EUR-Lex - 4372180 - EN - EUR-Lex\nELi sisse toodava või EList välja viidava sularaha kontrolli...\nELi sisse toodava või EList välja viidava sularaha kontrollimine\nmäärus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli\nMäärusega kehtestatakse ELi sisse toodava või EList välja viidava sularaha* kontrollimine. Nende eesmärk on toetada direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud rahapesu või terrorismi rahastamise vastaseid meetmeid.\nKõik ELi sisenevad või EList lahkuvad isikud, kellel on kaasas sularaha väärtuses 10 000 eurot või enam, peavad deklareerima sularaha riigi ametiasutustele ja andma kirjalikult või elektrooniliselt järgmise teabe:\nsularaha vedaja*, omaniku ja kavandatud saaja täielikud isikuandmed, nagu nimi, sünniaeg ja -koht;\nsularaha väärtus ja liik, selle päritolu, selle kavandatud otstarve ja veovahend.\nELi riikide ametiasutused võivad\nnõuda 10 000 euro või enama saatjata sularaha saatjal või vastuvõtjal see 30 päeva jooksul deklareerida, esitades samad andmed, mis ülal toodud;\notsida läbi inimene, tema pagas ja transpordivahend ning kõik saadetised või pakendid, millega raha võidakse saata;\nsäilitada andmed mis tahes sularaha summade kohta väärtuses alla 10 000 euro, kui nad kahtlustavad, et see on seotud kuritegevusega;\npidada kinni sularaha, mis ei ole deklareeritud või mis on seotud kuritegevusega;\njagada teavet kolmanda riigiga, mille suhtes eeskirju rakendatakse.\nELi riikide ametiasutused peavad\nedastama kogu asjakohase teabe vastavale riiklikule rahapesu andmebüroole võimalikult kiiresti ja hiljemalt 15 päeva jooksul;\nedastama kogu asjakohase teabe teistele ELi riikide pädevatele ametiasutustele;\nteavitama Euroopa Komisjoni, Euroopa Prokuratuuri ja vajadusel Europoli, kui sularaha on seotud ELi eelarvega seotud kuriteoga;\ntagama kõikide saadud andmete turve ja säilitama need rangetel tingimustel.\nELi riikide valitsused peavad\ntagama, et ELi sisenevad või EList lahkuvad inimesed või asjaga seotud summade saatjad ja vastuvõtjad on oma õigustest ja kohustustest teadlikud;\nkehtestama karistusi mis tahes õigusakti rikkumise korral;\nedastama 4. detsembriks 2021 komisjonile teabe meetmetest, mida nad on õigusakti kehtestamiseks rakendanud.\nvõtab rakendusaktidega vastu täiendavad tehnilised meetmed, nagu deklaratsioonivormide mallid ja teabevahetuse reeglid;\nsaab abi sularaha kontrollikomiteelt;\npeab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande õigusakti mõju kohta.\nMäärusega (EL) 2018/1672 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrus (EÜ) nr 1889/2005 alates 2. juunist 2021.\nSeda kohaldatakse alates 3. juunist 2021, välja arvatud tehnilisi meetmeid käsitlevad komisjoni eeskirjad, mis on kehtinud alates 2. detsembrist 2018.\nSee õigusakt on osa ELi meetmetest terrorismi rahastamise, rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja muu kriminaalse tegevuse takistamiseks.\nSee laiendab mõiste „sularaha“ varasemat õiguslikku määratlust pangatähtedena, et see hõlmaks tšekke, reisitšekke, ettemaksekaarte ja kulda.\nSularaha: pangatähed ja mündid, tšekid, reisitšekid, ettemaksekaardid, füüsiline kuld.\nVedaja: ELi sisenev või EList lahkuv isik, kes kannab kaasas või kellel on pagasis või veovahendis sularaha.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 kohta (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6–21)\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22–30)\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73–117)\nDirektiivi (EL) 2015/849 hilisemad muudatused on algdokumenti lisatud. Käesoleval konsolideeritud versioonil on üksnes dokumenteeriv väärtus.\nViimati muudetud: 13.02.2019


Indigoaalane: I. Gontšarov Oblomov\nOo, mõtlesin, kui paar esimest peatükki oli läbi loetud- keegi on minust raamatu kirjutanud...!\nMillalgi raamatu keskel aga jõudis minuni arusaamine, mis vahe on väga heal ja heal kirjanikul. Väga hea teab, kustmaalt aitab. Teab, et vähem on rohkem.\nLihtsalt hea kirjanik räägib sulle kõik puust ja punaseks ning lajatab moraaliga otse lagipähe.\nHea kirjanik muudab peategelase, et lugu oleks täiesti selge, naiivseks ja juhmiks.\nNagu Oblomovile, ei meeldi ka mulle õnnest värisevad ja nutma puhkevad neidised. Võimalik, et mina olen kuidagi imelik, aga mul lähevad nuttes silmad paiste, nina läheb punaseks ja hakkab lörisema... ehk siis ma olen kõike muud kui romantiline ja kaunis. Miks on see episood siis vene romantilises kirjanduses niivõrd ekspluateeritud? Kas vanasti oli teisiti.\nEhk siis, kui selle raamatu oleks kirjutanud väga hea kirjanik, oleks see mulle väga meeldinud. Teema, iseenesest,on väga aktuaalne.\nMiks ma pean suhtlema inimestega, kes mulle ei meeldi? Miks pean minema kuhugi, kus mul on igav? Miks pean minema pimedasse, külma ja märja kätte. Miks pean ärkama hommikul ja magama minema õhtul. Miks ei või mu põrandal olla tolmurullid. Miks ei või ma kaaluda 100 kilo või vastupidi, paista läbi.\nKui sul pole kohustusi, sa ei vastuta kellegi eest. Ja sul on korralik sissetulek: mõis ning kolmsada hinge.\nMiks ei või sa siis elada nii, nagu sa tahad.\nParaku on meie kõrval alati keegi, kes "soovib ainult head". Keegi, kes teab täpselt, milline on tegelikult tõeline elu.\nEraklik kulgemine pole tõeline elu. Teatavasti pole ka väikekodanlik idüll tõeline elu. Kas tõeline elu on enesehävitamine, risk, kannatused? Mis vahet on põgenemisel unenägudesse, telekasse-arvutisse või adrenaliini? Miks see viimane on õilsam?\nMa kordan taas oma mitmel korral kirja pandud mõtet.On palju inimesi, kes on sündinud energilisteks. Aga rohkem veel, on neid, kes on laisad. Täpselt nii laisad, kui lastakse. Ja kui lastakse, siis peidavad nad end arvutisse või sõprade sekka, nagu "üheksandikud" Või saavad nad suureks ja eeldavad, et neid peavad üleval need virgemad- nagu kirjutab Hunt.\nJa põhjus, miks nad peavad end kokku võtma ja ise elama hakkama, on paraku kinni ainult neis, teistes. Meie, teised, ei taha ei viitsi ei jaksa neid kätel kanda. Aga kui tahaksime ja jaksaksime, kas siis oleks ok? Kas siis võiksid laisemad inimesed elada nii, nagu neile meeldiks. Ja ei peaks end sättima virgemate diktaadi järgi?\nInimeste energia oli/on vajalik arenguks ja progressiks. Kes ütleb, et nüüd pole käes aeg stagnatsiooniks?\nMa pole kursis, aga oletada võib, et vene kirjanduse mahtu kohustusliku lugemise nimestikus on vähendatud. Oblomov võiks seal kindlasti olla. Ma usun, et tänases päevas oleks see isegi vajalikum, kui Dostojevski või Tolstoi.\nVajalik, et "üheksandikud" saaksid mõtiskleda teemal: miks ja milleks on vaja elule tähendust, eesmärki ja mõtet. Kas on piisav, kui elu juhib mind või peaksin siiski mina oma elu juhtima.\nEriti, kui sul puudub mõis ja kolmsada hinge.\nTT 26. veebruar 2014 19:31\nOtsest sundi pole kellelgi miskit teha kuni teda tühi kõht, mugava temperatuuri või ühiskondliku arvamusega arvestamine selleks ei sunni. Heaoluühiskondades on kodutud ilmselt ainsad, keda teiste arvamus ei koti, neil on ka niisama hangides kõik hädapärane riigi poolt garanteeritud. Ülejäänud peavad aga raha teenima, et enda pseudovajadusi rahuldada või naabrist parem paista ja kodutuid üleval pidada ;)


Kas ka sinu kass? | Kambja Valla Sõnumid\nEsikülgKoduvalla arhiivKas ka sinu kass?\nKas ka sinu kass?\nEelmisel aastal jõudis Eesti varjupaikadest Väike-Maarja loomsete jäätmete käitlemise tehasesse veidi üle 20 tonni lemmikloomi. Tegelikult on see kogus aga palju suurem, sest mitte kõik varjupaigad ei saada oma „loomseid ülejääke“ Väike-Maarjasse.\n20 tonni sisse mahuvad loomulikult ka tänavatel hukkunud lemmik- ja metsloomad. Nende osakaal pole aga siiski märkimisväärne. Lõviosa sellest korjustekoormast moodustavad kassid. Arvestades kasside kehakaalu, siis jutt käib tuhandetest ja tuhandetest loomadest, kes lihtsalt inimese hoolimatuse tõttu hukka saavad. Kui siia lisada ka kodudes hukatud hiirekuningate võsukesed, siis saadav kogus paneb juba ka suuremad skeptikud jahmatama.\nTeisest küljest aga võib iga lõikamata kass saada aastas kuni 20 järglast. Ainuüksi ühe kassi järeltulijad moodustaksid viie aastaga ligi 20000 pealise kassiarmee.\nIga kohusetundlik kassiomanik peab tagama, et tema lemmikkiisu järglased ei satuks nende kohutavate numbrite hulka. Kindlasti ei sobi tänapäeva ka aastatetagune komme kassipojad „merekooli“ saata. Tänaste seaduste kohaselt on selline teguviis suisa karistatav kriminaalkorras – teo toimepanijale võib määrata kuni üheaastase vangistuse või rahalise karistuse.\nOtsusta juba täna!\nKõike eelpooltoodut arvesse võttes on selge, et steriliseerimine/kastreerimine just kasside seas vajab laiemat tutvustamist ja toetust. Seetõttu on Eesti Loomakaitse Selts koostöös mitmete kliinikute ja toetajatega otsustanud sel kevadel korraldada kampaania. Selle käigus on soovijatel võimalik aprillikuu jooksul lasta oma kass palju odavamalt steriliseerida/kastreerida. Täpsemat infot kampaania kohta saab aadressilt www.loomakaitse.ee ja telefonil 526 7117. Operatsioonidele saab registreeruda alates 15.märtsist\nIsaste kasside osas on levinud arvamus, et kuna nemad poegi koju ei too, siis nemad võiks lõikamata jätta. Paraku aga pole kastreerimine vajalik üksnes poegadest hoidumiseks. Isase lõikamata kassi elu on pidev võitlus. Kindlasti näeb ta päevast päeva palju vaeva, et olla oma tänava kõige suurem ja tugevam kass. Kogu elu vältavate võitluste tulemusena on kõutsi kõrvad pidevalt ribadeks ja ta pea piirkond ning sabaümbrus kubiseb mädapaisetest. Omaniku jaoks tähendab see sagedasi kulukaid arstivisiite. Kassile aga välditavaid kannatusi.\nTeine ja kindlasti mitte vähemoluline tung lõikamata kassidel on jätta oma lõhnamärk igale poole, kus ta käib. Tubase kassi puhul on see eriti häiriv kui kiisu pissiloike on nii välisukse lähistel kui akende ümbruses. Kindlasti ka omanike jalanõudes ja vahel ka jopedel. Õuekassid märgistavad kindlasti aga ka näiteks teie naabrite auto või välisukse esisele. Varem või hiljem lõppeb see suure naabritevahelise tüliga. Ka on lõikamata isaste territoorium oluliselt suurem kui lõigatud samasoolistel. Selle tulemusena satuvad kastreerimata kassid oluliselt tihemini õnnetustesse ja nii on nende keskmine palju eluiga lühem kui opereeritutel.\nEmaste steriliseerimise peamiseks põhjuseks saavad omaniku jaoks enamasti ikkagi lõputu kräunumine ja soovimatud pesakonnad. Kasside jooksuaeg ei ole seotud aastaaegadega ja seda võib esineda aastaringselt. Tihti juhtub nii, et kui kassil pole võimalust viljastuda, jääb jooksuaeg kestma pikkadeks kuudeks. Kui läheduses on aga mõni isane kass, siis paari kuu pärast võib oodata pisiperet. Pärast poegimist, võib järgmine jooksuaeg alata aga juba nädala/paari möödudes.\nParaku peab arvestama, et täpselt nagu inimeste, nii ka loomade operatsioonidega kaasnevad mõningased riskid. Samuti muutub operatsioonijärgselt loomakese ainevahetus aeglasemaks ja pahatihti kipuvad omanikud oma lõigatud kiisu-miisu paksuks söötma. Emase kassi operatsiooni riskid on suures osas samad, mis isaselgi. Emaste loomade puhul on aga kindlasti haavahooldus natuke keerukam, sellega peavad kassiomanikud arvestama. Põhjalikumat lisainfot steriliseerimise/kastreerimise kohta küsige oma loomaarstilt.\nEelminePärandasjade ülevaatus Kambja vallas\nJärgmineTööd saab lüpsja


