Kommentaarid: Savisaar: kapo rahakoer hakkas Hundisilmal minu koerte sööki sööma\nSavisaar: kapo rahakoer hakkas Hundisilmal minu koerte sööki sööma\n22. jaanuar 2016 15:07\non see ikka kindel, et KAPO koer oli? äkki ei jätkunud tal külalistele suppi ja keegi väga näljane pani koeratoidu pintslisse?\nKarm/ 26. jaanuar 2016 01:38\nOled ikka kindel et see yldse koera s66k oli ;)\nJärelikult/ 22. jaanuar 2016 12:43\noli hea ja kallis koeratoit! Tubli Edgar,et hoolitsed hästi koerte eest.\nno/ 22. jaanuar 2016 10:20\nneed ''5000'' inimest olid ju peamised ''isakest'' jumaldavad penskarid ja lasnamäelased\n22. jaanuar 2016 08:22\nHAHAHAHAHAHAHAHAHA, päeva uudis missugune , HAHAHAHAHA !!!!\nArvamus/ 22. jaanuar 2016 08:17\nKas on mõistlik kiskuda poliitilisse kemplemisse õiguskaitseorganeid.\nÕige/ 22. jaanuar 2016 14:16\nPoliitikud on meil ju nii ausad inimesed, mitte nagu lihtrahva kõnts.\ndub/ 22. jaanuar 2016 07:43\nPolitsei hoiab koeratoitu kokku ,Vaherike saab veel paremad klapid osta.\nmis te haugute,/ 22. jaanuar 2016 07:29\ntundke parem õndsust teerulli all lebamisest.\nMillistest koertest on jutt?/ 22. jaanuar 2016 07:04\nToobal,Laasi,Kutser,Sharik,Bim...?Mismoodi söögiprobleem lahenes?\nKarm/ 22. jaanuar 2016 03:53\nOh seda vaest savisaart kyll .Egas siin ei ole midagi muud teha ,kui kutsal k@pad raudu panna ja vangi :( . Ja peab savile maksma kinni kutsade s66gi.\ntibu/ 22. jaanuar 2016 01:04\nno on alles imelik inimene...igal võimalikul juhul püüab ta"pildil" olla ja kõike, mis pole Tallinn, mustata....\nMimoos/ 22. jaanuar 2016 01:59\nIsegi koer saab oma matsu!\nto hoolimata/ 22. jaanuar 2016 00:34\nKehtibki, kuid töölt kôrvaldamise tôkendit kasutatakse kohtu poolt kindlatel alustel. Papi ju jonnib ja pole selle tôkendiga sugugi rahul. Kas seadused talle ei kehtigi? Kohut ennast pole veel toimunud. Kahtlustatav on siiski praeguseni kahtlustatav. Tema lärmab rahva toetusest, aga antud kriminaalsüüdistused on selgelt lahus talle antud häälte arvust ja need ei puutu asjasse. Keegi pole öelnud enne kohtuotsust, et ta on süüdimôistetud. Kuskohast selline ebakompetentne jutt?\nHoolimata/ 22. jaanuar 2016 00:14\n...sellest,kas Hr. Savisaar on milleski sùùdi vòi mitte, peaks Eestis kehtima sùùtuse presumptstsioon. Maakeeli vasikatele - keegi pole sùùdi seni,kuni pole JÒUSTUNUD sùùdimòistev otsus... 🐴\nmina ei môista/ 21. jaanuar 2016 23:52\nKuidas savisaarele ja tema 5000 lahtiste uste osalejatele vastu astuti? Oli ju päev, keegi kedagi kohale minema ei keelitanud, riitused said peetud, supp söödud ja kingitused vastu vôetud. Kuidas astuti üle piiri? Tegi ta ju mis tahtis, keegi ei keelanud ega käskinud.\n****/ 21. jaanuar 2016 23:51\nMeenub karikatuur, kus pistisekoer end ärevalt tunneb kui tuul linnavalitsuse poolt puhub.\n****/ 21. jaanuar 2016 23:50\nMeenub karikatuur, kus pistisekoer tunneb imelikku ärevust kui tuul linnavalitsuse poolt puhub.\ntoo horror/ 21. jaanuar 2016 23:45\nKui savisaar oma kinokanalil tuleb koerajutuga lagedale, siis tähtis jah. Seesama koer leidis ju raha ja tänu koerale savikas ametist prii. Ja koer ei olnud isiklik tuttav, see on halenaljakas. Sellel mehel logiseb kôvasti. Mitte ainult jalg.\nA.H./ 21. jaanuar 2016 23:44\nSiis oleks põhjust ju koeramolli sissepühitseda. Saaks järjekordse tsirkuse etenduse.;)\nkoer arvas, et toit/ 21. jaanuar 2016 23:35\nOn varastatud ja pani nahka vôôra vara.\nkuna koer ei / 21. jaanuar 2016 23:34\nOlnuk kesik ja savisaare isiklik tuttav, pani koer toime kuriteo, kuna leidis huntide koeratoidu kausi ja pistis savisaare toidunatukese nahka! Aga seesama koer leidis rahapaja ja reetis lahke majaperemehe. Varsti kuuleme, kuidas savisaar 5000 inimesele supipakkumise tôttu nälgas on. Kalliks läks too palagan. Ja kuuleme sel juhul, kui linnapea enam pukki ei naase, kuna ei lasta. Uut rahapada enam ei teki.\nKas savisaar koerale öelda ei saanud, et ei tohi minu kausikesest putru vôtta? Soome keelt ei môistagi meie teaduste ja muude oskuste kandidaat?\nHorros/ 21. jaanuar 2016 23:25\nSuts imelik, er rõhutatakse ta ütlemistes seda koera. Oli see kõige olulisem sõnum?\nPS. Kuigi natuke mage küll, et tuua jutuajamises üks koer esile ja mainida, et too oli näljane. Madal ja väiklane.\nhm,kui kena,et relvastatud ja maskides mehed/ 21. jaanuar 2016 23:23\nkoos koeraga olid korda loomas vanemaealise ja ühe jalaga natsionalistist eestlase kodus. Sel korral ei saa süüdistada vene soldatit.\nHuvitav lugu tegelikult.\njajah/ 21. jaanuar 2016 23:10\nnoh, ilmselgelt yritas mister savisaar pontule altkaemaksu anda:):):). toiduga ara osta, et ta peale mao tais mugimist enam raha ei viitsiks taga ajada:D:D\nsee Savisaar ei ole MISTER.ta on tühipaljas eestlane/ 21. jaanuar 2016 23:25\nMister on Ilves,teie aus jänki. Tema näitas korralikult,kuidas ameeriklased eestlastesse suhtuvad.\nMilliseks koduloomaks eestlast peavad.\nJobu/ 21. jaanuar 2016 23:09\nKas koer sai aru, et toit on raha eest ostetud?\non mis ta on/ 21. jaanuar 2016 23:04\naga selle jutu peale hakkab küll vanainimesest kahju\nvana Juhan/ 21. jaanuar 2016 22:54\nju siis rahakoer haistis toidus tugevat rahalõhna . Kui juba sularaha lademes leiti,jagus seda ka koerakaussi. Ja vana kombe kohaselt pakutakse külalisele ikka süüa-juua Ju siis savika muki on hea kasvatusega ja pakkus Soome sõbrale eesti rammusat siga. Kas vanaperemees sama lahke oli,sellest õukonna kirjatsurad vaikivad.\nju siis/ 22. jaanuar 2016 14:20\nrahapatakad olid koera toidu alla peidetud, tuli tee vabaks teha?\noot, oot/ 21. jaanuar 2016 22:47\nLahtiste uste päev oli selle jutu järgi siis planeeritud toetusaktsioon, mitte sôprade küllakutsumine. No edik on salakaval tegelane. Tema ei olnud koeraga isiklikult tuttav? Kuidas selle vaimse tervisega prillikivil lood on?\nsavisaar/ 21. jaanuar 2016 22:36\nTahab koerad kah tülli ajada. Ikkagi poliitiline vôitlus käimas.\nasi siis kutsusid toita/ 21. jaanuar 2016 22:32\nTallna rahvale jagas kartulit, koerad tegid tööd. Oli siis papil kahju koertele toitu lubada, kui oma hundisilma hundid maiustasid? Esitanud kapole kohe arve! Mis ta enam jaurab.\nRahakoer/ 21. jaanuar 2016 22:29\nomandas võõrast vara. Vangi panna. Savisaare peni sai hingelise trauma ja pärast seda on kuulda haukudes kõnehäiret. Vasak silm natuke tõmbleb ka.\n21. jaanuar 2016 22:20\nKapo koer võttis altkäemaksu!!! Joheselt töölt vallandada ja paariks aastaks vangi panna altkäemaksu võtmise eest!!!\nNäe/ 22. jaanuar 2016 01:38\nkapo on käinud ja miinuse pannud\n22. jaanuar 2016 08:24\nmitte ei näe, ei tööta kapo aga miinuse saad ikka, irw\ntegelikult/ 21. jaanuar 2016 22:19\needu muki andis kapo mukile pistist !\nOh jah/ 21. jaanuar 2016 21:58\nVana mehe õhtujutud.\nVenus ja Viagra/ 21. jaanuar 2016 22:53\nSavisaare lemmiktüdrukute kontaktid võeti ka kaasa. Ja Siret mehkeldab noorte kitsedega. Prillikivi tuhmub.\nHuh/ 21. jaanuar 2016 21:48\nJätke vana inimene lõpuks ometi rahule, kaua te surute teda võltskiituse ja komplimentidega kilbile! Oleks juba ammu aeg lasta tal pühenduda iseendale, rahule, pensioni-ea nautimisele!\nrahakoer/ 21. jaanuar 2016 22:35\nKes tal keelab? Nautigu ennast ja oma pensioni-iga! Aga ei- ikka vaja oma seniilsust igal pool demonstreerida. Ju tema koeratoidul oli nii tugev raha hais küljes, et rahakoer selle nahka pani.\nHuh/ 22. jaanuar 2016 07:41\nEks sõbrad Keskerakonnast teavad, mis juhtub, kui Savisaar pensionile läheb...


Suunakood 282 / +258282 / 00258282 / 011258282, Mosambiik\nSuunakood 282 (+258282 / 00258282 / 011258282)\nSuunakood: 282 (+258 282)\nEesliide 282 on Xai-Xai suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 4444404 ja suunakoodi 282 jaoks tuleb valida number 282 4444404. Xai-Xai asub Mosambiik.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4444404, suunakoodi 282 (Xai-Xai) ja Riigi suunakood 00258 jaoks tuleb valida number 00258 282 4444404. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 282.\nKui te ei asu Mosambiik ja soovite helistada inimesele Xai-Xai, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Mosambiik Riigi suunakood on +258 (00258), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Xai-Xai, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +258 282. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4444404, suunakoodi 282 (Xai-Xai) ja Riigi suunakood 00258 jaoks tuleb valida number 00258 282 4444404.


