Ainepass: Botaanika 1. ja 2. kursus\nNimetus: Botaanika 1. ja 2. kursus\nBotaanika õpetusega taotletakse, et õpilane:\n1. on omandanud põhjalikud teadmised taimede ja seente ehitusest, talitlusest, paljunemisest, ökoloogiast ja süstemaatikast;\n2. on omandanud ülevaate taimede ja seentega seonduvatest protsessidest, vastastikustest seostest;\n3. on omandanud oskused taimede ja seente anatoomiat praktiliselt uurida ning korrektselt kirjeldada (eeskätt laboritöödel) ja joonistada (visandada), mõistab joonistel kujutatut ja sellega seonduvaid protsesse ja mõisteid;\n4. tunneb levinumaid kodumaiseid seene-, sambliku-, sambla- ning puu- ja põõsaliike, oskab kasutada nii virtuaalseid kui paberil määrajaid (eeskätt välipraktikatel);\n5. tunneb huvi botaanika ja teiste loodusteaduste ning eluslooduse tundmaõppimise vastu ning saab aru nende tähtsusest igapäevaelus;\n6. väärtustab nii kodukoha, Eesti kui ka teiste maade looduslikku mitmekesisust ning elusorganismi, elu;\n7. suhtub vastutustundlikult keskkonda, järgides säästva arengu põhimõtteid, sh looduses liikumisel;\n8. rakendab loodusteaduslikku meetodit probleeme lahendades, planeerib ja teeb vaatlusi ja katseid, tõlgendab ja esitab saadud tulemusi;\n9. kasutab teabeallikaid ja hindab kriitiliselt neis sisalduvat botaanilist infot;\n10. arendab oma digipädevusi (lähtudes HITSA digipädevuste mudelist õppurile, https://www.hm.ee/sites/default/files/digipadevuse_mudel_2016veebiuus.pdf);\nmõistab taimede, seente ja samblike rolli looduses ja selle terviklikkuses\nmõistab botaanika seoseid teiste loodusteadustega ning oskab tuua näiteid botaanikaga seotud elukutsetest/ametitest\ntunneb taimede, seente ja samblike kui elusorganismide põhilist ehitust ja eluavaldusi, ökoloogiat ja süstemaatikat.\nmõistab taimede ja seente eluprotsesside toimumist, oskab neid seostada anatoomiaga ning üldbioloogias õpitavaga.\nteab taimede, seente ja samblike siseehituse põhijooni, oskab selle tundmaõppimist praktiliselt läbi viia.\nteab õistaime organite sise- ja välisehituse iseärasusi, organite (juur, vars, leht, õis, vili) ülesandeid.\ntunneb põhilisi võtteid tööks taimsete ja mükoloogiliste objektidega laboris, oskab laboritöid korrektselt läbi viia ja vormistada ning saab aru oma kirjapandust (laboritöö protokoll).\nSellised teadmised ja oskused omandatakse Ainekava piires, sh laboripraktikumides – ainekava on toodud Kursuse lühikirjelduses.\n8. tunneb Eesti looduse levinumaid sambla- ja samblikuliike (a’ 10), kübarseeneliike (ca 35), oskab Eesti metsapuudel ja -põõsastel vahet teha ka talvel, pungade järgi (ca 15 kodumaist lehtpuu ja põõsaliiki);\n9. teab taime ja seeneliikide põhilisi eristamistunnuseid, oskab neid looduses märgata, oskab kasutada määrajaid liikide kindlakstegemisel.\n10. omab ettekujutust taimeriigi mitmekesisusest ja liigilisest varieeruvusest maailmas.\nSellised teadmised ja oskused omandatakse peamiselt välipraktikatel.