Tutti frutti / DROPS Children 23-56 - DROPS Design tasuta heegeldamise mustrid\nDROPS Paris lõngast heegeldatud sangadega korv puuviljadega\nDROPSi disain: muster nr W-022-bn\nKõrgus:umbes 12 cm\nLäbimõõt: umbes 28 cm\n200 g värv nr 26, tumebeež\n50 g värv nr 45, heleoranz\nDROPSi HEEGELNÕEL: 4,5 mm – või sobiv, et saavutada 18 kinnissilmust = 10 cm lai.\nDROPSi HEEGELNÕEL: 5 mm – korvi sangade jaoks.\nPärast viimast ks-ringil, mine üle järgmisele ringile, tehes 1 ks järgmisesse ks-sse (= 1. ks eelmiselt ringilt). NB! Paigalda silmusemärkija (SM) viimase ja esimese ks vahele, liiguta seda töökäigus järgmisele ringile.\nKasvata 1 ks, heegeldades 2 ks ühte ks-sse.\nHeegelda ringselt järgmiselt: alusta lõngast aasaga - loe ülevalt, korvi põhjast 4,5 mm heegelnõelaga tumebeeži lõngaga.\n1. RING: tee 8 ks ringi - loe ülevalt. Edasi heegelda spiraalselt.\n6. RING (ja kõik järgmised paarisarvulised ringid): tee 1 ks igasse ks-sse.\n9. RING: *1 ks järgmisesse 5 ks-sse, tee 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 56 ks.\n11. RING: *1 ks järgmisesse 6 ks-sse, tee 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 64 ks.\n13. RING: *1 ks järgmisesse 7 ks-sse, tee 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 72 ks.\n15. RING: *1 ks järgmisesse 5 ks-sse, tee 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 84 ks.\n17. RING: *1 ks järgmisesse 6 ks-sse, tee 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 96 ks.\n19. RING: *1 ks järgmisesse 7 ks-sse, tee 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 108 ks.\n21. RING: *1 ks järgmisesse 8 ks-sse, tee 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 120 ks.\n22.-26. RING: tee 1 ks igasse ks-sse, võta pistaatsia värvi lõng ringi viimase kinnisilmuse tegemisel – vaata VÄRVIVAHETUST.\nSiis tee triibud järgmiselt: tee 2 ringi pistaatsia värvi lõngaga, 2 ringi tumebeeži lõngaga, 2 ringi pistaatsia lõngaga.\nSiis tee 1 ks igasse ks-sse tumebeeži lõngaga, kuni korvi kõrgus on umbes 10 cm (mõõtes ülemisest äärest).\nVõta pistaatsia värvi lõnga viimase ringi ks-l ja heegelda 1 ring pistaatsia värvi lõngaga.\nHeegelda järgmine (= viimane) ring pistaatsia värvi lõngaga järgmiselt: * tee 1 ks, heegelda ahelsilmuste kett pikkusega umbes 14 cm (sang), jäta vahele järgmised 16 silmust, 1 ks igasse järgmisesse 43 ks-sse *, korda alates *-* veel 1 kord, lõpetuseks tee 1 aass ringi esimesse ks-sse = 2 ahels-kaart sanga jaoks mõlemal küljel.\nHeegelda kahekordse pistaatsia värvi lõngaga 5 mm heegelnõelaga ümber mõlema sanga järgmiselt: tee 32 ks, katkesta lõng ja kinnita lõngaots.\nHeegelda ringselt järgmiselt: tee 2 ahels heleoranziga.\n2. RING: kasvata 1 ks igasse ks-sse - loe kasvatamise nippi = 6 ks.\n3. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 2 ks-sse, kasvata 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* veel kord = 8 ks.\n4. RING (ja kõik paarisarvulised ringid): tee 1 ks igasse ks-sse.\n5. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 3 ks-sse, kasvata 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* veel kord = 10 ks.\n7. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kasvata 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* veel kord = 12 ks.\n9. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 5 ks-sse, kasvata 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* veel kord = 14 ks.\n11. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 6 ks-sse, kasvata 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* veel kord = 16 ks.\nSiis tee 1 ks igasse ks-sse veel 12 ringi.\n1. RING: 1 ks järgmisesse 2 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda *-* tervel ringil = 12 ks.\n2. RING: * 1 ks järgmisesse ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 8 kinnissilmust.\n3. RING: heegelda kõik ks-s kahekaupa kokku = 4 ks, katkesta lõng.\nTäida porgand vatiga ja õmble viimased 4 ks kokku.\nHeegelda 3 ahels rohelise lõngaga ja ühenda ringiks 1 aass-ga esimesse ahels-sse. Heegelda ringselt: * 1 ks, 9 ahels, 1 ks, 11 ahels *, korda *-* kokku 4 korda, lõpetuseks tee 1 aass esimesse ks-sse = 8 ahels-kaart, katkesta ja kinnita lõng.\nÕmble lehed porgandi külge.\nHeegeldatakse ringselt. Alusta pistaatsiarohelise lõngaga pirni põhjast, tehes lõngast aas - loe ülevalt.\n1. RING: tee ringi 7 ks – vaata ülevalt. Heegelda ringselt järgmiselt:\n8.-13. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n14. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 35 ks.\n15. RING: : * 1 ks igasse järgmisesse 3 ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 28 ks.\n16. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 5 ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 24 ks.\n17.-22. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n23. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 2 ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 18 ks.\n25. RING: * 1 ks järgmisesse ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 12 ks.\n26. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n27. RING: heegelda kõik kinnissilmused kahekaupa kokku = 6 ks.\nKatkesta lõng ja täida pirn vatiga, õmble viimased 6 kinnissilmust lõngaotsaga kokku.\nHeegelda opaali värvi lõngaga 8 ahels, siis heegelda mööda ahels-rida järgmiselt: 1 aass 2. ahels-sse heegelnõelast, 1 ks igasse järgmisesse 2 ahels-sse, 1 poolsammas (psm) järgmisesse ahels-sse, 1 ühekordne sammas (sm) igasse järgmisesse 2 ahels-sse, 2 ks viimasesse ahels-sse.\nKinnita vars ja leht pirni tippu.\nHeegeldatakse ringselt. Alusta mandarini põhjast, tehes lõngast aas - loe ülevalt, oranži lõngaga.\n6.-10. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n11. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 5 ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 30 ks.\n13. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 3 ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 24 ks.\n14. RING: * 1 ks igasse järgmisesse 2 ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 18 ks.\n15. RING: * 1 ks järgmisesse ks-sse, heegelda 2 ks kokku *, korda alates *-* tervel ringil = 12 ks.\n16. RING: heegelda kõik kinnissilmused kahekaupa kokku = 6 ks.\nKatkesta lõng ja täida mandarin vatiga, õmble viimased 6 kinnissilmust lõngaotsaga kokku.\nNB! Tõmba lõng läbi mõlema otsa ja pinguta, et tekiksid lohukesed otstesse.\nHeegelda 6 ahels opaalrohelise lõngaga, siis heegelda mööda ahels-rida järgmiselt: 1 aass 2. ahels-sse heegelnõelast, 1 ks järgmisesse ahels-sse, 1 poolsammas (psm) järgmisesse ahels-sse, 1 ühekordne sammas (sm) järgmisesse ahels-sse, 3 sm viimasesse ahels-sse.\nSiis heegelda ahels-rea teisele poole jägmiselt: 1 sm järgmisesse ahels-sse, 1 psm järgmisesse ahels-sse, 1 ks järgmisesse ahels-sse, 1 aass viimasesse ahels-sse.\nHeegelda samamoodi veel üks leht.\nKinnita lehed mandarini tippu. Tee mõned pisted pruuni lõngaga kahe lehe vahele.\nTee 2 ahels erkkollase lõngaga ja 4,5 mm heegelnõelaga.\n5. RING: tee 1 ks igasse ks-sse, aga tee 2 ks ringi esimesse ja viimasesse ks-sse = 14 ks.\nKorda 4. ja 5. RING (st. tee 2 ks esimesse ja viimasesse ks-sse igal teisel ringil), ringil on 20 ks.\n12. RING: tee 2 ks igasse esimesse 2 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 4 ks järgmiste 8 ks kohal – vaata KAHANDAMISE NIPPI, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, tee 2 ks igasse viimasesse 2 ks-sse = 20 ks.\n13. ja 14. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n15. RING: tee 2 ks igasse esimesse 3 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 4 ks järgmiste 8 ks kohal, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, tee 2 ks viimasesse ks-sse.\n16. ja 17. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n18. RING: tee 2 ks igasse esimesse 4 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 4 ks järgmiste 8 ks kohal, 1 ks igasse viimasesse 4 ks-sse.\n19. ja 20 RING: tee 1 ks igasse ks-sse, võta naturaavalge lõng ringi viimasel ks-l – vaata VÄRVIVAHETUST.\n21. RING: tee 1 ks igasse esimesse 2 ks-sse, tee 2 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 4 ks järgmiste 8 ks kohal, 1 ks igasse järgmisesse 2 ks-sse.\n22. ja 23. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n248. RING: tee 1 ks igasse esimesse 4 ks-sse, tee 2 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 4 ks järgmiste 8 ks kohal.\n25. ja 26. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n27. RING: heegelda 2 esimest ks kokku, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, tee 2 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 3 ks järgmiste 6 ks kohal.\n28. ja 29. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n30. RING: kahanda 2 ks esimese 4 ks kohal, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, tee 2 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 2 ks järgmiste 4 ks kohal.\n31. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\n32. RING: kahanda 2 ks esimese 4 ks kohal, tee 1 ks igasse ks-sse kuni jääb 4 ks, kahanda 2 ks järgmiste 4 ks kohal = 16 ks.\nKorda 32. ringi veel 2 korda = 8 ks.\nTäida banaan vatiga.\nJärgmisel ringil kahanda 2 ks = 6 ks jääb, katkesta lõng. Õmble viimased 6 ks kokku.\nHeegeldatakse edasi-tagasi erkkollase lõngaga 4,5 mm heegelnõelaga.\nHeegelda erkkollase lõngaga viimasesse ringi järgmiselt: tee 1 ks igasse esimesse 6 ks-sse, pööra. Tee 12 ks rida (iga rida algab 1 ahels-ga ja tee 1 ks igasse ks-sse).\nJärgmisel real heegelda 2 ks kokku rea alguses ja lõpus, siis järgmisel real heegelda ülejäänud kinnissilmused kahekaupa kokku, katkesta lõng.\nKorda ringi järgmistel 8 ks-l, siis ringi viimastel 6 ks-l = 3 banaani koort.\nHeegelda spiraalselt järgmiselt:\n5. RING: tee 1 ks igasse ks-sse, ainult tee 2 ks ringi esimesse ja viimasesse ks-sse = 14 ks.\n12. RING: tee 2 ks igasse esimesse 2 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 4 ks järgmiste 8 ks hulgas – vaata KAHANDAMISE NIPPI, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, tee 2 ks igasse viimasesse 2 ks-sse = 20 ks.\n18. RING: tee 2 ks igasse esimesse 4 ks-sse, 1 ks igasse järgmisesse 4 ks-sse, kahanda 4 ks, 1 ks igasse viimasesse 4 ks-sse.\n19. ja 20. RING: tee 1 ks igasse ks-sse.\nJärgmisel ringil kahanda 2 ks = 6 ks jääb. Siis tee 12 ks, tehes 1 ks igasse ks-sse. Katkesta ja kinnita lõng.\nUus lõngakogus: 100 g värv nr 39, pistaatsia\nTänan valimast DROPS Designi! Me anname endast parima, et meie juhendid oleks kergesti arusaadavad. Kõik mustrid on tõlgitud Norra keelest, alati on võimalik kontrollida arvutusi ja mõõte originaaljuhendist (DROPS Children 23-56) .\nJäta kommentaar mustrile DROPS Children 23-56


Kas on võimalik ühendada 0 ja maandada pistikupessa. - Postitamine\nKas on võimalik ühendada 0 ja maandada pistikupessa.\nMinu küsimus on selles, kas mõnel juhul on 0 ja maa ühendus väljalaskeavaga ühendatud. Ja mida teha, kui väljundisse jõuab ainult 2 juhtmest - nulli (kõikides vanades majades)\nmitte mingil juhul mingil juhul\nkui sobivad kaks juhtmed, ühendage faas ja null, maapind ei ole ühendatud\nJa siis, kuidas panna väljalaskeava maanduskontaktiga vanades majades?\nMinu küsimus on selles, kas mõnel juhul on 0 ja maa ühendus väljalaskeavaga ühendatud.\nKui sa võid elada väsinud. Kuid tõsiselt, see on keeldunud. Väljund on RCD kolmekäigulise paigaldusjuhtme asendamine.\nKõigis vanades majades on olemas\nVaja on rekonstrueerimist (kapitaalremont).\nRohkem fotoinfot (fl.Shield, stand-by juhtmed ristlõikega).\nKuidas siis panna pesa madalikule kontakti vanadele majapidamistele?\nJah, mitte midagi. Juhtmeid tuleb siiski muuta.\nSee on ebareaalne.\nSeejärel unusta kaitsetraat.\nMa selgitan sõrmedele.\nMaandust kasutavatel seadmetel on metallist korpus. See oli tema, kes visati maha, et vältida elektrilöögi, kui potentsiaal teda tabas.\nKui ühendate seadme (kas see on maapinnaga kontaktis või mitte), on sama pinge 220 V nullil kui faasis.\nKui ühendate nulli ja maa\nMa olen kõige lakooniline, ei saa!\n70% elamutest on korterites kahesuunaline juhtmestik ja neist 30% alumiiniumist. Meie elatustaseme tõttu jäävad nad 50 aastat. Kuid on vaja kontrollida ja paremini asendada kaitselülitid korterisse sisenemisel ja teid rahul.\n30% neist on alumiinium\nMa arvan, et vähemalt 90% kogu eluasemefondist.\nteil on sama faasiga 220V pinge nulliga.\nSiin on meetod\nVõib-olla on parem nõustamisest hoiduda?\nSa mõtled, mis nõu?\n1.7.132. Ühefaasilises ja alalisvoolu ahelates ei ole lubatud kombineerida nullkaitse- ja nullvoolujuhtmete funktsioone. Sellistes ahelates neutraalse kaitsejuhtme korral tuleb paigaldada eraldi kolmas juht.\nMina niisuguse muna ära lõikan. See elektriline tool, vaikselt ootamas tiibadel. Kujutage ette lihtsama olukorra: neutraalne on kusagil maha kukkunud. Väljundisse. Ja müügikohas jäi PE-ga ühendatuks. Kohe saab potentsiaalne faas kehas. Kaitse toimib täpselt vastupidiselt.\nJa iseendaga ma soovitan: RCD sisendist ja PE-kontakti pistikupesadesse ei lisata midagi.\nNüüd on äsja kasutusele võetud trafo alajaamadest välja tulnud kaks neutraalset juhti: null töötab (N) ja nullkaitse (PE). Nende funktsioonid on eraldatud: töötaja voolab koormusvoolu ja kaitseseade ühendab juhtivad osad, mis maandatakse alajaama maandusvoolu. Sellel väljuval toiteliinil on kaitsejuhe täiendavalt ühendatud ülepingekaitse elementidega toetatavate maandamisahelatega. Maja sisenemisel on see ühendatud maapinna silmusega.\nToitekaabel on ühetuumaline või keeratud traat, mis on vajalik elektrienergia edastamiseks tööstuslikest sagedustest peasisseltsi või switchiseadme kaudu elektrit kasutavatele kasutajatele. Toitekaabli abil ühendatakse statsionaarsed tarbijad, seda kasutatakse ka mobiilseadmete ühendamiseks.