Cafepressis Online poe tegemisest lähemalt ja ports äriideid – Tagasi Eestis\nRahablogi Cafepressis Online poe tegemisest lähemalt ja ports äriideid\nCafepressis Online poe tegemisest lähemalt ja ports äriideid\nSeptember 9, 2015 ethelkxxk 2 Comments\nEile kirjutasin juba korra, et Cafepressis on imelihtne endale Online poodi teha ning vehkisin kahe lingiga, mis tegelt eriti poe moodi välje ei näinud.\nTäna võtsin nõuks pisut rohkem vaeva näha ja valmis Beebi Butiik. Kogu tootevalikuka olen mässanud täna vaid pool tööpäeva – ja kui maha arvata see aeg mis ma töö juures ettevõtte klientidega tegelesin siis veel vähem. Seega olen ma esialgse tulemusega täitsa rahul.\nNagu eelmise postituse all ka kommenteeriti, siis jah neid võimalusi kuidas endale Online Poodi teha on veebiavarustes veelgi aga enamuste nende puhul tekibki see küsimus, et ok Pood poeks aga tootevalik?\nVot, mina olen suht laisk ses osas, et ei viitsi väga hakata mässama pakendamise, postitamise, klienditeenindamise, vastutamise ja mille kõigega veel.\nJah ma saan, aru, et nii teenib rohkem raha, aga sellisel juhul pean ma palkama korraliku meeskonna endale appi kui ma näiteks ise ringi reisida otsustan.\nNo vot Cafepressiga on asi lihtsam – tootevalik on nende poolt. Toodetele on vaja lihtsalt sinu disaini. Ka postitamise, pakendamis ja klienditeenindamisega tegelevad nemad. Sina vastutad pmst disaini ja turunduse eest.\nJah turundada tuleb oma poodi ise!\nKui aga klient on sinu poe Cafepresss üles leidnud ja toote välja valinud, siis kõige edasisega jaurab juba Cafepressi meeskond. Jah see tähendab, et sinu kasum on vaid mõned dollarid tootest. Vaikevalikuna oli T-särkide puhul näiteks minu kasumiks pandud 5 dollarit. Vot selle vaikevaliku kasumi muutsin mina enamus toodete puhul ära 1le dollarile. Mõne pool jätsin 2 dollarit.\nNo mulle tundus lihtsalt, et 5 dollarilise kasumimarginaaliga on toodete hind nii rõlgelt kallis, et keegi ei ostaks 🙂\nMa ei oleks vastu ka teenimast vaid 20 senti müügist kui see tähendaks vaid rohkem müüki!\nEsialgu mulle tundus, et erinevaid disaine poodi laadida on pea võimatu – aga ei ole. Lae kujundused meediakorvi, see järel vali tooted ning toote redigeerimise valikust saab meediakorvist kujunduse laadida.\nTooteid saab grupeerida nii disaini kui toote klasside järgi ning igale alagrupile saab kujundada oma päise.\nJah need “Templated” on suht rõvedad seal, seega läksin mina seda teed, et põhi võimalikult lihtne ning pigem redigeerin alagruppide välimusi. Praegu paigutasin esilehele Poiste ning Tüdrukute toodete grupid.\nJa nüüd pole muud kui kujundama ja turundama!\nMina eelistan isegi tekstipõhised disainid teha Photoshopis ja need siis läbipaistva PNG failina meediakorvi saata, kuid Cafepressis on olemas programmi siseselt ka võimalus tooteid disainida elementaarsete pildikeste ning tekstidega.\nKusjuures Cafepressi kujundusliideses välja pakutud fondid on päris lahedad.\nühe ideena kujunduste osas on mul plaan kasutada abikaasa käekirja. 🙂 Just – lähen ostan talle laupäeval bloki paberit ja markerid ning panen maalima 🙂 Araabia tähti noh (ta teeb neid väga kenasti :)- yup, ma mõtlen Araabiakeelsetele islamiusulistele klientidele… Et igasugused soovid, kaitsvad palved jne…… Need lähevad eraldi – niiet väikeste poiste ja väikeste tüdrukute alagruppide alla tekib mingi hetk ka alagrupp “Islamic”\nJa siis veel alagrupp “Names” – võta aga tähestiku ette ja hakkan tulistama poppe Ameerika poiste ja t2drukute nimesid….\nNiiet, kel vähegi viitsimist nokitseda siis proovige!\nMüüge näiteks naljakate siltidega tasse, märkmike, külmkapi magneteid, pesu, T-särke, dushikardinaid, voodipesu….. Vot, terve ports äri ideid :\nTagged cafepress netis rikkaks online pood\nTee omale ise online pood\n2 thoughts on “Cafepressis Online poe tegemisest lähemalt ja ports äriideid”\nTegin Cafepressi poe endale juba mitu aastat tagasi. http://www.cafepress.com/profile/54708436 Mingit turundamist pole edendanud ega ole sellega üldse tegelenudki. Bestselleriks on osutunud see disain: http://www.cafepress.com/dd/64187852 Seda t-särki on ostetud juba vist kolm või neli tükki! – 😉\nOh, väga tubli 🙂 Aga kujuta nüüd ette kui su poel oleks Inglisekeelne facebooki leht, mis aeg ajalt uusi disaine näitaks jne. Ehk hakkab müük isegi veel paremini minema?\nMa ise pole ka veel eriliselt turundama hakanud. Oma Inglisekeelsesse lasteblogisse panin “nunnu” banneri, et blogilugejad lapsevanemad võiks hoopis internetis (st minu poest) oma võsukestele riideid osta 🙂 Aga ma tegin seda suht alles täna – niiet eks näis 🙂


No Bananas: Nr1\nOLEN NR 1\nOlen nr 1 müüja!\nOlen parim tervislike ja värskete marjade müüja!\n1. Olen uhke, et töötan organisatsioonis No Bananas.\nMinust sõltub kliendi rahulolu, ettevõtte edu ja ka minu palk. Tunnen väga hästi meie tooteid ja tagan selle, et meie ostja jääb ostukogemusega rahule, tuleb meie juurest jälle marju ostma ning soovitab meid ka oma perele ja sõpradele. Olen oma tööandjale lojaalne ja austan tööandja vara.\n2. Olen särav ja viisakas, hoian enda ümber korda.\nTööpäeva jooksul veendun, et minu välimus on enam kui lihtsalt korrektne: kannan alati puhast tööriietust ja nimesilti. Tean, et igapäevane viisakus koos meeldiva naeratusega on hea teeninduse juures kõige olulisem. Tervitan klienti ning jätan hüvasti, kasutan sõnu tänan ja palun. Vastutan oma töökoha hea väljanägemise eest: kontrollin kauba väljapanekut, letti ja hinnasilte terve päeva jooksul ning hoian puhtust. Tööajal on minu prioriteediks vaid töö.\n3. Olen initsiatiivikas.\nOlen teenindajana hakkaja ja võtan iseseisvalt otsuseid vastu. Puuduste märkamine on minu töös oluline – võtan vastutuse, et oma tööd ja ettevõtte tööd igapäevaselt parendada. Leian uusi lahendusi leti- ja tootepaigutuses ning kliendikontaktide loomisel. Lähenen klientidele individuaalselt, julgen esitada tooteargumente uuenduslikult. Tean, et minu aus tagasiside on ettevõtte juhtkonnale vajalik ja sellega arvestatakse.\n4. Olen heatujuline ja avatud.\nMinu tööpäev algab ja lõppeb hea tujuga. Kuigi töö võib aeg-ajalt olla rutiinne, saan hakkama, sest olen oma alal täpne ja kiire. Olen klientidega suhtlemisel aktiivne ja rõõmsameelne. Ma ei lase päeva jooksul tujul langeda.\n5. Tahan, et igaüks tunneks meie marjade magusat maitset.\nMärkan marjaletist möödujat ja kutsun ta marju maitsma. Iga müügiletist mööduja on meie potentsiaalne klient. Suhtlen kliendiga julgelt ja kindlalt, jään igas olukorras viisakaks.\n6. Tahan olla parim!\nOlen ambitsioonikas müüja. Kasutan teadlikult müügitöö nippe ja olen kliendiga suheldes loov – tahan jõuda kliendi südamesse. Lisaks kohustuslikule müügiprotsessile pakun kliendile ka teisi tooteid maitsta. Ma tean meie tooteid, olen ettevõtte üle uhke ning näitan seda välja.\nPeterburi tee 88A, 11415 Tallinn, Estonia | Tel: +372 5340 1960 | E-mail: eat@nobananas.eu


Kas keisrilõige muudab geenide avaldumismustrit? - Meditsiiniuudised\nKeisrilõikega sündinud lapsed haigestuvad suurema tõenäosusega astmasse ja suhkurtõppe. Miks see nii on, pole seni osatud põhjendada. Nüüd näitasid Rootsi Karolinska instituudi teadlased, et keisrilõikega sündimine muudab vastsündinu tüvirakkudes geenide tööd, vahendab Novaator.\nPraegu pole selge, kas muutused on ajutised või jäävad püsima kogu eluks.