\nKursus on mõeldud kordava ja süvendatud ülevaate andmiseks taimeriigist – taimede ehitusest ja talitlusest, süstemaatikast ning Eesti taimestikust – korrates põhjalikumalt ja rohkem selle teadusharu detailidesse laskuvalt põhikoolis omandatut. Kursuse läbimisel arvestatakse taimefüsioloogilise osa õppimist üldbioloogia kursuses (RÕK). Käesoleva kursuse õpetamisel lähtutakse peamiselt nende teadmiste ja oskuste omandamisest, mis on vajalikud laboripraktikumides ja välipraktikatel õpitava mõistmiseks. Põhikoolis käsitletud teemadele ja gümnaasiumi üldbioloogia kursustega võrreldes lisanduvad mõned riiklikus õppekavas puuduvad või väga põgusalt käsitletud teemad (nt muld, taimede elustrateegiad, kultuurtaimed), kursus hõlmab ka mükoloogia ja lihhenoloogia aluseid.\nÜlevaatlikku käsitlemist leiavad taimsed koed ja organid, taimeriigi põhirühmade (samblad, sõnajalgtaimed, paljasseemnetaimed ja katteseemnetaimed) ning seente ja samblike ehituse, paljunemise ja arengu omapära. Kogu kursuse vältel püütakse luua seoseid taimede ehituse, talitluse ja ökoloogia vahel. Suurt rõhku pannakse just praktiliste oskuste omandamisele (töö laboris) ja loodusetundmisele (liikide tundmaõppimine). Nii peaks kujunema arusaam taimest kui tervikust ning oskus tunda levinumaid liike Eesti flooras – alus mõistmaks looduse mitmekesisust, taimede suhet keskkonnaga ning nende arengut lähtuvalt sellest.\nEluslooduse süsteem. Taimed – iseloomustus, roll looduses. Taksonoomia. Taim kui tervik. Lühiülevaade botaanika ajaloost, naaberteadused, mükoloogia.\nSeeneliikide tundmaõppimine looduses, määramine, määramistunnuste kasutamine (välipraktika)\nSeeneriigi üldtunnused, seente toitumine, paljunemine, rühmad, ökoloogia. Seeneraku eripära. Parasiitseid seeni. Seente sümbioos vetikatega – samblikud. Samblikud: iseloomustus ja kasutamine, ehitus, paljunemine, samblikuained. Lihhenoindikatsioon.\nÜlevaade kultuurtaimedest. (Täiendav info: ülevaade mullateadusest).\nTaimekoed: põhiliste koetüüpide iseloomustus.\nVegetatiivsed ja generatiivsed taimeorganid: juur, vars, leht. Nende anatoomia ja füsioloogia.\nGeneratiivsed taimeorganid: õis, vili ja seeme. Nende anatoomia ja füsioloogia.\nEesti kodumaised puu- ja põõsaliigid, sammalde ja samblike levinumad liigid (välipraktika).\nKokkuvõtlikult taimefüsioloogiast: fotosüntees (sh fotosünteesi üldvalemist tulenev), hingamine; veevõtt, transpiratsioon, toitumine; Taimede liikumine (nastid, tropismid).\nVetikad. Eostaimed: samblad, sõnajalgtaimed, nende elutsüklite iseärasused.\nPaljasseemnetaimed. Katteseemnetaimed. Katteseemnetaimede viljastamisprotsessi eripära. Katteseemnetaimede sugukondi. Ülevaade ravimtaimedest.\nAuditoorne töö ja laboripraktikumid toimuvad vastavalt tunniplaanile.\nVälipraktikad, 2-päevane seenepraktika ja 2-päevane talvepraktika, ning õppekäik (nt seenenäitus, TÜ botaanikaaed) toimuvad ajaliselt vastavalt kooli partnerite võimalustele .\n1) Olulised hinnatavad tööd on kirjalikud (sh elektroonsed) kontrolltööd, mida korraldatakse 3 (kolm) KAHE kursuse jooksul, kahe välipraktika hinded (seenepraktika ning botaanika talvepraktika) ning koondhinne laboripraktikumide eest.\n1.1. Esimese kursuse hinded (3) saadakse kahe teoreetilise osa kontrolltöö ning seenepraktika eest. Teise kursuse hinded (3) saadakse ühe teoreetilise kontrolltöö, talvepraktika ja kogu kursuse jooksul tehtud laboritööde vormistamise ja vastamise eest.\n1.2. Laboritööde koondhinde saamiseks esitab õpilane kahe kursuse (botaanika õppe) lõpus praktikumivihiku (vm mapi, sh lubatud elektroonne), milles on kõigi laboritööde joonised koos vormistuses nõutava infoga (nt viited joonisel kujutatud objektide osadele, vastused küsimustele, kommentaarid, selgitused). Õpetaja kontrollib õpilase arusaamist nendest, lisaks vormistusele mõjutab see saadavat hinnet.