Munamäe lahing – Vikipeedia\nVabadussõja Munamäe lahingu mälestussammas\nMunamäe lahing oli Vabadussõjas 20. märtsil 1919 Suure Munamäe lähedal Haanja mõisa juures toimunud lahing, kus 1. ratsapolk võitles läti punaste küttide ja kursantide vastu.\nMunamäe lahinguga hoiti ära läti punaste küttide kavandatud pealetung Võrule. Lahingus hukkus seitse Eesti ratsaväelast (3 ohvitseri ja 4 sõdurit), lisaks sai Eesti poolel haavata 10 meest (2 ohvitseri ja 8 sõdurit).\n7. augustil 1932 avati Suure Munamäe jalamil Ratsarügemendi ja Kaitseliidu Võrumaa maleva püstitatud mälestussammas ratsapolgu koosseisus võidelnud ja langenud sõjameestele. Sammas lõhuti 14. juunil 1941. Taastatud mälestussammas taasavati 14. juunil 1942. Mälestussammas hävitati uuesti 1944. aasta sügisel. 7. augustil 1988 toimus mälestussamba teine taasavamine. Munamäe lahingu mälestussammas on tunnistatud kultuurimälestiseks.\n↑ 1,0 1,1 Kultuurimälestiste riiklik register. Mälestis nr 27134. Vabadussõja Munamäe lahingu mälestussammas\n↑ Vabadussõja mälestusmärk Munamäe jalale. Postimees, 1. juuli 1932\n↑ Enno Piir (toim.). Vabal Munamäel... : episoode Munamäe lahingust Eesti Vabadussõjas ning ajast enne ja pärast seda. Haanja, 1942\n↑ Langenute austamine Munamäel. Postimees, 9. august 1932\n↑ Puhka Eestis. Vabadussõja mälestussammas Suure Munamäe jalamil\n↑ Munamäe lahingu mälestussamba taasavamine. Postimees, 13. juuni 1942\nEnno Piir (toim.). Vabal Munamäel... : episoode Munamäe lahingust Eesti Vabadussõjas ning ajast enne ja pärast seda. Haanja, 1942\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Munamäe_lahing&oldid=4877330"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:42, 9. jaanuar 2018.


43 NHL-i mängijat nakatusid koroonasse - Sport\n43 NHL-i mängijat nakatusid koroonasse\nCalgary Flamesi mängijad treeningul. (Foto on illustratiivne)THE CANADIAN PRESS/Jeff McIntosh\nMaailma tugevaim jäähokiliiga NHL teatas, et 43 mängijal on tuvastatud koroonaviirus.\n43-st positiivsest proovist 30 pärinevad teisest faasist, mille jooksul saavad mängijad soovi korral naasta võistkonna treeningkeskusesse, et seal piiratud tingimustes trenni teha. Ülejäänud 13 proovi pärinesid hokimeestelt, kes teisest faasist osa ei võtnud.\n"Kõik positiivse proovi andnud mängijad viibivad isolatsioonis ning järgivad vastavaid käitumisprotokolle," seisis NHL-i pressiteates. Ühtlasi teatati, et nakatunud mängijate nimesid ei avalikustata.\nKäimasoleva nädalaga käivitus NHL-is kolmas faas, mis tähendab, et kõik hooaega jätkavad võistkonnad kogunevad täies mahus treeningkeskustesse. Hooajaga jätkatakse 1. augustil Edmontonis ja Torontos 24 tiimi osavõtul.


Tallink Takso peibutab luksuse ja krõbedama hinnaga - Logistikauudised\nTallink Takso peibutab luksuse ja krõbedama hinnaga\nSilmipimestavalt säravad Tallinki taksodvallutavad pealinna. Uus tulija loodab kliente püüda laitmatu teeninduse, turvalisuse ja luksusautodega. Kilomeetri eest tuleb välja käia ligi 11 krooni ning sisseistumise eest ligi 50 krooni.\n26. mai varahommikul lisandub muidu hallivõitu Tallinna killuke päikest. Nimelt just sellel kuupäeval hakkavad mööda linna vurama kollased Tallink Takso Audid ja B-klassi Mercedesed. Sõit luksusautos kergendab reisja rahakotti 10.90 iga kilomeetri kohta ning autosse sisseistumine maksab 48 krooni.\nTuruletuleva takso eeliseks on uhiuued autod, sõbralik klienditeenindus ning silmailu pakkuv ühtne töövorm. Kokku võib linna peal ja selle lähiümbruses näha 52 kollast taksot, mida juhivad mustadesse pükstesse, kollastesse särkidesse, kas siis triik- või polosärkidesse ning sinistesse fliisidesse riietatud juhte. Siinkohal tuleks märkida, et 14% taksojuhtidest on naised, mis Tallink Takso juhatuse liikme Alger Holzmanni sõnul näitab naiste küllaltki suurt huvi taksojuhi töö vastu.\nPraeguseks hetkeks on ettevõte tööle võtnud120 inimest, kellele lisandub järgmise nädala kolmapäevast veel 28 värskelt koolitatudtaksojuhti. Tallinkei kavatse piirduda 52 autoga. Sügisel lisandub veel 15 Audi A6 ning terve hulk B-klassi Mercedeseid. Aasta lõpuks laieneb taksopark 90-100 autoni.\nHolzmanni sõnul edestavad Tallinki taksod konkurente turvalisuse ninghea hinna ja kvaliteedi suhtega. Lisaks sellele on peagi tööd alustavad taksojuhid läbinud hulganisti koolitusi, sealhulgas ka sõidukoolituse.\nKindlasti on kõik taksosõitjad kokku puutunud higi järgilõhnavate taksojuhtidega. Holzmann lubas, et Tallink Taksos seda ei juhtu, kuna taksojuhid varustatakse pesemisvõimalusega. Holzmanni sõnul pestakse ka taksosidpeaaegu iga vahetuse lõpus.\nKõik Tallinki taksodtöötavad diiselkütusel, neil on must nahksisu ning automaatkäigukast. Lisaks sellele ei sunnita reisijaidkuulama taksojuhtide jadispetšerite omavahelist suhtlust, kuna tellimused edastatakse GPRSsüsteemi vahendusel.\nTallink taksosid käis tervitamaska Tallinna abilinnapea Jaanus Mutli. Ta ütles, et Tallinki taksod on esimesed, miseristuvad kvaliteedilt selgelt ülejäänud taksomajandusest. Vastuseks küsimusele, kas Tallinna taksoturule Tallinki taksod üldse mahuvad,tõdes abilinnapea, et suurt ruumi uuele tulijaleei ole.\n„Taksoturul on suhteliselt kitsas, aga uued tulijad suruvadnõrgemad välja. Meil oleks hea meel, kui uusi korralike taksofirmasid tuleks veelgi, muutes meie tänast taksoteenindust märksa ilusamaks,“ rääkis Mutli.


Huawei Nexus 6P 32GB, hõbedane - Nutitelefonid - Photopoint\nPealeht » Elektroonika»Telefonid»Nutitelefonid»Huawei Nexus 6P 32GB, hõbedane\nHuawei Nexus 6P 32GB, hõbedane\nKaheksatuumaline Snapdragon 810\n5,7" WQHD AMOLED ekraan\nNexus 6P kumer metallist korpus on valmistatud kõrgkvaliteetsest, vastupidavast anodeeritud alumiiniumist. Tagaküljel on aga klaasist kate kvaliteetse kaamera ümber, luues sujuvad üleminekud ning visuaalsed naudingud.\nSuurem jõudlus, parem nauding\nTerava 5,7" WQHD AMOLED ekraaniga ekraan loob lummavad visuaalid ning suure selguse tänu 518 ppi punktitihedusele. Eesmisel küljel olev kõlar samas tagab sügava, kvaliteetse heli videosid vaadates või mänge mängides. Nexus 6P kiirus ning kvaliteetne graafika tuleb viimase versiooni Snapdragon 810 v2.1 kaheksatuumalisest protsessorist, tehes selle lipulaeva vääriliseks isegi aastate möödudes. Kombineerides korraliku protsessori suure 3450 mAh akuga, saavutatakse pikk aku vastupidavus. Lisades sellele omakorda USB Type-C liides, mis toetab ka kiiret laadimist - sisuliselt sa unustad tühja aku probleemi täielikult.\nNexus 6P kasutab 12,3 megapikslist sensorit ning valgusjõulist objektiivi - parimat mis eales ühe Nexus telefoni sisse pandud. Tänu suurele 1,5 μm pikslile püüab see igas ajahetkes rohkem valgust, tagades sellega kirkad värvid ning suure detailsuse isegi nõrkades valgusoludes.\nTurvalisus sinu sõrmeulatuses\nNexus 6P ergonoomilise asetsusega sõrmejäljelugeja tagab maksimaalse turvalisuse ning mugavuse telefoni kasutades. Seadme tagaküljele paigutatud sõrmejäljelugeja võimaldab mugavalt seadet lukust maha võtta, tagades kiire ligipääsu sinu lemmikrakendustele. Seda kõike mustreid joonistamata või PIN koode sisestamata.\nAlati uusim tarkvara\nNexus ei tähenda ainult puhtaimat kasutajaliidest. Nexus tähendab seda, et seadme tarkvara on uuendatud uusimale Android versioonile kiiremini, kui ühelgi teise tootja seadmel. Täna on selleks Android 6.0 Marshmallow, homme aga juba Android ....\n800 MHz (B6/B19)\n1800 MHz (B9)\n300 Mbps (allalaadimine) [LTE Cat6]\n50 Mbps (üleslaadimine) [LTE Cat6]\n42,2 Mbps (allalaadimine) [HSPA]\n5,76 Mbps (üleslaadimine) [HSUPA]


Kuulujutus: Best Buy, et alustada Galaxy S6 eeltellimust sellel nädalal tasuta traadita laadimispadi abil - 2022\nKuulujutus: Best Buy, et alustada Galaxy S6 eeltellimust sellel nädalal tasuta traadita laadimispadi abil\nSamsung Galaxy S6 on ametlikult eeldatavasti USAs kättesaadav 10. aprillil. Kuid nutitelefoni ei pea enamik jaemüüjaid eelnevalt tellima. Uus kuulujutt ütleb nüüd, et Best Buy võiks hakata Samsungi lipulaeva tellimusi võtma reedel 27. märtsil.\nKuulujutt väidab veel, et jaemüüja kimbutab koos tasuta traadita laadimisplaadiga, mille väärtuseks on 50 dollarit, ja see kõlab nagu suurepärane tehing, kui see on tõsi. On öeldud, et Samsungil on samal päeval ka Best Buy'i jaemüügipunktides varustatud nutitelefoni demoüksused, nii et saate Samsungi uusimate nutitelefonidega mängida juba sel nädalavahetusel, kui kuulujutt realiseeruvad.\nIlmutuse tegi Redditil asjaga tutvunud isik. Kuid isegi siis tuleks sellised aruanded võtta koos näputäis soola. Galaxy S6 ja Galaxy S6 serv on mõned aasta soojalt oodatavatest seadmetest. Samsung püüab võimalikult palju ära kasutada, viies seadmed võimalikult paljudesse müügikohtadesse, et veenda tulevasi ostjaid selle tegelikust potentsiaalist.


Hülgeranna ja Heldama detailplaneeringu algatamine Atla külas\nLääne-Saare Vallavolikogu 26. oktoobri 2016 otsusega nr 1-3/16/65 “Atla küla Hülgeranna ja Heldama detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise mittealgatamine” algatati Atla külas Hülgeranna ja Heldama maaüksusel (katastriüksuste katastritunnused 44001:002:0279 ja 44001:002:0026) detailplaneering. Planeeringuala suurus on ca 37 ha.\nPlaneeringu eesmärk on ehituskeeluvööndi vähendamine, sihtotstarbe, juurdepääsu ja ehitusõiguse määramine ning tehnovõrkude rajamine saun-suveköögi rajamiseks Hülgeranna maaüksusele ning elamu ja abihoonete rajamine Heldama maaüksusele.\nLähtudes keskkonnamõjude strateegilise hindamise eelhinnangust, eeldatav oluline keskkonnamõju (k.a piiriülene) puudub. Detailplaneeringuga ei kavandata olulise keskkonnamõjuga tegevusi, millega kaasneks keskkonnaseisundi kahjustumist. Käesoleva detailplaneeringuga tehakse ettepanek muuta kehtivat Lümanda valla üldplaneeringut, kuna planeeritava tegevuse eesmärk on muu hulgas vähendada ehituskeeluvööndit.