Firmast - Marcopol\nMarcopol on Euroopa juhtiv laias valikus poltide ja kruvide tootja ning kõige mitmekesisema kinnitusdetailide, ehituskemikaalide ja paigaldustehnika tootevaliku turustaja paljudele tööstusharudele .\nLisaks tootepakkumisele pakub ettevõte mitmeid logistikalahendusi. Marcopol pakub ka ulatuslikku lisateenuste paketti, võttes arvesse kliendi konkreetseid vajadusi, sealhulgas märgistamist, pakendamist või spetsiaalsete kattekihtide paigaldamist.\nTänu arenenud kontrollmeetoditele vastavad Marcopoli tooted kõigile kvaliteedinõuetele ja neil on vajalikud Euroopa sertifikaadid. Marcopol toetab kliente nende lõplike hankekulude optimeerimisel. Juba 36 aastat on kliendi rahulolu olnud ettevõtte peamine eesmärk. Marcopol on kaubamärk, mis ühendab.\n1985 Ettevõtluse algus\n1990 Kruvitootmisettevõtete rajamine\n1992 Ekspordiosakonna asutamine\n1996 Tootmishalli ja kõrge ladu laiendus\n2000 Tööl on üle 300 töötaja\n2002 Laevahoone laiendamine\n2007 Esimese välisfiliaali avamine Leedus\n2010 Kontori avamine Eestis\n2011 Filiaali avamine Venemaal Kaliningradis\n2012 Titanium Pro kaubamärgi asutamine\n2015 Kõrglao laiendus\n2016 SSI SCHAFERi logistikaliini juurutamine\n2018 500 töötajat, 12 müügiesindust Poolas, ekspordivad rohkem kui 40 riiki\n2019 WMS PRO Qguari logistikasüsteemi juurutamine\n2019 Uus Marcopoli logo ja uued pakendid\n2019 Premium-liini Marcopol Plus turule toomine\n2019 Praktiku kaubamärgi asutamine\n2020 Aasta ehitusbränd 2020\nÜhendame tootmisprotsessis 36-aastase kogemuse kaasaegsete tehnoloogiatega. Meil on kaks oma tootmistehast Chwaszczynos ja Kartoszynis. Meie tootepakkumine sisaldab standard- ja spetsiaalseid kruvisid, polte, tihvte, tüübleid ja neete.\nToodame isegi lühikesi kinnitusdetailide ja mittestandardsete toodete seeriaid, et võimalikult vastu tulla klientide vajadustele. Meie spetsialistide meeskond pakub klientidele tuge optimaalsete lahenduste valimisel. Meie tootmise tugevuseks on kiirus ja paindlikkus tellimuste täitmisel.\nMeie ettevõtte arengustrateegia üks olulisemaid elemente on kaasaegsete logistiliste lahenduste juurutamine ja tarnete järjepidevuse tagamine. Meie prioriteet on tellimuste igakülgne täitmine, lühike tarneaeg ja transpordi ohutus.\nMeie kõrgeriiulitega laos on pidevalt saadaval 30 000 toodet. Üle 80% meie tellimustest jõuab klientideni 24 tunni jooksul. Saadetised realiseeritakse paki- ja kaubaaluste süsteemis kahekordse kontrolliga nende väljumisel.\nMitmeaastane kogemus tootmisettevõtetega kandis vilja Idea konsignatsiooniladude juurutamisega – lahendus, mis kindlustab kliendi kontoris toote varud, tagab optimaalse sortimendi kättesaadavuse, optimeerib kulusid ja hõlbustab varude haldamist.\nHoolitsedes kvaliteedi ja keskkonna eest\nEttevõtte strateegia oluline aspekt on kvaliteedi tagamine ja jätkusuutlik tegutsemine, austades seadustes sätestatud keskkonnatingimusi ja järgides ettevõtte sotsiaalse vastutuse põhimõtteid.\nMeie standardite kinnituseks on alates 2002. aastast rakendatud kvaliteedijuhtimissüsteem, mis vastab standardile ISO 9001: 2015.\nMeil on ISO 14001:2015 vastav keskkonnajuhtimissüsteem ning ISO 45001:2018 nõuetele vastav töötervishoiu ja tööohutuse juhtimissüsteem.\nHoolitseme enda ja teiste eest\nMeie tegevuse algusest oleme olnud seotud erinevate sotsiaalkampaaniatega. Aitame arvukaid mittetulundusühinguid, fonde, haiglaid ja hooldekodusid.\nMarcopol on ka paljude Pomorze vojevoodkonna haiglates lastele mõeldud kultuuriürituste ja etenduste sponsor. Andsime rahalist toetust ka Widold Gombrowiczi nimelisele Linnateatrile Gdynias, Orłowas. Widold Gombrowiczi , Gdynias, Orłowas. Sponsoreerime ka spordiüritusi sh jooksu, atsavõistlusi ja jalgpallimänge. Hiljuti sai meie hoolealuseks Gdański loomaaia elevandiproua Wiki.\nOleme toetanud järgmisi fonde ja asutusi:\nOTOZ Animals Lastekodu Bielkówkos;\nmerehaigla PCK Gdynias jõulukampaania\nfond Fundacja na rzecz Pomocy Dzieciom z Grodzieńszczyzny;\nfond Fundacja Pomocy Szkołom Polskim na Wschodzie;\nfond Fundacja Tara – Pierwsze w Polsce schronisko dla koni;\nMeie töö vundamendiks on ühiselt välja töötatud väärtused\nIgapäevases töös toetame end lisaks väljatöötatud väärtuste süsteemile ka eetikakoodeksiga.\nVastutus töötan nii, nagu töötaksin enda jaoks.\nSuhted austan kõiki võrdselt.\nPühendumus nõuan eelkõige endalt.


Araucanía suunakood on 45. FFiktiivse telefoninumbri 1234496 ja suunakoodi 45 jaoks tuleb valida number 45 1234496. Araucanía asub Tšiili.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1234496, suunakoodi 45 (Araucanía) ja Riigi suunakood 0056 jaoks tuleb valida number 0056 45 1234496. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 45.\nKui te ei asu Tšiili ja soovite helistada inimesele Araucanía, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Tšiili Riigi suunakood on +56 (0056), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Araucanía, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +56 45. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1234496, suunakoodi 45 (Araucanía) ja Riigi suunakood 0056 jaoks tuleb valida number 0056 45 1234496.


Veinitee. Siit tagasiteed ei ole | Eesti Maitsed\nHalb suusailm on Eestis konkurentsitult valitsev ilm. Erinevalt päikesest ei pane see inimesi hordide viisi liikuma. Pigem vastupidi. Teeb nõutuks. Mida teha või kuhu minna?\nKui nõutus on kallal, eks siis anname nõu. Minge Veiniteele! Saate tuju rõõmsaks ja ilm ning isegi aastaaeg ei ole üldse olulised.\nViimase kahe-kolme aasta jooksul on Eesti jook teinud imelise arengu. Veinitee talud peegeldavad seda ehedalt. Kunagisest kindlalt magusa ja kindlalt kummalise maitsega kääritised ei ole enam hobiks külahulludele, vaid juba kollektsioneerimiseks parematele restoranidele (mitte ainult Eestis) ja teadlikumatele gurmaanidele. Veini kääritatakse Eestis millest iganes. Järjest rohkem ka sellest ainsast õigest – viinamarjast.\nPakume sissejuhatuseks välja viis sõltuvust tekitavat veinitalu. Kui olete nendes ära käinud, siis tagasiteed enam ei ole. Tahate muudkui edasi, ikka järgmistesse ja järgmistesse taludesse.\nSee oleks teadlik valik kõige esimeseks külastuseks Veiniteel. Võib julgelt öelda, et villa perenaine Tiina Kuuler oli see, kes kohalike marjade kääritamise külahullude tegevusest noobli veinivalmistamise staatusesse viis. Korraldas ülemaalisi koduveini konkursse, et tegijad ise hakkaksid uskuma – kääritamine on jändamist väärt. Ja arendas enda tegevuse garaažipruulimisest ehtsaks maavillaks, niisuguseks ehedalt eestimaavillaseks!\nVeinivilla – Valgejõe talu, Valgejõe küla, Kuusalu vald\nVahe külahullu ja geeniuse vahel võib olla olematu! Ei usu? Saate selles veenduda Saaremaal Idea Farmis. Õigemat nime sellele asutusele panna oleks võimatu. Külalist võtab siin vastu sõna otseses mõttes farmitäis ideesid. Edasine sõltub külalisest endast. Vähem maitsetega kokku puutunud inimene võib ka arusaamatult õlgu kehitada. Kogu maailma näinud rootslasest restoranikriitikul oli pisar silmas. Tema meelest peaks Rene Redzepi koos kogu Noma laboriga Kopenhaagenist Saaremaale maitsetele kastist väljas lähenemist harjutama tulema.\nÜks on kindel, Maria Kaljuste loob erakordseid maitseid. Hulgi!\nIdea Farm – Kuninguste, Saaremaa vald\nSoomlased võtsid kätte ja näitasid meile isikliku eeskujuga, kuidas vanad ja amortiseerunud talud ennistada kaasaegselt maašikkideks elamisteks ja nendega raha edasi teenida. Seepärast ei maksa imestada, et Eestis asuvat maailma kõige põhjapoolsemat viinamarjaistandust ning veinitalu peab samuti soomlane Peke Eloranta.\nViinamarjade kõrval on ka õunad tema lemmikud. Oma vahuveine on tal külaliste rõõmuks kombeks avada sabraaži-meetodiga. Eestis viinamarjaveini nautimine otse kasvavate väätide kõrval on erakordne elamus. Sellel aastal saab seda nautida veel käesoleval ning järgmisel nädalavahetusel. Sealt edasi – järgmisel suvel.\nMuhu Veinitalu – Lõo talu, Muhu vald, Saare maakond\nSeda tunnet, mis tekib viinamarjaveini juues otse viinapõllu kõrval, saab nautida ka Eesti teises otsas – Murimäel. Siiasaabujad ei usu oma silmi. See ei ole ju mingi Eesti, see on Itaalia! Tõepoolest, Nahajärve kaldal mäekupli harjal asuv maitsmisruum koos külaliskorteri ja glamping-telgiga asuvad piltilusas ümbruses ja esindavad uhiuut elustiili Eestis.\nMurimäe Veinikelder – Truuta küla, Otepää vald, Valgamaa\nPindi Veinitalu ei ole külaliste vastuvõtuks avatud. Aga see ei ole probleem. Talust mitte väga kaugel asub Andri-Peedo kitsefarm koos väikese restoga. Selles restos saab Pindi veine maitsta ja soovi korral kauplusest kaasa osta.\nMiks peab veini veinitalu asemel kitsetalus mekkima? Aga sellepärast, et Pindi veinimeister Kadi Täht peab veel kitsejuustumeistri ametit. Kus mujal, kui ikka Andri-Peedol. Muidugi klapivad sama meistri juustud ja marjaveinid omavahel ideaalselt.\nPindi Veinitalu veinid Andri-Peedo talus – Misso, Võrumaa\nEesti jook peabki Eesti söögiga klappima. See, et igas meie restoranis oleks esinduslik valik Eesti jooke, seisab veel ees. Aga igas Eesti kodus peaksid mõned pudelid erinevaid kohalikke jooke baarikapis küll juba olemas olema. E-riik võimaldab seda, et joogid saavad koju ka siis, kui veiniteed ei ole mahti ette võtta.


