljardi krooni (250 mln euro) suuruse võlakirjaemissiooni. Hansapank emiteeris tänavu 5. novembril ligi 12 miljardi krooni (750 mln euro) eest viieaastaseid võlakirju, et olla agressiivne laenupakkuja Balti turul.\nLisaks müüs Parex Banka 10. novembril avatud emissiooni käigus uusi aktsiaid, et laiendada oma aktsionäride baasi enne kavandatavat aktsiate viimist börsile järgmisel aastal. Parex Banka aktsiaemissiooni ostsid välja Rootsi Svenska Handelsbanken ja USA aktsiafond Julius Bär International. Väiksema, kõigest 0,6% osa said emissioonist omale Läti investorid.\nJärjekorras 11. kinnise emissiooni maht oli 5,2 miljonit latti (118 mln kr), mis koosneb 1,7 miljonist hääleõiguseta aktsiast, teatas Parexi esindaja.\nEmissiooni tulemusi pressiteate vahendusel kommenteerides ütles panga juht Viktor Krasovitski, et nõudmine aktsiate järele ületas märkimisväärselt pakkumist. Tema sõnul süstib institutsionaalsete investorite suur huvi optimismi enne avalikku esmaemissiooni aktsiate börsil noteerimiseks.


Isiksuste ja ideaalide aeg — Sirp\nTiina-Mall Kreem, Viisipäraselt ehitatud. Luterlik kirikuehitus, -arhitektuur ja -kunst Eestis Aleksander II ajal. Doktoridissertatsioon, juhendaja prof dr Krista Kodres. Eesti Kunstiakadeemia, 2010, 280 lk. XIX sajandi keskpaigaks seisis ristiusu kirik institutsioonina ja sellega seoses ka kirikuarhitektuur kahtlemata uute väljakutsete ees. Religioon moodustas veel iseenesestmõistetava ja olulise osa inimese elumaailmast, kuigi valgustusajastu ratsionalism oli kõigutanud senise vaimsuse aluseid ja algav moderniseerumisprotsess koos tööstus- ja tehnikaajastu, linnastumise ja ühiskonna sekulariseerumisega mõjutas üha suurema osa ühiskonnaliikmete mõtlemist ning see nõudis kirikult uut lähenemist inimesele ja oma rolli ümbermõtestamist. „Isiksuste ja ideaalide aeg” – nii pealkirjastasin ma oma doktorandikursuse raames ainepunktide saamiseks kirjutatud tudengiessee XIX sajandi kirikuarhitektuurist, toona luges seda Tiina-Mall Kreem. Lugenud nüüd omakorda oma õppejõu valminud ja hiljuti kaitstud doktoritööd, on süvenenud minu veendumus, et just selline see aeg, nii mujal Euroopas kui meil Eestis, tõesti oli: täis kirglikke vaidlusi selle üle, kas ja kuidas peab kirikuarhitektuur muutuva maailmaga kohanema, ja samas täis siirast usku, et Jumalale tuleb pakkuda parimat, mida üks ajastu suudab luua. Tolle perioodi isiksuslikud kunstnikud, ehitusmeistrid ja arhitektid, kes kirikuarhitektuuri ja sakraalkunsti ümbritsenud üsna ranges ja keerukas raamistikus suutsid jääda iseseisvaks loovisiksuseks, ning ka vaimulikud, kes olid kaugete Eesti- ja Liivimaa provintsikubermangude oludes sageli säravaimateks intellektuaalideks ja arvamusliidriteks ning euroopaliku kultuuriideestiku tutvustajaks, on kindlasti need, kellest me häbematult vähe teame.\nLadusalt kulgeva viideterikka teksti tagant on aimatav uurija meeletu töömaht. On ju kirikuelu ja -kunsti kajastavat dokumentatsiooni meie „katkestuse kultuuris” paraku üsna kesiselt ja ebaühtlaselt, ka allesjäänud tähenduslikud paberid on laiali paisatud paljudesse arhiivifondidesse ja säilikutesse. Teemat puudutavaid infokilde tuleb üles korjata hoopis muusisulise tekstimassiivi hulgast: koguduste ja vaimulike kirjavahetuse kaustadest, arveraamatutest, aastaaruannetest … Isegi kirikute ehitusprojektid ei ole arhiivis koos ja nimetuse järgi leitavad, vaid tulevad välja siit-sealt, sageli juhuslikult, tihtilugu hoopis üllatava pealkirjaga säilikust või ootamatust fondist. Nii on enamik publitseeritud ehitusprojektidest avalikkuse ees esmakordselt, sealhulgas näiteks Tallinna Jaani kiriku projekt, mida varasemad