10 asja vaimse tervise heaks – Neura\n10 asja, mida sa saaksid teha oma vaimse tervise (sh parema mälu ja tähelepanu) jaoks kasvõi kohe praegu.\nOn tähistamise, tagasivaatamise ja kokkuvõtete ning tulevikuplaanide tegemise aeg. Märkame enda ümber inimesi andvat lubadusi järgmiseks aastaks – hakkan rohkem trenni tegema, loobun mõnest halvast harjumusest, veedan rohkem aega pere ja sõpradega, pühendun loometööle, leian parema ametikoha jms.\nTõenäoliselt oleme sarnaseid lubadusi andnud ühel hetkel ka iseendale. Mistahes eesmärgi poole püüdlemisel on võtmeteguriks motivatsioon ja see omakorda sõltub soovitud eesmärgi saavutamiseks vajaliku töö eeldatavast mahust ja raskusastmest. Hea tervise seisukohast on tähtis järjepidevalt töötada iseenda kallal, et tagada maksimaalne elukvaliteet.\nLugedes erinevaid tervisealaseid artikleid ning kogemuslugusid võime saada kasulikku inspiratsiooni, kuid pakutavad hüved on sageli saavutatud läbi elukorralduse põhjaliku muutmise. Inimene võib olla aga visa selliseid muutusi ette võtma, mugavustsoonist välja tulema.\nMis oleks, kui ma ütleks sulle, et mõned muutused võivad olla väga väikesed ja lihtsad sisse viia, ent piisavalt tõhusad, et tagada head vaimset tervist, sh mälu ja tähelepanu? Toon alljärgnevalt välja 10 asja, mida saaksid teha oma vaimse tervise jaoks kasvõi alates praegusest hetkest.\nOlgu sinu meelisalaks ujumine, kepikõnd või jalgrattasõit, rulluisutamine või suusatamine, on mistahes aeroobse spordiala praktiseerimine kasulik sinu südame- ja veresoonkonnale, seega ka ajutööle. Lisaks maandab kehaline treening stressi, paisates sinu kehasse väärtuslikke endorfiine. Aeroobne treening aitab närvisüsteemi tervena hoida ning tugevdada rakkudevahelisi ühendusi. Regulaarne mõõdukas treening mõjub hästi ka mälule, unekvaliteedile ning hoiab eemal depressiooni. Vähemliikuvatel inimestel on vanemas eas suurem oht haigestuda ka dementsussündroomidesse.\n2. Toitu tervislikult ja mitmekülgselt\nSee tähendab ekstreemsete dieetide vältimist ning oma toidusedeli rikastamist vahemerepäraselt, s.t. värskete puu- ja juurviljade, rasvase kala, kasulike õlide (sh oliiviõli, kalamaksaõli, taimsed õlid) ning pähklitega. Eelista võimalusel hooaegset kohalikku kraami – rohelist, punast, kollast. Köögi- ja juurvilju. Seeni ja marju. Tekita endale talveks varud, et saaksid vajalikke vitamiine nautida ka külmal ajal.\nMis on meile vajalik? Palju antioksüdante, et võidelda vabade radikaalide vastu, mis tekivad normaalse rakutegevuse tagajärjel. Erinevaid vitamiine, sh B12-vitamiini, mis on tarvilik mitmetes ainevahetusprotsessides, k.a. kudede loomisel ja taastekkes. Loomulikult raud, mis aitab meie kehas hapnikku transportida. Viimast saab hõlpsasti kätte lihast (samas võiks vältida poolfabrikaate ja nautida hunniku salati kõrvale ka lõigukest hõrku kana- või kalafileed).\nEesti ametlikud toitumissoovitused on hetkel uuendamisel, seniks võib sirvida 2006. a. väljaannet, huvilistele on välja töötatud ka portaal www.toitumine.ee. Lihtsaid, tõenduspõhiste allikatega spikreid tervislikuks toitumiseks leiad siit ja siit.\nTäpselt nii, sa lugesid õigesti. Ei, ära ole õhtuti senikaua üleval, kuni arvutiklaviatuurile või nutitelefon käes magama jääd. Ära ürita sisse pressida veel ühte töötundi oma puhkeaja arvelt. Puhkus on füüsilisele ja psüühilisele taastumisele hädavajalik ja selle arvelt üldjuhul midagi võita ei saa, pigem on magamatus kahjulik nii lühi- kui pikaaegses perspektiivis: unisena oled väsinud ja suudad halvemini keskenduda, teed alaoptimaalseid otsuseid ning kannatada võivad ka sinu perekondlikud ja sotsiaalsed suhted. Pikaajalise unehäire tulemusena kogeb sinu keha kroonilise stressi tagajärjel kurnatussündroomi ning häirub immuunsüsteemi töö, mis teeb sind haavataks erinevatele haigustele. Pööra hea unerežiimi saavutamisele iseäranis palju tähelepanu, et kindlustada füüsiline ja vaimne värskus nii praegu kui ka edaspidi. Spikker saadaval siin.\n4. Maanda stressi ja hoia see püsivalt madalal\nVõta kümme minutit ja proovi enda käest küsida, mis sind praegu (nii lühi- kui pikaajalisemas perspektiivis) tõeliselt endast välja viib? On see mõni enda iseloomujoon või füüsilise karakteristik, ebameeldiv situatsioon või pingeseisund lähisuhetes, perekonnas, või hoopis tööl? On see vähemotiveeriv töökoht või perspektiivitu ametivalik? Ehk hoopis kuri ülemus või ebameeldiv kolleeg? Lühiajaliselt valmistab stressiseisund meid ette suurenenud keskkondlike vajadustega tegelemiseks, olles eeskätt kasulik. Füsioloogiline stress taandub, kui leevendub või kaob stressor. Pikaaegne e. krooniline stress seevastu lõhub keharakke ja sillutab teeb erinevate haigusseisundite tekkeks, mistõttu on oluline leida enda jaoks meeldiv ja tõhus meetod üleliigse stressi leevendamiseks.\nMis on sinus stressi vallandavad päästikud, seda säilitavad tegurid? Kas sa saad midagi kohe praegu ära teha, et need tegurid oma elust eemaldada? Kui mitte, kas saad midagi muuta nii, et igapäevaselt oleks stressi tuntavalt vähem? Kui oled edukalt tegelenud põhjustega, siis tegele ka stressitaseme võimalikult madalana hoidmisega.\nStressregulatsiooniga alustamiseks ei ole vaja teha midagi muud kui omandada mõni hea ja kasulik harjumus. Selleks võib olla mediteerimine või jooga, muusika kuulamine, igasugune loometegevus, sotsialiseerumine ja seltsitegevus, sörkjooksu või rahvatantsu harrastamine, vms. Katsetada võib ka lõdvestustehnikaid, nt sügavat hingamist ja lihaslõdvestust. See aitab esialgse kõrge stressi maandamisel. Proovida võib ka nimekirjade tegemist.\n5. Tarbi vähem alkoholi / kohvi ja teed / sigarette / ravimeid / magusat / rasvast … jne\nMõõdukus ennekõike. On asju, mis on ka väikeses koguses kahjulikud ja need võiks täielikult kõrvale jätta (nt suitsetamine). Lisaks on asju, mis väikestes kogustes võivad olla kehale kasulikud (nt klaas punast veini hea toidu kõrvale). Lõpuks grupp tooteid, mida on kasulik tarvitada vaid ettenähtud piirides ja vastavalt vajadusele, spetsialisti juhendamisel (nt toidulisandid, ravimid). Kui kahtled, pea enne millegi tarvitama asumist kindlasti eksperdiga nõu.\n6. Otsi endale stimuleeriv ja motiveeriv tegevus ning praktiseeri seda regulaarselt\nSee peaks olema midagi, mis sind tõeliselt motiveerib ja mille teostamine on sulle ühtviisi huvitav ning naudingut pakkuv. Kui selleks pole sinu igapäevatöö, siis otsi võimalusi, kuidas sa saaksid oma ametikohustusi endale meeldivamaks teha, kuna veedad tööga hõivatult väga suure osa oma ärkvelolekuajast. Ei ole ennekuulmatu, et selleks peaks töökohta vahetama. Küsi enda käest, mis sulle tegelikult teha meeldiks ja astu esimesed sammud soovitud suunas. Isegi, kui tunned ennast ebamugavalt suurte muutuste ees, siis proovi esmalt tegeleda meelistegevusega põhitöö kõrvalt ja vaata, kuidas see sulle sobib. Vabatahtlik töö on aina rohkem huvilisi leidev ning valik on praktiliselt piiramatu. Alternatiivina võid alustada mõne hobi harrastamist, kuid veendu, et see oleks sinu tööst suhteliselt kaugel olev ala. Näiteks, kui sa töötad kontoris või kassas, siis peaksid tegelema vabal ajal väga liikuva tegevuse, näiteks tantsu või ujumisega.\n7. Õpi uusi asju\nOlgu su huviks keeleõpe, teoreetiline füüsika, kalastamine, klaverimäng või flamencotants, värskenda oma teadmisi ja omanda uusi. Harjuta ja täienda oma oskusi. Õppimisel on neuroprotektiivne efekt. Õppimine aitab hoida närvirakkude vahelisi ühendusi tervete ja tugevatena ning luua neid ka juurde. Kasutamata või väherakendatud närvivõrgustikud optimeerib aju aja jooksul “ära”, kuna energiaressurss ei ole raiskamiseks. See aga tähendab ka vähempaindlikku mõtlemist erinevates elulistes situatsioonides, vähem loomingulisust ja spontaansust probleemide lahendamisel. Use it or lose it.\n8. Piira tehnoloogiakasutust\nHommikul haarame telefoni ja kontrollime uuendusi postkastis ja sotsiaalvõrgustikes. Hommikukohvi kõrvale avame värske digiajalehe tahvelarvutis. Tööl olles avame postkasti ja loeme ning vastame sissetulnud e-kirjadele, lepime kokku koosolekuid ning valmistame ette töödokumente. Lõuna ajal loeme nutitelefonist sõprade uuendusi või sirvime uusi pilte. Õhtul kodus – videod Youtube’st, blogid, ajakirjad või TV otse arvutiekraanilt. Ei, see pole veel kõik. Voodisse haarame kaasa loomulikult nutitelefoni, et veel uuendusi kontrollida ja üht-teist lugeda, võib-olla kiigata isegi töisesse postkasti. Pannes igale etapile juurde ajakulu, võime kokku arvutada, et päevast veedame märkimisväärse osa ajast võrgus. Kuhu suunas praegu uusimad teadustööd liiguvad on see, et meie tervisele, s.t. nii füüsilisele kui vaimsele, tundub tehnoloogiline üledoos olevat kahjulik. Mõistlik oleks kasutust seetõttu piirata. Mõnele piisab muutuseks sellest teadmisest. Raskematel juhtudel peaks sisse viima meeldetuletused, mis käsivad panna telefoni maha ja tegeleda puhkamisega, nt jalutamise, paberajalehe või -raamatu lugemise, söögi- või suhtluspausi pidamisega. Kindlasti on selleks ka erinevaid tarkvararakendusi saadaval, kuid kõige lihtsam on selleks tarbeks panna äratuskell või meeldetuletus. Lihtsalt tee internetis viibimise asemel midagi muud. Võib alustada sellest, et õhtul voodisse telefoni lugemiseks või kirjutamiseks kaasa ei võta (ekraanilt tulev valgus soodustab ärkvelolekut, mistõttu võib häiruda ka uni).\n9. Suhtle teiste inimestega ja tegutse seltskonnas\nKui stress (vt punkt 4) võtab võimust, organiseeri endale tervislik tegevus sportimise või toidukorra näol ja kutsu kohale oma parimad sõbrad ja tuttavad. Vahetage kogemusi, vestelge igapäevaelust ning jagage üksteisele informatsiooni. Lisaks stressimaandamisele aitab see võidelda üksildustundega, üheskoos rõõmustada ja naerda ning mõelda positiivselt.\n10. Otsi vaimse tervise probleemide korral abi\nAbi küsimine ei ole häbiasi. Keskkond muutub aina suuremaid väljakutseid esitavamaks ja aeg-ajalt võime vajada tuge igapäevaeluga toime tulemiseks. Tihti leiame hädavajalikku abi pereliikmetelt ja sõpradelt, kuid alati ei pruugi sellest piisata. Hea, et on olemas vaba informatsiooni ligipääs, mistõttu saab internetist vähemalt mingisugusegi soovituse mistahes murele. Probleemiks on aga, et soovitajaks võib olla igaüks – ka pahatahtlik šarlatan, kelle soovitused võivad olla soovitud efektile halvemal juhul pöördvõrdelised. Olge mistahes informatsiooni tarbimisel alati allikakriitilised! Tervishoiuteenuse pakkuja (ka tervisealase nõu andja) osas uurige alati tema tausta – kas asutus või isik täidab ettenähtud kriteeriume ja tema tegevus on seadusega kooskõlas? Juhul, kui erialane tegevus nõuab litsentsi, kas tal on see? Näiteks Eesti psühholoogidel on olemas Eesti Psühholoogide Liit, mis Kutsekoja vahendusel annab välja kliinilise psühholoogi kutsetunnistusi. Kutsega spetsialisti juurde pöördudes võid kindel olla, et spetsialisti teadmised ja oskused vastavad ettenähtud standarditele.\nKommentaarium ootab lugejate küsimusi, mõtteid ja täiendusi. Lisaks on oodatud ettepanekud teemade kohta, mille osas on soovi rohkem teada. Töötan igaühega vajadusel ka personaalselt.\nIlusat ja tervislikku algavat aastat!\nPS. Võimalikud huvikonfliktid ja märkused, kuna tegemist on esmakordse pikema postitusega.\nMa ei ole personaaltreener ega toitumisnõustaja. Töötan kliinilise neuropsühholoogina. Oma töös püüan toetada inimest tervikuna. Aitan tal liikuda soovitud eesmärkide poole, kasutades tõenduspõhiseid nõustamis-, hindamis- ja psühhoteraapiameetodeid. Pean blogi vaimse tervise teemadel iseenda tahtest, kuna mulle meeldib saada ja soovijatele ka anda toimivaid soovitusi oma elu parendamiseks. Blogis on kirjeldatud soovitusi, mitte möödapääsmatuid kohustusi, elamaks tervislikumalt.\nTagged mälusoovitusedstresstähelepanuüldinevaimne tervis


Rahvusõhtu võttis eestlanna jaoks ootamatu pöörde - Maaleht\nMaaleht teeb 17. september 2012\nRahvusõhtu võttis eestlanna jaoks ootamatu pöörde\nAlbaania rahvusõhtu võttis eestlaste jaoks ootamatu pöörde, kui kohalikud süütasid tantsu ajal suuremat sorti taskuräti.\nÜks tants. Foto: Bianca Mikovitš, Maaleht\nTantsupõrandale meelitatud naised tantsisid algul niisama ringis, siis valis kohalik mees neist ühe välja ning tõmbas üha hoogsamaks muutuva muusika saatel taskust valge räti.\nTeine mees süütas selle tulemasinast ja tants läks kerge kärsahaisu saatel suure hooga edasi.\nLõpuks sokutati põlev taskurätt ühe blondi naise kätte ja selgitati talle, et ta peab sellega tükkis toolile ronima.\nVahepeal valati pudelist klaas veini ja muusikud panid aina auru juurde.\nKui rätik viimaks ära põles, sai läbi ka tants ning giid Ester Laansoo teatas, et tegemist oli olnud traditsioonilise Albaania pulmatantsuga, mille jooksul põletab pruut sümboolselt vana elu.\nSee üllatas natuke Maalehe peatoimetajat Aivar Viidikut, kes oli toimuvat hoolikalt pildistanud — nimelt oli nüüdsest justkui mehele pandud naise näol tegemist tema enda abikaasaga.\nRahvusõhtu sai sellest aga aina hoogu juurde ning lõputantsuks läksid põrandale juba ka kõik need, kes päeval olid väsimust ning treppidest ronimisest kangeid põlvi kurtnud.