Kuidas kirjutada Vabadussõja ajaloost? — Sirp\nLAURI VAHTRE, HELLAR LILL\nJuubeliaastatel 2018–2020 ilmus Vabadussõja ajaloost rõõmustavalt palju käsitlusi ja kogumikke – alates Vabadussõja kentsakatest juhtumistest (Alo Lõhmus, „Lõbus Vabadussõda“) kuni rahvusarhiivi toimetiseni „Vabadussõja mitu palet“ (Tõnu Tannberg, „Vabadussõja mitu palet. Sõda ja ühiskond 1918–1920“), ja muidugi ka uue kaheköitelise Vabadussõja üldkäsitluseni. Sinna vahele mahuvad veel lugemissoovitusena näiteks Mart Laari seikluslikuna kirjutatud „Jõuluriik“ Vabadussõja esimesest 50 päevast ja Reigo Rosenthali selge, elegantne „Kord ja kohus. Eesti sõjaväe juhtkond Vabadussõja-aegses sisepoliitikas“.\nKõik need teosed rikastavad teadmisi ja loodetavasti ka ajaloost arusaamist. Mõistagi ei kirjutata ajalugu kunagi lõpuni valmis, nagu ei leia kunagi ükski lugeja või kriitik ajalooraamatust just nimelt seda ajalugu, mis läheks täpselt kokku tema vaatenurga ja veendumusega toimunust. Järgnevalt mõtiskletakse Vabadussõja ajaloo kirjutamisest nii üldisemalt kui ka ajendatult tänuväärsest kriitikast Eesti sõjamuuseumi toimetiste sarjas selle aasta alguses ilmunud kaheköitelisele Vabadussõja ajaloole (EVA).\nKarsten Brüggemann kirjutas juba tosin aastat tagasi, et Vabadussõja kohta on vaja ka üksikisiku ja sõdurikeskset vaatlust ning kultuurilist uurimust sõjast – sest ühtegi sõda ei peeta ainult lahinguväljal ja ühiskond toetab sõjapidamist nii majanduslikult kui ka moraalselt. Sellise käsitluse eesmärgiks on mineviku sõdade sügavam mõistmine. Kuidas sõda mõjutas ühiskonda? Kuidas mõjutasid sõjas käinud mehed ühiskonda? (Karsten Brüggemann, Ajalooteadus ja Eesti Vabadussõda – uut uurimisperspektiivi otsides. – Ajalooline Ajakiri 2008, nr 3). Sellega saab igati nõus olla. Brüggemann leiab nüüd oma hiljutises kriitilises Vabadussõja ajaloo käsitluses (Sirp 19. VI), et Eesti Vabadussõja ajaloos on käsitlemata jäetud terve hulk teemasid, näiteks Eesti riigi ja ühiskonna areng sõja ajal või ajutise administratsiooni sisseseadmine Vene ja Läti aladel, liiga põgusalt on puudutatud Eesti baltisakslasi, Eesti suhteid Vene valgete ja salapärase Nikolai Ivanoviga, kasutamata on jäetud võimalus tuua sisse uusi teemasid, näiteks meditsiiniõdede tegevus, töö tallides ja garaažides, tööliste olukord, transpordiliinide toimimine ja side, sõdurite meelelahutusvõimalused ja elutingimused Tallinnas ja Narvas. Sõnagagi polevat mainitud ka kõiki sõdureid, kellele anti maad. Etteheited võtab Brüggemann kokku: „Seega, fookus on nihutatud riigi sünnilt Eesti sõjaväe sünnile.“\nNii ongi. Vabadussõja kui terviku mõistmiseks on iga nimetatud teema tähtis. Kuid skaalat ei saa ühe, isegi mitte tervikkäsitluse puhul lõpmatult laiaks ajada. Kirjutades ühe konkreetse sõja ajalugu tuleb põhirõhk asetada siiski sõjategevusele ja sellega vahetult seotud valdkondadele; riigi sünnist aga kirjutada eraldi töö, mis kannab ka vastavat pealkirja.\nEVA koostaja ja autorid on tavalisest üksikasjalisemalt käsitlenud ka lahingutegevusest, selle kavandamisest ja sõjaväe organiseerimisest eemal seisnud valdkondi, nt rahva ja sõdurite meeleolud, Ühistöö tegevus, meditsiinikorraldus, rahvusvaheline taust, rahuläbirääkimised ja kultuurilised ning sõja pärandiga seotud küsimused – need teemad hõlmavad teose mahust u 40%. Ülejäänud 60% aga ei puuduta sugugi üksnes Eesti sõjaväge, vaid ka Punaarmeed (märksa tähelepanelikumalt kui 1930. aastate lõpul avaldatud koguteoses) ja Eesti liitlasi. Vähegi põhjalikum süvenemine kõigisse kõrvalvaldkondadesse oleks proportsioonid hoopis paigast nihutanud, või siis tulnuks kirjutada vähemalt neli köidet, mis oleks lugejahuvi üsna küsitavaks muutnud. Mis ei tähenda seda, et allikate, uurijate ja rahastuse leidmisel poleks sellised uurimused võimalikud ja kasulikud.\nNõutuks teeb etteheide, et rahvusvahelisele kontekstile pole Vabadussõja ajaloos küllalt palju tähelepanu pööratud. Tegelikult on konteksti käsitletud pikalt, sest Vabadussõda polnud mingi eraldiseisev nähtus, vaid üks Esimese maailmasõja jätkusõdadest. Brüggemann ise kasutab terminit „Vene revolutsioonisõjad“, kuid hoopis see on liiga kitsas – Esimese maailmasõja tulemusel ei lagunenud mitte üksnes Vene keisririik, vaid neli impeeriumi, mis kõik põhjustasid järellainetusi. Kõiki neid asjaolusid on EVAs ka mainitud, selgitamaks, miks on vaatluse alla võetud just need ja mitte mõned teised sündmused või miks on millelegi vähem tähelepanu pööratud (nt II, lk 472–474). Väga lihtsustatult öeldes on loo keskmes see sõda, mida Eesti ülemjuhatus ning Eesti sõjaväe ja eesti rahva enamik pidas oma sõjaks. On paratamatu, et sellised piirid jäävad mõnevõrra ähmaseks, kuid need on olemas, nagu see hästi ilmnes näiteks vastakates hoiakutes Krasnaja Gorka operatsiooni suhtes.\nVahel on kriitikuid häirinud ka eelarvamus, mille hajumist nad ise möönavad. Brüggemann kirjutab: „Õnneks pole esitatud väikerahva sõjalise triumfi lugu nii kangelaslikuna, kui seda võinuks karta.“ Erkki Bahovski: „Kui eelloo peatüki järgi võinuks eeldada, et järgneb mingisugune eestlaste heroismist ja vabadusihast pakatav tekst, siis nii ei ole – õnneks! – läinud.“ (Postimees 11. IV) Ka autorid vaidlesid omavahel, kuidas üht või teist sündmust või narratiivi esitleda, kuid olid ühel nõul, et Vabadussõda on nii põnev, ülev ja hämmastav, et pole tarvidust seda ilustada või ebameeldivaid seiku maha vaikida. Kaptenmajor Ott Laanemets ootas aga rohkem meresõjaajalugu – autorid ignoreerivat meresõda ja seetõttu polevat uus Vabadussõja ajalugu täielik ega terviklik. (Postimees 18. IX) Samas tõdeb Laanemets ise, et meresõda pidasid tegelikult britid, ja siin on ka põhjus, miks otsest meresõda puudutatakse EVAs tõesti põgusalt ja peatähelepanu on pööratud laevastiku maaväge toetavale tegevusele. Selle tähtsust nii 1919. aasta alguse vastupealetungil, Landeswehri sõja lõppfaasis ja ka muudes olukordades, samuti mereühenduse pideval lahtihoidmisel, on rõhutatud korduvalt. Kuid tõsiasjaks jääb, et Eesti merevägi ei pidanud maha ühtki klassikalist merelahingut; suurimat edu saavutati võitluses maapealse vaenlasega (dessandid, tulevahetused rannapatareidega). Kas pidanuks pikemalt käsitlema brittide sõda merel? Tegijate arvates mitte selles teoses, sest, nagu äsja öeldud – tollal Ida- ja Kesk-Euroopas toimunud ning üksteisega tihedalt põimunud sõdade rägastikust on paljude teiste kõrval võimalik eristada Eesti Vabadussõda, mis toimus Eesti Vabariigi kaitseks. Loodearmee katse Petrogradi vallutada selle sõja osa ei olnud, samuti ka mitte brittide sõda Läänemere pärast. Kukkus nii välja, et britid olid eestlaste liitlased Vabadussõjas, eestlased omakorda brittide liitlased nende sõjas Läänemere pärast, mida britid pidasid omaenda globaalsete eesmärkide nimel. Sõdades on üldse tüüpiline, et osalised peavad (oma silmis) eri sõdu ja ka nimetavad neid erinevalt.\nKuhu võiks Vabadussõja uurimine edasi liikuda? Nagu on kirjutanud Karsten Brügemann, vajame ka üksikisiku ja sõdurikeskset lähenemist ning kultuurilist uurimust sõjast. Kuidas sõda mõjutas ühiskonda? Kuidas mõjutasid sõjas käinud mehed ühiskonda? Heaks näiteks sõja võimalikust käsitlusviisist on briti ajaloolase Norman Daviese raamat „Euroopa sõjas 1939–1945. Lihtsat võitu pole“, kus esiplaanil pole mitte sõjasündmused, vaid sellega kaasnevad protsessid ja nähtused, nagu sõja mõtestamine ja selle ideoloogiline raamistik, poliitiline kontekst, sõdurid mobilisatsioonist erruminekuni, aga ka langenute mälestamine, tsiviilisikute roll sõja ajal, sõda kunstis, kirjanduses ja ajalookirjutuses. Või siis Catherine Merridale’i „Ivani sõda“, kus Nõukogude Liidu Suurt Isamaasõda vaadeldakse arhetüüpse jalaväelase Ivani silmade läbi.\nMärkigem, et EVAs ongi teadlikult n-ö pehmetele valdkondadele keskmisest enam tähelepanu pööratud. Selles suunas võib muidugi edasi liikuda – välistamata mis tahes muid võimalusi – , kuid selle juures tuleb algusest peale silmas pidada käsitluse fragmenteerumise ohtu. Võib uurida eraldi hobusemoona vedu, tööd garaažides ja halastajaõdede pingutusi, koguni sõdurite unenägusid, ent selleks, et see lugejale midagi ütleks, tuleks leida ka viis, kuidas kõiki neid teemasid ühe nimetaja alla viia ja sidusaks jutustuseks köita – juhul kui mõelda mõne tulevase uue üldkäsitluse peale. Usutavasti saab sellel uurimusel olema ka teistsugune pealkiri.\nKuid Brügemanni osutusega „Meil puudub endiselt kõikehõlmav ja teaduslik ajalugu, kus hinnataks toimunut kotkaperspektiivist, vaadeldakse kõiki sõjas osalenuid samaaegselt, kuid heidetakse ühtlasi pilk kõigile neile ka konnaperspektiivist“ on raske midagi peale hakata. Nagu ükski maakaart ei saa olla mõõtkavas 1 : 1, ei saa ka ajalugu olla kõikehõlmav ja lõplik. Vaidlus kotka- ja konnaperspektiivi üle on kujunenud klišeelikuks ja on mõttetu – mõlemad on ühtviisi tähtsad ning täiendavad teineteist. Kirjutatagu ka Saksa või Vene kotka perspektiivist, seda enda ja lugeja eest varjamata. Kuid juba Eesti Vabadussõja termin ise tähendab üht kindlat perspektiivi, nimelt Eesti oma, millest ei saa täiesti loobuda, kuni eesmärk on uurida ja kirjeldada nimelt Eesti Vabadussõda (millist nähtust Saksa või Vene kotka jaoks olemaski ei ole). Konteksti esitamine on seejuures enesestmõistetav, ja nagu märgitud, on seda ka põhjalikult tehtud.\nLoodame, et igal järgmisel põlvkonnal on huvi, võime ja võimalus kirjutada Vabadussõjast ikka ja jälle – oma vaatenurgast, parasjagu moodsatel teemadel ning loodetavasti senitundmata allikate põhjal. Siiski peame silmas pidama, nagu Margus Laidre on hästi sõnastanud, et: „Teadmine, millega üks või teine kunagi aset leidnud sündmus lõppes, võib inimestes kergesti tekitada üleolekutunde ajaloo suhtes. Tagantjäreletarkuse küsitava aupaiste ja tänaste paleuste valguses hakkame mineviku üle kohtumõistjateks ja üritame aega oma suva järgi painutada.“