uurijad on tulutult otsinud. Mõned seni „anonüümsele ehitusmeistrile” omistatud kirikud on töö tulemusena leidnud endale ka arhitekti. Toonaseid saksa- ja venekeelseid dokumente lugedes tuleb rinda pista kõikvõimalike paleograafiliste ja terminoloogiliste probleemidega, millega Tiina-Mall Kreem on suurepäraselt hakkama saanud. Raamatu autori kannatlik töö arhiivides, eriti ajalooarhiivis, on olnud aukartustäratav; kahju vaid, et Peterburi arhiivid jäävad meile praegu paljuski kättesaamatuks. Toonase kirikuseaduse § 250 kohustas nimelt kogudusi ja ehitusisandaid saatma arhitektuursed plaanid ja nendega seotud dokumendid Peterburi kindralkonsistooriumile ülevaatamiseks, mistõttu on arvata, et palju tundmatut on sealsetes arhiivides. Kogu tööst vaatab meile vastu hoolikas ja pühendunud uurija, välja on otsitud ka paljud vähem tuntud inseneride-ehitusmeistrite eesnimed ja eluaastad, väiksemaid pühakodasid mainides on nimetatud, millise kihelkonna abikirikuga on tegu – kirikuinimestele elementaarne, kuid kunstiajaloolased unustavad sageli seda teha.


Palamusel peetakse sel nädalavahetusel taas omakandimehest filmilooja Theodor Lutsu nime kandvaid filmipäevi, mis lõpevad Jõgevamaale ja selle ümbrusesse jäävaid eesti filmi võttepaiku tutvustava infotahvli avamisega.\nFilmipäevad avatakse laupäeval kell 13 ning seejärel vaadatakse ära kolm pikemat linateost: tõsielufilmid “Tšernobõli samuraid” ja “Uus maailm” (kell 14.30) ning mängufilm “Tuulte pesa” (kell 16.30). Ivar Heinmaa “Tšenobõli samuraid” kõneleb 1986. aastal Tšernobõli tuumajaama reaktori plahvatuse tagajärgi likvideerima saadetud meeste saatusest. Üks filmi peategelastest Kalev Kilk on nüüdseks sidunud oma elu Jõgevamaaga.\nEelmise aasta parima eesti filmi näitamine Theodor Lutsu filmipäevadel on juba traditsioon. Mullustest omamaistest linateostest tunnistasid filmiajakirjanikud parimaks Jaan Tootseni tõsielufilmi “Uus Maailm”, mis portreteerib Tallinnas tegutsevat Uue Maailma seltsi. Nii “Tšernobõli samuraide” kui ka “Uue Maailma” vaatamise järel on võimalik kohtuda filmi tegijatega.\nTallinnfilmis 1979. aastal valminud mängufilmi “Tuulte pesa” vaatamisega tehakse filmipäevadel kummardus selle režissöörile Olav Neulandile tema 65. sünniaastapäeva puhul.\nKuueteistkümnendate Theodor Lutsu filmipäevade raames toimub taas lahtine lühifilmide konkurss. Esimene konkursiprogramm vaadatakse ära laupäeva õhtul algusega kell 18.30, teine ja kolmas pühapäeval algusega kell 10 ja kell 12.\nFilmipäevade peakorraldaja Arne Tegelmanni sõnul on lühifilmide konkursile üles antud 29 filmi 34 autorilt. Viimaste hulgas on nii Balti Filmi- ja Meediakooli tudengeid, Tallinna Kanutiaia stuudios ja stuudios Meksvideo tegutsevaid noori ning sellel konkursil juba tuntud tegijaid, nagu Tõnu Aru, Eve Ester, Gudrun Vungi, Priit Põhjala jt. Jaan-Jürgen Klausi filmi “Pujään Pallases” vaatamine on üksiti selle teose esilinastus.\nLühifilmide konkursi programmist leiab ka kahe Jõgevamaa autori, põltsamaalase Väino Valdmanni ja jõgevalase Johannes Haava tõsielufilmid ning filmi, millele Andrus Kilk on jäädvustab Jõgevamaal tegutseva Assikvere külateatri ühe lavastuse.\nPühapäeval kell 14 avatakse Palamusel tahvel, millelt leiab infot Jõgevamaale ja selle ümbrusse jäävate eesti filmi võttepaikade kohta. Selline tahvel paigaldatakse Eesti filmi sajandijuubelile pühendatud ja Eesti Kultuurkapitali rahastatud projekti “Sajandi sada võttepaika” raames iga Eesti maakonna ühte asulasse. Tahvli avamise järel vaadatakse ära üks osaliselt Palamusel üles võetud filmidest — Arvo Kruusemendi “Sügis” — ning antakse välja filmipäevade konkursi auhinnad.