Hugo Lepnurme koraalieelmängud – EELK Usuteaduse Instituut\nHugo Lepnurme koraalieelmängud\n14. aprill 2014 kell 10.00 – 17.00\nEELK Usuteaduse Instituut (Pühavaimu 6,Tallinn)\nKoolitus toimub Hugo Leppnurme (31.10.1914-15.02.1999) juubeliaasta raames\nEesmärk ja sisu: Kursuse eesmärgiks on lähemalt tundma õppida prof. Hugo Lepnurme koraalieelmänge orelile ja rikastada seeläbi koguduse jumalateenistusmuusikat.\nOsavõtjatel palume eelnevalt omal valikul ettevalmistada 1-2 koraalieelmängu (H.Lepnurme „Koraalieelmängud”, H.Lepnurme Muusikaühing 2009). Lisame nimekirja, kus eelmängud on tinglikult jaotatud raskusastme järgi kolme rühma.\nSihtgrupp: kirikumuusikud ja organistid, EELK UI kirikumuusika osakonna vilistlased\nKursuse kestus: 14. aprill 2014 kell 10.00 – 17.00\nÕppejõud: Kristel Aer – organist ja pedagoog, EELK UI kirikumuusika osakond\nOma oreliõpetajat, Hugo Lepnurme, meenutavad üllatuskülalised!\nInfo ja registreerimine: kuni 10. aprillini 2014 e-posti aadressil ui.kirikumuusika@eelk.ee\ntelefonil 51 46 341 Kersti Petermann või telefonil 50 20 950 Kristel Aer.\nH. Lepnurme koraalieelmngude nimekiri\nPrevious Previous post: Koguduse täiskasvanukoolitaja kursus\nNext Next post: Arne Hiobi uue raamatu tutvustus


Kas korteriühistu saab lubada ainult ühe teleteenuse pakkuja teenust, välistades teised teenusepakkujad? - Korteriomandiõigus - vastused.ee\nKas korteriühistu saab lubada ainult...\nKüsimus: Kas korteriühistu saab lubada ainult ühe teleteenuse pakkuja teenust, välistades teised teenusepakkujad?22.03.2019\nLasnamäel majas osutab tele- ja internetiteenust ettevõte X. Pool aastat tagasi sinna kolides soovisin võtta kaasa teise teenusepakkuja "lepingu" kuid mulle teatati, et sellesse majja pole lubatud ühtegi teist pakkujat peale X. Et korteriühistu on nii otsustanud. KÜ esimehe käest küsides, et miks pole lubatud, vastas ta mulle, et teine teenusepakkuja ei taha maksta mingeid rendi tasusid meie majas oleva jaotuskapi eest ja üleüldse kavatseb ta kohtusse minna.\nSelle kohta täpsemalt järele pärides aga sain teenusepakkujalt vastuseks, et on pakutud igasuguseid erinevaid lahendusi, lausa mitmeid kordi paljude aastate jooksul, kuid ühistu esinaine ajab sõrad vastu. Kuidas toimida edasi ja millised on õigused, et saada teise teenusepakkuja teleteenust sellesse majja?\nselleks, et teleteenusepakkuja saaks teenust kortermajas pakkuda, tuleb tal korteriühistuga vastav leping sõlmida. Kuna tegu on tavalise eraõigusliku lepinguga, siis saab korteriühistu esitada siin ka ka omapoolsed eeltingimused.\nSeda, millistel tingimustel oleks korteriühistu nõus lepingut sõlmima, tuleks antud juhul arutada korteriomanike üldkoosolekul, mille otsused on juhatusele täitmiseks kohustuslikud.


Frodo — Varjupaikade MTÜ\nFrodo Uue kodu ootel\nId number: 62592\nOtsib uut kodu alates: 21.07.2021\nFrodo on väike ja krapsakas härrasmees. Otsib rahulikku kodu ja on meeldivaks kaaslaseks eakamale inimesele. Ta on kiibitud, vaktsineeritud ja saanud parasiiditõrje.\nFrodo edasine ülalpidamine on võimalik tänu annetustele. Palun toeta tema kodu ootust Pärnu varjupaigas. Endale sobiva summa saab jätta "Anneta loomale" kastis\nFrodo tänab !


Äripäeva Trükitööstuse ja Kirjastuse TOP 2011 by Rivo Sarapik - issuu\nTrükitööstuse ja Kirjastuste TOP 13. detsember 2012 | Eriväljaanne\nTRÜKITÖÖSTUSE JA KIRJASTUSTE TOP 13. detsember 2012 reklaamitoimetaja Jana Järvsoo, tel 667 0095, e-post jana.jarvsoo@aripaev.ee\nPakendivajaduse terviklahedused Pakendite modelleerimine Kartongist pakendite tootmine Tootejuhendid ja infolehed Plastiktaara müük Etiketid ja kleebised tööstusele\nKasvata oma ettevõtte efektiivsust! Pressmaster on tööstusettevõtetele partneriks kogu pakendilahenduse ja pakkematerjali sisseostul. Aitame välja töötada tootele efektiivseima pakendi alates toote loomisest kuni selle jõudmiseni kliendini. Töötame välja terviklikult toote primaarpakendi ja sellega sobiva taaralahenduse. Lisaks toodame tootejuhendid, etiketid ja muu vajaliku kogu toote märgistamiseks, hoiame vajalikku laoseisu erinevatest pakkematerjalidest ja tarnime vastavalt vajadusele kliendi tootmisse. Pressmasteril on pikaajaline kogemus töötades koos suurte rahvusvaheliste tööstusettevõtetega tagades neile kõrge kvaliteedi ja tarnekindluse.\nPakend ei ole ainult kujundus. Võta meiega ühendust ja töötame välja parima pakendi ka sinu toodetele: myyk@pressmaster.ee tel 6 888 011, 6 888 012, www.pressmaster.ee\nTRÜKITÖÖSTUSE JA KIRJASTUSTE TOP 13. detsember 2012 toimetaja Liis Kängsepp, tel 667 0111, e-post aripaev@aripaev.ee\nEesti autorite laenutushüvitis kasvab. Samasugust tasu hakkavad saama tõlkijad LIIS KÄNGSEPP erilehe toimetaja\nPeab möönma, et ega need summad nüüd ülearu suured ole. Kultuuriminister Rein Lang\nOriginaalkeeles kirjutavad autorid saavad tulevikus ilmselt pisut rohkem laenutushüvitist, kuna riik otsustas vähendada tõlkeraamatute autorite hüvitist. “Maksame eesti keeles kirjutavatele autoritele rohkem kui inglise või muus keeles kirjutajatele,” sõnas kultuuriminister Rein Lang eelmisel nädalal valitsuse pressikonverentsil. Ta kinnitas, et Eesti autoritega võrdset hüvitist hakkavad saama tõlkijad. “Juhul kui võõrkeelne raamat on tõlkimata, saab autor eestikeelsete teoste autoritega võrdset hüvitist. Kui aga raamat on eesti keelde tõlgitud, saab välisautor väiksemat hüvitist,” selgitas Lang ja tunnistas, et kohtlemine on ehk pisut ebavõrdne. Samas avaldas ta lootust, et Eesti autoritele annab muutus natuke lisaraha. “Muidugi peab möönma, et ega need summad nüüd ülearu suured ole,” lisas Lang. Kui võtta arvesse tänavu laekunud avaldused ja laenutushüvitiste kogusumma, on nen-\nMis on mis Laenutushüvitis MAKSTAKSE autoritele ja tõlkijatele raamatukogude laenutusstatistika järgi välja iga aasta juuni lõpus. Taotlusavaldus tuleb SA-le Autorihüvitusfond esitada 15. aprilliks. JAGATAKSE 2004. aastast. SUMMA ei ole viimastel aastatel muutunud, kuid Autorihüvitusfond ja autorid loodavad, et tulevikus see siiski kasvab. TÄNAVU maksti välja pisut üle 120 000 euro, tuleval aastal jääb summa samaks. Suuremad laenutushüvitiste saajad olid Eerik Tohvri, Ira Lember, Aino Pervik, Ketlin Priilinn, Andrus Kivirähk, Leelo Tungal, Aino Pervik, Piret Raud, Milvi Lembe ja Indrek Hargla.\nde autorite hüvitis, kelle teoseid laenutatakse originaalkeeles, tuleval aastal umbes 6000 eurot suurem. Mingit suurt muutust iga autori pangakontole laekuvas laenutushüvitises see tegelikult\ntähendada ei pruugi, kuna ka hüvitise taotlusi on igal aastal ligikaudu paarsada juurde tulnud. Tiraažid üha vähenevad. Samal ajal kui laenutushüvitise saajate hulk kasvab, raamatute tiraažid vähenevad ja igal aastal ilmub aina vähem raamatuid. Mullu anti raamatutele ja brošüüridele välja 3716 uut ISBNkoodi, 2010. aastal 3760 ja 2009. aastal 4551. Samuti on kukkunud raamatute esitrükkide arv ja tiraažid. Kui 2009. aastal ilmus 4229 esitrükki ja 2010. aastal 3574, siis mullu vaid 3478. Raamatute hinnad selle kõige juures aga tõusevad. Eesti Kirjastuste Liidu tegevjuht Kaidi Urmet peab olukorda suletud ringiks, milles on oma osa mängida väiksel rahvaarvul ja geograaﬁlisel asukohal. Pealegi ei osta inimesed enam nii kergekäeliselt raamatuid, mida nad tegelikult ei loe ja mis jäävad riiulisse seisma. “Sellist suhtumist on vähemaks jäänud,” sõnas Urmet. “Sagenenud on raamatukogudest laenutamine.”\nLangi sõnul hakkavad senisest väiksemat hüvitist saama välismaised kirjanikud, kui laenutatakse nende eesti keelde tõlgitud teoseid. “Samas ei vähene eesti keelde tõlkijatele ja kujundajatele makstav hüvitis,” märkis minister. FOTO: VEIKO TÕKMAN\nKBA 105 Parem ja paindlikum kui kunagi varem!\nTrükimaailm AS S   Laki 26, Tallinn 12915 12915   Tel 677 9140 9140   Faks 677 9149 9149   info@trykimaailm.ee info@trykimaailm.ee   www.trykimaailm.ee\nTrükkalid ootavad stabiilsust Eestis on trükivõimsust rohkem kui kohapeal nõudlust, see on juba ammu teada fakt. Siiski investeeritakse uutesse masinatesse ja järjest suurem osa siinsest toodangust läheb ekspordiks. MARILIIS PINN kaasautor\nPrintall ASi müügidirektor Margus Liivamägi ütles, et tänavune aasta – nagu ka eelmised – on olnud positiivses mõttes tempokas. “Printall on suurendanud käivet, eelkõige tänu ekspordile. Tarnime oma toodangut üheteistkümne Euroopa riigi klientidele,” sõnas Liivamägi. Peale Skandinaavia maade ja Balti riikide ekspordib ettevõte kaupa Inglismaale, Hollandisse, Prantsusmaale ja Saksamaale. “Sealsete klientide kaudu jõuavad meie trükised ka Hiinasse, USAsse ja Aafrikasse – üle kogu maailma,” selgitas Liivamägi. Ecoprint ASi käive on tänavu kasvanud umbes 6%, mullu jõuti isegi 14%ni, ütles ettevõtte tegevjuht Erika Ilisson. Kasv tuleb põhiliselt ekspordi-\nmiljoni euro eest eksporditi statistikaameti andmeil mullu trükitooteid, aastaga kasvas ekspordi maht ligi kuus miljonit eurot. Tänavu 10 kuuga on raamatuid, ajalehti, pilte jm trükitooteid eksporditud juba 77 miljoni euro eest.\nturgudelt Soomest ja Rootsist. “Norras on meil samuti väga hea koostööpartner,” lisas ta ja avaldas lootust, et uus aasta tuleb taas edukas. “Kui reklaamtrükiste turul läheb keerulisemaks, sest reklaam kolib üha enam veebi, siis raamatuid, ajakirju ja pakendeid tellitakse ikka. Suureneb kartongist pakendite turg,” sõnas Ilisson. Ka Data Print OÜ-l on ettevõtte juhataja Marek Koka sõnul hästi läinud. “Tuleb tööd teha, investeerida, uusi lahendusi pakkuda,” kommenteeris ta ja lisas, et trükiseadmeid on Eestis kokkuvõttes palju, kuid trükikojad on erineva nišiga ja masinadki sellest tulenevalt erinevate funktsioonidega. Näiteks on Printallil suur rull, millega ajalehti ja ajakirju trükkida, Data Printil aga kitsad masinad etikettide tegemiseks. “Samas on võimsust kohaliku turu jaoks ikka liiga palju ja seetõttu tuleb pilk piiri taha suunata,” nentis Kokk. Tema juhitav Data Print on igal aastal eelmisest rohkem kaupa eksportinud, kuid kuna transport on üsna kallis, ei ole toodangut võimalik kui-\ngi kaugele müüa. Põhilisteks partneriteks jäävad lähinaabrid. Konkurents on tihe. Ilisson nõustus, et Eesti trükitööstus on äärmiselt konkurentsitihe. “Vaid Eestis kasvada pole võimalik, hea on, kui suudame olemasolevat taset hoida,” lisas ta ja selgitas, et kasv tuleb peamiselt ekspordist. Lemon Print OÜ müügijuhi Kristjan Pirnipuu sõnul on sel aastal läinud normaalselt, tööd on olnud piisavalt. “Kliendid on varasemast vähem hinnatundlikud ja tellivad rohkem järeltöötlust. Vahepeal telliti vaid hädavajalikke trükiseid,” lisas ta. Lemon Print toodab põhiliselt ekspordiks, peamised koostööpartnerid asuvad Skandinaavias. Pirnipuu märkis, et Eesti tarbija jaoks on endiselt kõige olulisem hind. Soomest ja Norrast meelitatakse kliendid siia soodsa hinnaga, samuti on neile oluline hea kvaliteet. “Kui on kaks võrdset pakkujat ja üks on odavam, siis odavam võidab,” lisas ta. Kuigi ka Pirnipuu sõnul Eestis trükivõimsusse\nTURUÜLEVAADE 5 Kommentaar Valmis tuleb olla hinnatõusuks MEHIS HÕIM Quality Printi tegevjuht\nMingitest headest näitajatest siin juttu küll ei ole. On vaid hea meel selle üle, et kõik need viimased tegevusaastad pole pidanud kunagi viivitama raha väljamaksmisega töötajatele, tarnijatele ega ka riigile. Suuri muutusi pole toimunud, tegutseme tasa ja targu. Samas anname endast kõik, et meie kliendid saaksid töö eest tasumisel samaga vastata. Järgmine aasta tuleb üsna keeruline, kuna peame ette võtma mitte kõige meeldivama tegevuse – kolimise uuele pinnale, mida me veel leidnud pole. Ühtlasi ootame ikka valdkonna turu elavnemist. Meie jaoks on lähiajal elulise tähtsusega, et kliendid nõustuks väikese tootmishinna tõusuga. Jutt käib just meie põhitegevusalast – trükist tekstiilile. See on tundlik teema, kuid selle valdkonna hinnad on olnud muutumatud juba kümme aastat. See on ebareaalne. Teenust kasutavad vahendajad on tihti nii hinnatundlikud, et nende jaoks pole vahet, kus, kes, millega ja kuidas trükib. Hinna ja kvaliteedi suhe on kaua aega paigast ära olnud, tegu oleks justkui Hiina hindadega. Vahepeal oligi tunne, nagu trükiks Hiinasse, mitte kohalikule turule. Seeläbi kannatab aga toodete kvaliteet ja tehakse endale karuteene – kliendid hakkavad millegipärast kaduma. Digitrükis on olukord õnneks parem.\nmiljonit eurot kasvas mullu Printalli kasum. See oli suurim kasv trükitööstusettevõtete hulgas.