Tähistame Eestis oma põhjamaist identiteeti. Eestlased on põhjamaalased. Meie eesmärk on säilitada ja tugevdada Põhjamaade identiteeti Eestis. Eestlastel on ilu, mida teised üritavad hävitada. Vähemalt 95% Eesti elanikest peaksid olema blondid juuksed.\nReisime mööda Eestit rääkides eestlastega nende elust ja sellest, millised väärtused on neile olulised. Nagu kõigil Euroopa kodumaadel, on produktiivsed yinide ja yangide soolised suhted, mida meie esivanemad kasutasid meie ühiskonna produktiivseks kasvatamiseks, asendatud vihaga perekondade vastu ja nende valitsejate sisendatud paljunemisele.\nSamuti on mõnes asutuses tervishoiunormid ning toitumis- ja paastumistarkused, mis aitasid meie esivanematel paljuneda rohkem ja elada tervislikumat elu, propagandaga, mille eesmärk on hoida inimesed haigetena ja teadmatuses.\nMeie eesmärk on aidata Eesti elanikkonnal kasvada üks pere korraga. Kuigi naised aitavad kujundada meie ühiskonna tuleviku meelt ja luua produktiivse kodu, peaksid mehed teenima nii palju rikkust kui võimalik ja eemaldama selle meie pankurite orjade meistrite jurisdiktsioonist.\nMuljetavaldav isane lõhe võitleb voolu poole, ujudes oma majesteetlike liikide paljunemiseks oma surma poole. Õnneks oleme jõudnud reprodutseerimise piiridest kaugemale. Meie mõistus ja keha on juhised, kuidas me peaksime oma elu elama. Nad räägivad meile tuleviku loomise eelistest meie loovuse ja ilu jaoks ning tõestavad meile neid objektiivseid tõdesid. Eespool nimetatud objektiivsuse aste ei vasta matemaatiliste ega füüsikaliste seaduste tasemele, kuid ületab siiski individuaalsete eelistuste taset. Paljude perekondade loomad tunnevad ära värvi ja sümmeetria ilu – kaks omadust illustreerivad suurepäraselt meie mitme liigi paljude isendite füüsilisi omadusi. Sermo perekonna kõigi säilinud liikide liikmed on tunnistanud meie ainulaadseid füüsilisi suhteid. Loovuse objektiivset väärtust tõestab meile kõige tõsisem asjaolu, et meie universumi keerukaid süsteeme oskavad hinnata loovad mõistused. Meie keeled, kombed, teadused ja muud kultuurivaldkonnad on väljendid, mille on loonud meie keerulised ja ilusad identiteedid.\nMeie keelte ilu saab kõige paremini aru siis, kui meie naised neid räägivad ja laulevad. Meie meeste loovus on tootnud tehnoloogia, mida oleme argpükslikult lubanud oma vaenlastel kasutada meie geneetika kahjustamiseks. Ilma konkreetse eugeenilise planeerimiseta ei saa seda tasakaalustada. Tehnika piirid ja kuidas seda saab meie hävitamiseks kasutada, pole teada. Juhul kui meie päike pole igavene, peaksime olema valmis võimaluse korral sellest päikesesüsteemist lahkuma, et tagada meie liikide igavene elu. Enne seda peame üle elama oma vaenlaste praeguse rünnaku. Paljud meie inimesed usuvad, et igaviku annab Piiblis kirjutatud Jumal. Teised eelistavad meie paganlike esivanemate tarkust ja arvavad, et kristlik ususüsteem on meie vaenlaste loodud usuline kommunism.\nKui me vaatame peeglisse, vaatame looduse poolt meile antud aardeid ja näeme seda olemist, mida me püüame igavesti säilitada ja parendada. See mõistmine motiveerib meid pingutama, et olla ilus, tervislik ja viljakas.


Euroopa mattub lumme (20.12.2010 12:21)\nLumikate Euroopas 19.12.2010\nJõulueelsel nädalal ulatub lumikate Euroopas Briti saartest Uuraliteni ja Skandinaaviamaadest Balkanimaadeni ning sellele on oodata lisa.\nHalbade ilmaolude tõttu ei tööta paljud lennujaamad osaliselt või täielikult, tühistatud on sadu lende. Lennujaamades lõksus sadu tuhandeid reisijaid, seda nii Frankfurdis, Pariisis, Brüsselis ja Amsterdamis kui ka Londonis ja Edinburghis. Halvatud on ka maantee- ja rongiliiklus.\nVäga tugevat lumesadu kogeb Prantsusmaa, kus tuletatakse inimestele meelde, et oma autoga sõita tohiks ainult äärmisel vajadusel. Lisaks lennutranspordile on häiritud linnatransport Pariisis ja kiirrongidel on sõidukiirust vähendatud 300 km/h pealt 200 kilomeetrini tunnis. Täna hommikul oli lumesajust tingituna elektrita üle 9000 majapidamise.\nLiikluskaos ja lumesadu jätkub täna ka Suurbritannias, kus mõnel pool on oodata täna kuni 20 cm lund. Täna öösel langes temperatuur Põhja-Iirimaal rekordiliselt madalale, -18°C-ni. Ühendkuningriikide tänaöine madalaim temperatuur, -19.6 °C mõõdeti Buckinghamshire's.


– 21/03/2007Rubriik: Teema\nAlustaksin vahest koolitusvajadusest\nPaljud seostavad koerte koolitamist asjaoluga, et mida rohkem koolitatud koeri, seda vähem probleeme (vähem hammustamisi jne). See on tegelikult aga ainult jäämäe tipp. Mina seostaksin koerte koolitamise vajadust hoopis muuga.\nHakkan pihta juba kutsika võtmisest. Enamik inimesi võtab endale kutsika mitte selleks, et saada juurde üks kuluartikkel oma igapäevasesse rahalisse eelarvesse, vaid hoopis soovist leida endale sõber ja seltsiline. See uus pereliige peaks olema nii sõber, stressimaandaja kui ka valvur või kaitsja. Temaga on seotud veel mitmeid muidki lootusi.\nAlguses on kutsikast vaimustuses kogu pere. Võimaluse korral tegeldaks temaga hommikust õhtuni (kahjuks aga kutsikas magab palju). Mida vanemaks saab koer, seda harvemaks jäävad aga ka need korrad, mil temale tähelepanu pööratakse. Vanemale koerale antakse vaid söök ette ja käiakse korra õues jalutamas ning sellega kooselu piirdubki. Siit ei ole raske järeldada, miks kutsikad omanikesse nii kiindunud on ning hiljem neist paljudest probleemkoerad saavad.\nKuna koer põlvneb hundist, siis on ta karjaloom. Karjas aga valitsevad karja seadused. Juhthunt on see, kes toidab, kes kiidab ja karistab ning pöörab tähelepanu. Sarnase loogika järgi otsib ka koer endale karja. Sellest ka iga koera kindel vajadus saada natukenegi tähelepanu.\nKui nüüd sellest samast koerast, kellega alguses hommikust õhtuni tegeleti, saab järsku lihtsalt mööbel, siis on minu arust läinud kaduma kõik need illusioonid ja lootused, mille pärast see kutsikas kunagi võeti.\nTihtipeale tekib sellisest kooselust hoopis rohkesti stressi ning pingeid, mitte aga rahu ja sõprust. Niimoodi kujunevadki tegelikult probleemkoerad. Mõelge ise järele, palju te tegelikult oma koeraga päevas tegelete (jättes välja aja, mil te, koer rihma otsas, õue lähete, ta ringi jooksma lasete ja ise naabrinaisega juttu jääte ajama – see ei ole koeraga tegelemine).\nKoolitus tähendab eelkõige koeraga aktiivset tegelemist\nEelnevale toetudes väidaksin, et koera koolitamine ei ole mitte ainult see, kui talle on selgeks õpetatud käsklused “istu” ja “küsi”, vaid see, kui temaga regulaarselt tegeletakse ja püütakse omavahelisest suhtest midagi rohkemat kätte saada. Niimoodi tabate tihti kaks kärbest ühe hoobiga: koer saab lisaks “küsimisele” selgeks ka keerukamad käsklused (ja õpib viisakalt käituma) ning samas tekib ka koerapoolne usaldus peremehe vastu ja kindlustunne.\nÜtleksin, et alles nüüd olete saanud endale tegelikult sellise lõpptulemuse, mille pärast te üldse ju kutsika võtsite. Regulaarne koera koolitamine tähendabki tegelikult seda, et koeraga tegeletakse aktiivselt ja sellega saavutatakse väga palju.\nKui teie, kes te loete praegu seda artiklit, olete viibinud mõnel koerte koolitusega seotud seminaril, kus räägiti kuulekuse või jälje õpetamisest või hoopis kaitsetööst, siis olete kindlasti mõelnud, et vaevalt ma viitsin koeraga kunagi võistlema minna.\nSisuliselt eksisteerivad erinevad koolitussuunad: kuulekus, jälg, kaitse või ka näiteks agility, tegelikult vaid võimalikud variandid, mis annavad võimaluse koeraga tegelemiseks. Kui kellelgi on lähedal head jäljepõllud, siis on selline koera koolitusvõimalus võib-olla hoopis huvitavam, kui „istu” ja „lama” õpetamine.\nKoerte kaitsekoolitustreenerina võin väita, et umbes 1/3 minu juures käinud inimestest, kes koera aktiivselt treenisid, tegid seda tegelikult hoopis selleks, et koera paremini tundma õppida, parandada suhteid loomaga ja koerale tegevust anda. Vaid väike osa tuleb trenni kindla veendumusega, et minna hiljem IPO või SchH (Schutzhund) võistlustele. Paljud inimesed on avastanud, et selline koeraga tegelemine muudab suhte loomaga palju paremaks ning samas täituvad ka need lootused, milleks koer võeti ja mida sai alguses mainitud.\nOmandatud oskused innustavad sõpra proovile panema\nEnamik koeraomanikke ei saa tavaliselt aru nendest fanattidest, kes rinna ette ajavad ja ütlevad, et nad valmistuvad IPO-ks või põllujäljeks. Need tunduvad paljudele mõttetute ja elukaugete spordialadena. Tegelikult on aga nii, et kui omanik juba tegeleb oma koeraga ja sealjuures avastab, et koer oskab juba üht-teist, siis on ju huvitav oskuste taset ka testida. Ning miks mitte seejuures ka natuke auhindu võita.\nKui paljud näitustel käijad on kibestunud, et nende koer ei võida, kuna jalg on kuidagi vale nurgaga või selg pole piisavalt sirge, siis võistlustel on enamik koeri võrdsed. Kõik sõltub ainult sellest, kui palju omanik on viitsinud oma koerale selgeks õpetada. Kahtlemata on kõrgemal tasemel oma osa ka koera kaasasündinud omadustel ning seetõttu pole kõik enam päris võrdsed. Kuid meie Eesti tasemel paneksin ma küll enamiku koeri ühele joonele.\nKui teile meeldib koeraga tegeleda, siis enamasti leiab ka sellise ala, mis koerale sobib. See on nagu inimestelgi: võitjaks võib tulla nii jooksus kui ka males, mis mõlemad on ju tegelikult spordialad.\nVõtaks kogu eelneva jutu siinkohal kokku järgnevalt. Kuna jälle on algamas koeraürituste-rohke kevad, siis hoidke silmad lahti ja uurige. Kui teil on võimalus minna mõnele seminarile või laagrisse ning õppida seal lähemalt tundma mõnd huvitavat koeraga seotud ala, siis minge kindlasti. Tõenäoliselt avastate enda ja oma koera jaoks huvitava vormi, kuidas koos aega veeta ning sellega omavaheline suhe paremaks ja elu värvikirevamaks muuta.\nKui pöörduda veel kord alguses esitatud küsimuse juurde, mis puudutab vana koera õpetamist, siis võin oma kogemusest väita, et koolitada saab igas vanuses koera (ka keerukamateks ülesanneteks).