VÄLITEKSTIILIDE PESUVAHEND BIOCOMB PIHUSTIGA 1L - Viimistlusmaterjalid - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Sobib kasutamiseks kõikidele välitekstiilidele nagu päikesevarjud (markiisid), telgid, paadikatted jne.\nBioComb välitekstiilide pesuvahend on kasutusvalmis lahus pihustiga pudelis, mis sobib kasutamiseks kõikidele välitekstiilidele nagu päikesevarjud (markiisid), telgid, paadikatted jne. Tagab pikaajalise kaitse uue mikrofloora tekkimise vastu. Sisaldab mädanikuvastast kaitsevahendit. Pakendi kogus on 1 liiter.\nTootja tootekood BC159750\nhttps://www.bauhof.ee/et/viimistlusmaterjalid/valitekstiilide-pesuvahend-biocomb-pihustiga-1l-666456 4387422 VÄLITEKSTIILIDE PESUVAHEND BIOCOMB PIHUSTIGA 1L https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/6/666456_D1.jpg 6.75 6.75 EUR InStock /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Hooldusvahendid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Hooldusvahendid/Hooldusvahendid • Kasutusvalmis lahus pihustiga pudelis. • Sobib kasutamiseks kõikidele välitekstiilidele nagu päikesevarjud (markiisid), telgid, paadikatted jne. • Tagab pikaajalise kaitse uue mikrofloora tekkimise vastu. • 14-päevane tagastusõigus BioComb välitekstiilide pesuvahend on kasutusvalmis lahus pihustiga pudelis, mis sobib kasutamiseks kõikidele välitekstiilidele nagu päikesevarjud (markiisid), telgid, paadikatted jne. Tagab pikaajalise kaitse uue mikrofloora tekkimise vastu. Sisaldab mädanikuvastast kaitsevahendit. Pakendi kogus on 1 liiter. add-to-cart 1 tk 9% 6,75\nVÄLITEKSTIILIDE PESUVAHEND BIOCOMB PIHUSTIGA 1L on lisatud ostukorvi


Aniis - aniisi eelised ja kasulikud omadused - Liha June\nSuurenenud survega aniis: kasu ja kahju, retseptid\nKüpsetamisel kasutatakse seda maitsestamiseks, kuid ebatavalisel töötlemisel on palju aniisiga retsepte. Kaasa taime puuvilju ja võitluses arteriaalse hüpertensiooni vastu. Aga kõigepealt kõigepealt. Kõigepealt analüüsige aniisi kasulikkust ja kahjustusi ning seejärel uurige, kuidas see mõjutab vererõhku.\nAniisi kasulikke ja ravivaid omadusi\nSelle taime puuviljad, mis sarnanevad tilli seemnetega, on traditsioonilises meditsiinis väga väärtustatud. Need sisaldavad rasvaseid ja eeterlikke õlisid, kumariine, koliini, vitamiine C ja P, mineraale, orgaanilisi happeid ja muid koostisosi. Tänu rikkale koostisele on aniis rahustav, diureetikum, spasmolüütikum, palavikuvastane, põletikuvastane, analgeetikum, retseptsiooni- ja antiseptiline toime.\nAniisi tavalisi ravimeid kasutatakse seedetrakti haiguste (gastriit, käärsool), hingamisteede (bronhiit, astma, köha, larüngiit, köha), külmetushaiguste, neeruhaiguste korral. Samuti kasutatakse taimi arütmia ja teiste südame-veresoonkonna haiguste raviks. Alternatiivne meditsiin soovitab kasutada aniisilist reieluust valusate menstruatsioonide, soolestiku verejooksude, häälekaotuse (aphonia), avitaminoosi ja närvisüsteemi oksendamise jaoks.\nAniisi rohi koristamine on kõige parem sooritatav Umbrella perekonna esindaja õitsemise ajal. Külmutatud puuviljad (seemned) on halli-maa värvi. Need lõigatakse koos vihmavarjudega. Toormaterjalid kuivatatakse ventileeritavates kohtades. Aniisi viljad säilitavad oma tervendavat omadust kolmeks aastaks.