\njuba liiga palju investeeritud, ostetakse ikka uusi masinaid. “Oluline on leida oma suund,” lausus ta. Uuelt aastalt ootab Kokk pigem stabiilsust kui suurt kasvu. “Kui maailmas toimuvat ja Euroopa kriisi vaadata, oleks stabiilsus väga hea,” ei panustanud ta hüppelisele kasvule. Digitrükk aina levinum. Liivamäe hinnangul on viimasel ajal trükitööstust mõjutanud eelkõige meediavaldkondade vahekorra muutumine, kuid tarbija-uuringud näitavad endiselt, et mõjukaim ja usaldusväärseim teabe edastaja on paberile trükitud sõnum ja reklaam. “Eestis levi(tata)v arvamus, et paber on surnud, ei vasta tõele. Inimesed loevad ja tarbivad praegu rohkem paberile trükitud informatsiooni kui kunagi varem,” ütles ta. Koka sõnul tellitakse järjest enam digitrükki ning tiraažid lähevad väiksemaks ja personaalsemaks. “Digitrükk võimaldab seda,” lisas ta. Ecoprinti eesmärk on kasutada trükiste valmistamisel võimalikult palju keskkonnasõbra-\nlikke materjale, näiteks sertiﬁtseeritud ja taaskasutatud paberit. “Kahjuks leidub veel vähe ettevõtjaid, kes trükiseid tellides pigem keskkonnahoiule kui madalale hinnale mõtlevad. Loodame, et nende osakaal suureneb,” lisas Ilisson. “Paljuski otsustatakse praegu hinna põhjal.” Ilisson tõi välja, et kuna tavaline paber on kallimaks läinud, pole keskkonnasõbraliku ja muu paberi hindade vahe enam eriti suur. Pealegi saab trükikoda populaarsed sertiﬁtseeritud ja taaskasutatud paberid soodsalt kätte, kuna nende kogused on suured. “Sertiﬁtseeritud ja taaskasutatud paberi müüjad tahavad ju ka oma toodet müüa,” sõnas Ilisson. Quality Print OÜ tegevjuht Mehis Hõim jäi aastaga rahule, kuigi oodati enamat. “Järgmine aasta tuleb suhteliselt keeruline, kuna peame ette võtma ebameeldiva tegevuse – kolimise uuele pinnale, mida me veel leidnud pole,” sõnas Hõim. Kristjan Pirnipuu ootab 2013. aastalt kasvu või vähemalt tagasilöökideta kulgemist.\nEesti edukaim trükitööstusettevõte, püüab pidevalt tootmisja juhtimisprotsesse arendada. Tänavu saadi juurde ISO sertifikaate. FOTO: ANDAS KRALLA\nPrintall tõhustab oma tööd Kuna Printalli tootmiskoormus ulatub tippajal peaaegu maksimumini, püüab ettevõte efektiivsust suurendada. “Ettevõtte kasvades oleme jõudnud sellisesse staadiumi, kus oleme pidanud vajalikuks täiustada oma tootmis- ja juhtimisprotsesse,” ütles müügidirektor Margus Liivamägi. Selle tulemusena sai Printall tänavu sügisel kvaliteedijuhtimise sertiﬁkaadi ISO 9001 ja keskkonnajuhtimise sertiﬁkaadi ISO 14 001. “Aga see on kõik alles pika tee algus ja meie ootus on muutuda selle kaudu paremaks,” sõnas Liivamägi. Printall on tänavuse trükitööstuse TOPi võitja, eelmisel aastal saavutas ettevõte edetabelis kolmanda koha.\nprotsendi suuruse rentaablusega oli Nois OÜ mullu kõige kasumlikum trükitööstusettevõte.\nkorda käivet kasvatanud Pressmaster OÜ oli mullu trükitööstuse kiireim kasvaja.\nEdukad trükitööstusettevõtted 2011 koht firma nimi\n1. PRINTALL AS 2. EMERSON TEN OÜ 3. METROPRINT SYSTEMS OÜ\n4. Data Print OÜ2 5. Greif OÜ\nAndrus Takkin Kristel Ratnik-Soosaar Indrek Leemet Marek Kokk Kalle Rannu\nEkspress Grupp AS 100% Emerson TEN Europe S.L. 100% Dahlen OÜ 50%, Muu & Myy OÜ 50% Mareksi Ettevõtmised OÜ 40,06%, Kaimar Ilm 33,33%, Agile OÜ 16,67% R. Kilk 26,38%, K. Rannu 12,77%, A. Lang 12,77%, G. Kobolt 12,77%, Koolibri AS 10,64%, Kirjastus Ilmamaa 10,64% Peep Lahtmäe 49,49%, Lauri Lahtmäe 49,49% Kaido Põldma 50%, Kristjan Tooming 50% Eesti Meedia AS 99,90% osaühingu liikmed Mait Sõõrde 91,04% Rein Rebane 95,19%, Urmas Keller 4,81% SS Invest OÜ 33,33%, Sumeonöö OÜ 33,33%, Hoston Holdings OÜ 33,33% Janek Hermaküla 100% Timeline Media OÜ 50%, RP & HP Invest OÜ 50% Martin Väljas 100% Playground Advertising OÜ 51%, Ahti Vuks 49% K & O Service AS 85,36% Tartu Print Holding OÜ 100% Kaie Riin Tooming 50%, Rostock Capital OÜ 25%, Elgi Ärm 25% Tõnu Laidla 65,60%, Andres Sepp 34,40% Ain Pajo 39,94%, Rutt Pajo 33,95% Kristjan Pirnipuu 100% Kalle Kolt 75%, Valdek Jaago 25% Priit Kivestu 50%, Alar Tammela 50% Mehis Hõim 90%, Eero Nigulas 10% Sven-Erik Moorlat 25%, Eneken Moorlat 25%, Elna-Mall Moorlat 20%, Olev-Pear Moorlat 20% Infortar AS 100% Mait Puusepp 33,33%, Rein Pihlar 33,33%, Ivar Maasik 33,33% Peeter Viitong 70,37%, Leili Viitong 29,63% Anatoli Pihla 100% Pär Johan Ludvig Lundin 100% Tiit Tippel 50%, Ants-Aarne Viirmaa 50% Eero Valge 33,33%, Krister Rekkaro 33,33%, Ando Heilmann 33,33% Hardy Rasmann 100% Juha Lõmps 100% Merike Radik 70%, Pille Kraas 30% Endel Linask 70%, Raissa Kochurina 30% Vello Viilop 100% Avo-Rein Tereping 50%, Oleg Tereping 50% TRUEB International AG 100% Jaan Plado 100% Anželika Kurjan 50%, Vassili Kurjan 50% Aksidenssi OY 43,10%, Delta-Sky OY 43,10%, Jesse Sakari Kivisaari 9,79%, Tarvo Talgre 4% M. Teeriaho 35,02%, Landford Group OÜ 28,37%, Keski-Pohjanmaan Kirjanpaino OYj 16,99%, P. Kukk 16,98%, Intercapital OÜ 13,90% Hanno Barkala 37,50%, Peeter Adamson 37,50%, Solventor AB 25% Jaak Unt 100% Tradeunion OÜ 75%, Mahe Group OÜ 25% Nelja Kozadajeva 100% Arvo Kivikas 100% Hugo Juhkam 71,09%, Eha Torgo 11,09%, Lilian Juhkam 11,09% Toomas Konks 65%, Illimar Kõlamets 35% H. Soom 51,33%, M. Ääremaa 22%, Põltsamaa linnavalitsus 13,33%, EELK Põltsamaa Niguliste kogudus 13,33% Jaak Mäe 51,99%, Norwekum OÜ 48,01% Riina Jents 50%, Kalle Jents 50% Rene Kruze 100% Jens Heinsoo 50%, Arne Meier 25%, Sirly Lill 25% Jaanus Adusoo 50%, Meelis Adusoo 50% Grandprint OÜ 100% Ermo Kask 25%, Helena Kivestu 25%, Marko Tiirik 25%, Õie Mäesalu 25% FLEXPRO UAB 100% Tarmo Kruuspan 100% Vladimir Savtšukov 60%, Alla Savtšukova 40% Viru Gerberei AS 100% Multiprint OY 100% Kersti Kõivumägi 42,85%, Sven Helistvee 32,25%\n6. 7. 8. 9.–10. 9.–10. 11. 12. 13. 14. 15. 16.–17. 16.–17. 18. 19. 20.–21. 20.–21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38. 39. 40.–41. 40.–41. 42. 43. 44.\nPrintcenter Eesti AS Trükisilm OÜ Kroonpress AS Tallinna Raamatutrükikoja OÜ Folger Art AS K-Print OÜ LabelPrint OÜ NYimage OÜ Digit Reklaam OÜ NOIS OÜ Digitrükk OÜ Printon Trükikoda AS Ecoprint AS Pressmaster OÜ Lakrito AS Pajo AS Lemon Print OÜ Hansaprint OÜ Kaardiekspert OÜ Quality Print OÜ Pakett AS Vaba Maa AS1 Sulemees OÜ Roi AS MO DEN DL OÜ Gregoria OÜ Stampline AS Aprint OÜ Puffet Invest OÜ Jospel OÜ UBS Repro OÜ Ferdida AS Ofset OÜ Trükiteenused OÜ TRÜB Baltic AS Rebellis AS Alfapress OÜ TT Print OÜ Reusner AS\nLauri Lahtmäe Kristjan Tooming Andres Kull Ülle Randvoo Mait Sõõrde Rein Rebane Sten Sarap Janek Hermaküla Roman Filimonenko Martin Väljas Ahti Vuks Tarmo Orasmäe Erika Ilisson Margus Ärm Andres Sepp Urmas Savi Kristjan Pirnipuu Kalle Kolt Alar Tammela Mehis Hõim Sven-Erik Moorlat Enn Vels Mait Puusepp Peeter Viitong Anatoli Pihla Ardo Marmor Ants-Aarne Viirmaa Eero Valge Sirje Luhaäär Juha Lõmps Pille Kraas Endel Linask Vello Viilop Oleg Tereping Andreas Lehmann Jaan Plado Vassili Kurjan Janne Sakari Kivisaari Rein Lehtmets\n45. 46. 47.–48. 47.–48. 49.–50. 49.–50. 51. 52.\nPaar OÜ Printrade OÜ Print Best Trükikoda OÜ Gantello OÜ T-Style OÜ Aldus AS Garisson Trükikoda OÜ Vali Press OÜ\nPeeter Adamson Jaak Unt Tanel Venderström Nelja Kozadajeva Eero Kivikas Taavi Torgo Toomas Konks Heikki Soom\nSpin Press AS Hetika AS Kruze Disain OÜ QP Trükikoda OÜ Actual Print OÜ Uniprint AS2 Trükikoda Trükis AS FLEXPRO OÜ Kruuli Trükikoja AS2 Sata OÜ Trükikoda Koit OÜ Multiprint AS Võru Täht AS\nJaak Mäe Toomas Mädamürk Rene Kruze Jens Heinsoo Jaanus Adusoo Andrey Shadrin Ermo Kask Gintaras Kairevičius Urmas Kahk Vladimir Savtšukov Vladimir Tšudajev Koit Variksoo Kersti Kõivumägi\n53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 1\nMAJANDUSAASTA ERINEB KALENDRIAASTAST\nmüügitulu 2011, €\närikasum 2011, €\n27 736 000 1 452 786 1 944 229 3 792 581 4 379 519\n4 069 000 234 370 303 647 439 378 527 308\n4 373 391 361 555 34 104 090 7 682 650 1 920 681 1 617 150 4 550 234 799 791 1 604 921 671 890 937 441 4 283 255 2 560 463 643 031 1 248 432 3 317 734 962 296 333 513 388 310 386 723 877 006 2 877 051 1 453 947 1 038 317 946 266 329 609 1 083 445 352 662 945 427 355 912 259 591 410 095 947 149 230 591 4 937 565 605 673 292 135 290 631 9 506 137\n504 176 94 961 3 189 343 597 941 246 379 165 082 381 787 86 642 171 031 215 818 67 938 248 937 194 691 36 104 96 776 240 913 73 791 33 794 97 222 30 514 53 872 124 274 113 961 25 670 69 559 16 550 59 617 18 448 94 411 66 623 34 609 10 770 50 260 5 400 130 046 15 127 29 131 23 035 4 472\n1 517 136 226 565 4 930 244 203 461 257 673 1 576 978 258 672 448 749\n12 140 8 160 73 380 6 294 3 547 -30 644 12 343 5 334\n580 798 315 042 243 318 354 014 828 351 8 359 171 916 968 252 358 947 492 372 190 241 117 704 427 229 567\n-3 204 -4 102 1 249 12 860 -17 392 -126 944 -8 594 4 638 -21 909 -20 057 -17 308 -66 373 -41 688\n37. 45. 44. 31.\nANDMED KOGUS JA EDETABELI KOOSTAS ÕILME MURU, TEL 667 0120, OILME.MURU@ARIPAEV.EE\nÕnnitleme TOPi jõudnud kliente ja soovime jätkuvat edukat koostööd!\nkiire tee vastusteni\n4. 9. 17. 5. 11. 2. 29. 14. 13. 15. 1. 21. 22. 10. 53. 8. 39.\n54. 12. 26. 48. 7. 23.\n34. 51. 16. 20. 36. 18. 19.\n6. 32. 43. 47. 28. 55.\n27. 40. 35. 50. 52. 38. 46.\nEmerson loob Võhmasse uue tehase. Tööd saab kümneid inimesi MARILIIS PINN\n2. koht Emerson TEN OÜ\nTrükitööstuse TOPi paremuselt teine ettevõte Emerson TEN OÜ avab kevadel tootmise uues tehasehoones Võhmas. Tööd saab seal 25 inimest, investeeringu maht on üle miljoni euro. Ettevõtte juhatuse liikme Kristel Ratnik-Soosaare sõnul oli tänavune aasta Emerson TENi jaoks hea: müüginumbrid jätkasid kasvu ning edu kõrval Skandinaavias haarati turuosa ka Hollandis, Itaalias ja Prantsusmaal. “Kuna Tallinna tehas ei suuda kasvavaid vajadusi rahuldada, otsustasime rajada veel ühe,” rääkis Ratnik-Soosaar, kelle sõnul osteti Mulgimaale Võhmasse tootmishoone, mis vajab natuke remonti. Tuleval aastal paigaldatakse sinna digitrükimasin ja loodetavasti juba kevadel võib tootmine alata. “Võhma tehase loomisega on seotud paljud projektid ja tooteuuendused. Kindlasti saame selle käivitumisel pakkuda oma klientidele senisest kiiremat ja kvaliteetsemat teenust,” sõnas Ratnik-Soosaar ja avaldas lootust, et tänu uuele tootmisele suudab ettevõte tublisti ka käivet kasvatada. “Kaks tootmiskohta muudavad meid klientide silmis paindlikumaks ja annavad kindlustunde, et isegi suured tellimused saavad valmis õigeks ajaks,” lisas ta. Meelitab inimesed koju. Võhma tehase sisustamist tänapäevase digitrükitehnoloogiaga peab Ratnik-Soosaar ettevõtte lähiaja suurimaks projektiks. Varem kasutati trükkimiseks allhankijate abi. Uuest tehasest peaks saama üks moodsamaid POS- (point of sales) materjalide trükikodasid Baltimaades. “Meie eesmärk on tuua siia regiooni esimene tööstuslik lamedigitrükimasin,” lausus RatnikSoosaar ning jätkas, et uus ja kiire masin võimaldab pakkuda klientidele varasemast kiire-\nASUTATUD : 2003 OMANIK : Emerson TEN Euro-\npe S.L. JUHATUSE LIIGE : Kristel Ratnik-Soosaar TÖÖTAJAID : 21 TULEMUSED : käive kasvas 2011 võrreldes aasta varasemaga 33%, ärikasum 234 000 eurot\nKommentaar Mõjutavad muutused meediasektoris KRISTEL RATNIK-SOOSAAR Emerson TENi juhatuse liige\nEDUKA trükikoja Emerson TEN juhatuse liige Kristel Ratnik-Soosaar loodab juba kevadel Võhmas uue tehase avada. FOTO: VEIKO TÕKMAN\noli mullu Emerson TENi rentaablus. Sellega oldi trükiettevõtete seas viiendal kohal.\nmat teenindust, lühemaid tootmistähtaegu ja soodsamat hinda. “Oma trükimasina kasutamine annab kindla võidu nii lõpptoodete hinnas kui ka tootmiskiiruses.” Ühtlasi märkis Ratnik-Soosaar, et ehk aitab just Võhma tehas kodumaale tagasi meelitada mõne inimese, kes on läinud mujalt õnne otsima. “Võhma reklaamitehasest peaks saama hea näide, et tööd on võimalik leida ka väikelinnas, mitte ainult tõmbekeskustes,” sõnas ta. “Investeeringu tasuvuse eeldus ei ole alati asukoht Tallinnas või Harjumaal.”\nVaatamata sellele, et konkurents muutub aasta-aastalt tihedamaks, võtame seda kui proovikivi leidmaks uusi ja huvitavaid tooteid – värskeid ideid, mida oma klientidele pakkuda. Trükitööstust viimasel ajal enim mõjutanud sündmus on digitrüki areng, seda nii kiiruse kui ka kvaliteedi mõttes. Pole kindel, kas traditsiooniline ofsettrükk lähitulevikus välja sureb, kuid paljud tooted muutuvad digitrükisteks. Kui tiraaži vähenemine muudab tavatrükised kallimaks, siis digitaalselt seda ohtu pole.\nnäitaja põhjal. Arvutamise aluseks võeti 2011. aasta müügitulu, müügitulu kasv võrreldes 2010. aastaga, 2011. aasta ärikasum, kasumi kasv võrreldes 2010. aastaga, rentaablus aastal 2011 ja varade tootlikkus aastal 2011. Iga näitaja põhjal reastati ettevõtted edetabelitesse, iga koht järjestuses andis kohale vastava arvu punkte. Kuue tabeli punktid liideti. Võitis kõige vähem punkte kogunud ettevõte. KUI ETTEVÕTET TOP-IS POLE,\nvõib põhjus olla järgnevas:\nettevõttel polnud aktiivset majandustegevust kahel täielikul majandusaastal (2010–2011); ettevõtte viimase aasta või kahe viimase aasta keskmine omakapital oli negatiivne; ettevõtte aruanne ei olnud edetabeli koostamise ajal äriregistri elektroonilisest süsteemist kättesaadav; ettevõte oli TOPi koostamise ajal kustutatud, likvideerimisel või pankrotis. Kui emaettevõte oli aruande konsolideerinud, siis tütarfirmad samas edetabelis osaleda ei saanud.