Etsi blogi: 2022\nEi teagi, mitu päeva sai Estonian ACE Adventure / La Sportiva tiim peale Lesothot kodus olla, kuid juba reedel olid korraldamas järjekordset Tallinna Linnarogaini.\nOlen sellest kuu aja tagusest jamast üsna kenasti taastunud, võtnud korralikult tablette ja palju jalutanud, eelistades selleks mereäärseid piirkondi. Polegi elus varem nii palju kõndinud, liikumine on ikka olnud kas autoga või joostes. Testimiseks tegin paar päeva tagasi rahuliku 20 km rattaotsa. Kõik toimis kenasti ja peale natuke intensiivsemat kulgemist lõi keha mõnusalt nurru. Jooksnud/sörkinud veel pole, kuid ega see aeg ka enam kaugel pole.\nRogainil jalutada on kõige parem rattaga, siis näeb rohkem ja orienteerumine on ka põnevam. Poeg Madis oli nõus kaasa tulema ja hoidis vanamehel pilku peal, et kusagil kiirustamiseks ei läheks. Kui tundis, et tempo natuke tõusis, jäi meelega pikalt maha. Suutsin enamus ajast rahulikult liikuda, kuid ikka tekkisid mõned hetked, kus pulss kindlalt üle 130 läks. Nendest kohtades öeldi: "Rahulikult, rahulikult".\nPlaneerisime raja nii, et poriseks ei saaks ja Mustamäe nõlvast üle ühe korra üles ei roniks. Tekkis justkui kaks ringi - sisemine ja välimine, lõpuosas pidime juba tehtud ringi lõikama. Tavaliselt on selline planeering ebaõnnestumine, kuid rattaga on teedel liikumine kiire ja sealt suurt ajakadu ei tulnud.\nSeega jäi kohe välja Harku karjäär, ka Harku metsas ei õnnestunud seekord käia. Kuid põnevaid kohti oli palju, ka linn on vahepeal muutunud, palju uusi maju juurde ehitatud.\nMõningaid vigu tuli ka. Hüppetorni juures ei saanud aru, kuidas sinna õuealale sisse saab ja vahepeal tundus mulle, et punkt (KP46) polegi torni juures. Kuid ilus vaade oli sealt alla linnale.\nAstangu pommiladudega on alati jama olnud, kuid seekord saime õigele hoonele kohe pihta. Rattaarvestuse võitja Indrek Reitsaku duo kammis seal valesid hooneid ja kaotas kõvasti aega, kuid varsti tuhises meist hooga mööda. "Aigu om!" - oli meie deviis.\nKP48 juures oli kaart muutunud ja panime natuke mööda. Otsisime võsast punkti koos jooksu võitjate Martin Vilismäe-Mehis Muruga.\nKuna aega oli KP68 juures palju üle, otsustasime võtta ka mitte-ratta punkte 57 ja 40. Nende punktide peale läks ratast üle puude tassides ja läbi võsa lükates 21 minutit. Seega olime liigse aja kenasti ära kasutanud. Vajalikke radu metsas ei kohanud.\nEnesetunne oli peale finišeerumist väga hea - rada oli olnud põnev, rajavaliku tegemine samuti, Eensaarte traditsioonilised sardellikesed maitsvad, Vytautase vesi paraja soolasusega.\nGPS träkid (meil oli ka geps!)\nSee polnud esimene kord, kui Madis mind niimoodi kontrollis. Viimati toimus see 17 aastat tagasi, kui 15 aastane poiss tuletas isale korduvalt meelde, et ta Elbruse idatipust laskumisel, paksus lumes ja järsus kuluaaris, oma jalgu korralikult asetaks. Sest kassid oleksid võinud bahillidesse takerduda, põhjustades kukkumise.\nOlin siis üsna väsinud, sest tõusime 3800 m pealt 5600 m-ni ja laskusime tuldud teed tagasi. Oli väga kõva tuul ja korralik arktiline tõus. Nelja tipuskäinu hulgas oli kahe Pukkoneni kõrval ka üks Vilismäe. Jürka, nimelt.\nPildil: meie laskume tipust, Ülo Suursaar ja Jürka on veel tõusul.\nAllajõudmisest ja tugeva tuule jutust on väike videoklipp, mille filmis Mart Kainel.\nKaukasus 2005 koduleht\nPosted by eduardp at 10:15 PM No comments:\nLabels: matkamine, rogain\nJoonas Hellerma saateid "Plekktrumm" olen alati vaadanud suure huviga. Nüüd viskas Facebook ette, et esmaspäeval ehk homme tuleb saade psühholoogiateadlase Aaro Toomelaga. Kohe meenus ammune mägimatk ja eriti just üks kuru, kus Aaroga käisime. See oli 35 aastat tagasi, 1987. Hiljem pole vist omavahel kohtunud.\nOli Matša mägimatka lõpuosa. Olime teinud päris palju kurusid, mille hulgas ka Dovgulevitš (4850 m, 3A) (lugu SIIN). Väsimust oli kogunenud juba omajagu, kuid kojuminekuks oli vaja ületada veel üks kuru - Kšemõš / Перевал Кшемыш (4300 m, 2B). Ei midagi keerulist, kuid omajagu ohtlik ikka.\nEnne tõusu tegime korraliku söömise ja väikese magamispeatuse suurel kivil. Tõusu alustasime kell 15.\nMatkapäevikust võib lugeda, et tõus sellele kurule võttis aega 4 tundi, suhtelist kõrgust oli ca 600 m ja nõlva kalle 45°. Nõlva keskel oli üks järsk, 15 m kõrgune kaljusein.\nNõlval leidsin ühe lõhetsooni, mille kaudu oli lihtsam seinast üles minna. Astangu peal kinnitasin julgestusköie jaoks rauast kaljunaela.\nJärgmine oli Aaro, kes ei järgnenud millegipärast minu tõusuteele vaid hakkas seina otse ronima. Ning jäi sinna raske seljakotiga toppama, ei saanud enam ei üles ega alla. Päris kehv olukord oli, sest keegi talle appi minna ei saanud, minul jäi vaid köiest tugevamini kinni hoida. Tõsi, ühe foto siiski tegin.\nNagu sageli ikka, on uppuja päästmine tema enda asi. Aarol õnnestus lõpuks natuke laskuda ja eestuldud rajale minna. Tema põlved olid juba enne tõusu kehvas seisus, lisapingutus ei tulnud kasuks. Liikumist ei kergendanud ka sünnipäev!\nKuna sellel aastal oli lumeseis mägedes väga hea, saime ülemise järsu lõigu tulla otse jäljes, Väints (Väino Vaino) kinnitas selleks paar köietäit julgestuseks.\nKell 19 olime kõik kurul ja jäime sinna ööbima. Ilm oli sompus ja udune. Järgmisel päeval oli plaanis tõusta Skalistoje tippu (5621 m).\nHommikul ärkasin teistest varem, vaatasin ilma, hindasin grupiliikmete väsimusastet, eesootava tõusu keerukust ja vähest taustainfot ning otsustasin grupijuhina tipuvallutuse katse ära jätta. Õnneks olid kaaslased sellega nõus. Kuru all tegime Skalistoje taustal grupipildi. Vasakult: Aaro Toomela, Eduard Pukkonen, Mari Maameele, Ilme Hunt, Väino Vaino ja Ivar Jüssi.\nAlternatiiviks jäi Igla tipp (4770 m), tõusuga Ailanõši kurult (4375 m, 2B*). Õnneks keeras ilma ära, olime telkides 1,5 päeva ja lahkusime orust alla koduteele.\nKšemõši kuru ületasin elus teist korda, sest aasta varem (1986) tulime Väintsiga teiselt poolt ja laskusime kaljuseinast köiega alla. Diagonaalis oli tulla üsna ebamugav, kott oli raske ja julgestus toimis haarava sõlmega. Kuid kõik said hakkama. Pildil laskub Tiit Maran, kes on samuti "Plekktrummi" saates käinud (SIIN).\nLisan siia 1986. aasta Matša matka grupipildi, mis tehtud ühel lihtsamal kurul. Taamal paistab seesama Kšemõši kuru.\nVasakult: Pille Oolup, mina, Sirje Siska, Jaak Palumets (grupijuht), Väino Vaino ja Jaan Ainelo. Pildistas Tiit Maran.\nPosted by eduardp at 1:07 PM 2 comments:\nGeoloogina Pakerordi sihtkaitsevööndis\nMärtsikuu ilusate ilmadega käisin paar korda Pakri panga all, poolsaare loodeküljes. Eelmises postituses olid peategelasteks jääpurikad, kuid nüüd annaks väikese ülevaate geoloogi silmade läbi. Kirjutan seda, mida märkasin ja tean, põhjalikke teadmisi leiab igaüks internetist.\nEsimest korda uurisin infotahvlit, mis oli asetatud pangast alla viiva trepi kohale. Ja ebameeldiva üllatusena avastasin, et suurel osal pangaalusest kaldaribast, Pakerordi sihtkaitsevöönis, on liikumiskeeld 1. maist 31. augustini. Polnud sellist piirangut varem kohanud ja olin seal varasemalt käinud aastaajast sõltumata. Tõsi, üsna harva, nagu enamus inimesi, kes sinna üldse satuvad. Seetõttu uurisin natuke keeluala tausta, mida käsitlen postituse lõpus.\nUhke trepp on ehitatud väikese neemekese kohale. Meri on selles kohas madalam, mistõttu leiab siit hulgaliselt moreenist välja pestud ja liustikujää ning lainetuse poolt kenasti lihvitud tard- ja moondekivimeid. Tardkivimist on tüüpiline pruunikas-punakat värvi graniit, mis oma värvi on saanud põhiliselt K-päevakivi ehk ortoklassi mineraalist.\nKui aga näete, et kivim on vöödiline, siis see viitab moondekivimile - siin peamiselt gneissidele või migmatiitidele. Viimastele siis, kui näete rohkem musta värvusega kivimeid. Moondekivimid on ümbersulanud tardkivimid.\nKui merevee tase on madal, siis paljandub trepi all tumehallikat värvi sile "metallplaat", mis koosneb püriidistunud liivakivist. Raud selle mineraali sees teeb kivimi raskeks. Kui teil õnnestub plaadist tükk lahti lüüa, siis näete kollakat läikivat mineraali - püriiti, mida kutsutakse ka kassikullaks. See kiht lasub geoloogilises läbilõikes graptoliitargilliidi ja oobulusliivakivi piiril ja on kuni 5cm paks.\nÜhe väikese groti lage hoiab selline püriidikiht üleval.\nMummud liivakivi plaatides pole aga mitte püriitse vaid kaltsiitse ehk karbonaatse koostisega.\nKohe trepi lähedal paljandub astangus graptoliitargillit ehk varasema nimega diktüoneemakilt. Eriti uhke on paljand siis, kui meretase on kõrge ja lained peksavad vastu kivi.\nMadala veetaseme juures on näha, kuidas lained on argilliidikihist välja murdnud siledate servadega kivimiplokke. Justkui kivimurrus. Tegemist on lõhepindadega, piki mida plokid "lahti lõigatakse". Sellised lõhesüsteemid on kogu settekivimite kompleksis ja lõhede valdav suund on kas loode- ja kirdesuunaline või põhja- ja idasuunaline. Seda võib nimetada planetaarseks lõhelisuseks, mis on tekkinud maa pöörlemise tagajärjel setete litifitseerumise ehk kivistumise käigus.\nLubjakivi nukid pangaastangul jälgivad samasuunalisi lõhepindu.\nPole vist paremat kohta Eestis, kus oleks nii selgelt näha, kuidas settekivimite kihid on kaldu lõuna suunas, ligikaudu 4 m 1 km kohta. Seega, liikudes poolsaare tipu suunas, tõuseb argilliidikiht, mis trepi juures on veepiiril, järjest kõrgemale, ulatudes tipus 6-7 m kõrgusele veepinnast.\nEnne veel, kui selle kõige võimsama paljandini jõuda, hakkab põhja suunas liikudes tasapisi kasvama oobulusliivakivi ehk nö fosforiidi kihind ja selle alla ilmub juba vanem, alamkambriumi vanusega liivakivi kiht. Viimast pole ehk lihtne eristada lasuvast nooremast liivakivi kihist, kuid kui leiate nö basaalkongromeraadi kihi nende kahe kompleksi vahel, siis see ongi piiriks. Pildil on näide erinevaid veeriseid sisaldavast tsementeerunud kivimitükist - basaalkonglomeraadist.\nGraptoliitargilliidist mainiks lühidalt seda, et see orgaanilist ainet sisaldav kivim sisaldab kõrgenenud kontsentratsioonis mitmeid keemilisi elemente - vanaadiumi (V), uraani (U), molübdeeni (Mo), reeniumi (Re). Polümetallide (Pb, Zn) sisaldus on vaid kohati kõrgem. Kõige huvipakkuvam element on V, mille sisaldus on jämedalt 1 kg 1 tonni kivimi kohta (1000 g/t). Kui kogu see V, mis esineb Hiiumaalt Narvani levivas graptoliitargilliidis, rahasse panna, saaksime pea 2 triljonit eurot. Kuid enne on vaja kivim maa alt ja pealt kaevandada ning V argilliidi seest kätte saada. V probleem on selles, et ta ei taha kivimist kuidagi välja tulla, erinevalt uraanist ja molübdeenist. Selle teemaga praegu tegeldakse, lahendused pole kindlasti odavad.\nKui väidetakse, et fosforiidiga on võimalik teenida sadu miljardeid eurosid, nii P2O5 kui haruldaste muldmetallide müügist, siis ka see pole tõsine jutt. Keegi pole riiklikul tasandil kokku löönud kaevandamis- ja rikastamiskulusid, järeltöötlusega seotud maksumust. Keskkonnamõjud sinna juurde. Mis aga ei tähenda, et fosforiidiga miljoneid teenida ei saa. Paldiski kandis on oobulusliivakivi kiht madala fosfori (P2O5) sisaldusega (alla 3-5%), mistõttu seda fosforiidiks nimetada ei saa ja seega ka majanduslikku huvi ei oma.\nGraptoliitargilliidi peal lasub roheline glaukoniitliivakivi, mis alla valgudes värvib ära kogu kildakihi. Rohelist värvi saaks sellest liivakivist nii palju, et võiks ära värvida kogu Euroopa. Siiski pakub suuremat huvi kõrgem kaaliumi sisaldus (K2O kuni 8%) ja seda just kaaliumi allikana K-väetiste jaoks. Ka see protsess on keeruline, energiamahukas ja esialgu olulise perspektiivita.\nVahvad on igasugused augukesed ja uurded, mida on kivikesed teinud lainetuse mõjul siledatesse liivakivi pindadesse.\nErinevalt abrasiooni- ehk kulutusrannast, mis on valdav rannatüüp panga all, on vahepeal lõik kliburannast, kus väikesed lubjakiviveerised on lainetuse mõjul kaldale kuhjatud. Merepõhi on seal liivane. Mida seal kindlasti pingsalt otsima ei pea, on lutsukivid.\nLainetuse mõjule on vastupidavamad lubjakivid, mis lasuvad glaukoniitliivakivi peal. Kuid kui pind altpoolt ära uhutakse, ei jää neilgi muud üle, kui aeg-ajalt alla kukkuda. Nendest tükkidest võib leida fossiile, kuid viimaste jaoks pole Pakri pangaalune piirkond kõige õnnestunum koht.\nSamas peab arvestama, et paaris kohas on lubjakivinukid üsna ohtlikult pea kohal ja neid kohti oleks soovitav kiiremini läbida. Ükskord kukuvad nad alla igal juhul.\nLisan eelneva jutu juurde infostendil toodud geoloogilise läbilõike. Kihtide ajaline kuuluvus ja järjestus on seal kenasti esitatud.\nPakerordi sihtkaitsevöönd ja liikumiskeeld\nNagu postituse alguses mainisin, üllatas selline keeld päris korralikult. Nagu hilisemal uurimisel selgus, on põhjuseks kõrgel kaljuseintel pesitsevad krüüslid.\nTore muidugi, et Eestis haruldased linnud on Pakri pangal enesele turvalise elupaiga leidnud. Kõige suuremaks ohuks on neile muidugi allakukkuvad paepangad, milles inimeste süüd et vaevalt on. Kahtlen väga, et need üksikud inimesed, kes soodsa mereveetaseme juures poolsaare tipu lähedal panga alla jõuavad, häirivad mingilgi määral 20-25 m kõrgemal pesitsevaid krüüsleid. Kindlasti pole ka vastupidist tõestatud.\nSee on lihtsalt üks liikumiskeeld, mis ühtegi osapoolt ei häiri ja mille täitmist keegi ei kontrolli ka. Näiteks peaks suvekuudel olema keelatud ülevalt panga servalt pilti teha, sest ka see ala jääb liikumiskeelu sisse. Liikumiskeeluga ala infostendil ulatub veelgi rohkem lõunasse kui see kehtivas kaitse-eeskirjas on. Ehk on vahepeal midagi muudetud.\nNatuke naljakas on lugeda veel paari punkti kaitse-eeskirjast:\n(1) Inimestel on lubatud viibida ning korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal, välja arvatud § 11 punktis 3 sätestatud ajal Pakerordi sihtkaitsevööndis.\nKus need seened ja metsad seal sihtkaitsevööndis on?\n(1) Pakerordi sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on krüüsli (Cepphus grylle) elupaiga kaitse ning lubjakivipaljandite, esmaste rannavallide ja loopealsete kaitse.\nLubjakivide, rannavallide ja loopealsete kaitse...!??\nSuur osa selle sihtkaitsevööndi loopealsest osast on ära kaevandatud. Lubjakivid kukuvad ise alla. Rannavallid on ka ühed kahtlased moodustised. Pigem on need kõrgemad vallid paekalda serval sinna tekkinud lubjakivi katva katendi (rannavalli kruusa?) eemaldamisel.\nKogu oma lugupidamises looduskaitsjate ja antud juhul ka Lauri Kleini vastu, leian, et mitte kõik keelud ja piirangud pole alati eesmärgipärased. Pakerordi sihtkaitsevööndi liikumiskeeluala ei häiri eriti kedagi ja kui mõni sinna valel ajal satubki, ei juhtu ka midagi.\nKüll aga võiks Päästeteenistus hinnata/seirata kaljunukkide ohtlikkust ja vajadusel mõne seal lõhata.\nPosted by eduardp at 1:07 PM 1 comment:\nLabels: geoloogia, varia\nNeed imelised päikeselised kevadilmad, mis tõsi küll, algavad ametlikult täna kell 17:33. Mis võib veel ägedam olla, kui jalutada sellel ajal Pakri poolsaare läänepoolse pangaastangu all, kuulata kerget lainete loksumist ja võtta näole päikest. Põnev paik nii maastikuliselt kui ka geoloogiliselt. Viimast siin selgitama ei hakka, väikese ekskursioonijuhi peaks tegema mõnes teises postituses (foto on tehtud 17. märtsil).\nEi mäleta, millal esimest korda seal panga all käisin. Aastal 1984 toimus Eestis 27. Ülemaailmne Geoloogia Kongress, kus tehti ekskursioon ka Pakri panga alla, alamordoviitsiumi Pakerordi lademe stratotüübi ehk tüüpläbilõike juurde. Selleks ehitati sinna kõrge puidust trepp, mille eluiga ei kestnud kaua. Siis ma seal ei käinud, küll aga ühinesin igasugu professoritega Suhkrumäe paljandis.\nPaldiskisse polnud võimalik minna, sest sõjaväelinn ja kogu poolsaar oli tavainimesele suletud. Ka palju aastaid hiljem, siis, kui Eesti juba iseseisev oli, käis nö metsikus looduses üldse vähe inimesi. Pangast allasaamise koht jäi üle 2 km poolsaare põhjatipust lõuna poole.\nHästi ei mäleta, millest see mõte alguse sai, kuid 1996. aastal otsustasime kahe perega minna läänepoolse panga alla jääpurikaid vaatama. Alustasime jalgsimatka Paldiskist, sest meil polnud õrna aimu, kus need purikad olla võivad ja kas hiljem klindist üldse alla saab. Meie Madis oli siis 6 aastat vana, Tiidu ja Marina poeg Sander natuke noorem, Lee ja Kaur vaid 1-2 aastat vanemad.\nIlm oli üsna põhjamaine - jäine, karge ja pilvine. Imestan praegu, et lastel polnud kõndimisel mingit nurinat. Pildistasin kohe alguses oma filmi-seebikaga madalaid vertikaalseid jää- ja lumetriipe, aimamata, mis meid põhja pool ees ootab. Aga ees ootas midagi enneolematut.\nKirsiks tordil oli suur grott põhjatipu all, mille ava oli kaetud mitmekihilise jääkardinaga.\nKahjuks pole grotti enam ammu, see oli üks esimesi klindilõike, mis hiljem alla varises. Mõni ohtlik kaljunukk ripub ka praegu, olge ettevaatlikud nendes kohtades.\nTagasiteel leidsime pangaastangult ülesmineku koha. Mehed käisid linnas autodel järel ja lastel jäi pikem jalgsimatk tagasi Paldiskisse tegemata.\nSellest aastast saidki Pakri purikad üheks põhiliseks vaatamisobjektiks. Käisime veel nii Tiidu ja Marinaga kui Kuldevi perega, piltidelt leian ka Hanno pere liikmeid. Mitte igal aastal ei olnud purikaid, meri oli kord rohkem, kord vähem lahti. Igal korral oli midagi teistmoodi, uutmoodi põnevat.\nPilte on muidugi selle 25+ aasta jooksul kogunenud väga palju. Proovisin teha mingi valiku, kuid panen siia ikkagi tavapärasest rohkem. Et näidata, kui muutlik võib loodus(maastik) olla, ehkki käid kordi samas kohas.\nSiin paar pilti mõni aasta hiljem (enne 2000)\n2002. aastal tegime Pakri poolsaarel sõprade peredega esimese Fotojahi ürituse.\nTegin siis pildi Madisest klindi all, mis läks isegi mingisse Harjumaa maastike raamatusse.\nMõned päevad tagasi tehtud foto on aga samasugune.\nSiis oli põhjatipus väike astang, mille peal puidust tool. Vaatega merele ja loojuvale õhtupäikesele, muidugi.\nOleme käinud nautimas ka tormiseid päevi, kuid põnevust on alati olnud ka väiksema lainetusega.\n2003 oli väga hea purika-aasta. Siin mõned pildid kahest külaskäigust.\nKa 2004 leidsime üht-teist.\nAastal 2005 kohtasime juba suuremat seltskonda, fotostatiivide ja korralike kaameratega.\nJärgnevatel aastatel ehitati laskumiseks puidust trepp. Enne seda kasutasime laskumiseks statsionaarset, kuid väga niru köit, millega mägedesse ei läheks, kuid pangast sai alla kenasti. Köie all voolas teinekord ojake, seegi lisas põnevust (sellest oli videoklipp, mida üles ei leidnud).\nSiin on näide selles poolpalkidest ehitatud trepist. Aasta oli 2011.\nPaar pilti ka aastast 2012.\nKäisin lastega panga all 2015. aasta jõululaupäeval. Veetase oli kõvasti tõusnud, oli lausa nii kõrge, et pesi kenasti ära graptoliitargilliidi paljandi. Praegu sellist ilusat vaatepilti pole.\nTäna läheb pangalt alla kena metallsõrestikuga trepp. Koer on küll läbipaistva põranda tõttu ettevaatlik, kuid ei tõrgu.\nKüsite ehk, et miks seal need purikad tekivad? Aga seetõttu, et lubjakivikihtide vahelt ja alt, glaukoniitliivakivi kohalt, voolab põhjavesi välja. Ja kui on soodsad temperatuurid - mitte liiga külm, samas ka külma ja sula vaheldumine, siis võib näha imelisi jäämoodustisi.\nKui sinna lähete, siis vaadake ka jalgade ette, ehk leiate mõne põneva fossiili. Kuid nagu alguses mainisin, geoloogiaga siin kedagi tüütama ei hakka. Pildil on nautiloid, ilusa sifooni ja lülidega.\nFaunast ei tea palju. Kuid luikesid näeb seal alati.\nPosted by eduardp at 11:37 AM No comments:\nLabels: loodus, varia