\n1.3. Laboritööde vormistust võib õpetaja pisteliselt kontrollida ka iga tunni järel. Tunni laboritöö ebakorrektse/puuduliku vormistuse korral alandab see laboritööde koondhinnet kuni 10% (sõltuvalt vigade/puudujääkide olulisusest ja rohkusest).\n2) Kirjalikud, enamasti elektroonsed (Moodle keskkonnas) kontrolltööd hinnatakse RÕK (riikliku õppekava) protsentskaala järgi, samast skaalast lähtutakse välipraktikate eest saadavate ja teiste hinnete puhul.\n3) Kaks hilinemist tundi loetakse võrdseks ühe puudutud tunniga.\n4) Aineolümpiaadil vm konkursil edukale õpilasele võib õpetaja lisada hinde "5" („väga hea"), – kui seda pole juba tehtud üldbioloogia kursuses – mis on kontrolltöö hinde kaaluga.\n5) Hindamisel kasutatakse numbrilise hinde täiendamiseks „+“ ja „-„ märke, mis näitavad vastava hinde %-skaala ülemise või alumise väärtuse lähedast tulemust.\nEsimese kursuse hinded (3) saadakse kahe teoreetilise osa kontrolltöö ning seenepraktika eest. Teise kursuse hinded (3) saadakse ühe teoreetilise kontrolltöö, talvepraktika ja kogu kursuse jooksul tehtud laboritööde vormistuse ja vastamise eest. Nende hinnete osakaalud on üldiselt samad: kursuse kohta 3×33,3%.\nKursusehinde kujunemisel arvestatakse ka hinnatavate tööde puhul numbrilise hinde täiendamiseks lisatud „+“ ja „-„ märke. Need muutuvad eriti oluliseks, kui kursusehinde valik on kahevahel (nt 3, 3, 5 annab kursusehindeks pigem „3“, kuid 3+, 3+, 5 pigem „4“).\nNii kursusehinde kui kursuste põhjal kujuneva kooliastmehinde (kahe kursuse peale kokku) panekul hinnete nn kahevahel oleku puhul on kaalukamad (teoreetiliste) kontrolltööde hinded.\nBotaanika kooliastmehinne saadakse nende kahe kursuse hinnete põhjal. Õppeaine kooliastmehinde panekul lähtutakse vajadusel kahe kursuse jooksul saadud arvestuslikest hinnetest (kokku 6 hinnet) läbivalt.\n1) Üldiselt vastavalt kooli hindamisjuhendile ja järelevastamise korrale. Põhjendatud erandid kokkuleppel – kui seda ei saavutata, lähtutakse kooli üldistest nõuetest.\n2) Välipraktikaid, õppekäike ja laboripraktikume ei korrata (pole võimalik korraldada), nende hindeid seega reeglina järele vastata ei saa.\nSeenepraktikalt mõjuval põhjusel puudumise korral tuleb liikide tundmist järele vastata koolis piltide järgi.\nTalvepraktika nõuete (puude- ja põõsaste liigid, sammalde ja samblike liigid) järelevastamiseks peab puudunud õpilane ise vastava koguse loodusobjekte koguma, määrama ja kooli tooma, et õpetaja saaks nende tundmist hinnata.\nVälipraktikate järelevastamisel on maksimaalseks hindeks reeglina „hea“ („4“), kuna õpilasel on praktikalt puudumise tõttu osa oskusi omandamata. Kui praktikat järele ei vastata, loetakse selle hindeks „nõrk“ („1“).\n3) Iga mitterahuldavalt hinnatud või tegemata kontrolltööd saab ühe korra järele vastata. Kui õpilane seda võimalust ei kasuta, hinnatakse vastav töö hindega „nõrk“ („1“).\n1) õpetaja koostatud õppevahend (U.Tokko, 1999, http://www.ebu.ee/tokko/tokkosisu.html , sama ka http://www.tamme.tartu.ee/projektid/bio/ ) ning laboripraktikumide esitlused (kättesaadavad Stuudiumi TERAs).