\nTeravam, kiirem ja ruumilisem. Ülisuur pilditihedus ja 3D trügivad trükimasinatesse MARILIIS PINN kaasautor\nTaust Trükitehnika areng\nSel nädalal Eesti kinodesse jõudev Peter Jacksoni fantaasiafilm “Kääbik: ootamatu teekond” on üles võetud 3D- ja HDformaadis. Ühtlasi on sekundisse mahutatud 48 kaadrit tavapärase 24 asemel. Samasugune areng on vallutanud trükimaailma: pildid on teravamad, trükitakse kiiremini ja järjest rohkem tõstab pead 3D-trükk. The Times of India raporteeris, et Singapuri Materjaliuuringute ja Inseneeria Instituudi teadlased on mõelnud välja viisi, kuidas trükkida tollile 100 000 punkti (dpi), kasutamata selleks värvaineid. Oodatakse, et uus meetod teeb trükitööstuses revolutsiooni, sest praegused trükimasinad suudavad paberile panna pilte tihedusega kuni 10 000 dpi. Teadlased lõid üliteravaid täisvärvilisi pilte kasutades nanomeetrisuuruseid metallpitsstruktuure. Inspiratsiooniallikas oli klaas, kuhu on lisatud eri metallide osakesi. Metallifragmentide nanoosakesed murravad klaasis valgust ja seetõttu ongi see värviline. “Trükipildi resolutsioon sõltub kasutatud nanopunktide vahelisest kaugusest ja suurusest,” selgitas uurija dr Karthik Kumar. “Mida tihedamalt osakesed koos on, seda parem on pildi kvaliteet, sest need on nii pisikesed,” lisas ta. Värvaine kasutamisel mängiti metalliosakeste suuruse ja positsiooniga. Üha kiiremad 3D-masinad. Ka trükitööstuses ei saa üle ega ümber kolmemõõtmelistest töödest. Kuigi 3D-printerid mõeldi välja juba 1980. aastatel, on nen-\ntehnikaga saab luua eriti väikseid struktuure. Pildil Saksamaal asuva silla miniatuurne koopia elektronmikroskoobi all.\n2000 eKr egiptlased kasutavad templeid, et kullalehtedega hauamonumente kaunistada. 20 Hiinas trükitakse värviga kaetud puuklotsidega. 1430 gravüür, värv kantakse metallplaadile, sealt paberile. 1454 Gutenbergi trükipress. 1796 litograafia, värv kantakse osaliselt rasvainega kaetud kivi- või metallpinnalt trükitavale pinnale. 1843 Rotary trükipress, silindertrükk. 1873 kõrgtrüki edasiarendus fleksotrükk, trükivormid valmistatakse plastist. 1903 ofsettrükk, trükitav materjal ei puutu trükiplaadiga otseselt kokku. 1907 siidtrükk, värv kantakse materjalile läbi raamile pingutatud peenikese võrgu. 1976 laserprinter. 1993 digitrükk, tööstusliku printeriga trükitakse info arvutist otse paberile.\nFOTO: ATOMIC YETI\nde arendamisel viimasel kümnendil tohutu hüpe tehtud. Viini Tehnikaülikooli teadlased astusid veel sammu võrra edasi. Nüüd saab luua ülikiiresti liivaterasuuruseid 3D-trükiseid. Ülikooli teatel kasutatakse kahefootonilise litograaﬁa protsessi ja erilist vedelat vaiku, milles olevad molekulid sunnivad vedelikku laservalguse kätte sattudes polümeeriks kõvastuma. Kuid selleks peab materjal imama kaks footonit korraga. See juhtub vaid suunatud keskpunktis, kus kiir on tugevaim. Masinale annab kiiruse pidevalt liikumises olev peeglite süsteem, mis juhib kiirt vedelikus, et objekt valmiks võimalikult ruttu.\n“Trükikiirust mõõdeti varem samalaadse tehnoloogia puhul millimeeter sekundis. Meie masin trükib viis meetrit sekundis,” selgitas professor Jürgen Stampﬂ. Digitrüki saabumisega on trükimasinad muutunud väiksemaks, odavamaks ja seega ka kättesaadavamaks. Suurettevõtted, kel vaja pidevalt palju trükkida, võivad järjest soodsamalt oma trükikoja püsti panna. Primera Technology Europe tuli just välja etiketitrükipressi CX1000e ja lõikursüsteemiga FX1000e, mis on mõeldud ﬁrmadele, kelle tooted vajavad silte. 2400 dpi printer trükib viis meetrit etikette minutis. Masinale pakutakse ka taaskasutatud jäätmetest\ntinte, õlisid ja muid vedelikke, mida trükimasina tööks tarvis. Primera Technology Europe’i juht Andreas Hoffmann selgitas, et ise etikettide trükkimine on mugav, säästab aega ja on tavaliselt ka odavam, kui teenust sisse osta. Inglise ettevõte Superior Creative aga investeeris just sadu tuhandeid eurosid Diecut Goldline’i lõikepressi, mis on tootja sõnul maailma kõige suurem. Lõikeseade, mille mõõtmed on 1,7 × 3,2 meetrit, võimaldab töödelda laiu trükiseid. Ettevõtte juht Ian O’Connor selgitas, et seni trükiti väiksed lehed, lasti neid lõigata ja pandi hiljem kokku.\nDigitrükk igas vallas Canon Groupi kuuluv Océ ja Manroland Web Systems teatasid uuest lahendusest ajalehe digitaalseks trükkimiseks. Océ JetStream 5500 täisvärviline press trükib 5140 A4-lehte minutis või 30 000 B2-lehte tunnis. “Süsteem on eriline, kuna suudab öösel ajalehe valmis trükkida. Päeval saab trükkida raamatuid, ajakirju jne,” selgitas Océ juht Sebastian Landesberger.\nBM TRADA Eesti pakutavad\nSERTIFITSEERIMISTEENUSED TRÜKITÖÖSTUSELE: • FSC® ja PEFC tarneahela sertiÀtseerimine • juhtimissüsteemide sertiÀtseerimine (ISO 9001; 14001; OHSAS) BM TRADA Eesti OÜ Peterburi tee 46, Tallinn 11415 tel 613 9888, faks 613 9889 info@bmtrada.ee, www.bmtrada.ee\nsoovitab: Eesti mõjukaimad tippjuhid\n(HVWL PDMDQGXVH OHNVLNRQ\nTelli siit: http://www.aripaev.ee/mod/tagasiside/Tippjuhid2012/\nKirev vaikelu Paberis on sõnum! www.papyrus.com/ee\nE-raamatud, väiksed tiraažid, asjatundmatud üksiküritajad – nende sõnadega iseloomustavad kirjastajad oma viimaste aastate igapäevaelu.\nnüüd saadaval HP Designjet L26500 (61“ mudel) ja HP Designjet L28500 (104“ mudel)\nTurg on väike ja ellujäämiseks loodetakse igale võimalikule lugejagrupile meeldida.\nNüüd ka Xeroxi värviliste ja mustvalgete digitrükimasinate müük ja hooldus. IGEPA Libra Vitalis AS, Uus-Tatari 25, 10134 Tallinn, tel 612 0541, info@igepa.ee\nTammerraamatu juhatuse liikme Tiina Tammeri sõnul Eesti kirjastused ei spetsialiseeru\nMARILIIS PINN kaasautor\nTammerraamat OÜ juhatuse liikme Tiina Tammeri sõnul läheb neil töökalt. “Kui jõuaks vaid kõik need ideed ellu viia, mis meil mõttes juba olemas on,” kommenteeris ta kirjastuse käekäiku. Plaan on jätkata samas tegevusvaldkonnas kui seni – pühenduda Eesti autorite teostele. 2012. aastal Tammerraamatus ilmunud 45 raamatust on tõlkeid alla kümne. “Eestlased armastavad Eesti autoreid ning hindavad sisukaid ja ilusaid raamatuid,” lisas ta. “Minu-sarja üldise edu tõttu võib öelda, et reisiraamatute nišis läheb meil hästi,” sõnas Petrone Print OÜ juhatuse liige Tiina Tammeorg. “Aga siiski on kurb näha järjest kahanevaid läbimüüginumbreid, kui võrrelda varasemate aastatega. Sama käibe saavutamiseks tuleb üha rohkem teoseid välja anda.” Spetsialiseeruma ei kiputa. Varrak ASi juhatuse esimehe Priit Maide sõnul pole viimasel kolmel aastal Eesti kirjandusmaastikul ühtegi suurt muudatust toimunud, kõik kirjastused käituvad alalhoidlikult. “Üritatakse vältida teoseid, mida võib-olla pole võimalik müüa, tiraažid on väiksed ja hinnad kõrged,” lisas ta. “Väga kirev, juba viimased 16 aastat – nii kaua olen kirjastamisega tegelenud,” hindas Tammer Eesti kirjastusturgu. Ta tõi välja, et kõik kirjastused püüavad kõiki valdkondi haarata, ei spetsialiseeruta. “Pole ka imestada – turg on väike ja ellujäämiseks loodetakse igale võimalikule lugejagrupile meeldida,” lisas ta. Viimase viie aasta jooksul on lisandunud üsna palju üksiküritajad, kes sageli annavad välja vaid ühe raamatu. “Nii mõnigi arvab, et oskab ise kõige paremini raamatut kirjastada. Mina aga leian, et see töö nõuab oskusi ja kogemusi. Hambaid ju ei hakka inimene ise endal parandama,” arutles Tammer, kellel on kohati asjatundmatult tehtud väljaandeid vaadetes kahju nii ostjate kui ka kogemusteta väljaandjate rahast. Pealegi on ajal, kui ajalehed-ajakirjad annavad samuti välja raamatuid, teistel kirjastajatel raske silma paista, sest eelkõige räägitakse ikka oma ja sõprade raamatutest. “Kõrgetasemeline raamatukriitika meil puudub,” lausus Tammer. Tammeorg tõi välja, et praeguses info ja võimaluste ülekülluses on raamatul üha raskem teiste vaba aja sisustajatega konkureerida. “Ka raamatupoed on sellest aru saanud, üha enam pinda on mängude ja ﬁlmide all,” lisas ta. Maide sõnul on meeldiv näha, et inimesed eelistavad tõlgitud käsiraamatutele kodumaist tarbekirjandust. Tulevikult ootab Tiina Tammer stabiilsust. “Iga raamat on iseseisev projekt. Kui aastas ilmub mõni päris särav raamat ja teised on lihtsalt head, võib rahule jääda. Viletsaid raamatuid teha ei taha,” lausus ta. “Kuid iial ei või teada, mis juhtub. Raamatu edu pole täpselt võimalik ennustada. Asjaolu, et teos on tõlgitud maailmas näiteks 60 keelde, ei tähenda Eestis vahel midagi. See, mis paneb inimest raamatut ostma, on mõnikord müstika,” lisas Tammer.\nTURUÜLEVAADE 11 VARRAKU juhatuse esimehe Priit Maide sõnul käituvad Eesti kirjastused alalhoidlikult – viimasel kolmel aastal pole toimunud ühtegi suurt muudatust. FOTO: ERIK PROZES\nISBN-koodi anti Eestis mullu välja raamatutele ja brošüüridele. See arv on aasta-aastalt pidevalt vähenenud. ISBN on raamatu rahvusvaheline standardnumber.\nE-raamatute turg elavneb Järgmiselt aastalt ootab Petrone Printi juhatuse liige Tiina Tammeorg e-raamatute turu elavnemist. “Samas, selle tulemusena kaotab pigem paberraamatute müük, kui et lisandub päris uusi raamatulugejaid,” sõnas Tammeorg.\n“Statistika näitab küll nutiseadmete kasutamise kiiret kasvu, mis võimaldab e-raamatud laiade massideni viia, aga tundub, et raamatute lugemise harjumus ise on kadumas,” lisas ta. Petrone Print on kaalunud, kas minna kaasa multimeedia-\nmaastiku võimalustega või jääda konservatiivselt ikka raamatute juurde. “Esialgu on üks konkreetne plaan: järgmisel aastal anname populaarsed lasteraamatud ka audioraamatutena välja,” lausus Tammeorg.\nKommentaar Ootan väikest kasvu TOOMAS LEITO Tänapäev ASi juhatuse liige\nMullu toimus stabiliseerumine, sel aastal on oodata väikest kasvu. Perioodika ja raamatute kirjastamine on üsna erinevad ärivaldkonnad, kuid vähemalt viimastel aastatel on need allunud samale äriloogikale. Ehk lihtsustatult: kui edeneb ajakirjade-ajalehtede müük, siis läheb hästi ka raamatute kirjastajatel. Mullu oli käive üle kaheksa miljoni euro vaid neljal ﬁrmal: Postimehel, Äripäeval, Eesti Ajalehtedel ja Ajakirjade Kirjastusel. Kõigi nende põhitegevus on ajalehtede ja ajakirjade väljaandmine. Raamatukirjastajate käibed on tunduvalt tagasihoidlikumad. Üle kahe miljoni euro andsid toodangut Bit (Avita), TEA Kirjastus, Varrak ja Koolibri. Kui vaadata kasumeid, siis juhib edetabelit Avita. Üle 300 000 euro teenisid eelmisel aastal kasumit veel Äripäev, Õhtuleht ja Postimees. Need numbrid pole küll suured, kuid kriisiaegsetega võrreldes üpris kopsakad. Hinnatõus teeb murelikuks. Nagu lugejatele, nii teeb ka raamatukirjastajatele meelehärmi hindade järsk kasv. Peamine põhjus peitub selles, et suurenenud on kaupluste juurdehindlused ja kirjastuste vahendusprotsent hulgimüüjatele. Kui Soomes on viimane keskmiselt 15%, siis meil juba 16–18%. Kerkinud hinnad on omakorda vähendanud tiraaže. Väiksed kirjastused ei suuda sellele survele vastu panna ja töötavad kahjumis. Sellest hoolimata on oodata esmatrükkide arvu kasvu 2–3% võrra. Küsitlus suurte kirjastuste hulgas näitas, et tänavu on nende käibed ja kasumid mõne protsendi võrra suurenenud. Kõige paremad tulemused on Äripäeval ja Õhtulehel. Pisikest kasvu prognoosivad Koolibri, Egmont Estonia, Avita ja Postimees. Samas torkab silma, et mitmel kirjastusel (näiteks Varrak, Ajakirjade Kirjastus, Ühinenud Ajalehed jt) jäävad müügitulemused eelmise aasta tasemele. Niisiis on oodata väikest kasvu – asi seegi.\nEdukad kirjastused 2011 koht firma nimi\n1.–2. ÄRIPÄEV AS 1.–2. STUDIUM OÜ 3. CELSIUS HEALTHCARE OÜ\nIgor Rõtov Aavo Kennik Siim Nahkur Peeter Rakitin Alari Kasemaa Urmas Paidre Erik Roose Aavo Kokk Epp Petrone Toomas Leito Donatas Narmont Raivo Mõttus Dmitri Smirnov Marie Edala Siim Saidla Ain Lausmaa Silva Tomingas Svea Uusen Marko Usler Mart Luik Tiina Tammer Peep Kala Kristjan Mauer Igor Odnenko Jelizaveta Litau Ervin Runnel Sergei Solovjov Kalle Kaljurand Tiina Ristimets Raivo Alt Alo Murutar Oleg Tereping Vaiko Tigane Kaupo Torim Kadi Lambot Toomas Raude Kalev Annom Madis Peil Tatjana Zavjalova Dainis Hirv Arne Veske Taivo Paju Lea Adamson Nigul Treimann Erik Gamzejev Külli Müürsepp Seppo Eloranta Sergei Minin Priit Maide Jüri Vaina Toomas Väljataga Alari Rammo Tiiu Järviste Eha Neito Urmas Ingver Anne-Astri Kask Jon Martin Martinsen Tõnis Tõnisson Lea Lumi Hanno Kask Kauno Kõima Astrid Värv Anneli Kenk Ürjo Jaama Jane Konga Mart Jagomägi Viljar Suitsev Andrus Simsel Martin Helme\nBonnier Business Press AB 100% Aavo Kennik 50%, Ülle Kurm 50% Agne Adamson 40%, Siim Nahkur 40%, Vatson & Vatson OÜ 20% Peeter Rakitin 90%, Ete Rakitin 10% Alari Kasemaa 100% Urmas Paidre 62,50%, Sven Härsing 37,50% Eesti Meedia AS 100% Aavo Kokk 100% Epp Petrone 33,33%, Justin Petrone 33,33%, Tiina Tammeorg 33,33% Sven-Erik Moorlat 30,11%, Toomas Leito 26,53%, Fablio AS 20,16%, Priit Leito 13,27% Donatas Narmont 100% Raivo Mõttus 100% Dmitri Smirnov 51%, Aleksandr Rudnitski 49% Marie Edala 99,3% Siim Saidla 51,02%, Marii Karell 48,98% Lavigo OÜ 25%, Proosa Press OÜ 25%, Talts Invest OÜ 15%, Lindhein OÜ 15% Silva Tomingas 100% Egmont International Holding A/S 100% Sintos Invest OÜ 100% Ekspress Grupp AS 50%, Eesti Meedia AS 50% Enno Tammer 50%, Tiina Tammer 50% Eesti Meedia AS 66%, Pressinvest AS 34% Ekspress Grupp AS, Eesti Meedia AS Riina Odnenko 50%, Igor Odnenko 50% Jelizaveta Litau 100% Märt Lõhmus 50%, Ervin Runnel 50% Sergei Solovjov 86,32% Ants Lang 30,03%, Valve Kruusma 12,19%, Guido Kobolt 11,23% Tiina Ristimets 100% Rita Alt 50%, Raivo Alt 50% Alo Murutar 100% Igor Smolkov 50%, Oleg Tereping 50% Tartu Ülikool 100% Reklaamiklubi OÜ 50%, Hansekon OÜ 50% Ekspress Grupp AS 100% Toomas Raude 100% Anti Annom 40%, Mati Kriis 20% Riin Ehin 50%, Madis Peil 50% Tatjana Zavjalova Corpore AS 100% Arne Veske 65%, Andres Ammas 35% Windsmart OÜ 84,98%, Kriya OÜ 15,02% Andres Adamson 50%, Lea Adamson 50% Ülli Plink 50%, Nigul Treimann 50% Kaie Nagelman 19,44%, Luterma (pankrotis) AS 19,44%, Erik Gamzejev 13,89%, Anne Keedus 13,89% Madis Peil 100% Paletti OY 100% Sergei Minin 37,50%, Raimonds Čerpaks 26,25%, Siiri Kauniste 25%, Zaiga Liepina 11,25% Priit Maide 25%, Andrus Maide 25%, Maret Maide 25%, Peeter Maide 25% Jüri Vaina\n4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12.