\nAniisi vastunäidustused ja kahjustused\nTaimsete materjalide koostisosade kasutamine on vastunäidustatud maohaavandi ja kaksteistsõrmikuhaavandi puhul. Aniisi tavapäraseid ei tohiks kasutada raseduse ajal, kuid pärast sünnitamist stimuleerib imetamine selle alusel valmistatud toiduvalmistamist.\nVastunäidustused hõlmavad seedetrakti kroonilisi haigusi. Aniisi ravi algab väikeste annustega, et tagada sallimatuse puudumine. Üleannustamise korral juhtub isik peavalu, iivelduse ja teiste reaktsioonide tekke ohtu.\nEnne taimeravi alustamist peate konsulteerima oma arstiga, et minimeerida taimede komponentide kahjulikke mõjusid kehale.\nKas aniis suurendab või vähendab survet?\nNagu juba mainitud, on aniisikandja rahustav ja diureetilist toimet, millel on positiivne mõju kardiovaskulaarsüsteemile. Selle meditsiinilised omadused meenutavad paljudel juhtudel köömne, apteegitilli ja tilli seemnete toimet.\nLiigse vedeliku eemaldamine kehast, aniisi baasil valmistatud valmistised, tsirkuleeriva vere koguse vähendamine, südame koormuse vähendamine ja impulsi normaliseerimine. Paralleelselt närvisüsteem rahustab. Selle tulemusena vähendab ani vererõhku.\nKuid see hämmastav taim on kasulik mitte ainult hüpertensiivsetel patsientidel. Mõned herbalists väidavad, et aniis suurendab sageli vererõhku. Seetõttu on soovitatav kasutada hüpotensiivset funktsiooni.\nSelliste universaalsete omaduste tõttu lisatakse aniis nii antihüpertensiivsete kui ka hüpertensiivsete taimsete preparaatide koostisele. Kui taime kasutatakse monoteraapiana, siis pärast aniisi puljongi manustamist tuleb mõõta vererõhu indikaatoreid.\nKõrge vererõhu aniis: retseptid\nEt saada diureetilist kastmist turse hüpertensioonist 2 tl. Aniisi seemneid tuleb valada klaasi keeva veega. Sisseehitatud rahvatooted umbes poole tunni jooksul veevannis. Jahutatud ja filtreeritud keetmist võetakse enne sööki 2 p.l. kuni 4 korda päevas.\nKui olete mures valu südameala ja kiire pulsatsiooni pärast, siis segage 2 osa valeria juurtest ja embrüo rohust, üks osa aniisist puuvilja ja niiskuse rohust. 1 spl segage vala klaasi keeva veega ja suruge 30 minutit. Kõrgrõhuga tahhükardia vahendid tuleb 1/3 tassi kohta 3 korda päevas.\nHüpertensiooniks segage 20 grammi päevalille (kuivatatud kroonlehed) ja niiskust (rohtu), 30 grammi valeriaan (juured), emalink ja tavaline aniis (rohi). 2 spl me paneme survest 250 ml keevat vett füto-kollektorist ja pannakse see ümbritsevasse anumasse kaanega. Panime 20 minutit veevanni. Seejärel jahutage, filtreerige, tõmmake välja. Võta enne söögikorda või selle ajal 50-70 ml 3 korda päevas.\nAniisi seemnete põhjal saab teha aromaatset teed, mis on väga kasulik hüpertensiooni taustal esineva turse tekkeks. Ühe klaasi keevas vees on 1 tl. peeneks jahvatatud köögiviljade tooraine. Infundeeritud jook ei tohi olla pikem kui 10 minutit. Maitse parandamiseks lisab see looduslikku mesi. Aniisavaba tee on populaarne köha ja soolestiku häirete suhtes.\nMis on aniisi tee kasutamine?