Põrand kaob alt ja pilt läheb eest - miks me minestame? - Tervis Pluss\nVahel juhtub, et ootamatult läheb silme eest mustaks, jalad muutuvad nõrgaks ning ... järgmisel hetkel leiad end pikali maast murelikud kaaslased otsa vaatamas. Vanasti minestasid aadlidaamid õhupuudusest, milles oli süüdi kopse pitsitav korsett. Mis on tänapäeval minestushoogude peamised põhjused?\nKöhahoo kätte minestavad enamasti küll läkaköhas beebid, aga seda võib juhtuda ka täiskasvanutega, eriti puudutab see astmahaigeid.\nFOTO: Shutterstcok / Dmytro Zinkevych\nMinestus on äkki tekkiv ja iseenesest mööduv teadvusekaotus, mis võib kesta sekunditest mitme minutini. Meditsiiniline termin selle kohta on sünkoop.\nKuidas minestanut aidata?\nÄkitselt teadvuse kaotanud inimene tuleb panna selili lamama ja kontrollida tema pulssi. Kui pulssi ei ole, tuleb hakata elustama ja kutsuda viivitamatult kiirabi. Kui pulss on olemas, tuleb tõsta kannatanu jalad üles, et parandada verevoolu ajusse. Abivajaja peab saama värsket õhku - ava aknad ning kontrolli, et kaela ei pigistaks särgikrae, lips või sall. Teadvusele tulekule aitab kaasa kui pritsida abivajaja näkku natuke külma vett või asetada nina alla nuuskpiiritusse kastetud vatitups. Kui inimene toibub, tuleb teda rahustada ja vaikselt istuma aidata. Kannatanu peaks istuma või lebama vähemalt 10 minutit, enne kui ta võib püsti tõusta.\nMinestushoogudel võib olla palju erinevaid põhjuseid:\n1. Vedelikupuudus. Ehk dehüdratsioon tekib siis, kui sa ei joo piisavalt või oled kaotanud palju vedelikku - näiteks oksendamise ja kõhulahtisuse tõttu. Vererõhk langeb nii madalale, et närvisüsteem ei suuda seda enam kontrollida ja nii võibki tekkida minestus. On väga oluline hoolitseda oma keha igapäevase vedelikuvajaduse eest. Soovitatav on juua päevas 35 ml vett iga kehakaalu kilogrammi kohta, suure füüsilise aktiivsuse või palava ilma korral aga rohkemgi. Üheks heaks indikaatoriks on uriini värv - kui see muutub tumekollaseks, on see märk vedelikupuudusest.\n2. Arütmia. See tähendab, et süda lööb ebakorrapärases rütmis. Mõnikord muutub arütmia puhul verevool ajju nii aeglaseks, et põhjustab teadvuse kaotuse. Minestamine võib olla üks südamearütmia esimesi sümptomeid ning sellisel juhul tuleb kindlasti pöörduda arsti poole.\n3. Madal veresuhkur. Meditsiiniline termin liiga madala veresuhkru taseme kohta on hüpoglükeemia. Sellisel puhul võib esineda peapööritus, värinad, väsimus, segasus ja udune nägemine. Esmane abi on süüa või juua midagi süsivesikute rohket - näiteks üks komm või paar lonksu magusat mahla või limonaadi. Kui keha sellises olukorras süsivesikuid ei saa, võibki tekkida minestus.\n4. Diabeet. Diabeediga kaasnev liiga kõrge veresuhkru tase võib kahjustada närve, mis kontrollivad vererõhu stabiilsust. See võib viia vererõhu nii madalale langemiseni, et tekib minestus.\n5. Ravimid. Osad ravimid, nagu näiteks kõrge vererõhu vastased preparaadid ja antidepressandid, võivad mõjutada südame-veresoonkonna tööd sellisel moel, et tekib minestus. Diabeedi puhul kasutatav inuliin, mis madaldab veresuhkrut, võib tuua kaasa hüpoglükeemiast tingitud teadvuse kaotuse. Eakatel inimestel võib minestuse põhjustada kergesti ka ravimi koostoime selliste füüsilise keskkonna mõjudega nagu näiteks pikalt seismine palavas ruumis.\n6. Krambid. Krambihoog on äkiline muutus aju elektrilistes signaalides - närvirakkudes tekivad ülemäärased laengud. Silmad pöörduvad pahupidi ja keha haaravad lihastõmblused. Selline seisund on sarnane hinge kinni hoidmisele, kuid erinevus on see, et krambihoog võib põhjustada teadvusekao minutiteks, mitte sekunditeks nagu minestuse puhul tavaline. Krambihoo ajal võib inimene kaotada kontrolli oma põielihaste üle, ta võib näha valgusesähvatusi ja tunda ebatavalisi lõhnaaistinguid. Sellise episoodi esinemise puhul tuleb kindlasti pöörduda arsti poole.\n7. Püsti tõusmine. Kui püsti tõusmise peale läheb silme eest mustaks ja sa kukud kokku, siis võib olla tegu posturaalse ortostaatilise tahhükardia sündroomiga (POTS), mis on vähetuntud, kuid sugugi mitte harvaesinev sündroom. Püsti tõustes pulss kiireneb järsult. Sel juhul võib tunda iiveldust, peapööritust, värinaid, higistamist, süda võib jätta lööke vahele ja teadvus võib hetkeks kaduda. Abi on rohkest vedeliku joomisest ning kindlasti tuleb piirata kohvi ja alkoholi tarbimist. Samuti on hea soovitus püüda püsti tõsta võimalikult aeglaselt.\n8. Südameprobleemid. Mitmesugused südamega seotud probleemid võivad piirata hapnikuga rikastatud vere juurdevoolu ajju, mis põhjustab minestuse. Konsulteeri kindlasti oma arstiga, kui minestusega kaasnevad valud rinnus, arütmia, väsimus ja jõuetus.\n9. Šokk. Meditsiiniline termin selle kohta on vasovagaalne sünkoop. Keha reageerib üle äkilise intensiivse emotsiooni, hirmu, stressi või valu tõttu või näiteks vere nägemise peale. Südame löögisagedus aeglustub ja veresooned laienevad, veri voolab jalgadesse ning aju verevarustus on vähenenud. Vahetult enne teadvuse kaotamist võib tekkida külmatunne ja külm higi, kahvatus ning iiveldus. Kui näed kaaslast näost valgeks minevat ja põlvist nõtkuvat või tunned ise, et kohe-kohe kaob pilt silme eest, siis tuleks heita pikali ja tõsta jalad peast kõrgemale.\n10. Hüperventilatsioon. Kui tunned, et ei saa hingates piisavalt õhku, muutub hingamine kiireks. Kuigi pole teada miks, põhjustab see aju ümbritsevate veresoonte ahenemist, mis vähendab aju hapnikuga varustatust, tekib peapööritus ning minestamine. Kõige sagedamini tekitab hüperventilatsiooni seisundi hirm ja ärevus. On tavaline, et hüperventileeruv inimene tunneb kätes, jalgades ja suus kirvendust.\n11. Köhimine. Kui tekib pidurdamatu ja sügav köhahoog, nagu näiteks läkaköha puhul, siis saab vere hapnikuvarustatus takistatud ja võib järgneda minestushoog. Läkaköha kätte minestavad enamasti küll beebid, aga seda võib juhtuda ka täiskasvanutega, eriti puudutab see astmahaigeid. Tõsise astmahoo või köhast tingitud minestamise puhul tuleb otsida arstiabi.\n12. Joove. Alkohol laiendab veresooni, mis põhjustab vererõhu languse. Alkoholist tingitud minestus võib tekkida siis, kui alkoholi sisaldus veres on tõusnud ohtlikult suureks.\n13. Liiga kitsas särgikrae. Meditsiiniline termin on unearteri sünkoop ja see tekib siis, kui midagi surub kaelale nii, et verevool unearteris on piiratud. Aju ei saa piisavalt hapnikku ja inimene kukub kokku. Selline asi juhtub kiiresti ja ilma igasuguste eelnevate sümptomiteta. Mõnikord võib see olla ka märk kitsenenud arteritest, mis vajavad ravi.\nPöördu arsti poole läbivaatuseks ja ravi saamiseks:\n- kui sa ei suuda tuvastada minestamise põhjust;\n- kui minestad ärevus- või paanikahoogude ajal;\n- kui oled üle 50 aasta vana ja minestasid esmakordselt;\n- kui minestushood on korduvad.