–13. 12.–13. 14. 15. 16. 17. 18. 19.–20. 19.–20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27.–28. 27.–28. 29. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. 38.–39. 38.–39. 40. 41. 42. 43.–44. 43.–44. 45.–46. 45.–46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 60. 61. 62. 63. 64. 65. 66. 67. 68.–69. 68.–69.\nMerikass OÜ Kirjastus Cum Laude OÜ Hansekon OÜ Postimees AS Synd&Katts OÜ Petrone Print OÜ Tänapäev AS Best Press OÜ HIILER OÜ Inforing AS Sinisukk AS Fookus Meedia OÜ Menu Kirjastus OÜ TEA Kirjastus AS Egmont Estonia AS BIT AS Ajakirjade Kirjastus AS Tammerraamat OÜ Ühinenud Ajalehed AS SL Õhtuleht AS Nordic Publications OÜ Litau Büroo OÜ Kuma AS Odamees OÜ Koolibri AS Pilgrim Group OÜ Pirkora OÜ Kirjastus Elmatar AS Andreseni Projekt OÜ Tartu Ülikooli Kirjastus OÜ Ajaleht OÜ Eesti Ajalehed AS Agitaator OÜ Võru Teataja AS Pandekt OÜ Prospekt-Media UÜ Editor Grupp OÜ Lääne Elu OÜ Director Meedia OÜ Argo TTP OÜ Meedium OÜ PR Põhjarannik AS Ten-Team OÜ Paletti Eesti AS Evalota OÜ Varrak AS Eram Books OÜ Kultuurileht Critera VMG OÜ IO Halduse OÜ AveC Kirjastuse AS Seitung AS Eesti Raamat OÜ Telemedia Eesti AS Nädaline OÜ Juura,Õigusteabe AS Zero Cravity OÜ Põlva Koit AS Kirjastus Valgus OÜ Saarakiri OÜ Eesti Ehitusbörs OÜ Guide Marketing OÜ Kirjastus Ilmamaa Atlex AS Olion OÜ Kirjastuse Kunst AS\n8 445 596 499 502 480 199 166 763 118 417 191 676 11 401 000 161 192 380 046 898 543 271 950 132 206 900 094 863 729 246 535 1 140 388 3 579 739 1 382 517 3 693 267 8 380 484 298 691 4 616 000 6 863 132 226 170 122 745 1 971 848 124 032 2 884 055 310 448 155 239 242 981 102 399 433 676 123 417 8 745 416 424 159 429 444 198 718 139 838 156 697 393 794 687 407 335 611 192 931 730 798 316 425 1 157 831 117 865 3 208 982 418 123 1 514 607 Alari Rammo 33,33%, Vallo Kalvik 33,33%, Karmo Velling 33,33% 94 600 Tiiu Järviste 204 444 Oleg Gross 100% 129 080 Aivar Kokk 28%, Urmas Ingver 20%, Tabivere vallavalitsus 16%, Peipsi Piirkonna Arenduskoda MTÜ 16% 291 886 Tallinna Raamatutrükikoja OÜ 50% 188 805 Contact Holding SIA 100% 2 614 000 ajakirjanikud 65%, Kaiu LT OÜ 35% 368 926 Peep Pruks 49%, IKHOR Investeeringud OÜ 42,69% 191 185 Tatjana Kask 70%, Endrik Tõnsberg 30% 105 719 Avraal AS 100% 257 682 Astrid Värv 19,76%, Sirje Laidre 14,15% 165 588 Anneli Kenk 50%, Anu Pink 50% 219 724 Ürjo Jaama 33,33%, Zahhar Kirillov 33,33%, Laila Meister 33,33% 113 431 Timo Huttunen 100% 709 117 Hando Runnel 13%, Sihtkapital Eesti Mõttelugu 12%, Mart Jagomägi 11%, Mart Trummal 10% 125 107 Viljar Suitsev 60,03%, Riho Vaab 39,97% 130 051 Hülle Unt 25,7%, Helve Sandla 15,46%, Merike Varend 12,5% 87 046 Sirje Helme 33,71%, Daila Aas 26,53% 139 352\n401 734 175 138 52 673 88 782 41 355 59 817 310 000 39 900 77 876 75 057 21 492 63 891 51 033 140 422 62 820 65 529 118 647 108 809 377 779 250 822 39 002 284 000 322 479 7 541 17 742 100 817 29 644 109 596 41 267 26 117 40 322 16 149 13 380 5 972 85 661 16 204 15 150 23 383 17 501 4 994 24 075 8 485 28 778 2 027 285 21 871 8 274 11 116 17 996 5 118 4 412 4 070 -46 640 2 080 1 522 2 204 -814 000 -6 519 -1 321 -1 891 -6 660 -1 352 -8 146 -5 974 -64 791 -28 577 -8 224 -11 726 -7 104\nANDMED KOGUS JA EDETABELI KOOSTAS JANE SUU, TEL 667 0381, JANE.SUU@ARIPAEV.EE\nTöökuulutused internetis Vakants.ee SUURIM\nTÖÖKUULUTUSTE LEHT EESTIS\n40. 15. 34. 2. 43. 47. 26. 54. 42. 31. 27. 8. 18. 6. 58. 4. 22.\n16. 56. 30. 36. 10. 39. 28. 32. 1. 12. 24. 21. 55. 45. 17. 7. 5. 46. 35. 25. 23. 19. 9. 37. 29. 49. 62. 44. 53. 60. 41. 65. 63. 50. 48. 11. 52. 20. 61. 57. 64. 38.\nÄripäev mullu parim. Ajakirjad koguvad lugejaid MARILIIS PINN kaasautor\n2011 oli Äripäevale esimene normaalne kriisijärgne aasta: käive kasvas 1,13 korda, teeniti kasumit ja võideti ohtralt ajakirjandusauhindu. Nii tõusis ettevõte TOPi 51. kohalt esimeseks. Äripäeva peadirektori asetäitja Toomas Truuverk kinnitas, et 2011 oli ettevõttele pärast majanduslangust esimene kasvuaasta. Käive suurenes pisut – mullu detsembris isegi viiendiku võrra – ja peaaegu 400 000 euro suurusest kahjumist sai 400 000eurone kasum. “Masus kannatas Äripäev kõvasti, kuid 2011 hakkas olukord paranema,” ütles Truuverk. Tänavu on asjad veelgi paremaks läinud ja käive on kasvanud peaaegu veerandi võrra, kuid tasapisi on suurenenud ka kulud. “Tulemused liiguvad õiges suunas, ent ambitsioonid on suuremad,” lausus ta. Ettevõtte peadirektori Igor Rõtovi sõnul oli edu võti panustamine tugevasse ajakirjanduslikku sisusse isegi olukorras, kus tuli kulusid märkimisväärselt koomale tõmmata. “Äripäeva ajakirjanikud võitsid aasta ajakirjanduskonkurssidel rohkem auhindu kui mistahes teine meediaﬁrma,” tõi Rõtov välja. Investeerimine ja kulude kokkuhoid. Oluline oli jätkata ka investeeringutega ja panustada tootearendusse. “Nii õnnestus meil kasvatada käivet ja taastada kasumlikkus kohe, kui turg paremaks muutus,” lisas Rõtov. Äripäeva põhilehe ja venekeelsete väljaannete tellijaskond on stabiilne ja kasvab visalt. Edu tõi kirjastusele ajakirjade Imeline Teadus ja Imeline Ajalugu turule toomine – need on loonud korraliku rahavoo. Suurenenud on ka reklaamitulu.\nEsikoht AS Äripäev ASUTATUD : 1989 OMANIK : Bonnier Business Press AB TEGEVJUHT: Igor Rõtov TÖÖTAJAID : 175 TULEMUSED : käive kasvas 2011 võrreldes aasta\nvarasemaga 13%, ärikasum 0,87 mln eurot\n“Paberväljaannete reklaamitulu on kasvanud umbes 10%, veebiväljaannete puhul isegi 50%,” märkis Truuverk. Äripäeva üks põhieesmärke on jätkata edukate teemaveebide projektiga. Juba on loodud kümme eri valdkonnale pühendunud veebisaiti, mis aitavad otsustajatel olulist infot koguda. Ühtlasi korraldatakse sisukaid kohtumisi. Loodetakse nutilahenduste kasutajate lisandumist. Ka tänavust aastat peab Truuverk kordaläinuks. “Oleme ilmuvate ajakirjadega rahul ja teiste väljaannete tellijate arv kasvab tasapisi,” selgitas ta. Ettevõte on eesmärgiks seadnud sisu loomise ning pakub seda nii paberil, arvutis, mobiilis kui ka tahvelarvutis. Truuverk märkis, et tellijaid ei eristata, oluline on klient, kes sisu eest maksab. “Peale Äripäeva paberlehe ja veebiversiooni oleme uhked ajakirjade Imeline Teadus ja Imeline Ajalugu, Äripäeva teabekirjastuse, teemaveebide ja koolituskeskuse üle, kes on imet teinud,” lausus Rõtov. “See kõik on lubanud ka 2012. aastal majandustulemusi märgatavalt parandada. Järgmisse aastasse vaatame lootusrikkalt. Investeerime aktiivselt ja mitmekesiselt. Loodame, et üha enam lugejaid hakkab kasutama meie tahvelarvuti- ja mobiililahendusi,” lisas ta.\nSee polnud küll nii suur, kui lootsime, kuid märkimisväärselt parem kui null. Äripäeva finantsjuht Toomas Truuverk mulluse rentaabluse kohta. FOTO: MEELI KÜTTIM\nEesti inimene eelistab kodumaiseid autoreid. Kümne müüduma raamatu seas tänavu kaks tõlketeost Rahva Raamatu müügiedetabelisse on tänavu jõudnud peamiselt kodumaised autorid, kuid kaupluseketi turundusjuht Anu Vagenstein arvab, et aasta lõpp võib olukorda veel muuta. “Soﬁ Oksaneni “Kui tuvid kadusid” tõusis ilmumise järel kohe nädala edetabeli tippu,” ütles Vagenstein. “Palju küsitakse ka raamatut “Viiskümmend halli varjundit”, mis ingliskeelsena on edetabelis olnud pikalt. Tõenäoliselt on menukad triloogia teine ja kolmaski osa,” märkis ta. Vagensteini sõnul ostetakse tõlkekirjandust üldiselt vähem. Samas on selle aasta jooksul välisautoritelt ilmunud palju häid raamatuid. Mullu jõudsid Rahva Raamatu kümne müüduma raamatu hulka ainult Eesti autorite teosed. Ka e-raamatute ostjad on peamiselt eelistanud kodumaiseid teoseid, edukaim on olnud Indrek Hargla apteeker Melchiori seiklustega keskaegses Tallinnas. “Populaarsed e-raamatud on eestikeelsed ilukirjandusteosed ja elulood,” lausus Vagenstein. “Tänavuse üheteistkümne kuuga on e-raamatute müük võrreldes mullu sama ajaga kasvanud 100%.” ÄRIPÄEV\nEdetabel Populaarsete paberraamatute hulgas napib ilukirjandust... Rahva Raamatu 10 müüdumat teost 2012\n1. Mai-Agate Väljataga, Kreet Rosin – “Iga Sinu tunne loob Sind ennast” 2. Mai-Agate Väljataga, Kreet Rosin – “Teejuht tööks iseendaga” 3. Madis Jürgen – “Liibanon 2011” 4. Tõnu Õnnepalu – “Mandala” 5. Walter Isaacson – “Steve Jobs” 6. Indrek Hargla – “Apteeker Melchiror ja Oleviste mõistatus” 7. Silvi Väljal – “Jussikese seitse sõpra” 8. Lia Virkus – “Pereköögi kokaraamat 2” 9. Daniel Vaarik – “Praktikaaruanne” 10. Jamie Oliver – “Jamie 30 minuti road”\nVahur Kersna – “7×7” Justin Petrone – “Minu Eesti II” Nadezda Kaarma – “Nadja koogid” Tarmo Vahter – “Vaba riigi tulek” Viivi Luik – “Varjuteater” Aive Luigela – “Tervise kokaraamat” Indrek Hargla – “Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus” 8. Andrei Hvostov – “Sillamäe passioon” 9. Aavo Kokk, Andres Eilart – “Pintsliga tõmmatud Eesti” 10. Indrek Hargla “Apteeker Melchior ja timuka tütar”\n... küll aga troonib see e-raamatute edetabelis müüdumad e-raamatud 2012\n1. 2 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. RAHVA RAAMATU turundusjuhi Anu Vagensteini sõnul tõusis Sofi Oksaneni “Kui tuvid kadusid” ilmumise järel kohe nädala edetabeli tippu. FOTO: RAIGO PAJULA\nIndrek Hargla – “Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus” Indrek Hargla – “Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus” Indrek Hargla – “Apteeker Melchior ja timuka tütar” Vahur Kersna – “7×7” Walter Isaacson – “Steve Jobs” Stieg Larsson – “Lohetätoveeringuga tüdruk” Stieg Larsson – “Purustatud õhuloss” Madis Jürgen – “Liibanon 2011” Stieg Larsson – “Tüdruk, kes mängis tulega” Georg R. R. Martin – “Troonide mäng. I raamat”\n16 RAAMATUD Hea lisa raamaturiiulisse.\n“Hindamatu. Õiglase väärtuse müüt (ja kuidas seda ära kasutada)”\n“Klõps. Kuidas teha muutusi, kui muutused on rasked”\nAUTOR: William P Poundstone d t Enamik ettevõtteid ei jäta kivi kivi peale, kui on vaja kindlaks teha, mis inimeste maksevalmidust mõjutab. Aga mida inimesed tegelikult tahavad? Viimase aja üks suuremaid äribestsellereid annab sellele otsekohese vastuse – me tahame rohkem ja odavamalt. Samas on arvukad psühholoogilised katsed demonstreerinud, et sellest, milline hind on madalaim või kõrgeim, ei ole meil tegelikult vähimatki ettekujutust. Humoorikas ja intrigeeriv raamat avab ukse ostuotsuste taga olevasse vastuolulisse maailma.\nMiks on nii raske teha muutusi, olgu siis oma ettevõttes või isiklikus elus? Peamine takistus on ajus pesitsev universaalne konflikt, väidavad muutuste juhtimise teemaliste bestsellerite autorid. Arvukad psühholoogiauuringud on näidanud, et meie meeli valitseb kaks süsteemi – ratsionaalne ja emotsionaalne –, mis võistlevad kontrolli pärast. Esimene on valmis suurteks tööalasteks muutusteks, teine armastab mugavat rutiini. Kui see pingeline vastasseis ületatakse, võib muutus tulla väga ruttu.\nAUTORID: Jari Pekka Kukkonen ja Sulev Senkel See raamat räägib pidevast täiustamisest. Autorid püüavad näidata, kuhu poole saavad ettevõtted liikuda ning kuidas teekonnal ise kõige sobivamad lahendused välja töötada. Tuntud Toyota Production Systemil põhinevat lean-filosoofiale keskenduvat raamatut on rikastatud paljude praktiliste näidetega Eesti ettevõtete kogemustest äriprotsesside timmimisel. Väärt näpunäiteid leiavad nii tootmis- kui ka teenindusfirmad. Sõnaga lean tähistatakse kimpu põhimõtteid ja rakendusi. Olulisim idee on saavutada vähemaga rohkem.