\nAniisavaba tee on tõhus ravim, mis on traditsioonilises meditsiinis väga väärtuslik selle kasulike omaduste tõttu. Anisega on magusatort lõhn, vürtsikas maitse ning seda kasutatakse laialdaselt toiduvalmistamisel ja meditsiinil. Aniis on põõsas, millel on pruunid lilled, mis on aromaatsed seemned. Aniisi peamine kasutusala - toiduvalmistamine. Spiceit kasutatakse vürtsina liha ja salatite valmistamiseks. Isegi Vana-Idas leiti, et aneesil on tervendav omadus. Aniisi kasulikke omadusi kasutatakse laialdaselt alternatiivses meditsiinis. Spiceit kasutatakse ravimite ja ravimite tootmiseks. Spice'i võib kasutada mitmesuguste haiguste raviks, sest neil on retsepteeriv, immunomoduleeriv ja antiseptiline toime. Traditsioonilises meditsiinis kasutatakse vürtside baasil valmistatud kontsentreeritud õlisid, salve ja pilli, ja aniis on mitmesuguste ravimite jaoks välise kasutamise jaoks populaarne koostisosa.\nAniis on rohkesti erinevaid vitamiine.\nAniisi eelised on saavutatud rikkaliku koostise tõttu. Taimede seemned on rikkad mitmesugustest mikro- ja makroelementidest, mida keha hõlpsasti imendub. Aniisi puuviljad sisaldavad vitamiine ja toitaineid, nii et taimel on suur väärtus meditsiinis. Seemnete tugev lõhn ja vürtsikas maitse on tingitud anetooli eeterlike õlide suurest sisaldusest. See sisaldab ka muid eeterlikke õlisid väiksemates kontsentratsioonides. Aniisi koostis sisaldab ka palju toitaineid:\norgaanilised happed: foolium, askorbiin, aniisiline, õun jne;\nRikas kompositsioon muudab aniisi tee tõhusaks ravimiks erinevate haiguste ennetamiseks ja raviks. Seemne rikkalik koostis muudab need ainulaadseks meditsiiniks, millel on kasulik mõju kõikidele organitele ja millel on stimuleeriv mõju immuunsüsteemile.


World of Warriors - tooge mu mõõk ja mu kilt...\nÜlevaated World of Warriors – tooge mu mõõk ja mu kilt…\nWorld of Warriors on PS4le ilmunud kaklusmäng, mis on tegelikult 2014. aastal ilmunud samanimelise mobiilimängu port… Oot-oot… Mobiilimäng? PS4l? Täis lakkamatuid reklaame ja sa-ei-saa-enam-mängida-kui-pappi-ei-köhi stiilis takistusi? Õnneks mitte. Või noh, World of Warriors TUNDUB mobiilimänguna, kuid õnneks on igasugused rahakerjamised siit kadunud.\nWorld of Warriorsi loo mõte seisneb selles, et mingi salapärane jõud kutsub erinevaid sõdalasi üle kogu maailma ja läbi terve ajaloo salapärasesse Wildlandsi-nimelisse maailma, kus ilmselgelt tuleb teineteisele pasunasse sõita, sest just seda sõdalased teevadki.\nTegelasi on mängus mitukümmend (40, kui just mõni peidetud sell kusagilt välja ei karga) ja absoluutselt iga ajaloolise ajajärgu fanatt leiab siit endale sobiva (kuigi nunnult nukulaadse välimuse saanud) sõjardi, kellega vastaseid nüpeldada. Siin on viikingeid, rüütleid, gallialasi, asteeke, eskimoid ja keda kõike veel. Kahjuks ei saa sa kohe valida, kellega mängida tahad, sest tegelased tuleb kõigepealt õnnejumala soovil lahti lukustada, kogudes selleks mängusisest valuutat nimega Aukivid (Honor Stones). Nutsu jagatakse aga heldelt ja peaaegu iga võitluse järel võid oma meestehaaremit suurendamas käia.\nVõitlemine ise on aga puine ja igav. Igal sõduril on nõrk löök, tugev löök ja erilöök, lisaks saab põigelda ja asju üles korjata. Miskipärast arvasid mängu tegijad, et on suurepärane idee panna asjade üles korjamine ja erilöök sama nupu alla ning tulemuseks on see, et sinu tegelane ei tee enamasti seda, mida vaja oleks.