\n2) varasemale RÕK-le vastav õpik “Bioloogia gümnaasiumile III osa” (Kull jt, 2001), lk 5 – 54 (Taimed).\n3) määrajad (taimemääraja, suursamblike määraja, seenemäärajad, puude- ja põõsaste määrajad).\nLisaks suunatakse õpilasi ka iseseisvale tööle internetimaterjalide (nt http://bio.edu.ee/taimed/ ) ja erialakirjandusega. Liikide virtuaalsel määramisel on abiks Key to Nature leheküljed (https://www.keytonature.eu/wiki/Estonia) ja Eesti e-Floora (http://efloora.ut.ee/efloora/e-Floora.html).


Tallinnas kohtuvad noorte e-demokraatia võimaluste eestvedajad kolmekümnest riigist — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\n18.–20. juunil kogunevad Tallinna Kultuurikatlas ligi 70 eksperti kolmekümnest erinevast riigist, et arutleda, kuidas digitaalsete lahendustega noori senisest paremini otsuste tegemisse kaasata.\nKäesoleva aasta jaanuarikuus Eestisse loodud üle-Euroopaline SALTO noorte osaluse ja informatsiooni kompetentsikeskuse kutsel osalevad rahvusvahelisel noorte e-osaluse seminaril „eXploring Youth eParticipation“ e-demokraatia ning noorte e-osaluse platvormide eestvedajad ja arendajad, noortepoliitika kujundajad, noorsootöötajad ning noorteliidrid. Üheskoos arutletakse noorte ühiskonnaelus ja otsustes osalemisega seonduvate väljakutsete üle, tutvustatakse erinevaid digilahendusi ja e-osalusplatvorme ning algatatakse uusi koostööprojekte platvormide arendajate, noorte ning otsuste tegijate vahel.\n„Kuigi noored on sageli uuenduslike lahenduste algatamisel eestvedaja positsioonis, ei ole e-osaluse ning nutika noorsootöö lahendused enamikes Euroopa riikides saanud veel igapäevase noorsootöö osaks,“ tõdes SALTO noorte osaluse ja informatsiooni ressursikeskuse koordinaator Martti Martinson. Tema sõnul on teadlikkus juba olemasolevatest platvormidest, keskkondadest ja nutirakendustest, mis loodud just noorte demokraatlikesse protsessidesse kaasamise eesmärgil pigem vähene.\nE-osaluse projektid võivad olla nii sisult kui ulatuselt väga erinevad: “Näiteks kasutati OPIN platvormi Itaalias, Cremonas rohkem kui tuhande õpilase poolt selleks, et otsustada üliõpilasprojektide eelarvekasutuse üle. Maltal korraldati OPIN abil ideekorje ja debatt valimisea langetamise teemal ning käesoleval aastal langetaski Malta parlament valimisea 16.eluaastani,” sõnas Saksamaa Rahvusvahelise Noorsooteenistuse IJAB projektijuht Evaldas Rupkus.\nSeminaril on esindatud teiste hulgas e-osaluse platvormid CitizenOS, BiPart, Brabbl, OPIN, STEP, WEchange, ja YouthMetre ning selle raames valmib ka avalikult kättesaadav ingliskeelne versioon noorte e-osaluse projektide eduka algatamise ja läbiviimise e-kursusest ehk jbjMOOC!.\nSALTO noorte osaluse ja informatsiooni kompetentsikeskus on SA Archimedes Noorteagentuuri juures Eestis paiknev üks kuuest üle-Euroopalisest SALTO noortevaldkonna ressursi- ja kompetentsikeskusest, mille eesmärgiks on Euroopa riikide noorteagentuuride, Euroopa Komisjoni, noorsootöötajate ja noorteorganisatsioonide toetamine ja nõustamine noorte osaluse ja informatsiooni valdkonnas. Keskuse tegevust ning seminari toetatakse Euroopa Liidu Erasmus+ programmi eelarvest.Keskus korraldab seminari koostöös IJAB Saksamaa Rahvusvahelise Noorsooteenistusega ning Eesti, Läti ja Saksamaa Erasmus+ noorteagentuuridega.