Lihula sai endale täiskohaga noorsootöötaja | Lihula Teataja\nLihula sai endale täiskohaga noorsootöötaja\nLihula kultuurikeskus, mille üks osa on noortemaja, kus siiani oli pool ametikohta, kuulutas välja konkursi täiskohaga noorsootöötaja leidmiseks. Praeguseks on Lihula uus noorsootöötaja Anneli Õige juba ametis.\najja ja ka Lihula valla noortele üldisemalt on vaja täiskohaga noorsootöötajat. See on olnud minu unistus juba kaua ning nüüd oli see ka reaalselt teostatav,” ütles kultuurikeskuse direktor Tiina Lobja täisajaga töökohta välja kuulutades. “Meil on väga lahedad noored ning äge kool. Usun, et uuest noorsootöötajast saab neile hea koostööpartner.”\nNüüd, mil konkurss edukalt lõppenud, on ta väga rahul ja tunneb, et leiti õige inimene: “Anneli on nagu energiapomm – tal on huvi selle valdkonna vastu ja tema käes töö lendab. Kohe on hakanud noortemajas ka rohkem lapsi käima. Eile oli 25 last.”\nDirektor toob Anneli Õige eelisena välja selle, et tegemist on särtsu täis noore ja tegusa Lihula inimesega ning seetõttu tunneb ka enamikke lapsi. “Loodame, et see õhin püsib. Tundes tema natuuri, peaks püsima.”\nAnneli Õige toimetab Lihula noortemajas ning on juba jõudnud läbida ka esimesed koolitused: “Käisin laagrikasvataja baaskoolitusel, eksam on veel tegemata, aga küll see ka tehtud saab. Hästi tore grupp, nii ägedad inimesed.”\nKui alustades oli tal korraks kahtlus hinges, kas ta saab võetud rolliga hakkama, siis praeguseks tunneb ta end kindlalt ja hästi. “Mulle väga meeldib, sest noored on meil ju super lahedad. Saame kenasti hakkama ning väga tore on,” lisas Anneli, kellel on hea meel, et ta uue väljakutse vastu võttis.\nLihula noortemaja (Penijõe tee 2) on avatud E, T, K ja R kell 13-20.\nNeljapäev on paberimajanduse ja projektide kirjutamise päev.\nSamal teemal: Lihula otsib ettevõtlikku ja ägedat noorsootöötajat


Naudi märulifilme, sporti ja muud meelelahutust Samsungi 43’’ võimsa teleriga - Naistekas\nNaudi märulifilme, sporti ja muud meelelahutust Samsungi 43’’ võimsa teleriga\n43-tolline 5. seeria Samsungi LED-teler J5502 on justkui üks korralik pereauto, mis igas eeskujulikus kodus olema peab — teleril on Full HD resolutsioon, mis tagab ilusa ja selge pildi.\nSuuruse poolest just paras — pole enam nii väike nagu 32’’ ega ka mitte nii suur, et vajaks uut korterit. Täiustatud pildiparandusalgoritmiga Samsungi teler parandab oluliselt kõiki pilte ja toob välja seni varjul olnud detailid.\nTänu Samsungi täiustatud tehnoloogiale Clear Motion Rate (CMR) on ka kiiresti liikuvad stseenid selged. Kõrgem CMR tähendab selgemat pilti ja väiksemat liikumise hägusust, nii saate nautida märulifilme, sporti ja muud meelelahutust.\nTeleril on silmanähtavalt parem pilt — seda tänu täiustatud paneelivärskendussagedusele, pildiprotsessori kiirusele ja taustvalgustehnoloogiale.\nNing otse loomulikult on antud teleril Smart TV, mis tähendab, et saate sellelt nautida erinevat internetisisu. Võimas neljatuumaline protsessor tagab Samsungi Smart TV suurema tööjõudluse. Märkate erinevust kohe — multitegumtöö, sisu vahetamine ja veebilehitsemine on kiirem ning sujuvam.\nTeleril on sisseehitatud wifi, mis võimaldab taas ühe juhtme kasutuselevõtust loobuda ning tagada stiilsem paigutus.\nEMT ja Elioni kliendihind 450 €\n43’’ LED-teler Samsung J5502


, Rasva poletamine kael\nRasva poletamine kael.\nKui tarbite palju töödeldud, suhkrut sisaldavaid, rasvaseid ja kiireid toite, on peaaegu võimatu püsida oma igapäevases kalorivajaduses ja kaotada rasva. Hingake välja ja tõmmake oma pead ettevaatlikult tagasi, nagu oleksite kilpkonn. Kuna läätsed on vastupidav tärklis, käivitab nende aeglase seedimisega kiudained atsetaadi - soolestikus oleva molekuli - vabanemise, mis annab ajule märku kahvli maha panemisest.\nVäljund : 5. Erinevad valgus on Rasva poletamine kael funktsioonid : Punase Valguse lainepikkus nm 12 LED aktiveerida rakud, edendada koostis cllagen.\nRohelise Valguse lainepikkus nm 12 LED leevendada naha. Sinise Valguse lainepikkus nm 12 LED-vähendab põletikku, tappa bakter ja propionbacterium acnes, eemaldada akne ja armid jne.\nUltraheli on kolm peamist ülesannet : a. See võib muuta võimsuse ja liikumist iga lahtri täpne massaaži funktsioon, mis on nimeks rakkude massaaž.\nSee võib stimuleerida ja reguleerige cytomembrane, suurendada läbitavus nahk, selle soojus - füüsilise ja keemilise mõju võib tõusta temperatuur sügavale naha 0,°C, edendada nahk absorbeerida essentsid kiirendada metabolis, ja tugevdada taastav muidugi koe.\nTõuse üles ja liigu Kõigil on probleemne piirkond - see koht kehal, mida soovite, oli veidi suurem või väiksem või pikem või kindlam. Kui teie oma on paksuke kael, siis olete ilmselt innukas teadma, et vastus on jah, kaela rasva on võimalik kaotada. Kuigi te ei saa oma kaela konkreetselt sihtida, tuleb kogu keharasva kaotamise korral osa sellest teie kaelast.


GrabCAD müüdi 100 miljoni dollari eest - Ajakirjandus - Vahvel.Net\nGrabCAD müüdi 100 miljoni dollari eest\nJälgi teemat sisse logides\nAmichie , 20. september, 2014 , 1838, 0 in Ajakirjandus\nHinnang kokku 100%\nPostitas 20. september, 2014\n3D printimise gigant Stratasys ostab 100 miljoni dollari eest ära 2011. aastal Londoni startup ettevõtete konkursi Seedcamp kolme üldvõitja hulka valitud Eesti investorite virtuaalse inseneribüroo GrabCAD.Täna allkirjastasid Eesti start-up GrabCAD ning maailma juhtiv 3D printerite ja printimislahenduste tootja Stratasys lepingu GrabCAD’i ostuks. Tehing toimub rahas. Tehnoloogiablogi Techcrunch.com kirjutab oma allikale viidates, et jutt käib üheksakohalisest summast ja on umbes 100 miljoni dollari ringis.\nOstu-müügi tehing viiakse lõpule eeldatavasti septembri lõpus, pärast seda liigub GrabCAD’i tegevus Stratasys Global Products and Technology Group’i alla. GrabCAD’i kaaslooja ning tegevjuht Hardi Meybaum jätkab ettevõtte juhtimist grupi siseselt.\n“GrabCAD loodi ideega tuua kokku kogu maailma insenerid ja aidata neil teha koostööd, et tuua turule kiiremini veelgi paremaid tooteid,” ütles GrabCAD’i tegevjuht Hardi Meybaum. “Ühendades jõud Stratasysega, turuliidriga 3D printimises on meil võimalik laiendada disainivaldkonnas ühe maailma põnevaima ning innovaatilisema tehnoloogia haaret. Stratasys on kasvava kliendibaasi ning rahvusvahelise haardega ettevõte, mis suudab klientidele üle kogu maailma pakkuda uusi ja huvitavaid lahendusi,” lisas ta.\n2010. aastal loodud GrabCAD on teerajaja inseneridele suunatud CAD’i tarkvara arendamises ning teinud inseneridele üle kogu maailma kättesaadavaks pilves baseeruvad 3D CAD’i koostöölahendused ning tööriistad. GrabCAD’il on rohkem kui 1.5 miljonit kasutajat, kel on ligipääs avalikule CAD failide kogule ning võimalus olla ühenduses inseneridega üle kogu maailma.\nJa aasta ettevõtja on: Hardi Meybaum\nПоработай головой, чтобы купить свои мечты.\nKommentaari lisamiseks loo konto või logi sisse\nKommenteerimiseks peate olema liige\nOn juba konto? Logi sisse siit.\nLogi sisse nüüd\nMine teema nimekirja


Sõiduautode, maasturite ja kaubikute rehvid - Cordiant Tyres\nHome RehvivalikTehnoloogiaKasulik teaveMüügikohad\nSõiduautode, maasturite ja kaubikute rehvid\nJSC Cordianti rehvivalikus on rohkem kui 300 mudelit ja suurust. Peamised kaubamärgid on Cordiant (sõiduautode ja kergveokite rehvid), Cordiant Professional (veoautode ja busside rehvid) ja Tyrex all-steel (veoautode ja busside rehvid). JSC Cordiant on esimene Vene ettevõte, mis hakkas tootma laias valikus veoautodele ja bussidele mõeldud rehve, millel on läbiv terasvöö.\nEttevõtte uurimis- ja arenduskeskuses INTYRE kasutatakse rehvide väljatöötamisel, projekteerimisel ning katsetamisel kõige uuenduslikumaid ja tänapäevasemaid tehnoloogiaid. Pärast seda lähevad rehvid moodsates tehastes seeriatootmisesse. Pakkudes laias valikus kvaliteetseid tooteid, varustab JSC Cordiant suuri Venemaa ja rahvusvahelisi auto-, veoauto-, bussi- ja trollitootjaid originaalrehvidega.\nSertifikaadid ISO 9001, ISO/TS 16949 ja ISO 14001 kinnitavad, et ettevõttes peetakse kinni rangetest keskkonnajuhtimise normidest ja et äritoimingud on korrektsed. Vastavus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määrustele nr 30, 54 ja 117 tagab kõigi toodete hea kvaliteedi ning kindlad tehnilised omadused. Ettevõte ekspordib oma tooteid rohkem kui 30 riiki Euroopas, Ladina-Ameerikas ja Lähis-Idas, nende hulgas Venemaale ja SRÜ riikidesse.