\nKommentaar Lihtsad nõuanded läbirääkijale\nKommentaar Muutuste tööriistakomplekt\nKommentaar Austa inimesi ja nad üllatavad sind\nAdaur Grupp OÜ kinnisvaraanalüütik\nElcoteq Tallinn ASi äriarendus- ja personalijuht, Eesti Kvaliteediühingu juhatuse liige\nSoovitan soojalt “Hindamatu” läbi töötada kõigil, kes peavad pidama läbirääkimisi. Lihtsad nõuanded (nt hinna väljapakkumine esimesena) on väiksed sammud, mis aitavad soodsa kokkuleppeni jõudmise teekonna sujuvaks teha. Hinnamanipulatsioonide ja ultimaatumimängude käsitlused on kirja pandud haaravalt ja eluliselt, mis võimaldab lihtsa vaevaga siduda kirjeldatu elus esinevate olukordadega.\nMuutused on inimestele juba olemuslikult tüütud, sest lõhuvad vana. Seetõttu leiavad nende algatajad ennast pahatihti ebamugavas olukorras: põrkuvad vastuseisuga, mis enamikul juhtudel ei ole sisuline ja argumenteeritud, vaid põhineb subjektiivsetel hirmudel või lihtsalt mugavusest tingitud retoorikal. “Klõps” annab lugejale tööriistakomplekti, mille abil kaasata muutustesse ka nende tulihingelised vastased.\nMulle sümpatiseeris väga autorite rõhuasetus organisatsioonikultuurile. Suhtumine oma organisatsiooni töötajatesse ja juhtimispsühholoogia tervikuna on timmitud tootmise põhimõtete edukaks rakendamiseks määrava tähtsusega. Austa ja usalda oma inimesi ning nad üllatavad sind.\nIdeid pöördeks Äripäeva raamatuklubi soovitab oma tänavustest teostest eriliselt silmas pidada kolme: “Hindamatu”, “Klõps” ja “Läbimurre”. “Nimetatud raamatud peaksid kohustuslikud olema iga ettevõtja töölaual, sest neist saab praktilisi ja järeleproovitud näpunäiteid, kuidas kõige tõhusamalt, nutikamalt ja laiaulatuslikumalt töökohal muutusi ette võtta,” sõnas raamatuklubi toimetaja Mari-Epp Tirkkonen. ““Klõps” vaatleb raskete muutuste taga olevaid psühholoogilisi nüansse, “Läbimurre” keskendub tootmisettevõtteis tehtavatele ümberkorraldustele ning “Hindamatust” saab abi ettevõtte hinnakujunduse optimeerimiseks,” tutvustas ta põgusalt. ÄRIPÄEV\nKõige parem kingitus on hea sõna! Pea oma kauaaegseid partnereid ja lojaalseid kliente meeles jõulutervitusega. 19. detsembril ilmub Vkus Žizni lisana ja 21. detsembril Äripäeva lisana erileht\nJÕULUD Aasta ettevõtja Aasta parimad lood Aasta parimad fotod Aasta ajakirjanikud Aasta reklaamid Aasta skandaalid 2012. aasta börsil\nTänavused olulisemad sündmused Keeleapsud Jõuluäride käekäik ÄP töötajate fotod 2012. aasta Äripäeva jaoks – uued tooted, aasta kokkuvõte Arvamus\nReklaami saab tellida ja kujundatud reklaamid esitada\nVkus Žiznis 14. detsembriks, Äripäevas 17. detsembriks.\nLisainfo ja reklaami tellimine: reklaami projektijuht Ellen Ostrat tel 667 0146, faks 667 0200, ellen.ostrat@aripaev.ee\nÜKS KÜSIMUS Raamatuid ilmub aasta-aastalt aina vähem ja konkurents kirjastajate vahel ei näita vaibumise märke.\nKuidas ja millise valemiga teha head raamatut? TIINA RISTIMETS kirjastuse Pilgrim omanik\nKui see valem oleks lihtne ja teada, siis tuleks kirjastamine kõigil välja. Paraku on see protsess ettearvamatu ja paljude kompromisside jada. Oluliseks pean oma sihtrühma tundmist ja tema vajaduste mõistmist. Raamatumüügiedetabelid ei räägi niivõrd palju autorist ega kirjastajast, vaid lugejast. Tulemused näitavad, milline on meie lugeja ja mida ta vajab. Kirjastaja on nagu professionaalne prohvet, kelle edu valem võiks peituda oskuses aimata lugejate pidevalt muutuvaid vajadusi enne teisi. ILLUSTRATSIOON: ANTI VEERMAA\nKADRI HALJAMAA Koolibri peatoimetaja\nJUHTKIRI Kõigepealt tuleks selgeks teha, mis on hea raamat. Me ise arvame, et annamegi välja ainult häid, sisukaid ja harivaid või siis intelligentselt meelt lahutavaid raamatuid. Teine küsimus on aga see, mis on müügi seisukohalt hea raamat ja kuidas seda teha. See on üsna ennustamatu. Kindlasti on olulised komponendid autori nimi, kirjastuse kogemus ja kahjuks ka suur osa juhust ehk õnne. SILVA TOMINGAS TEA Kirjastuse juhatuse esimees\nHea raamat on nagu hea vein. Selle tegemine on aeganõudev ja kallis, see vajab palju hoolt ja põhjalikke teadmisi, kuid tulemus on vaeva väärt. Heal veini ja hea raamatu ühine joon on seegi, et mõlemaid hakatakse aastatega ikka rohkem ja rohkem hindama.\nLUGEJA ARVAB See peaks olema selge ja lihtne, mitte üle mõeldud, ja loomulikult olema see, milleks ta mõeldud on, see tähendab rahvuskultuuri toetamiseks. Ja mitte ühtegi raha ei tohiks sellest minna välismaale – see on kõige tähtsam asi. Kirjanik Indrek Hargla arutleb ERRis selle üle, milline peaks olema ideaalne laenutushüvitiste süsteem.\nTrükitööstus teeb ekspordis nii mõnelegi silmad ette\nänavu esimese kümne kuuga on Eestist eksporditud üle 77 miljoni euro väärtuses trükitooteid. Mullu samal ajal oli eksport peaaegu 6 miljoni euro võrra väiksem. Samalaadseid tooteid on tänavu oktoobri lõpu seisuga imporditud ainult 15,4 miljonit euro eest, mullu samal ajal ulatus import 14,6 miljoni euroni. Need andmed pärinevad statistikaametist. Paljud trükitööstusettevõtted tunnistavad, et kasvasid eelmisel aastal peamiselt tänu ekspordile – Eestis on võimsust juba liiga palju, aga endiselt tehakse investeeringuid ja soetatakse uusi masinaid. Äripäeval on tublidele eksportijatele jagada vaid kiidusõnu. Loodame, et Eesti trükitööstusettevõtted suudavad eksporti veelgi kasvatada ning välisturgudel üha edukamaks saada. Meie koduturg on paraku väike ja kasv peatub siin kiiresti, välisturud pakuvad laienemiseks suuremaid ja huvitavamaid võimalusi. Kuigi valdav osa Eesti trükitööstuse toodangust eksporditakse endiselt lähiriikidesse, näiteks Soome, Rootsi ja Norrasse, jõuavad meie tooted erinevate partnerite kaudu ka muudesse Euroopa riikidesse ning isegi Hiinasse, USAsse ja Aafrikasse.\nÄripäev loodab, et Eesti trükitööstusettevõtted suudavad eksporti veelgi kasvatada.\nSee on midagi, mille üle uhke olla ja mille poole võiksid püüelda ka teised Eesti tööstusettevõtted. Eksport aitab edendada regionaalpoliitikat. Just edukas eksport on üks põhjuseid, miks Emerson TEN loodab oma peagi Võhmas avatavasse tehasesse tagasi meelitada vähemalt mõned kohalikud, kes on olnud sunnitud minema õnne ja tööd otsima võõrsilt. Seega on kasvavast ekspordist kasu kogu ühiskonnale – nii ettevõtjatele, riigile kui ka tavalistele inimestele, kes päevast päeva leiba lauale teenivad. Emerson TENi juht Kristel Ratnik-Soosaar on veendunud, et tasuv investeering ei nõua asukohaks alati Tallinna või Harjumaad. Nende Võhma tehasest peaks saama hea näide, et edukalt toota on võimalik ka väikelinnades, mis asuvad tõmbekeskustest eemal. Ühtlasi loodab ta, et kaks tootmiskohta muudavad ettevõtte klientide silmis paindlikumaks ja annavad kindlustunde, et kõik tellimused valmivad õigeks ajaks. Ka sellist suhtumist peab Äripäev kiiduväärseks – mida rohkem välismaale läinud Eesti inimesi suudavad kohalikud ettevõtted siia tagasi meelitada, seda parem.\nTOIMETAJA VEERG Trükitööstuse ja kirjastuste TOP Toimetaja: Liis Kängsepp, tel 667 0111, e-post: aripaev@aripaev.ee Reklaami projektijuht: Rain Jüristo, tel 667 0077, e-post: rain.juristo@aripaev.ee ftp.aripaev.ee/incoming/Rekl Kujundaja: Margit Toovere Fototoimetaja: Raul Mee, e-post: raul.mee@aripaev.ee\nPeatoimetaja: Meelis Mandel Väljaandja: AS Äripäev Pärnu mnt 105, 19094 Tallinn telefon: (372) 667 0195, (372) 667 0222, faks: (372) 667 0265, (372) 667 0165 Trükk AS Kroonpress Toimetus: e-post: aripaev@aripaev.ee tel: (372) 667 0111, faks: (372) 667 0265 Korrespondent Tartus Väinu Rozental, vainu.rozental@aripaev.ee\nReklaamiosakond: e-post: reklaam@aripaev.ee tel: (372) 667 0105, faks: (372) 667 0200 Seminarid, käsiraamatud, Raamatuklubi ja infolehed: tel: (372) 667 0207, faks: (372) 667 0290 Tellimine ja levi: e-post: register@aripaev.ee tel: (372) 667 0099, faks: (372) 667 0300 Tellimine internetis: www.aripaev.ee/tellimine Ainult Äripäeva paberlehe tellija saab lugeda Eesti parimat majanduslehe digiversiooni internetis, iPadis ja nutitelefonis. Äripäev veebis: www.aripaev.ee Toimetus võtab endale õiguse kirju ja kaastöid vajaduse korral lühendada. Toimetus kaastöid ei tagasta. Kõik ajalehes Äripäev ja tema lisades avaldatud artiklid, fotod, teabegraafika (sh päevakajalisel, majanduslikul, poliitilisel või religioossel teemal) on autoriõigusega kaitstud teosed ning nende reprodutseerimine, levitamine ning edastamine mis tahes kujul on ilma ASi Äripäev kirjaliku nõusolekuta keelatud. Kaebuste korral ajalehe sisu kohta võite pöörduda Pressinõukogusse, pn@eall.ee või tel (372) 646 3363.\nAina kallim, kuid väiksem valik Mulle väga meeldib käia raamatupoes. Sama palju armastan ma raamatuid lugeda ja osta. Aga viimasel ajal avanevad minu rahakotirauad raamatupoes aina harvemini. Põhjust pole tarvis kaua otsida – raamatud on lihtsalt liiga kalliks muutunud. Minu riiulis on olemas peaaegu et täielik kogu eesti keeles ilmunud Terry Pratchetti kettamaailma raamatuid, kuid hiljuti pidin tegema südame kõvaks ja otsustama neid rohkem enam mitte osta, sest needki on müügil liiga kõrge hinnaga –\nLIIS KÄNGSEPP erilehe toimetaja\nPäris oma raamatul on ikka natuke teine tähendus kui laenatul.\nuuemad maksavad märgatavalt üle 20 euro. Nii ma siis laenangi neid sõpradelt ja raamatukogust või loen hoopis inglise keeles. Sellest on muidugi kahju, sest päris oma raamatul on ikka natuke teine tähendus kui laenatul. Ma saan aru, et tiraažid vähenevad, sest raamatuid ostetakse vähem. Ja neid ostetakse vähem, kuna hinnad aina tõusevad. Nii olemegi sattunud suletud ringi ja ausalt öeldes ei teagi ma, kuidas sellest välja tulla.\nLugejana on mul lihtsalt natuke kahju. Kurb on, et raamatuvalik kahaneb, et huvitavaid välisautoreid tõlgitakse järjest vähem ja et valdav osa tõlkeraamatutest on originaalis ingliskeelsed. Eesti Kirjastuste Liidu tegevjuht Kaidi Urmet kahtlustab, et inimesed on hakanud vähem ostma selliseid raamatuid, mida nad tegelikult ei loe ja mis jäävad riiulile tolmu koguma. Mõnes mõttes on see hea – puud jäävad ju alles. Aga kas ainult puude kallistamisest piisab inimhinge harimiseks?\nProovige pakkuda kolm ideed, kuidas korraldada sisekommunikatsiooni, kui enamik organisatsiooni töötajatest: 1) ei kasuta oma töös kunagi arvutit; 2) töötab väljaspool kontoriruume; 3) töötab teisel ajal kui nende kontorirotist ülemus ning kõik personali-, kommunikatsiooni- ja muud juhid. Riina Beljajev, AS Express Post personalijuht\nÄripäeva Trükitööstuse ja Kirjastuse TOP 2011


Väliskaubandusminister Kert Kingo astus tagasi - Vaba Eesti Sõna\nVäliskaubandusminister Kert Kingo astus tagasi\nVäliskaubanduse ja infotehnoloogiaminister Kert Kingo (EKRE) esitas 23. oktoobril peaminister Jüri Ratasele ametist lahkumise avalduse, mille peaminister ka rahuldas.\nMinister Kert Kingo jäi vahele riigikogu ees otsese valetamisega, kui ta väitis, et pole allkirjastanud lepingut Jakko Väli palkamiseks, aga tegelikult oli ta seda eelmisel nädalal teinud. Nõunikuna tööd alustama pidanud Väli teatas sotsiaalmeedias enda tööle asumisest, millele järgnes väga solvava ja ropu keelekasutusega postitus.\nPeaminister Jüri Ratas kinnitas, et võttis kolmapäeva õhtul vastu väliskaubandus ja infotehnoloogiaminister Kert Kingo lahkumisavalduse ning edastas selle elektrooniliselt Vabariigi Presidendile.\n“Poliitik peab oma suhtlemises ametikaaslaste ja avalikkusega olema avatud ning ka ebameeldivate teemade puhul andma õigustatud küsimustele selgeid ja ammendavaid vastuseid. Loodan, et Kert Kingo teeb toimunust tõsised järeldused, mille esimeseks sammuks oli kindlasti tema suure kaaluga otsus ametist lahkuda,” kirjutas Ratas, soovides Kert Kingole palju jõudu ja tegutsemistahet vastutusrikkas parlamenditöös.\nSiseminister Mart Helme sõnul oli Kingo tagasiastumine nende üksmeelne otsus. “Ma helistasin talle niipea, kui nägin seda uudist, mis tuli kella 15-16 paiku, ja ütlesin, et kujunenud olukorras ei ole tal võimalik jätkata. Ta ütles, et oli just valmis mulle helistama, et mulle öelda sedasama: “kujunenud olukorras ma ei saa enam ministrina jätkata”,” rääkis Helme ERR uudistele.\nMinister kritiseeris aga ajakirjanikke, öeldes, et meedia ei andnud Kingole töörahu.\n“Ma juhiks tähelepanu ka sellele, lugupeetud ajakirjanikud, et praktiliselt esimesest päevast alates, kui Kert Kingo ametisse astus, ei ole antud talle päevagi töörahu. Ta on olnud kogu aeg rünnakute all, ta on kogu aeg pidanud rääkima, kas ta oskab inglise keelt või ta ei oska inglise keelt, kas ta käib välismaal või ta ei käi välismaal, kas ta teeb tööd või ta ei tee tööd, kas ta valetab või ta ei valeta. Ta on olnud meedia lakkamatu turmtule all. Te võite ise uskuda, et inimene väsib ära ja ma arvan, et tal oli teatud mõttes kergendus öelda, et “ma ei saa enam niimoodi edasi töötada”,” rääkis Helme.\nVastates ajakirjanike küsimusele, kas EKRE teadis juba enne kolmapäeva, et Kert Kingo ja Jakko Väli olid tegelikult töölepingu sõlminud, ütles Helme, et sel ei ole tagantjärele enam tähtsust.\nHelme sõnul lubas praegu välismaal viibiv president kooskõlastada Kingo tagasiastumise hiljemalt reedel.