\nVastast võidad siis, kui tema elupunktid nulli peksad. Seda protsessi saab kiirendada kivi-paber-kääride meetodil töötaval elementide tabelil. Vesi võidab tuld, maa võidab vett ja vastava elemendi erivõime on teise elemendi sõduri vastu tugev. Elemendipõhist erivõimet saad kasutada siis, kui sa paar korda vastase käest kolakat saad ning sinu seest sinu elemendi pallikesi välja pudeneb. Kolme pallikese korjamine annabki elemendi kasutusõiguse. Kogu selle protsessi teeb aga kohutavalt halvaks asjaolu, et areenil liikumine on kohmakas ja aeglane ning vastase sihtimine on väga kasutu, sest isegi automaatset sihtimist kasutades vehib sinu tegelane pahatihti sihtmärgist mööda. Tegelastel on kombod, mida saab mängu edenedes ka juurde, aga pigem taandub mäng ikkagi “tee-kiire-kolmelöögine-kombo-ja-põika-eemale” tantsuks ja see ei ole üldse huvitav.\nAsjasse üritatakse põnevust tuua areenidega, mis olid minu jaoks mängu parim osa. Areenid on kolmemõõtmelised ning igal areenil on mingi nipp, mida seal võideldes kasutada saab. Mõnel areenil on tulekeeris, teisel jälle suur ankruga merejumal, kes kõiki võitlejaid laiaks litsuda tahab, kolmandal pillub kurja väljanägemisega puu energiapalle, mille purustamisel puu vastast ründab… Seega ei pea sa pidevalt arvestama ainult oma vastasega, vaid pead hoidma silmad lahti ja jälgima seda mis mujal areenil toimub. Aeg-ajalt ilmub nähtavale ka kirst, kust saab kas elupunkte andvat liha, vastase elupunkte vähendavat pommi või võitlemist kergemaks tegevate amulettide ja võlujookide valmistamiseks vajalikke tooraineid.\nAhjaa, sõjardid, keda sa võitluses kasutad, koguvad kogemuspunkte ning leveleid. Mida kõrgemal levelil sõdur on, seda tugevamalt ta lööb. Kahjuks on mängus aga tehtud nii, et kuigi sul on reeglina kaasas kaks sõdurit, ei saa teine piisavalt kauaks platsile ja olukorras, kus esimene ja tugevam vend vastased mättasse lööb, ei saa teine mees mitte ühtegi kogemuspunkti. Seega kui sulle mingi tegelane väga meeldib, siis sa lihtsalt pead minema madalama tasemega vastaseid peksma, sest ilma selleta tal lihtsalt ei tõuse (see level).\nKõige rohkem jääb sellel mängul puudu aga isikupärast. Ta ei tõuse teiste kaklusmängude seast mitte millagagi esile ega kutsu enda eest raha välja käima. Nimelt on olemas liiga palju häid kaklusmänge ja nende kõrvale tõusmiseks peaks World of Warriors kuidagi lööma, aga ta ei tee seda. Tegelased on täiesti suvalised, võitlussüsteemi on varem korduvalt nähtud ja ka paremini tehtud, ning pärast paari võitlust oled näinud absoluutselt kõike, mida selles mängus teha saab. Graafika on lihtne ja iganenud ning muusika… ma ei mäleta selle mängu muusikat. Mulle tundub, et mängu tegijad ise ka täpselt ei teadnud, kuidas ja kellele seda mängu üldse vaja oli, sest pärast hunniku sõjardite lahti lukustamist olen ma täiesti kindel, et ei taha enam kunagi Wildlandsi tagasi minna. World of Warriors on nagu Uwe Bolli film. See lihtsalt on olemas ja kui see telekast tuleb, siis võid möödaminnes poole silmaga vaadata, eriti kui sõbrad külas on, aga selle blu-rayd ei hakka sa iialgi endale riiulisse soetama.\nSobib just pere pisematele\nKohutavalt puine juhtimine\nMängus puudub isikupära\nTaustalugu on igav ja lihtsalt moe pärast mängu topitud\nArvuti juhitud vastaste tehisintellekt on väga halb\nIlmus: 21. märts 2018\nVäljaandja: Sony Interactive Entertainment Europe