Raivo Tamm: Euroopa päeval peame meeles pidama ka Tartu rahulepingut ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid - Lõunaeestlane\nRaivo Tamm: Euroopa päeval peame meeles pidama ka Tartu rahulepingut ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid\nRiigikogu väliskomisjoni liige Raivo Tamme (Isamaa) sõnul tuleb Euroopa päeval teadvustada Tartu rahulepingut, milles kehastub üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid – rahvusvahelise õiguse ja riikide territoriaalse terviklikkuse austamine.\nTamm viitab pressiteate vahendusel, et Eesti iseseisvus on taastatud õigusliku järjepidevuse alusel, mille vundament on Tartu rahuleping. „Eesti riigi järjepidevust on tunnustanud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid. Seda kahetsusväärsem on rahvusvahelise õiguse valikuline tunnustamine idanaabri poolt, kes on Nõukogude Liidu lagunemise järel võtnud üle viimase positsioonid rahvusvahelistes organisatsioonides, kuid väldib Tartu rahulepingu kehtivuse tunnustamist,” selgitab Tamm.\nRaivo Tamm meenutas kaitseminister Jüri Luige poolt II Maailmasõja lõpu 75. aastapäeva kõnes esiletoodut, et sõja, küüditamise ja okupatsiooni eest põgenemise läbi kaotas Eesti kümne aasta jooksul alates ilmasõja algusest peaaegu veerandi oma sõjaeelsest elanikkonnast. „Sellele lisaks ei ole võimalik unustada meie idanaabri järjepidevaid rikkumisi rahvusvahelise õiguse ja Euroopa riikide territoriaalse terviklikkuse austamise küsimuses,” lisab Tamm, kelle sõnul on riikidevaheliste lepingute austamine üks põhiväärtustest, mis paneb alusel Euroopa Liidule kui vabade rahvusriikide liidule.\nEuroopa päev on iga-aastane tähtpäev, millega pühitsetakse rahu Euroopas ja Euroopa ühtsust. Seda tähistab Euroopa Nõukogu 5. mail, Euroopa Liit 9. mail ja Ukraina mai kolmandal laupäeval. Euroopa Nõukogu Euroopa päev on ühtlasi Euroopa Nõukogu asutamise aastapäev.


Declaration of Independence 1918\nkõigile Eestimaa rahwastele\nEesti rahwas ei ole aastasadade jooksul kaotanud tungi iseseiswuse järele. Põlwest põlwe on temas kestnud salajane lootus, et hoolimata pimedast orjaööst ja wõõraste rahwaste wägiwallawalitsusest weel kord Eestis aeg tuleb, mil “kõik piirud kahel otsal lausa lööwad lõkendama” ja et “kord Kalew koju jõuab oma lastel õnne tooma”.\nEnnekuulmata rahwaste heitlus on Wene tsaaririigi pehastanud alustoed põhjani purustanud. Üle Sarmatia lagendiku laiutab end häwitaw korralagedus, ähwardades oma alla matta kõiki rahwaid, kes endise Wene riigi piirides asuwad. Lääne poolt lähenewad Saksamaa wõidukad wäed, et Wenemaa pärandusest omale osa nõuda ja kõige pealt just Balti mere rannamaid oma alla wõtta.\nSel saatuslikul tunnil on Eesti Maapäew kui maa ja rahwa seaduslik esitaja, ühemeelsele otsusele jõudes rahwawalitsuse alusel seiswate Eesti politiliste parteidega ja organisatsionidega, toetades rahwaste enesemääramise õiguse peale, tarwilikuks tunnistanud, Eesti maa ja rahwa saatuse määramiseks järgmisi otsustawaid samme astuda:\ntema ajaloolistes ja etnografilistes\npiirides, kuulutatakse tänasest peale\nIseseiswa Eesti wabariigi piiridesse kuuluwad: Harjumaa, Läänemaa, Järwamaa, Wirumaa ühes Narwa linna ja tema ümbruskonnaga, Tartumaa, Wõrumaa, Wiljandimaa ja Pärnumaa ühes Läänemere saartega -- Saare-, Hiiu- ja Muhumaaga ja teistega, kus Eesti rahwas suures enamuses põliselt asumas. Wabariigi piiride lõpulik kindlaksmääramine Lätimaa ja Wene riigi piiriäärsetes maakohtades sünnib rahwahääletamise teel, kui praegune ilmasõda lõppenud.\nKõigi naabririikide ja rahwaste wastu tahab Eesti wabariik täielikku poliitilist erapooletust pidada, ja loodab ühtlasi kindlaste, et tema erapooletus nende poolt niisama ka täieliku erapooletusega wastatakse.\nEesti sõjawägi wähendatakse selle määrani, mis sisemise korra alalhoidmiseks tarwilik. Eesti sõjamehed, kes Wene wägedes teeniwad, kutsutakse koju ja demobiliseritakse.\nKõik Eesti wabariigi kodanikud, usu, rahwuse ja politilise ilmawaate peale waatamata, leiawad ühtlasi kaitset wabariigi seaduse ja kohtute ees.\nWabariigi piirides elawatele rahwuslistele wähemustele, wenelastele, sakslastele, rootslastele, juutidele ja teistele kindlustatakse nende rahwuskulturilised autonomia õigused.\nKõik kodanikuwabadused, sõnatrüki-, usu-, koosolekute-, ühisuste-, liitude- ja streikidewabadused, niisama isiku ja kodukolde puutumatus peawad kogu Eesti riigi piirides wääramata maksma seaduste alusel, mida walitsus wiibimata peab wälja töötama.\nAjutisele walitsusele tehtakse ülesandeks wiibimata kohtuasutusi sisse seada kodanikkude julgeoleku kaitseks. Kõik politilised wangid tulewad otsekohe wabastada.\nLinna- ja maakonnawalitsuse asutused kutsutakse wiibimata oma wägiwaldselt katkestatud tööd jatkama.\nOmawalitsuse all seisew rahwamiilits tuleb awaliku korra alalhoidmiseks otsekohe elusse kutsuda, niisama ka kodanikkude enesekaitse organisatsionid linnades ja maal.\nAjutisele walitsusele tehtakse ülesandeks wiibimata seaduse-eelnõu wälja töötada maaküsimuse, töölisteküsimuse, toitlusasjanduse ja rahaasjanduse küsimuste lahendamiseks laialistel demokratlistel alustel.\nJa wõtku rohkest õnnista,\nElagu iseseisew demokratline Eesti wabariik!\nEesti Maapäewa Wanemate Nõukogu\n24. weebr. 1918 a.\nLast modified: 2001-10-21


Multifunktsionaalne läbipaistmatu karastatud ehitus Vetrosa - Uudised - Zibo Jinming Glaze Co., Ltd.\nMultifunktsionaalne läbipaistev karastatud ehitus Vetrosa\nZibo Jinming glasuur Co., Ltd | Updated: Aug 13, 2017\nMitut funktsionaalset läbipaistvat karastatud klaasist hoone välised teadusuuringud ja arendamine on palju soositud. See multifunktsionaalne läbipaistev karastatud ehitusklaas on tulekaitse, löögikindlus, ultraviolettvastane ja muu mitmefunktsiooniline tervikuna. Läbipaistvad Vetrosa\nVastavalt sissejuhatuses on mitmekihiline komposiittehnoloogia kasutamine, mis asetseb kahe klaasi lamineeritud ränihappe kihi vahele, läbipaistev tulekindel kattekiht, võib tõhusalt katta ultraviolettkiirgust, kuid seda saab näha läbipaistva polüesterkile nähtava valguse kaudu ja juhtiv vaakumkattekiht. Vedelkristalli temperatuuri kattekihti saab vajaduse korral seadistada. Originaalse tulekindla klaasiga võrreldes ei kahjusta toode läbipaistvust ja klaasplaadi ja tulekindla kattekihi kombinatsiooni saab soojapidavust reguleerida. Tulekahju korral tuleb klaasi killustumise vältimiseks tulekahju tekitavat kattekihti leekidega kokku puutuda, värv moodustada kihti, vältida leekide teket, mängida soojuse ja tulekindluse rolli, karastatud armatuuriga mitmekihilist komposiiti, et vähendada ja vastupanu löögile; Läbipaistva kilekihi saamiseks võib külmaruumi energiatarbe vähendamiseks nähtavale valgusele lõigata ultraviolettkiirguse; Juhtiv vaakumkattekiht moodustub mõlemas otsas elektroodide kaudu, et vältida kondenseerumist, vaid ka siseruumide välise soojusenergia tootmise peegeldumiseni, välja arvatud elektriküte ruum; elektroodi juhtiv vaakumkattekiht on ühendatud vedelkristalli temperatuuri kattekihiga, võib muuta värvi, mängida varju ja varjundi rolli, samal ajal juhtiv vaakumkatelde funktsioon ka peegeldava raadio tõttu selle paljude funktsioonide tõttu , eriti kohaldatav tulekindlate akende, ümmarguste katusel klaasist uksekatete, klaasist kardinate seina, kõrghoone klaaside jms nõuetele. Läbipaistvad Vetrosa\nEespool toodud sisu põhineb õpilaste tegelikul tööl, et vastata võrdlusprobleemile, viidetena, kui probleem tekib, siis palun edastada õigeaegselt. Läbipaistva Vetrosa\nPaari: Läbipaistev läbipaistva Vetrosa põhjus\nJärgmise: Standard õhu saasteainete emissioonist LET VETROSa tootmisharust\nMetallist tindi toote, formuleerimine ja kohaldamine\nPõhimõtte klaasfiltri glasuur retsept\nSaksamaa plii, kaadmiumi, baariumi ja tsingi Nontoxic tul...\nErinevat arengutaset õhuke ja paks-Keraamika-keraamika\nKeraamiline klaasfiltri glasuuri koostis vajalikud põhimõ...\nBoweijing ja paks tooted-keraamika struktuurid\nBaoyou glasuur: Tehnoloogiline innovatsioon haarata tera ...\nRetsept meetod ja klaasfiltri kasutusalad\nBo Tao Kiln klaasfiltri kuivatis tehnoloogia tehnoloogili...\nTraditsiooniline paks keraamiline klaasfiltri hakkas sula...\nLäbipaistev läbipaistva Vetrosa põhjus\nMiks JINMING Glaze suudab toota kõrgekvaliteedilist keraa...\nMis on retseptid täielikuks poleeritud klaasiks?\nPoleeritud Vetrosa ütle teile midagi\nTäis poleeritud klaasplaadid\nLäbipaistev Vetrosa teatab teile klaasi ettevaatusabinõudest\nTugev kulumisvastane täis poleeritud klaas\nKas klaas on tahke või vedel?\nLäbipaistva Vetrosa atmosfääri kasutamine ja arenguväljav...


Ma ei kujutaks ette hommikuid ilma pudruta ja rahuliku ärkamiseta.. Ühesõnaga, ärkan ma juba 5:50, et ennast valmis saada ja bussile jõuda.\nUue kooliga olen ma peaagu, et rahul. Ainuke miinus ongi vast see, et päev on pikad ja rohkem.. VEEL rohkem on bussiga sõitmist. Pisikeses maakohas elades on bussid Su elupäästjad, aga nagu ikka, ei käi kunagi bussid sellistel kellaaegadel nagu Sinul vaja on.. Vähemalt minu puhul on asi nii.\nUues koolis olen ma jõudnud ennast juba sokutada ka õpilasesinduse ridadesse.. Mul on hea meel, et saan tegeleda millegagi, mis mulle rõõmu pakub.. Jumala eest, andke mulle ainult midagi põnevat korraldada ja teha!!\nAga mida põnevat veel kooli kõrvalt?\nEi väga suurt midagi, sügis on tulemas ja külmetan vaikselt, kuulan juba jõululaule ja ootan millal saan kinke pakkida ja sõpradele rõõmu valmistada.. :D\nSeoses sõpradega.. See on uskumatu, aga olen oma klassiga ülirahul ja õpilasesindusse minek oli ainuõige otsus! Koolipeal tulevad ÕE liikmed vastu, naeratavad, lehvitavad -hüüavad ''HEI''.. See on lihtsalt nii mõnus tunne!! Süda läheb soojaks ja kõiki tahaks tugevalt-tugevalt kallistada!\nSügis on kohal ja mul on paar head plaani varuks, mida siia blogisse postitada.. KES TEAB kellega mul õnnetus koostööd teha ja kuhu kanti mul on plaan oma jalake pista!!\nNädalavahetusel üritan ma saada üles paar maitsvat retsepti kaa!! :)\nVahepeal sain oma Päiksekiirega ka kokku, kes pani oma võrratud pildistamis anded tööle ja tegi minust paar klõpsu- usun, et kui neiuke lõpuks mu pildid ise terava pilguga üle vaatab saan ma neid ka teiega jagada! :)


🟢 ENGEBERG OÜ - 10956691 | Story: Tegevuslugu | STORYBOOK ®\nENGEBERG OÜ alustas peaaegu 19 aastat tagasi, mil juhatuse liige Alar K. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 5 aastat.\nENGEBERG OÜ valdkond on muud mujal liigitamata äritegevust abistavad tegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 82991) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 2210 tükki, kes annavad tööd kokku 17093-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca 2.97 miljardit eurot.\nENGEBERG OÜ - Varad ja finantsid 2020\nÜhe töötaja tootlikkus: 123 114€\nKäibe tõus: 13% (822 334 €)\nEttevõtte juriidiline aadress on Põlva maakond, Põlva vald, Põlva linn, Jaama tn 2.\nENGEBERG OÜ on ettevõte, kelle käive moodustab 2019 aastal turuosast ca 0 protsenti. Viimase viie aasta jooksul on ettevõte teeninud omanikutulu 145 tuhat eurot, tehes selleks käivet kokku 3 miljonit eurot.\nENGEBERG OÜ: juhatuse liikmed\nToomas V. alustas äritegevusega juba 24 aastat tagasi, olles tol ajal 24-aastane. Kokku on ta aastate jooksul juhtinud 3 ettevõtet, millest täna on 1 ettevõtte juhatuses ja 1 neist on aktiivse majandustegevusega (sh. käibemaksukohuslased).\nViimati lahkus Toomas V. 5 aastat tagasi ettevõttest TOOMAS VANA FIE, jõudes juhtida seda ettevõtet 9 aastat. Ettevõtte staatus on tänaseks Äriregistrist kustutatud.\n#Põlvamaa #KaubaveduRaudteeJaVeok #Engeberg #Põlvamaa #Põlvamaa #Põlvamaa