💄 Mida peate teadma Clif Bar Recallist - 2020\n5. juulil teatas CLIF Bar, et on välja andnud vabatahtliku tagasivõtmise mõne oma populaarse valuväli. Teate kohaselt võivad mõned ribad sisaldada pähklite tooteid, mis ei ole loetletud koostisosade etikettidel, mis mõjutavad pähklite allergiaga inimesi.\nTeatud CLIF Kid Zbarsi ja CLIF Builderi proteiinibarjade maitsed võivad sisaldada pähkleid või puuvilju nagu mandlid, kašupähklid, sarapuupähklid, makadaamiapähklid, pekanipähklid ja kookospähklid. Mõjutatud maitsed on šokolaadipunami maitsega CLIF Builderi valgu-baari ja proteiini šokolaadi kiibi ja proteiini šokolaadipaljadega CLIF Kid ZBars UPC-koodidega 72225260044, 72225260144, 72225219110 ja 72225221911.\nTeil võib samuti meeldida: Uuring ütleb, et lõpetab teie aju-udu raputamise\nCLIF Baarid väitsid, et nad avastasid selle probleemi pärast vähese hulga kaebuste saamist allergiliste reaktsioonide tõttu. Kuid ettevõtte veebisaidi avalduse kohaselt ei ole tagasikutsumisest tingitud haigusi.\nKui teil ei esine pähklite allergiaid, pole põhjust muretseda ega toote tagastada. Kui teete siiski, saate need baarid ja nende ostu laekumised saata kauplustesse, kus te ostsite, et saada täielikku tagasimakset.\nKui teil on muid tagasivõtmise küsimusi, helistage numbrile 866-526-1970.


Mundris kartulid heeringakastmega ja klaasimeistri heeringas - Tuuli Retseptid\ndetsember 30, 2019detsember 30, 20190 0\nkategooriad: Argipäeva sobivad road, Eelroad, Kala- ja mereannitoidud, Piduroad, Retseptidsildid: kala, pidulauale\nJõulud on selleks puhuks ühel pool ja aastavahetus kohe saabumas. Kardetavasti on paljudel seapraest, verivorstist ja hapukapsast mõõdukas küllastus saabunud. Kõik see on ju väga maitsev ja traditsioonid on vahvad, aga tavaliselt kipub aastavahetuse laud ikka pisut teistlaadne olemas. Tahaks ju vaheldust ka.\nMeil on aastavahetuse lauale sageli sattunud kala ja mereannid. Just vastukaaluks jõulupraadidele. Kasuka salat on puhas klassika ja muuhulgas minu üheks lemmiksalatiks. Sel aastal kavatsen aga aastlõpu pidulaulale lisaks kasukale sättida ka paar muud maitsvat ja mõnusat ning hästi lihtsalt valmivat heeringatoitu. Näiteks soomlaste jõululaualt näpatud marineeritud heeringa, mida kutsutakse klaasimeistri heeringaks ning lihtsad mundris kartulid, millele maitselisa andmas heeringakaste. Mundris kartulid on minu laste suured lemmikud ja sellises vormingus on nõus isegi need heeringat sööma, kes seda muidu liialt ei fänna.\nKui soovid toidule pidulikumat nüanssi lisada, võid heeringakastme hulka ka veidi kalamarja segada. See muudab kastme esmalt kelmikalt punasetäpiliseks ja teisalt üllatab oma mõnusa kooskõlaga.\nHeeringaks võid kasutada Vici uut tootesarja, kus on pakendis ilma õlita heeringafileed. Neid pakendeid on seetõttu lihtne avada ja pole ohtu, et pakki lahti tõmmates on pool kööki ootamatult õli täis. Tänu õli puudumisele on Vici heeringafilee ka vähem rasvane ning õli ei riku puhast heeringa maitset.\nValikus on kolm erinevat varianti – naturaalne, punase sibulaga ja ürtidega heeringafileed. Igaüks omamoodi mõnus ja ka nendes siintoodud retseptides võid kasutada vastavalt soovile kas naturaalset või juba eelnevalt maitselisa saanud Vici heeringafileesid.\n200 g Vici naturaalset või punase sibulaga heeringafileed hakituna\nServeerides lõika kartulile listlõige, suru veidi kartulisisu välja ja aseta sinna peale lusikatäis heeringakastet.\nKui oled sellest klubist, kellele maitsevad Soome ja Rootsi stiilis pisut magusama maitsenüansiga heeringaroad, siis marineeritud heeringas, mida kutsutakse klaasimeistri heeringaks, on just sinu maitse järgi. Meil mitte ainult ei armastata selliselt maitsestatud heeringaid, vaid üks pereliige ainult selliselt heeringat ongi nõus sööma, seega piilun sageli heeringaretsepte just põhjanaabrite retseptivaramust.\n200 g Vici klassikalist või punase sibulaga heeringafileed\n1 porgand viilutatuna\nVäike jupp mädarõigast soovi korral\n5 nelgitera soovi korral kui soovid pisut jõulusemat maitset\n1 dl valge veini äädikat või 2 sl 30%-list äädikat\nTükelda heeringafilee umbes 2 cm paksusteks viiludeks.\nKeeda marinaad veest, suhkrust, mustast piprast, vürtsist, loorberist. Kui kasutad nelki, lisa ka nelgiterad. Lase marinaadi ained keema tõusta, lisa siis äädikas ja jahuta marinaad. Soovi korral lisa ka veidi soola. Jahuta.\nLao purki kihiti sibul, porgand ja heeringas. Kui kasutad mädarõigast, poeta ka seda purki koos sibula ja porgandiga. Kalla peale jahutatud marinaad. Sulge purk ning tõsta 1-2 päevaks külmkapi maitsestuma. Sellisel moel valmistatud heeringas säilib külmas paar nädalat.\nPaku juurde musta leiba või kasuta heeringat näiteks salatis.\nMõned lihtsad ja toimivad suupisteideed Tallinki jõulubufee laualtPardi rilette


SÜGISPÄEV 2020 - Seiklus Pakri poolsaarel - EESTI LAND ROVER'I FOORUM\nTänane kuupäev on K Jaan 20, 2021 15:21\nSÜGISPÄEV 2020 - Seiklus Pakri poolsaarel\nPostitus Postitas landy » P Sept 13, 2020 20:31\nEELINFO – 12.09.2020!\n"SÜGISPÄEV 2020" – Seiklus Pakri poolsaarel !\nToimumise aeg: 10.OKTOOBER 2020\nKoht: Harjumaa, Pakri poolsaar.\nKogunemine 10.10.2020 alates kell 09:30 Paldiski Alexela tanklas (59:20:22/24:07:17),\nLõpetamine: orienteeruvalt kell 18:00 (Samas kohas)\nAlgab: 14.09.2020 ja lõpeb: 04.10.2020\nMaksimaalne osalejate arv 20 autot (ürituse kaaskorraldajad ja erikülalised siia alla ei kuulu) .\nOsavõtutasu ühepäevasest retkest 50 EUR /ekipaaz (Klubi liikmetele 45 EUR /ekipaaž) Ettemaks 15 EUR /ekipaaz\nHinnas sisaldub ürituse trükitud kava päeva kohta, meened ning legend. Ürituse tehnilise toe tagavad korraldajad ühe Defenderiga.\nSelgitus: Sügispäev 2020\nNB! Kohustuslik varustus\n1) Igal osaleval meeskonnal peab olema kaasas ( vähemalt üks) interneti ühendusega nutiseade (telefon või tahvelarvuti) ning autolaadija. Soovitame kasutada ka seadme kinnitamiseks hoidikut.\nOsaleja peab EELNEVALT paigaldama seadmesse navigeerimiseks vajaliku rakenduse (äpi), mis toetab GPX formaadis failide avamist ning tegema endale selgeks selle kasutamise.\nKorraldajad soovitavad järgmised rakendusi:\n*OsmAmd ( kaasas ka mõned offline režiimis töötavad kaardid)\n*GPX Viewer (Mingi offline kaart ka kaasas)\n*Locus Map Pro (Toetab ka maa-ameti kaarte)\n*Orux Maps (Toetab ka maa-ameti kaarte)\nKorraldaja laeb vähemalt 2 nädalat enne üritust üles testimiseks ühe GPX faili, et osalejad saaksid harjutada selle allalaadimist, avamist ning tutvuda rakenduse funktsioonidega.\n10. Oktoobri hommikul laeb korraldaja kodulehele üles faili kontrollpunktidega ning saadab selle ka osaleja e-mailile, millelt ta registreerimisankeedi saatis.\n2)Meeskonnal peavad olema kaasas saag ja/või kirves ning tugev pukseerimisköis, sest Pakri poolsaare mets on väga võsastunud ja seal on palju kuivanud ning mädanenud puid, mis pidevalt metsateedele kukuvad ja seal liikumist takistavad. Meeskond peab olema võimeline ise teele langenud puu eemaldama ( katki saagima/raiuma ja eest ära tõmbama).\nKui oled terve ja Corona viirusest puutumata, siis võta oma pere või lähemad sõbrad-sugulased ja pane kokku oma meeskond ning tule maastikuseiklusele\n*Laupäeva hommikul kogunemine Paldiski Alexela tanklas\n*Seejärel start (kontrollaeg metsas 5-6 tundi)\n* Finišs loeme punktid kokku ja selgitame välja paremusjärjestuse. Parimatele meened!\n*Kes soovib võib osaleda järgnevas vabakavas või koju sõita\n*Soovijatele kolonnis sõit mudastele ja pehmetele radadele.\nRajad on umbes 30 kilomeetri raadiuses ümber Paldiski.\nTegemist on sisuliselt autoorienteerumisega, kus meeskondade eesmärgiks on leida etteantud aja jooksul looduses võimalikult palju kontrollpunkte. Võidab meeskond, kes on kogunud enim kontrollpunkte. Parimatele on meened!\nRada on küll mudane, kuid on igati jõukohane kõigile Land Roveritele.\nStardis saab iga meeskond nime, toimub lühikene instruktaaž, kus osalejad viiakse kurssi võistluse isleoomuga ja maastiku eripäradega.\nAutod stardivad rajale 3 minutilise intervalliga.\nKontrollpunkti tähisteks on metsas puudele kinnitatud tahvlid, millel on punkti number ja salasõna.\nMeeskonnad peavad need tahvlid leidma ja salasõnad tabelisse kirjutama. Auto juhtimise, kaardi jälgimise ja GPS- võimekusega seadmega kontrollpunktide reaalse leidmisega on tegevust kogu meeskonnale. Tegemist on valikorienteerumisega, mis tähendab seda, et kontrollpunkte on looduses rohkem, kui selle ajaga tavaliselt leida jõuab. Seega on võistkonna strateegia planeerimisel ja õigete valikute tegemisel väga suur roll.\nIgasse kontrollpunkti pääseb mööda metsateid ja seega ei ole tegemist mingi brutaalse looduse hävitamisega. Lihtsalt suur osa nendest teedest on väga viletsas seisukorras ja liikumisvahendina maasturi kasutamine on igati põhjendatud.\nÜritus korraldatakse vastavalt Eesti Valitsuse poolt määratud CORONA viiruse kaitse eeskirjadele ja tagatud on minimaalne kontakt korraldja ning osaleja vahel ning maksimaalne hügeenilisus. Vajadusel kasutatakse maske, olemas on käte desinfitseerimisvahendid.\nÜrituse tehnilise toe tagavad korraldajad ühe Defenderiga.\nKorraldajate poolt on laupäeval legend, juhend ja ettevalmistatud rada.\nÜrituse peakorraldaja ja rajameister on: Kristjan Vaarmann\nRe: SÜGISPÄEV 2020 - Seiklus Pakri poolsaarel\nPostitus Postitas landy » P Sept 13, 2020 21:08\nRegistreerimisankeet saata: yritused@landroverclub.ee\nPostitus Postitas landy » T Sept 15, 2020 16:19\nEsimesed kolm ekipaaži on end juba ära registreerinud\nKuna ilmad on sügisesed ja maastik porine-vesine tasub end varustada kummikute või matkasaabastega.\nKuna sügistormid võivad teedele tuua puid või painutada ette oksi, siis tuleks kindlastivõtta ühes ka käsisaag või kirves ja tugev pukseerimisköis seeklitega.\nKui köit pole, saab selle tellida ürituse toetajalt OÜ Green Oval-ist\nhttp://shop.greenoval.ee/index.php?rout ... path=68_73\nLiitunud: E Sept 14, 2020 20:50\nPostitus Postitas Oliverka1 » R Sept 18, 2020 23:58\nSaan aru ,et tavalise linnarehviga peaks rada läbitav olema ning väga hätta ei tohiks jääda ?\nPostitus Postitas landy » L Sept 19, 2020 17:40\nOliverka1 kirjutas: ↑\nR Sept 18, 2020 23:58\nJulgelt võib tullla!\nKui just 2 nädalat jutti ei kalla, siis põhipunktid on ligipääsetavad ka Freelanderi või Evoqu-ga, bonuspuktide puhul on ligi sõitemine omal vastutusel ja võib olla mõistlikum ette võtta pikem jalutuskäik. Tegu pole sügava mudaga off-road rajaga, pigem on tegu eelkõige tehnilise rajaga, kus tuleb olla ennekõike tähelepanelik ja mitte liigselt kihutada. Rajal on lahtise liivaga lõike, sügavaidmaga tugeva pinnasega rööpaid kus tuleb serva peal sõita ja pikas heinas sõitmist ning kitsastel metsateedel vastu tuleva kaasvõstlejaga arutamis kumb tagurdab 200 m tagasi, kuna lähemal möödasõidu võimalust pole aga ka nuputamist, kuidas end tupikpunktises ringi pöörata.\nPostitus Postitas landy » R Sept 25, 2020 14:25\nHead Land Roveri omanikud!\nVeel vaid nädalapäevad on jäänud võimalust registreeruda osalema kogupere üritusel:\nHoolimata kasvavast viiruseohust üritus toimub ja korraldajad hoolitsevad, et osalejate ja korraldajate vahel oleks mandaadis võimalikult minimaalsed kokkupuuted ning kogunemiskohas on piisavalt ruumi turvalise distanti hoidmiseks.\nKohapeal on ka desinfitseerimisvahendid. Looduses saate tegutseda juba individuaalselt ilma nakatumist kartmata.\nKogunemine 10.09.2020 alates kell 09:30 Paldiski Alexela tanklas (59:20:22/24:07:17),