Leili metsalood | See hirmutav sõna - lageraie - Maaleht\nLeili Metsalood 15. oktoober 2018\nMiks nad siis ei taha metsakorraldajat oma metsa? Väiksemaid raied, nagu oma tarbeks mõned tihud küttepuid, teeks ka ilma majandamiskavata ja teatist esitamata metsahoolduse käigus oma metsas ära.\nSelgus, et mõlemal mehel on raieküpset metsa ja nad kardavadki, et metsakorraldaja kirjutab kavasse sõna „lageraie“. Proovisin neile öelda, et ega metsakorraldaja teie metsa vägisi maha võtma tule, tema tohib teile vaid soovitusi anda ja need peavad metsaseadusega kooskõlas olema.\nMetsamajandamiskava ei kohusta kedagi oma metsa raiuma, kehtiv kava aga võib omanikule selle võimaluse pakkuda. Metsakorraldajad on atesteeritud ja peaksid olema usaldusväärsed metsaspetsialistid, kes järgivad oma töös ja metsaomanikule antavates soovitustes hetkel kehtivaid seadusi. Kui Riigikogu seadusi või valitsus määrusi muudab, muutuvad ka nõuded metsa inventeerimisele ja majandamiskavadele.\nKui võrrelda praegusi ja kümne aasta taguseid metsamajandamiskavasid, siis ilmunud on uued mõisted, nagu eraldise „kaalutud vanus“ ning eraldise „kaalutud raievanus“, mis ei ole üks ja seesama asi ning mille tähendust omanikust vanapapi või -memm uurima peavad hakkama.\nMetsakorraldaja lisab kavasse ka soovitusi raieteks või istutamiseks. Metsakorraldaja ei saa kedagi käskida, otsused teeb ja vastutab nende eest ikka metsaomanik ise.\nSelle asemel, et peljata metsakorraldajat, peaks olema ettevaatlik, kui „pommitatakse“ pakkumistega osta kasvava metsa raieõigust või nagu viimasel ajal - ka terve kinnistu.\nOmanikule ja tema perele peab olema selge, milleks neile oma mets ja selle teadmise järgi ka talitama, näiteks: ei müü, sest pärandan metsa oma lastele. Või kui on huvi hinnapakkumist saada, siis võib ju edasi suhelda, aga võtta kõrvale mõni erapooletu nõuandja.\nÜks aga on kindel, et mis kord maha müüdud, seda tagasi ei saa ning aina kõrgemale kerkivate hindade juures sama raha eest enam samaväärset metsa asemele ka ei osta.


LEMBIT POOLAK: Taksondust peab kontrollima! - Arvamus\nLEMBIT POOLAK: Taksondust peab kontrollima! (1)\nVasta kommentaarile 28. aprill 2018 11:31\nLõpetaks juba kord ära selle mõistetega hämamise, mis meil praegu lausa seadusandlikul tasemel toimub. Kui ma kasutan näiteks Taxify, Uberi või mõnd muud analoogset teenust siis kellega ma õieti oma sõitu jagan? Oskab keegi sellele küsimusele adekvaatselt vastata, rääkigu edasi sõidujagamisest, kui aga mitte, hoidku parem oma suu kinni.