Dementsuse pidamatusfaas: teave dementsuse kohta\nDementsuse tundemärkide mõistmine\nKui teie eakas lähedane saab vanemaks, võib ta muutuda hajameelseks. Või siis hõlpsasti segadusse sattuda. Või mitte olla suuteline toiminguteks, mis varem ei tekitanud mingeid raskusi. Need tundemärgid võivad viidata algavale dementsusele, tavapärasele häirele, mis kujuneb välja elu hilises faasis. Tähtis on seda meeles pidada ja püüda tema seisundi kohta võimalikult palju teada saada. Mõistes paremini, mida ta peab iga päev läbi elama, saate pakkuda oma lähedasele parimat võimalikku hooldust. Lisateavet dementsuse kohta leiate allpool keskkonnast Dementsuse foorum, mida haldab üks meie partneritest.\nMõiste „dementsus“ on üldnimetus erinevatele sümptomitele, mille põhjuseks on ajukahjustus. See võib avalduda erinevatel viisidel, olenevalt sellest, millised aju osad kahjustatud on. Tavaliselt halveneb inimese mälu ning tema võime asju planeerida ja teha igapäevaseid toiminguid.\nTeised kognitiivsed võimed, mis samuti häiruvad, on keel, inimese ajataju ja orienteerumisvõime. Haigusele iseloomulike nähtude hulka võivad kuuluda ka muretsemine, depressioon ja muutused käitumises. Nende sümptomite tõttu on dementsel inimesel ilma lähedaste inimeste toetuseta raske eluga toime tulla.\nTermin „dementsus“ kirjeldab sümptomite kogumit, mille hulka kuuluvad mälukaotus, meeleolumuutused ja suhtlemisprobleemid ning arutlemisoskuse halvenemine. Dementsust on mitut tüüpi. Kõige levinumad on Alzheimeri tõbi ja vaskulaarne dementsus.\nDementsuse erinevad tüübid\nPaljud dementsuse tüübid on progresseeruvad. See tähendab, et sümptomid tekivad aeglaselt ja süvenevad järk-järgult. Kui teil või teie lähedasel on mäluhäireid või muid muutusi mõtlemisoskustes, siis ärge eirake neid. Ärge viivitage arsti poole pöördumisega, et põhjus kindlaks määrata. Professionaalsel hindamisel võib selguda, et tegemist on ravitava seisundiga. Ja isegi kui sümptomid viitavad dementsusele, võimaldab varajane diagnoosimine saada maksimaalset kasu olemasolevatest ravivõimalustest. Võib avaneda ka võimalus osaleda vabatahtlikuna kliinilistes uuringutes. Varane diagnoos annab aega ka tulevikuplaanide tegemiseks.\nDementsus ei ole omaette haigus. See on üldnimetus paljudele, erinevatest haigustest ja erinevat laadi kahjustustest tingitud sümptomitele. Oleme toonud välja viis kõige levinumat dementsuse vormi, kuid kirjeldame lühidalt ka mõningaid teisi vorme.\nAlzheimeri tõbi – selle haigusega muutub suhtlemine järjest raskemaks. Tähtis on varajane diagnoosimine.\nVaskulaarne dementsus – vaskulaarne dementsus süveneb tavaliselt kas järsult või vähehaaval pärast raskeid või kergeid insulte.\nFrontotemporaalne dementsus – frontotemporaalne dementsus on üks primaarsetest degeneratiivset tüüpi dementsustest.\nHuntingtoni tõbi – Huntingtoni tõbe esineb väga harva. Hinnanguliselt tekib see haigus viiel inimesel 100 000-st.\nLewy kehakeste dementsus – hinnanguliselt moodustab Lewy kehakeste dementsus ligikaudu 2–20% kõigist dementsuse juhtudest.\nDementsuse segavorm – dementsuse segavormiga on tegemist juhul, kui samaaegselt on olemas rohkem kui ühte tüüpi dementsuse sümptomid.\nSekundaarne dementsus – sekundaarse dementsuse põhjuste seas on umbes kaheksakümmend haigust ja kahjustust, nt ajukasvaja, alkoholi kuritarvitamine ja erinevad ainepuudused.\nParkinsoni tõbi – Parkinsoni tõbe põhjustab dopamiiniks nimetatava virgatsaine puudus; see moodustab 1,2–3% kõigist dementsuse juhtudest.\nDementsuse diagnoosi teatavaks saamine võib olla teie ja teie sugulaste jaoks suur šokk. Tõenäoliselt on sellele järgnenud väga emotsionaalne aeg. Ent tähtis on endale teadvustada, et elu ei ole sellega kaugeltki läbi. Elu tähendabki võimalusi ja proovilepanekuid, ka rasketes olukordades.\nRohkem teavet vt aadressil dementiaforum.org.


Saabub üksikutele pensionäridele oluline kuupäev - Uudised - valgamaalane.ee\nSaabub üksikutele pensionäridele oluline kuupäev\n20. märts 2017 10:37\nIndekseerimise tulemusena suurenevad pensionid keskmiselt 5,1 protsenti umbes 417 500 pensionäril. | FOTO: Toomas Huik / Postimees / Scanpix\nToetust saab inimene, kes perioodil 1. aprillist 30. septembrini on vanaduspensionieas, elab rahvastikuregistri andmetel üksi ning kelle vanaduspension on alla 470 euro.\nSotsiaalkindlustusameti hüvitiste osakonna nõunik Merle Sumil-Laanemaa selgitab, et kui pensionär elab üksi lühemat aega, näiteks 1. maist, ei loeta teda sel aastal toetuse saajaks. «Kui pensionär jätkab üksi elamist, siis toetust saab ta järgmisel aastal.»\nToetuse suurus on 115 eurot, seda makstakse üks kord aastas oktoobris.\n«Pensionär ei pea toetust ise taotlema, vaid meie maksame selle välja automaatselt. Pensionäri vanus ja pensioni suurus on meil olemas ning üksi elamise info saame rahvastikuregistrist,» lisas Sumil-Laanemaa.\nRohkem infot üksi elava pensionäri toetuse kohta leiab sotsiaalkindlustusamet kodulehelt.


Mis on füüsilised abinõud eemaldada Mustpeade? – AskWomenOnline\nHome » Beauty » Mis on füüsilised abinõud eemaldada Mustpeade?\nBentoniitsaviga – Sega veega või ACV, rakendada ja lasta kuivada. Munavalge – pesta nägu, kuiv ja pane õhuke kiht munavalge mööda nahka. Mesi ja Piim – Sega 1 spl mahepõllumajandusliku mee ja 1 tl piima. Heat 15 sekundit, segatakse uuesti segada, cool ja rakendada. Söögisooda – Sega veega, pastaks ja rakendada. Steam – paljastada nägu kaussi soe vesi, avab poorid.\n1 Mis on Mustpeade?\n2 Kuidas vabaneda Mustpeade Fast ja loomulikult?\n2.3 Mesi ja piim\n2.4 Söögisooda & Water\nMis on Mustpeade?\nMustpeade tekkida, kui teie naha poorid ummistunud liigse rasu ja surnud naharakud. Erinevus must pea ja valge pea on lihtsalt kas pooride on avatud või suletud. Kuid Mustpeade põhjuseks ei ole mustus, mis on väga valesti mõistet.\nPealegi, enamik inimesi proovida puhastamist oma nägu kinnismõtteliselt vabaneda Mustpeade. Siiski on ainult kavatse teha asju hullemaks. Siin on mõned lihtne füüsiline kuidas vabaneda neist.\nKuidas vabaneda Mustpeade Fast ja loomulikult?\nBentoniit savi on mineraaliderikas paranemise aine, mida on kasutatud sajandeid raviks mitu haiguste, peamiselt naha seotud. Tänu oma molekule “elektrilaeng” märjana see hämmastav töö joonistades õlid ja muud lisandid lukustatud teie poorid. Võite segada savi veega või õunasiidri äädikat liiga. Vastasel juhul võid kasutada lihtsalt 1 spl (umbes) bentoniit savi ja vesi või ACV. Kanna pasta näole ja lase sel seista 10-25 minutit, sõltuvalt sellest, kui kaua te Lastes kuiv. Loputa leige veega ja niisutab nagu tavaliselt.\nKergesti kättesaadav munavalget teha imeline nahahoolduse toode. See ajutiselt pingutage poorid, vähendades seega võimalusi tulevikus Mustpeade ja eemaldab ka praeguse Mustpeade liiga. Teil on eraldi munakollane valge esimene. Pärast pesemist oma nägu ja kuivatamist kohaldatakse õhuke kiht munavalge mööda nahka. Laske sel kuivada. Teil on võimalik taotleda 3-5 kihti munavalge ja loputa oma nägu pärast hoides seda mõnda aega.\nPiim ja mesi nii on omadused, mis on hea nahale. Honey on antibakteriaalsete omadustega ning piimhappe piima ütles, et aidata hoida naha pehmeks ja elastseks.\nSega 1 spl orgaanilist mett 1 tl piima. Kuumuta see 5-10 sekundit mikrolaineahjus ja seejärel segada uuesti segada põhjalikult. Kui see on mugav temperatuur, kohaldatakse õhuke kiht üle Mustpeade ja seejärel õrnalt kuid kindlalt pat riba kuiv, puhas, puuvilla peale seda. Lase kuivada ja hoolikalt koorida riba ära. Loputada külma veega ja niisutab nagu tavaliselt.\nSöögisooda & Water\nSöögisoodat oma väikeste ja peened graanulid võivad töötada nii loomulik ja odav viis vahetevahel koorib ja eemaldada midagi ummistumist poorid.\nLihtsalt segada veega piisavalt söögisooda moodustada paks, kuid määritav, pasta. Kasutades õrn ringliikumine, massaaž pasta nahka. Loputada puhta veega, patsuta nägu kuivaks ning veenduge niisutab.\nSteam ei pruugi sõna-sõnalt avada oma poore, kuid see aitab vähendada välimuse neist pehmendades kuni lõksus Tali / surnud naharakud, mis võib täita teie poorid ja vormi Mustpeade.\nTäida kauss keeva veega. Lase jahtuda lühidalt, seejärel katta oma pea rätikuga ja kõhn üle 5-10 minutit, et lasta aur lahti kõike oma poore. Ole ettevaatlik, et mitte saada sulgeda või siis on oht põletamine oma nahka. Kui olete lõpetanud, loputa nägu sooja veega ja pat kindlalt, kuid õrnalt, kuivatage puhta rätikuga. Saate niisutab näo pärast seda.