Eesti noorte muusikute edukas kontsertreis - Kersti Ala-MurrKersti Ala-Murr\nEesti noorte muusikute edukas kontsertreis\nLaupäeval, 1.aprillil, andsid Lakewoodi Eesti Majas kontserdi kolm noort eesti muusikut. Tegemist on kontsertide seeriaga – järgmisel päeval esineti Seabrooki Eesti Majas ja Princetonis, selja taga oli väga edukas kontsert Washingtonis Calvary Luteri kirikus, millest saab lugeda käesoleva lehe 4. leheküljelt.\nLakewoodis oli kuulajaid 40 ringis ja vastuvõtt oli väga soe. “Nii ilusaid ja võimsaid hääli pole siin Lakewoodi Eesti Majas enne kuuldud,” kinnitas üks vaimustatud kontserdikülastaja pärast etendust.\nJüri Täht ja Juta Zacharski\nVABA EESTI SÔNA, 12. aprill 2006\nNoorte eesti muusikute kirikukontsert Washingtonis\nWashingtonis, Calvary Luteri kirikus toimus 25. märtsil EELK Markuse koguduse poolt korraldatud kirikukontsert. Solistideks olid noored Eesti muusikud sopran Kersti Ala-Murr ja mezzo-sopran Triin Maran. Saatja klaveril Kristjan Randalu.\nAjalugu näib korduvat. Viiskümmend aastat tagasi Teise Maailmasõja lõpupäevadel põgenes Eestist koos tuhandete kaasmaalastega peamiselt Rootsi ja raskesti kannatada saanud Saksamaale rohkel arvul muusikuid: lauljaid, instrumentaliste, dirigente ja heliloojaid. Mõnedele avanesid võimalused tööd leida Saksamaal ja nad jäidki sinna, kuid paljud leidsid tee ülemere USAsse ja Kanadasse, kus nad jätkasid tegevust oma erialal. Pool sajandit hiljem näeme taas eestlasist muusikuid, seekord juba vabatahtlikult, valguma välismaale kas end täiendama, õpetama või kontserte andma. Olukord seekord oli aga hoopiski soodsam – rusudest ei olnud enam jälgi ja aastakümneid oli Euroopas valitsenud rahu. Washingtonis esinenud sopranid Kersti Ala-Murr ja Triin Maran ja pianist Kristjan Randalu on pärast Eestis muusikalise alghariduse saamist kõik jätkanud õpinguid Saksamaal. Kersti Ala-Murr ja samuti Triin Maran saavutasid diplomi Karlsruhe konservatooriumis. Mõlemad on aastaid edukalt esinenud nii oma kodumaal kui ka mitmel pool Euroopas. Preaguse USA ringreisi käigus esinesid kunstnikud peale Washingtoni veel teistes eestlaste keskustes.\nWashingtonis toimunud kirikukontserdi kava esimene osa oli pühendatud rahvusvaheliste komponistide loomigule baroki ja romantilisest perioodist ja teine osa Eesti heliloojate vaimulikele helitöödele.\nKava algas aariaga Händeli oratooriumist Salomon, mille esitas Kersti Ala-Murr ning sellele järgnes sama komponisti aaria oratooriumist Messias Triin Marani esituses. Järgnes aaria Qui sedes Bachi h-moll Missast. Esimeste palade tõlgendusest peale oli selge, et mõlemad sopranid olid muusikud, kelle hääletämber- ja tehnika, diktsioon ning intonatsioon garanteerisid vaimuliku muusika interpreteerimist kõrgel tasemel. Mõlemate lauljate esinemismaneer oli väga loomulik ja lihtne. Puudus toretsev hoiak, mis tänapäeval tihti isloomustab noorte interpreetide käitumist. Järgnesid kaks aariat Pergolesi Stabat Mater’ist. On tunnustust vääriv, et praeguse kannatusaja kohaselt oli kavas ka kaks aariat Bach’i Matteuse Passioonist. Oli nagu puudus keelpillidest ja eriti viiuli meeleolu loovast obligatoorsest saatest aarias “Erbarme Dich”. Meeldivateks osutusid nii Rossini kui ka Tobiase duetid, viimane romantiline ja kuulajale kergesti mõistetav.\nEriti huvitavaks osutus Washingtoni kuulajakonnale kahtlemata kava teine osa. Esindatud olid tuntud Eesti heliloojad möödunud sajandist, kelle laule paljud kuulajaskonnas kuulsid esmakordselt. Kava algas Mart Saare kahe lauluga “Mis see oli?” ja “Sa kõige armsam mulle” Karl Eduard Sööt’i ja Anna Haava sõnadele. Samade luuletajate sõnadele lõid viisid Türnpu: “Üksainus kord”, Lüdig: “Minu altar” ja Kreek: “Oh ma isegi ei tea”. Tänuväärt oli eriti Kreegi laulu kavassevõtt, sest helilooja oli kaua unustushõlmas, kuid nüüd jälle elustatud. Järgnesid kolm rahvaviisi moodsas rõivas. Kui rahvaviisid ei vaja tavaliselt saateks rohkem kui paar lihtsat akordi siis M. Mohn ja V. Reiman lõid viisidele uue harmoonilise aluse. Järgnesid Mägi “Õnne algus” ja Tubina “Ingel lindudega”, milles ilmnes juba tänapäeva atonaalseid sugemeid. Lõpuks kuulsime Kapi “Kevadlaulu”.\nEsinejad said kestva aplausi osaliseks ja kordasid lisa-palana Tobiase Duetti “Wie lieblich sind deine Wohnungen”.\nKristjan Randalu saatis soliste peenetundelislt ja paindlikult, mis võimaldas lauljatel musikaalselt interpreteerida kompositisoone vastavalt nende sisemisele dünaamikale.\nEsmaspäeval 27. märtsil esinesid muusikud Washingtoni Eesti Suursaatkonnas osaliselt ilmaliku programmiga. Kavas olid muuhulgas aariad Bizet ooperist “Carmen”, Offenbachi ooperist “Hoffmani lood” ja Tambergi ooperist “Cyrano de Bergerac”, mille noored lauljad esitasid meisterlikult. Peamiselt rahvuvahelisele kuulajaskonnale tõlkis laulude eestikeelset teksti pastor Heino Nurk, kes oli ka noorte muusikute USA ringreisi korraldaja.\nSoovime noortele muusikutele jätkuvat edu esinemistel ükskõik kuskohal laias maailmas.\nFoto erakogust: Washington, (vasakult) Triin Maran ja Kersti Ala-Murr


Suhteterapeut kinnitab: need 12 faktorit muudavad petmise vägagi tõenäoliseks - DELFI Naistekas\nSuhteterapeut kinnitab: need 12 faktorit muudavad petmise vägagi tõenäoliseks\nJa mõne asja osas ei saa sa mitte midagi ette võtta...\nSuhteterapeut Tracey Cox hoiatab: kui märkad kallima juures neid märke, pead tal hoolega silma peal hoidma, sest võimalus, et ta sulle truuks ei jää, on üsnagi suur.\nTa on intelligentne ja rikas\nTargad ja intelligentsed inimesed saavad enamjaolt väga head palka. Tark ja rikas inimene on tavaliselt väga atraktiivne ja tema ümber tiirleb alati austajateparv. Mida suurem on valik ja mida rohkem on võimalusi, seda suurem on tõenäosus kõrvalehüppeks. Eriti paistavad truudusetusega silma targad ja rikkad naised.\nSa oled teda halvasti kohelnud ja ta ei tunne end armastatuna\nTõenäoliselt arvad, et kui partner petab, siis ta ei armasta sind. Tegelikult on põhjus tavaliselt selles, et ta ei tunne sinupoolset armastust ja pigem arvab, et oled ta unarusse jätnud. Ühele küsitlusele vastanutest koguni 70% tunnistas, et nemad olid kaaslasele sarvi teinud just seetõttu, et nad tundsid end üksikuna, 43% tõi peamise põhjusena välja viha partneri vastu.\nLoogiline ju: mida paremini sa oma kaaslast kohtled, mida rohkem suudled, kallistad ja armastad, seda õnnelikum ta on ja vastab samaga. Kui talle haiget teed, vastab temagi samaga ja otsib hellust mujalt.\nAlkohol on 70% petmiste taga. Nii et mida tihemini su kallim väljas pidutsemas käib, seda suurem on tõenäosus, et ta joob end purju, ta mõistus ei ole enam selge ning ta “eksib” voodisse kellegagi, kes… ei ole sina.\nTa on impulsiivne\nVäike osa petmisest on ette planeeritud. Tavaliselt juhtub see “ootamatult”, kui tähtede seis on sobiv, inimesed on lihtsalt valel ajal vales kohas või kui tahtejõud on vastupanu osutamiseks olematu. Tihemini juhtub seda inimestega, kes käituvadki impulsiivselt ega mõtle oma tegude tagajärgedele enne kui selleks on juba liiga hilja.\nSa oled just lapse saanud\nKõlab eriti nõmedalt, aga imik ei too perre alati rõõmu ja elevust. Väga tihti käib väikese inimese eest hoolitsemine vanematele üle jõu ning isa, kes tunneb end kõrvalejäetuna, lisaks on ta väsinud ja tüdinud, läheb meelelahutust otsima mujalt. Vahetult pärast sünnitust on naise keha muutunud, seks ei tule pikka aega kõne allagi, naise tähelepanu on mujal… see ei ole mehe jaoks lihtne. Paljud mehed tunnevad beebi vastu pigem negatiivseid emotsioone ning leiavad lohutust üheöösuhtest.\nSamadel põhjustel petetakse ka raseduse ajal.\nSuur sünnipäev on ees ootamas\nEriti ettevaatlikud peaksid olema naised, kelle partneril läheneb suur ja ümmargune sünnipäev. Legendaarse kõrvalsuhteportaali Ashley Madison teatel on väga suur osa nende kasutajatest 9ga lõppevas vanuses. Keskeakriisis mehed põevad väga oma vanuse pärast ning võtavad ette meeleheitlikke samme selleks, et oma nooruslikkust ja väge taastada.\nPetmine on tal geenides\nOn hulk inimesi, kelle aju ei reageeri eriti hästi mõnuhormoonidele nagu dopamiin ja oksütotsiin. Need kemikaalid tekitavad heaolutunde ja vastutavad emotsionaalselt tugeva sideme loomise eest. Kui su partneri aju ei võta neid vastu, ongi tal kalduvus petta ja juhusuhteid otsida, sest “mis närvitsed, see on ju ainult seks!”\nTal on lähedane vastassoost sõber\nEmotsionaalne truudusetus on palju levinum kui füüsiline petmine. 45% naistest ja 35% meestest petavad oma kaaslasi emotsionaalselt — st kurdavad oma muresid ja jagavad oma salajasemaid unistusi ja soove oma vastassoost sõbra, mitte kallimaga. Nii et hoia tal silma peal, kui sind teie vestlustesse ei kaasata ja läheb arusaamatult närvi, kui sa nende suhte kohta märkusi teed.\nTa vanemad petsid\nKui oled kasvanud peres, kus isa petab ema või õed-vennad suhtusid petmisesse üsna lõdvalt, kasvasid sa üles teadmisega, et see ongi normaalne käitumine. Kui kogemus oli traumaatiline, mõtleb haiget saanud teismeline: mina olen see, kes ei saa enam haiget! Ma teen tagasi ja petan esimesena ise!\nSina teenid temast rohkem\n2015 aasta uuring tõestas, et majanduslikult partnerist sõltuvad kaasad on altimad petma, eriti kehtib see ülalpeetavate meeste kohta. Mehed tunnevad end nõrgana, nad arvavad, et nad ei täida neile ühiskonna poolt ette kirjutatud rolli olla pere peamine toitja ja petavad, et end uuesti suure ja tähtsana tunda.\nTa vaatab palju pornot\nEsiteks: pornokates kõik petavad kõiki ja selle asemel, et vihastada, hoopis liitutakse seltskonnaga. Samal põhjusel eeldavad paljud noormehed, et mitmekesi voodisse minna on täiesti elementaarne ja normaalne — pornos on see üks levinumaid stsenaariume ja neil pole tegelikult aimugi, mis päriselus toimub. Nad kasvavad üles teadmises, et see, mis toimub ekraanil, ongi reaalne elu ning pettuvad tõsiselt, kui avastavad, et tegelikult ikka ei ole, ning lähevad siis filmidest nähtud seiklusi mujale otsima.\nTa on juba varem petnud\nSee juba näitab kenasti ära, et ta on olukorraga tuttav, teab, kuidas seda teha ja mida see endaga kaasa toob. Partner, kes on varem truudusetu olnud, petab kolm korda tõenäolisemalt ka uues suhtes.


Elektronorel – Vikipeedia\nElektronorel on elektriorel, milles helisignaal moodustatakse täielikult elektroonsete vahendite abil.\n1950. ja 1960. aastatel olid elektronorelites kasutusel võtted, mis põhinesid impulsstehnilistel lahendustel (sünkroonitud monovibraatorid) ja/või triggerite (sagedusjagurite) kasutamisel ja signaalitöötluse analoogelektroonika vahenditel (filtrid, võimenduse regulaatorid).\nSelle põlvkonna elektronorelite hulka kuuluvad Eestis toodetud elektronorelid "Retakord" ja üksikeksemplarina valminud "Varioola", aga ka tehases "Norma" massiliselt toodetud lastele mõeldud monotooniline orel "Pille".\nHiljem mindi üle pingega juhitava sagedusega generaatorite (ostsillaatorite) kasutamisele. Neid lahendusi nimetati aga pigem süntesaatoriteks.\nHiljem laialt levinud digitaalsed elektronorelid põhinesid signaalide digitaalse sünteesi võtetel, olles seega pigem süntesaatorid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Elektronorel&oldid=5035814"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:17, 26. juuni 2018.


GALERII - Et siis 06.04.07 Reinu all\nEt siis 06.04.07 Reinu all\nPõhimõtteliselt oootasin seda kala retke 2 nädalat.Merel tööd ei saand teha sest selline särje püüdmis isu peal kogu-aeg..Ok sain maha ja siis läksingi sõbraga pikasilla kanti...reinu all istusime ligi 2 tundi püüdsime 10 m sügavuselt aga kasu mitte essugi.Ilm oli sitt,tuul tugev vahest tuli lörtsi päikest ei näinudki...Panime asjad kotti ja kolisime vana paadi kuuri juurde...see statkast võrtsu poole mingi linnu lennult 1.5 kilti ehk...... Ja seal paar pisikest asja tuli aga mitte midagi märkimis väärset..järgmine nädal jälle ehk läheb õnneks...:)\nkas REINI või REIU alt aga kea siis peal oli, kes oli REINU all, nagu pealkirja sees.\nIkka tasub proovida ja lähebki õnneks.\nMulle malestuste rikas koht .Enam vahem samas kohas (pluss miinus 5m ) sai 1,6 kg angerjas valja venitatud , 86. a vast .! 20 sammu seljataha ,seal viis latikas mul viba oosel avajoele >).Ca 5 kg havi sain ka sellel sirgel kalda juurde ja ploms ning tuul leffitas tamiili (tollel ajal trossi ei kasutanud). Paljude episoodide rikas koht mulle .Igatahes siin mu noorus ja koolipolv moodus .Siin sai esimesed napsud voetud ja suitsud tehtud >).1.retk oli Reinu kaardu koha jahile 16.06.8? .2-3 tk sai kummarisse oma elu esimesi venitatud.Maletan isegi kalal olijate nagusid ,kes tollel paeval seal kaarus olid . 5p , kui saaks paneks rohkem .\nsee kant mullegi tuttav.kyll m itte rinu all aga pikasilla on minu kodu koht pea-aegu sest vanaema talu lauluväljaku juures..Käidud seal nii isa,sõprade kui sugulastega...Tean et siin kandis kala liigub aga...ilm ei soosind ma arvan..mis teha tuleb hiljem uuesti proovima ehk järgmine nädal..\nEga mina kah pole veel see aasta särge saanud. Mitte ühtegi võttu pole olnud selle kolme nädalavahetuse jooksul.\nSelles kohas, kus sa seisad, küll kümmet meetrit sügavust pole, veel oma 300 meetrit vaja astuda\noled sa seal käinud juba tänavu...??? ivar kui ei ole siis mine ja vaata ise v-emajõe vee taset reinu all...\nOlen täheldanud,et järjekindlus viib sihile.See käib ka kalapüügi kohta.\nto a1962 kui üle minu vasaku õla vaadata esimeste suurte puude poole ja natuke veel siis seal on talu selles talus elas kunagi Rein ... paraku perekonna nimi ei tule meelde...siin käidi kõvasti kalal kunagi ja siit see nimi ka tulnud ma arvan et rahva suus liikus alati ju et lähme reinu alla kalale jne...\nkus juures nyyd siit üks 700 m astuda mööda jõe kallast elab ka üks vanamees nimega Jyrka..ilgelt norm kuju olen temagagi koos kala ja viina võtnud