Osta 2020. aasta uus 10cm 15.61 g pika vahemaa casting lipless jigging allalaadimise 3 lips pingeline positsioone kõigutama kalapüügi peibutis | Kalapüük \_ Nuffi.ee\n2020. aasta Uus 10cm 15.61 g Pika Vahemaa Casting Lipless Jigging Allalaadimise 3 Lips Pingeline Positsioone Kõigutama Kalapüügi Peibutis\nKaal: umbes 15.61 G\nToote materjal: ABS raske sööt Toote värvi: 8 värvi\nKonksu suurus: 6# konks\nPakend: Blister pakend\nToote omadused: kõrge simulatsiooni spreid, realistlik ujumine.Aeglaselt liikuv kala keha võib rünnata iga vee kiht, ja ujumine on paindlik ja paindlik!\n1. Raskuskese on terasest kuul, et oleks võimalik liigutada saba kui viskamine, suurendades viskamine kauguse.Õhu poos on stabiilne ja tõrgeteta, ja see ei ole lihtne teisendab ja lihtsustab viskamine.\n2. See võib kajastada välised valgust iga nurga alt, ja see on tagajärg valgus-püünisjahi kala, mis sobib erinevad vee tingimused.\n3. Seal on mitu väikest teras pallid keha, mis teeb heli, kui tirisid, mis on tihedalt äratab tähelepanu kala.\nValmistatud ABS plastist, see on vastupidav ja tugev, vastupidav pihta ja koputab.Sisemine terasest kuul on testitud täppisriistade, et tagada ujumine poos iga sööt.\nKala vähese paindlikkuse või peidetud ümber takistuse, vee sügavus on 30-50cm.Sel ajal väike operatsioon on atraktiivne.On kaks meetodit kasutada.Üks on sööt meetod: tõmba tamiil raske, nii et Lu Ya sööt hõljub pärast sukeldumist, kasutades Lu Ya liikumise veepinnast põhja vett, ja vesi, lained, mis on winstonis põhjustada tähelepanu kala.Teine tüüp on tõmblemine: korrapäratult tõmblemine kalapüügi-rod aeg-ajalt, sõidu Luya ujuda vees.\nSööt meetodit: Võrrelda sööt meetod, tõmblemine meetod sööt meetod on suurem jõud on tugevam, liikuv kaugusel on ka suurem, kui liikumiskiirus on kiirem, ja tugevus on õigesti mõistnud.See on väga ahvatlev, ei anna kala võimaluse hingata, nii et nad võivad hammustada sööt kohe.\nTuleb märkida, et tugev sööt saab teha Luya on ujumine poos mängida väga hea mõju, isegi kui see on peidetud vesi 3-3.5 m tihe vesi muru või kala toonud rock, see on meelitatakse ja hammustatud.\nBrändi Nimi: SIECHI\nMudeli Number: Crankbait Kalapüügi Peibutis\nMärksõnad: es kalapüügi peibutis, kala meelitada mere, lipless meelitada, lipless, ligi meelitada kalad, SAMOLLA, meelitada vibe, Crankbait, meelitada saver, lipless vib.\nSuurbritannia Popper Wobbler Kalapüügi Lures 90mm 7.5 g 110mm 12.8 g 123mm 18.5 g Topwater Pliiats Kalapüügi Peibutis Ujuvad Jerkbait Puhul Ahven\nSuurbritannia Popper Wobbler Kalapüügi Lures 90mm 7.5 g 110mm 12.8 g 123mm 18.5 g Topwater Pliiats Kalapüügi Peibutis Ujuvad Jerkbait Puhul Ahven ● Suurus & action:90mm 7.5 g;110mm 12.8 g;123mm 18.5 g;Topwater ● 3D laser paberi sees koos väljaspool läbipaistev maali,näidates\nThritop 2020 Kuum Kalapüügi Peibutis Lepamaim Raske Sööt 5.5 G 50MM 