Jaak Joala CDplaat purustab müügirekordeid – Kuulutaja\nJaak Joala CDplaat purustab müügirekordeid\nKuulutaja | 22. juuni 2016 | Tasub teada | Kommentaare pole\nFoto ARNO SAAR SL ÕHTULEHT\nJaak Joala lauludega vast ilmunud CDplaat „Suveöö” on esimene Eesti Vabariigi ajal ilmunud album. Eelmised heliplaadid olid vinüülplaadid, mis anti välja 40 aastat tagasi nõukogude plaadifirma Melodija poolt.\nCDplaat “Suveöö” purustab rekordeid ja esimene tiraazh on juba läbi müüdud. Rakvere Kroonikeskuse Apollo raamatupoe juhataja Kristel Torm ütles, et esimene sats läks nagu soojad saiad. „See on tänuväärne plaat, mis välja tuli. Huvi on väga suur ja kuna eelnes reklaam, siis tellisid paljud Apollo kliendid plaadi aegsasti ära.”\nRahvas räägib, et kui näiteks Tallinnas läheb vanem abielupaar plaadipoodi, küsivad müüjad „mitu tükki teile?“, mitte „mida te osta soovite?“ Kauplustes juba teatakse, et on tuldud ostma armastatud laulja Jaak Joala kauaoodatud CD- plaati.\nOlavi Pihlamäe sõnul on üks osa esimesest partiist läinud ka Venemaale. „Kui saadi teada, et see plaat ilmub, tuli sealtpoolt ka tellimus. Kes tellis, ma ei tea,” rääkis Pihlamägi Vikerraadio saates (14.06.2016.) „Stuudios on Sten Teppan”.\nKogumiku 21 lugu valis Olavi Pihlamägi\nKogumikus „Suveöö” on 21 lugu ning need on valinud muusikaajakirjanik ja raadiohääl, Jaak Joala sõber Olavi Pihlamägi.\nOlavi Pihlamägi rääkis Vikerraadios, et Jaagu lesk Maire Joala helistas talle veebruari alguses ja palus kokkusaamist.\n„Maire tegi ettepaneku, kas ma ei oleks nõus olema see mees, kes paneb Jaagu lauludest plaadi kokku. Eks see plaadi mõtte loksutamine käis päris pikka aega – mismoodi teha? Kas teha kogumik kolmest-neljast plaadist nii, nagu on „Kullafondi” kogutud Eesti lauljate ja ansamblite lood läbi aastate. Tuli idee, et teeme iga plaadi eraldi, millel igaühel on oma väike teema, oma telg.”\nKui Joala veel elas, oli Pihlamäel temaga väga palju juttu sellest, miks ta ometi oma laule välja ei anna. Jaak olevat natuke vihaselt öelnud, et kellele neid vaja on.\n„Ühest küljest ma saan ju väga hästi aru, et interpreedil-lauljal on õigus oma loomingule, kuid teisalt peaks see looming kuuluma ka meile. Kõlab võibolla natuke õõnsalt, aga las siis nüüd olla ka meil üks osa Jaagu loomingust plaadi peal, on see siis plaadiriiulis või plaadimasinas. Igal juhul võime kuulata neid laule, mis on Jaagu esimesest perioodist meile – keskealistele ja pisut vanematele – väga meelde jäänud. Ja las nooremad kuulajad avastavad, kes oli selline mees nagu Jaak Joala, keda tundis kogu Nõukogude Liit.”\nPihlamäe käest on väga palju küsitud, kui palju neid plaate veel tuleb. „Ma olen plaadi sissejuhatuses kirjutanud, et hoiate käes esimest, kuid ilmselt mitte viimast plaati. See sõltub kõige rohkem ikkagi Jaagu pärijatest, kas nad tahavad, et mina järgmise plaadi kokku panen või teeb seda keegi teine,” kõneles Pihlamägi.\nAvalooks on „Suveöö“\n„Kui oleks öeldud, et tee üks best of-plaat, siis ma oleksin käed püsti tõstnud ja ütelnud, et ei ole võimalik. Neli-viis-kuus sellist plaati küll, sest Jaagu laululooming on suur. Ja mitte ainult eestikeelne, ta on väga palju laulnud ka vene keeles Muide, ka inglise keeles. See pole kindlasti mitte parimate lugude plaat, vaid üks nendest, kus on peal Jaagu parimad lood.”\nJärgmise plaadi koostaks Pihlamägi võibolla Jaagu päris esimestest lauludest pealkirjaga „Seal, kust kord algas me tee”. Üks plaat oleks kindlasti „Kuulsuse ahelad” ja mööda ei saaks ka laulust „Unustuse jõel”.\n„Esimese plaadi pealkirjaks sai „Suveöö” sellepärast, et Jaak on ju suvelaps. 26. juunil on tema sünniaastapäev,” kõneles Olavi Pihlamägi. „Teisalt, „Suveöö” on üks tema kõige kuulsamaid laule, mis saanud ühel kontserdil lausa kolm auhinda. Kui plaadilt suve ja ööga laule otsida, on need kõik seal ühe või teisega seotud. See on suvine plaat ja see on esimene.”\nAvalugu ongi „Suveöö”, millest on rohkem mängitud viiulitega versiooni, aga Pihlamägi valis „torudega variandi”, milles on jõudu ja kirge. Jaak Joala lüürilises esituses tekitab see laul suvise hella igatsuse, mida me kõik suvel tunda tahame: „On palju luuletustes öid – neis iga hetk on nagu surematu leid. Need ööd on avasilmi unistatud ööd, kus tuhas sädelevad kuldsed söed. Need ööd on alati kui peod, kus leegiks kuumenevad igatsuste eod… On palju luuletustes helisevaid öid – miks elus harva kohtab neid?”\nJaak Joala (26. juuni 1950 – 25. september 2014) oli üks kuulsamaid Eesti lauljaid, kelle muusikukarjäär algas biitansamblis Kristallid 1966. aastal flöödimängija ja lauljana ning hiljem ka basskitarristina. Sellesse aega jäävad ka tema esinemised ETV populaarsetes saadetes „Horoskoop” ja „Kanal 13”.\nVana-aastaõhtul 1978 näidati Kesktelevisiooni 1. programmis muusikalist telefilmi „31. juuni”, milles kõlas neli laulu Jaak Joala esituses. See tõi kaasa laulja tohutu populaarsuse terves Nõukogude Liidus. Ta valiti korduvalt NSV Liidu parimaks meeslauljaks, kellele kirjutasid laule parimad heliloojad üle terve Nõukogude Liidu.\naastatel võitis ta auhindu paljudel lauluvõistlustel ja festivalidel nii Eestis („Tippmeloodia“) kui ka välismaal (Sopoti laulufestival).\nAastatel 1978 – 1983 esines Jaak Joala saateansambliga Radar, 1987. aastal moodustas ta ansambli Lainer.\n1980ndate lõpus loobus Joala aktiivsest lauljakarjäärist ja pühendus pedagoogi-, produtsendi- ja saatejuhitööle.\nJoala oli seotud ka Eesti Eurovisioonile viimisega aastatel 1995 – 2008.\nJaak Joala oli üks Eesti Esitajate Liidu asutajaid ja juhatuse kauaaegne esimees.\nKasutatud allikas: CDplaat „Suveöö”\nFilmifestival ootab meeskonda uusi noori\nMarko Torm: andke endast ekstrapanus\nKommentaare pole | aug. 19, 2016\nMillest alustada korteri müüki\nKommentaare pole | veebr. 16, 2018\nMarge Tava: turul kauplemine õpetab ettevõtlikkust


Ülevaade: millises seisus on võimukõnelused? - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nÜlevaade: millises seisus on võimukõnelused?\nKolmapäeval arutasid erakondade esimehed välis- ja julgeolekupoliitikat. FOTO: Liis Treimann\nKolmapäeval pärast peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist uue koalitsiooni moodustamiseks konsultatsioone alustanud Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) on seni paika pannud välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimused. Neljapäevast laupäevani arutati maksu- ja majandusküsimusi, järgmise nädala alguses selguvad täpsemad numbrid. Laupäeval jõudsid erakonnad ka sotsiaal- ja tervishoiuteemadeni. Lugu täieneb jooksvalt vastavalt arengutele läbirääkimistes!\n9. november – välis- ja julgeolekupoliitika\nPärast peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist kolmapäeval riigikogus alustasid erakondade esimehed Jüri Ratas, Jevgeni Ossinovski ja Margus Tsahkna koheselt uue koalitsiooni loomiseks valitsuskõnelusi.\nÜhisavalduses nimetasid erakondade esimehed loodava võimuliidu neli eesmärki – viia Eesti majandusseisakust välja, hoida Eesti julgeolekut, suurendada ühiskondlikku heaolu ja pöörata Eesti rahvaarv taas kasvule.\nÕhtupoolikul koguneti Teaduste Akadeemiasse, et esimese asjana arutada välis- ja julgeolekupoliitikat, arutellu kaasati ka eksperdid Jüri Luik ja Matti Maasikas.\nKohtumise järel lepiti kokku, et uue koalitsiooniga Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu. Päev hiljem kohtusid riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikmed ka Eestis resideerivate suursaadikute ning saatkondade asejuhtidega, et kinnitada senise välis- ja julgeolekupoliitika jätkumist ka Keskerakonna valitsusse kaasamisel.\n«Me lähtume tingimusteta Eesti senistest julgeoleku- ja välispoliitilistest põhimõtetest. Partnerlus- ja liitlassuhted NATOs ja Euroopa Liidus on meie julgeoleku olulisimaks garantiiks. Toetame jätkuvalt vähemalt 2 protsendi eraldamist SKP-st kaitsekulutustele ning tugevdame välisteenistust,» seisab erakondade esimeeste ühises avalduses.\nSeega on põhilisteks eesmärkideks kaitsekulude suurendamine ja välisteenistuse tugevdamine.\nKaitseminister Hannes Hanso (SDE) selgitas välis- ja julgeolekupoliitika arutelu järel Postimehele, et koalitsioonikõnelustel sündinud kokkuleppe kohaselt kulub riigikaitsele miinimumstandardina kaks protsenti SKTst pluss liitlaste vastuvõtmisega seotud kulud.\n«Leppisime ka kokku, et projektipõhiselt võime me kaitsekulutusi teatud võimelünkade pehmendamiseks kiirendatud korras ära rahastada. See võib puudutada näiteks teatud laskemoonahankeid, lahingtehnika hankeid või relvasüsteemide hankeid,» rääkis Hanso.\nTa märkis, et kõrgtehnoloogia on väga kallis ja jutt käib kümnetest miljonitest eurodest, kui mitte suurematest summadest, mis on kavas täiendavalt riigikaitsesse panustada. Hanso ei soostunud täna konkreetseid hankeid nimetama, kuhu täiendava raha suunata võiks.\nTööplaanis on veel mitmeid punkte:\nElanikkonnakaitse, mille eesmärk on tõsta elanike teadlikkust, oskusi ja valmisolekut võimalikeks kriisiolukordadeks ning tagada erinevate asutuste koostöös elanike kaitse\nRannikukaitse, sh seire- kaitsekontseptsioon\nAjateenistuse võimalik ühildamine kutseharidusega\nEesti liitumine Põhjamaade Nõukoguga, et Eestit tugevamini ja kiiremini lõimida Skandinaavia sotsiaalmajandus ja -kultuuriruumiga.\nRiigikogu avaldas peaminister Taavi Rõivasele umbusaldust\nVideo: Ratase sõnul jätkab Eesti julgeoleku- ja välispoliitikas senist kurssi\nHanso: uus koalitsioon plaanib kulutada riigikaitsehangeteks kümneid miljoneid lisaraha\nEerik-Niiles Kross: miks on Eesti uus julgeolekupoliitika senisest nõrgem?\n10.-12. november – majandus- ja maksupoliitika\nErakondade esimehed alustasid 10. novembril majandus- ja maksupoliitika arutelu. Keskerakonna aseesimees Kadri Simson teatas neljapäeval Vikerraadio saates «Reporteritund» majanduse elavdamise ettepanekutest rääkides, et Eesti inimestel ja ettevõtetel on päris palju seisvat raha, mille käibesse võtmist tuleks motiveerida. Teiseks märkis ta, et ettevõtjad tahavad riigilt kvalifitseeritud tööjõudu ja toimivat infrastruktuuri ning viimase taseme tõstmiseks on võimalik kaasata laenuraha.\nLaenuvõtmist ei välistanud ka IRLi fraktsiooni esimees Priit Sibul, kelle sõnul tuleb kokku leppida, kui palju ja milleks saab laenata. «Kui need on pikaajalised investeeringud, milleks meil on vaja laenu võtta, ja need investeeringud teenivad ühiskonda pikki aastaid, siis ma ei näe selles probleemi,» ütles ta. Sotsid on sama meelt.\nLahkuva valitsuse rahandusminister, IRLi kuuluv Sven Sester ütles pärast eilset konsultatsioonivooru Postimehele, et kohtumisel osalesid majandusekspertidena LHV Groupi juht Erkki Raasuke, Swedbanki juht Robert Kitt ja tööandjate keskliidu juhataja Toomas Tamsar, kes andsid edasi oma arvamusi ja osalesid diskussioonis majanduse elavdamise teemadel.\nKolme erakonna poliitikud said Sesteri sõnul ülevaate panganduse olukorrast ja ettevõtlusorganisatsioonide mõtetest, mis puudutasid nii maksupoliitikat kui bürokraatia vähendamise vajalikkust. Lisaks said kohalolijad tema kinnitusel röntgenpildi riigi rahanduse olukorrast. «See on alus jätkamaks homme konsultatsioone majandus- ja maksupoliitika teemadel,» ütles Sester.\nKõige enam lahkhelisid maksu- ja majanduspoliitika arutelus tekitab ilmselt astmelise tulumaksu küsimus. Astmelise tulumaksu ruuporiks olnud Keskerakonna esimees Jüri Ratas loodab oma aastatapikkuse lubaduse selles valitsuses teoks teha. Kui valulikuks kujuneb see Isamaa ja Res Publica Liidule (IRL), näitab lähinädal.\nReedel tuli muu hulgas jutuks ka ettevõtete tulumaks ja ilmselt pangamaks. Samuti soovivad erakonnad arutada sotsiaalmaksu langetamise ärajätmise võimalusi.\nRatas ütles pärast kokkusaamist, et kolm partnerit on üksmeelel selles, et Eesti vajab paremat ettevõtluskonkurentsi keskkonda. Samuti peaks madalamapalgaliste inimeste elujärg paranema, vahendas ERRi uudisteportaal.\n«Siit tuleb nüüd edasi minna. Maksupaketis ei saa nii, et on üks, kaks, kolm asja kokku leppida. On vaja terviklik pilt kokku saada ja minu meelest me oleme sellele päris lähedal,» ütles Ratas.\nRatas ei soovinud avaldada, kas on ka mõni punkt, millest Keskerakond kindlasti ei loobuks.\nMajandus- ja maksupoliitika alane arutelu jätkus valitsuskõnelustel ka laupäeval, 12. novembril.\nKeskerakonna esimees Jüri Ratas, IRLi esimees Margus Tsahkna ja sotside esimees Jevgeni Ossinovski ütlesid läbirääkimisvoorude vahepeal, et kokku on lepitud see, et madalapalgalistele tuleb maksusoodustusi, kuid täpsemad numbrid selguvad kõige varem esmaspäeva hommikul.\nFoto: Jaanus Lensment / Postimees FOTO: Jaanus Lensment\nLisaks maksumuudatustele oli laupäeval juttu ka mõningate riigiettevõtete börsile viimisest, riiklikest investeeringutest ja potentsiaalsest laenuvõtmisest. Esimeeste sõnul kavatsevad nad riigi - ja vajadusel ka laenuraha - suunata teadus - ja infrastruktuuriinvesteeringutesse. Erakondade juhid lükkasid ümber väite, nagu kasutataks laenuraha jooksvate kulutuste katteks.\nLaupäeval arutati ka sotsiaalpoliitika- ja tervishoiuvaldkonda. Sotsiaalministeeriumi terviseala asekantsleri Maris Jesse abil jõudsid potentsiaalsed koalitsioonipartnerid mõistmisele, et tervishoiusüsteem vajab reformimist ja lisaraha. Milliseid reforme on vaja ja kuidas neid teha, selgub alles järgmisel nädalal.\nSeni pole ministrite nimetamisest veel räägitud.\nKeskerakond, SDE ja IRL jätkavad majandus- ja maksupoliitika arutelu\nToomas Luman: mind paneb jätkuvalt imestama kui suure entusiasmiga räägitakse maksusüsteemi muutmise vajadusest\nAmetiühingujuht: kõrgem maksumäär võiks alata kahelt keskmiselt palgalt\nPäev päeva haaval võimuleppe poole\nPühapäeval tehakse kohtumistesse paus ning esmaspäeval jätkatakse konsultatsioone regionaalpolitiika, põllumajanduse ja haldusreformi teemadel. Võimalik uus kolmikliit loodab läbirääkimised lõpetada järgmise nädala lõpus.