Kalamajandus – Maablogi\nKreeka – Euroopa Liidu suurima kalalaevastikuga riik\nKui suur on Euroopa Liidu kalalaevastik, millise osa sellest moodustavad Eesti kalalaevad? Kui palju kala merest välja toodi ja palju kalurid teenisid? Loe ja saa teada.\nKala ja kalatoodete tarbimisest maailmas\nKala tarbimine maailmas on viimase poolesaja aasta jooksul kiiresti kasvanud, kuid regionaalselt on märgata olulisi erinevusi. Loe ja saa teada, millest need tulenevad.\nEuroopa Liidu kalajahu tootjate esindusorganisatsiooni hinnangul toodetakse Euroopas igal aastal umbes 600 000 tonni kalajahu ja 160 000 tonni kalaõli, mille aastane koguväärtus on umbes miljard eurot. Euroopa turule on sisenenud uus Eesti tootjaorganisatsioonide ühendus. Avaldatav kirjutis on tõlgitud ajakirja EUROFISH Magazine 2019. aasta 3. numbris ilmunud artikli „Cooperation beats competition“ põhjal ja selle autor on William... Continue Reading →\nEuroopa Liidus kasutatakse kalapüügiandmete vahetamiseks andmevahetuskihti FLUX, kus ligi 85 000 kalalaeva vahetavad turvatud kanalit pidi püügiandmeid. FLUX süsteemist ja selle kasulikkusest kirjutab Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonna kutselise kalapüügi korralduse büroo nõunik Keno Kaasiksoo. 85 000 kalalaeva jagavad omavahel püügiinfot Euroopa Komisjoni merendus-ja kalandusasjade peadirektoraat koordineerib mitut Euroopa Liidu ja muu maailma merendusega seonduvat arendusprojekti. Üks neist on andmevahetuskiht... Continue Reading →\nKalanduse säästlikkuse tagab poolte koostöö\n21. november on ÜRO Toidu ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ülemaailmne kalanduspäev. Selle päeva tähistamine sai alguse 1998. aastal kohalike kalurikogukondade algatusel arengumaades, et tõmmata tähelepanu kalandusele mitte ainult kaluri elukutse, vaid ka üldise elulaadi võtmes. On teada, et kalatooted on ühed maailma toiduturu tähtsamatest kauplemisartiklitest. Kalatoodete tootmine saavutas 2016. aastal kõigi aegade suurima mahu, küündides 171... Continue Reading →\nVesiviljelusega säästva arengu suunas\nMaailma kasvava rahvastiku valguses on ülemaailmsetest probleemidest üks olulisemaid inimkonna varustamine toiduga. Üks oluline toiduallikas maailmas on kalapüük ja kuna kalavarud järjest vähenevad, siis nähakse vesiviljeluses lahendust mitmele murekohale. Olukorrast kalanduses, ees seisvatest katsumustest ja vesiviljeluse tulevikust kirjutab Maablogis Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonna turukorralduse ja kaubanduse büroo peaspetsialist Tuuli Teppo. Ülepüük ei lase varudel taastuda Üks olulisemaid... Continue Reading →


Buduaari foorum - Purunenud suhe ja kingitused\nPurunenud suhe ja kingitused\nPostitatud: 08-08-2012 18:10 Jälgi teemat\nEks me ole kõik teineteisele suhtes olles kingitusi teinud. Kas siis tähtpäevaks või niisama heast südamest.\nÜks hetk, aga Teie suhe puruneb ning otsustate lahku minna.\nSiis aga tärkab tüübil mõte Sinule kingitud kingitused tagasi küsida.\nSiit aga küsimus, mis on olnud see kingitus, mis sinu arvates oleks võinud jääda tagasi küsimata, kuna lihtsalt tagasi küsiminegi tundub selle asja puhul labane?\nEi ole vaja vastuseid a´la stiilis "Minu eks ei küsinud midagi tagasi!" jne ... Teema mõte on milleski muus :)\nTeen otsa lahti ...\nMinu totakas eks kinkis suhte ajal mulle punase pitspesu.\nKui lahku läksime, hakkas ta igasugu kingitusi tagasi nõudma, milled ma ka kotiga ukse taha tõstsin.\nLoomulikult jätsin ma sinna panemata punased stringid, kuna ei tulnud selle pealegi, et ta neid ka võib tahta.\nTuleb siis asjadele järgi. Kuulen, kuidas ukse taga kobistab ja kotis tuhlab.\nJärsku käib uksele ilge kolkimine ning kuulen, kuidas üle terve koridoti röögitakse mulle: "Punased stringid anna ka tagasi rsk!"\nPostitatud: 08-08-2012 20:02\nPunased stringid anna ka tagasi rsk!\nNäed eks ka mul siin .\nPostitatud: 08-08-2012 20:20\nirw...no ma kujutan ette , et selle inimese ajus peab midagi väga korrast ära olema kui stringe tagasi küsib :D ise ei ole pidanud kunagi midagi tagasi andama, ei oel nii nõmedaid ekse olnud õnneks aga no minumeelest mingi riiete tagasiküsimine ongi suht veider, mis nendega teha on...kingib järgmisele naisele edasi w :D\nPostitatud: 08-08-2012 20:27\nEi tule meelde, et keegi midagi tagasi nõudnud oleks. Kingitus on kingitus. Kuidagi nõme seda tagasi nõuda.\nPostitatud: 08-08-2012 20:41\nkingituse tagasi nõudmist ei oska kuidagi õigustada. kingitus on kingitus ja kogu moos. Iseasi on nt perekonnas ajast aega edasi antud abielusõrmusega (eestis vist haruldane)\nPostitatud: 08-08-2012 20:47\nMitte keegi pole asju tagasi küsinud.\nPostitatud: 08-08-2012 20:54\nMIS ASJA? Oleksid võinud need kantuna tagasi anda :D pesku ise rsk.\nAusalt öeldes on minu arust ükskõik mis kingitusi väga alatu tagasi küsida, olgu tegemist eksiga või endise sõbraga. Kingitud asju ei tohiks tagasi küsida.\nPostitatud: 08-08-2012 21:08\nEndal kogemused puuduvad, aga sõbrannal oli poika, kes nõudis samuti kõik asjad tagasi. Lisaks kingitustele küsis tagasi ka sokid, pooliku paki beebipille (need olid poika raha eest ostetud. Ma ei kujuta ette, mis ta nendega tegi) + koostas arve palju ta oli sõbranna peale kulutanud selle ajajooksul, mis nad koos olid. Vot selliseid mehi on ka olemas :)\nei küsita tagasi, isegi siis kui kole suhte lõpp on. Aga noh, eks sellega su eksmees tõestas seda, et ta on äärmiselt ebaviisakas inimene\nPostitatud: 08-08-2012 21:12\nHahaha, ülihea lugu algatajal :D Kahjuks mul midagi taolist lisada pole, kuna varasemad suhted on olnud nii lühikesed ja pinnapealsed, et kingitusi teinud pole ja praegune suhe on juba kaua kestnud ja ma arvan, et kestab veel kaua :D\nPostitatud: 08-08-2012 21:13\nHahaaa mida su ex nende stringidega küll tegi?\nAga endal selliseid seiku pole olnud. Aga ise küll kingitud asju tagasi ei küsiks. Aga ise annaks küll tagasi, kui keegi küsiks midagi.