Õpilased tegid koolile piraka sünnipäevatordi (FOTOD) - Saarte Hääl\n– 21/10/2016Rubriik: Maakond, Fotogalerii\nTÖÖ KIIDAB TEGIJAT: Küpsiste ladumise ja katmisega on ametis Ott Kärner, Meriliis Kivimägi, Simona Rüütel, Kairi Laidmaa ja Johanna Järmut.\n800 küpsist, 4 kg hapukoort, 4,5 liitrit moosi, piima, kakaod, sulatatud šokolaadi, martsipanist lilli, vahukoort. Meisterdamiseks mõni tund tööd ning Orissaare gümnaasiumi 70. sünnipäeva tort kõigile kooliõpilastele oligi valmis.\nKooli endistele ja praegustele õpetajatele mõeldud tort pealekauba – selleks kulus 54×4 ehk 216 küpsist.\nMoosi jäi õpetajate tordi tarvis piisavalt üle, aga kilo hapukoort tuli küll sööklast juurde tuua. Olgu öeldud, et õpilasi on koolis 188. Mis saab ülejäänud 12 tükist? “Need on mõeldud klassijuhatajatele,” teatas seitsmendik Raahel Ränk.\nKui idee valmistada kooli juubeliks tort pakuti välja klassivanemate koosolekul mõni nädal tagasi, siis ettevalmistused torditeoks läksid lahti juba üleeile.\nSiis laoti küpsistest valmis tortide esimene kiht ja valmistati vormide abil värvilised martsipanililled.\nEile ennelõunal tulid kõikide klasside esindajad kokku ja asusid tööle. Igaühele jätkus tegevust – kes pintseldas küpsiseid piimaga kokku, kes määris hapukoort, kes riputas kakaopulbrit – tõsi küll, hiljem segati see hapukoore sisse, et lihtsam oleks. Kes määris moosi, kes ladus uusi küpsiseid.\nTooraine soetati kooli raha eest. Tõsi, moosi tõi torditeo juhendaja, huvijuht Mare Noot oma kodust. “Erinevad moosid, näiteks pohla- ja mustsõstramoos kokku segatuna maitseb päris huvitav,” leidis Mare. “Ja hea,” lisasid magusameistrid.\nKui kõik neli kihti valmis, kaeti ülemine kiht sulatatud šokolaadiga ning kaunistati vahukoore ja kirevate martsipanlilledega. Lilledest laoti ka kiri “Meie kool 70”.\nKaunis tulemus oli vaeva väärt! 3. klassi tüdruk Anete Aus leidis, et torditegu pole mingi vaev, vastupidi. “See on nii lihtne – me teeme seda kodus kogu aeg,” ütleb tüdruk. “Teeme ainult natuke teistmoodi.” Anete sõnul oli torditeo ajal ülejäänud klassil loodusõpetuse tund. “Aga siin on palju huvitavam,” lausus ta. Tänasel sünnipäevapeol astub Anete klass üles lauluga, mille viis on kõigile teada-tuntud “Põdra maja”, sõnad aga õpilaste looming.\nSuur tordisöömine lähebki lahti aktusel, kuhu on oodata ka nimekaid vilistlasi. Teiste seas on lubanud oma kodukooli külastada kaitseminister Hannes Hanso.


Hennessey ehitab 100 Venom 775...\nFord toob turule...\nPetis tõmbas autoostjat...\nTartus hakkas tööle...\nLoe, kuidas kompenseerida...\nPolitseivideo näitab pikivahe...\nSuured neerud vanale BMW-le\nBMW uue stilistika ilmeksimatult äratuntavaimaks osaks on suured „neerud” – gigantne esivõre, mis paljudes tekitab vaimustust, paljudes aga hulga küsimusi. Küll aga ei lase ennast kahtlejatest segada rumeenia ettevõte KITT Tuning, mis valmistas esivõre, mis võimaldab eelmise põlve BMW-d uuega visuaalselt sarnasemaks muuta.\nUus taies sobib F30 kerega 3. ja 4. seeria mudelitele, kuid põhimõtteliselt ollakse valmis toodet ka teistele mudelitele laiendama.\nPäris täpselt uue põlvkonna nägu siiski ära tabada ei õnnestunud, autodel on erineva kujuga tuled ja mootorikate, kuid see polnud ka eesmärgiks. Asja mõte oli oma auto lihtsalt agressiivsemaks ja ägedamaks muuta.\nUus toode valmib lähiajal, kuid tellida saab seda juba täna. Aga milleks?\nBMW M3BMW M4sportauto\nHennessey ehitab 100 Venom 775 F-150-t\nTexases asuv suure jõudlusega sõidukite ehitaja Hennessey Performance Engineering lõpetas Fordil põhineva Venom 775 F-150 väljatöötamise ning lubas sellele Ram TRX-ist enam võimsust. Hennessey insenerid suutsid F-150 viieliitrise V8 mootori võimsuse peaaegu kahekordistada, lisades 375 hobujõudu doonori 400-le. Mehaaniline ülelaadur, uus vahejahuti süsteem, lisaks õhufiltri, gaasipedaali ja mootori juhtimise uuendused...\nHongkongis tuuniti Porsche Taycanit\nHongkongi tuuningfirma RevoZport Racing avalikustas kaks bodykiti varianti Porsche elektrilisele sedaanile Taycan. Esimene aero-komplekt kannab nime GTZ ja kujutab endast fantaasiat GT3 RS teemal. Teine kannab nime Revoluzione ja näitab "Taycani kui luksusliku grand tourer'i tõelist olemust". Mõlemad variandid koosnevad süsinikkiust osadest valmistatud komplektist, millele liideti RevoZport sepistatud veljed. Taycani...\nKõik Venom F5-d on müüdud\nHennessey Special Vehicles teatas, et on müünud kõik oma Venom F5 hüperautod. Texases asuv ettevõte näitas Monterey autonädalal kahte Venom F5 kliendiautot ning kinnitati tellimused ülejäänud seeria 24-le mudelitele. Hennessey 2,1 miljonit dollarit maksev 6,6-liitrise V8-ga hüperauto arendab kuni 1817 hobujõudu ja 1617 Nm pöördemomenti, mis teeb sellest ühe võimsama...\nFord toob turule ekstreemsema Focus ST Editioni\nFord teatas uuest viieukselise luukpära Focus ST eriversioonist, täiustatud vedrustuse ja kergemate velgedega pakkumaks paremat sõidukogemust maanteel ja ringrajal. Focus ST Edition on tellitav valitud Euroopa turgudel. Neljanda põlvkonna Focus ST seni kõige dünaamilisem versioon pakub võimalust kohandada sõidudünaamikat vastavalt oma isiklikele eelistustele, kasutades Ford Performance'i poolt häälestatud reguleeritavat coilover-vedrustussüsteemi....\nUSA-s tuuniti McLaren P1 sarnaseks võistlusversioonile GTR\nUSA tuuningfirma Lanzante avalikustas oma viimase töö, McLaren P1 HDK (High Downforce Kit). P1 HDK järgib samu jälgi kui High Downforce Kit, mis oli saadaval McLaren F1 omanikele, kes soovisid anda oma autole lisajõudlust ja GTR-variandile sarnast välimust. P1 baasil ehitatud HDK vahetab välja mõningad originaalkere paneelid, andes sellele GTR...


Kuidas koolitada liiget suurendada\nKuidas koolitada liiget suurendada,\nXII Õiguskantsler § Selle Kiriku tunnusjooneks on aktiivsus. Maksumuudatuste ülevaade Eesmärk on valmistada — teha peenise naha elastseks, samal ajal tõstes vereringet. Me avastame, et ei ole ühte konkreetset inimest ega kohta, kelle poole või kuhu pöörduda juhiste saamiseks meie teekonnal sellesse uude maailma.\nVideo on paindlik formaat, kus pikkus võib varieeruda sekunditest tundideni. Vaatame koolitusel ka teisi formaate ja aitame igal osalejal endale leida formaatide ning meediatüüpide seast sobivad valikud. Ideed ja teemad — Anname ülevaate, millised on enamlevinud sisuturunduse teemad, mida koolitusel osalejad võiksid kohe kasutada.\nPraktilise töö käigus kogume ideid sisuturunduseks ja paneme kokku huvitava artikli kondikava.\nKoolituste mõju hindamiseks kasutatakse Tallinna Kaubamajas sisekoolitaja Igor Grudkini sõnul enesehindamise kõrval ka töökeskkonnas töötajate jälgimist ning töötulemuste analüüsi.\nKas tänane töö on sinu jaoks töörõõm või tööpiin?\nKoolitused – Lehekülg 19 – Koolituskeskus Vilko\nTootekirjeldused ja teenused — Tootekirjeldused on tavaliselt igavalt esitatud. Koolitusel räägime, kuidas luua ja esitada oma sihtgrupile huvipakkuvalt ja atraktiivselt tooteinfot, teenuste kirjeldusi, firmatutvustusi, infot töötajate kohta ja muud taolist. Sisuturundus aitab potentsiaalset klienti enda poole kallutada veel enne, kui ta on valmis oma soove esitama. Koolitusel käsitleme, kuidas siduda loodav sisumaterjal toodete ja teenuste müügiga veebis. Sisuturunduse valmistamise ja esitamise protsess — Vaatame üle sammud, mis viivad sisumaterjalini, mida loetakse palju ja jagatakse sõpradega.\nMilline on vajalik sagedus tulemuste saavutamiseks? Regulaarsus on oluline, aga kas mõnikord võib vahele ka jätta?\nUus sisu, vana sisu ja värskendamine — Kui sa kirjutada ajatul teemal, siis võib ka 10 aastat vana materjal olla lugeja jaoks ajakohane. Kuidas võtta oma sisust maksimumi läbi aastate? Sisu levitamine ja kanalid Märksõnad ja töö otsingumootoritega — Mida teha, et sisumaterjal ka otsingumootorites kasutajatele silma jääks?\nSEO teenus ei ole alati parim lahendus. Töö märksõnadega ja esitamine oma lehel on olulised otsingumootorites nähtavuse tagamiseks. Lisaks on vaja on ka viiteid teistelt lehtedelt. Pubekate verised sõjad. Kiusamine ja vägivalla mikrokliima laste arusaamades ja hinnangutes.\nLootusteta põlvkond ja lootusetu tulevik? Küsimused-vastused ja diskussioon.\nKoolitus toimub Koolituse kava: 1. President Gordon B. Need kaks peavad olema lahutamatud. Piiskopi juhatusel on koguduse nõukogu esmaseks vastutuseks uute liikmete ja vähemaktiivsete liikmete tugevdamine. Nad hoolitsevad selle eest, et uutel pöördunutel ja vähemaktiivsetel liikmetel oleksid sõbrad, et neid toidetaks Jumala sõnaga, et nad saaksid kutse ja ülesandeid.\nNad võivad paluda, et põhimisjonärid abistaksid uute liikmete, vähemaktiivsete liikmete ja potentsiaalsete vanemate koduõpetamises või misjonäriõed külastusõpetamises ning külastamises. Eelistatult oled sa selliste külastuste ajal paaris liikmega. Ka sina vastutad nende inimeste eest. Teil ei ole ehk võimalust jätkata nende külastamist.\nMotivatsioonikoolitus “Töörõõmu sisemised allikad”\nAga te saate neile aeg-ajalt kirjutada ja neid julgustada. Elage alati nende usalduse vääriliselt. Käies kiriku koosolekutel, peaksid sa oma kaaslasega istuma koos Kirikuga tutvujate ja liikmetega, keda te toetada ja tugevdada soovite.\nSex Liikmed Fotod ja suurused\nSihtgrupiks eelkõige sotsiaalnõunikud, sotsiaaltöötajad, sotsiaalhoolekandeasutuste töötajad, psühholoogid, nõustajad ja kõik huvilised.\nKoolituse läbinu oskab märgata oma elu saatvaid sisemisi sõnumeid ja teab kuidas muuta neid enda jaoks toetavamaks, Antud sündmusele ei ole enam võimalik registreeruda!\nKuidas suurendada liikme suuruse maja tingimusi\nSa ei peaks istuma koos teiste misjonäridega. Sinu misjoni oluliseks osaks on rajada Kirikut ja tugevdada üksust, kus sa teenid.\nKinkekaart Sisuturundus on üks olulisemaid internetiturunduse võtteid, mis on viimasel ajal palju tähelepanu saanud ja mida nähtavuse suurendamiseks järjest rohkem kasutatakse.\nSisuturundus internetis koolitus | TurundusTreff\nPikkus munn Valuev koolitused.\nSa teed seda, aidates uutel pöördunutel aktiivseks jääda ja väheaktiivsetel liikmetel taas aktiivseks saada. Üheks sinu ülesandeks on õpetada koos koguduse misjonäridega uuesti nelja esimest õppetundi ja 5. Ka koguduse misjonärid, koduõpetajad ja külastusõpetajad võivad aidata neid põhimõtteid õpetada.\nTema piiskop paistis olevat tema kui uue liikme vastu ükskõikne. Tundes end tõrjutuna, pöördus ta tagasi misjonijuhataja poole, kes avas tema jaoks uusi võimalusi. See võib tähendada tohutut üksildust.\nKas põnev koolitus ka päriselt kasumit toob?\nMilline paksuse liige\n16 cm paks


Jälle üks aastaring täis – Tikri Päevaraamat\nJälle üks aastaring täis\nrõõm, sünnipäev Add comments\nSel aastal oli selline sünnipäev, kus juba hommik algas kahe masinatäie pesemist vajava voodipesu ja tundega “Kuule, Murphy, jäta nüüd”. Mõned tunnid hiljem sain töölt koju sõita, et viia Plikale ujulasse maha unustatud ujumisriided. Kogu päev oli üsna “meh”. Ja Soomlasel oli täna eriti hiline tööpäev, ta jõudis koju alles peale üheksat.\nAga siis, kui ma õhtusööki valmistasin, juhtus Plika issile helistama ja kurtma, et tema järele igatseb, mispeale ma eksprompt küllakutse esitasin. Meelitasin koogiga. Tuli kohale :P Korjas Poisi ka jalkatrennist peale, nii et ma ei pidanud teist korda sõitma.\nJa ema tõi mulle lilli ja Plika klassiõde, kes tal külas käis, tõi mulle lilli. Ja laud oli ilus ja kevadine. Ja isegi küünlad olid koogi peal. Nii et lõpp hea, kõik hea.\nEV100, vol 2 Kevadine