0,5 Meetri Sukeldumise 5 Värvid TP127 Karpkala kalastustarbed Crankbait\nThritop 2020 Kuum Kalapüügi Peibutis Lepamaim Raske Sööt 5.5 G 50MM 0,5 Meetri Sukeldumise 5 Värvid TP127 Karpkala kalastustarbed Crankbait Product Features : 1.Thritop 2x tugev treble Hooks: ta on relvastatud teravad konksud,tugevam võim, vastupidav, magevee ja merevee\n12tk Angerjas Kalapüügi Peibutis Pehme kalasöödaks Roostevabast Terasest Konks Biooniline Sööt\nKirjeldus: Omadused sihvakas keha ning koondamise saba maksimaalne liikumine. Kui sööt on kerge ja kaasaskantav. Elav ja tõetruu simulatsioon kunstlik landid. Luua elu nagu ujumine tegevused vees. Spetsiaalselt roostevabast terasest konks. Kirjeldus: Materjal:\nNOEBY 1 Tk Kalapüügi Peibutis 150mm/42g Floating0-1,5 m Super Lepamaim Landid kalasöödaks VMC Treble Hooks Värvikas 3D Silmad NBL 9443\nTOODE: NBL 9443 PIKKUS: 150MM KAAL: 42G SÜGAVUS: Ujuvad 0-1.5 m 1. Minnow klassikaline stiil, lisades erinevaid laser raamat keha ja 3D stereo silmad tegemise meelitada ergas. 2. Super tase ABS materjal muudab ta tugev ja kindel, kaasa long life service). 3. Unikaalne kaarjas keel,


Neunerile tehti MMi ajal tapmisähvardus - Laskesuusatamine - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nNeunerile tehti MMi ajal tapmisähvardus\n13. aprill 2012, 11:32\nLõppenud hooaja järel tippspordist loobunud Saksamaa laskesuusataja Magdalena Neuner avaldas, et talle tehti tänavu Ruhpoldingus peetud maailmameistrivõistluste ajal tapmisähvardus.\n25-aastane Neuner avaldas ebameeldiva vahejuhtumi intervjuus ajalehele Münchner Merkur.\n«Mõnikord mõtlen, kas kuulus olemine on hea või halb. Olen kahevahel, sest see on mulle ka palju kasu toonud. Aga mõnikord on kuulsus olemine ka needus,» rääkis Neuner. «Näiteks Ruhpoldingu MMi ajal tehti mulle tapmisähvardus. Siis hakkasin mõtlema, kas see kõik on seda väärt. Aga ilmselt käib see kuulsusega kaasas.»\nKodupubliku ees kaks kuldmedalit, ühe hõbeda ja ühe pronksi võitnud Neuner kinnitas, et ei lasknud tapmisähvardusel end häirida. «Muidugi pole lihtne minna starti teadmisega, et keegi tahab mulle liiga teha, aga tulin sellega üllatavalt hästi toime,» sõnas Neuner. «Pealegi oli mu ümber pidevalt mitu erariietes politseinikku. Tundsin end turvaliselt.»\nKarjääri jooksul 12 korda maailmameistriks tulnud ning kaks olümpiakulda võitnud Neuner lisas, et ei kahetse, et tipus olles karjääri lõpetas. «Kõik on superhästi,» kinnitas ta. «Mul pole kodus olnud hetkegi, mil mõtlen, mida järgmisena teha. Mul pole igav. Ma pole viimastel nädalatel üldse laskesuusatamise peale mõelnud. Minu karjäär on läbi.»


Kalev/Cramo võttis Mirkovici hiilgemänguga Tartult revanši – Korvpall24.ee\nKalev/Cramo võttis Mirkovici hiilgemänguga Tartult revanši\nAvaldatud 10.03.2018; 19:06\nAutor Martin Reinsalu 10.03.2018; 19:06\nTartu alustas mängu hästi ning pääses avaveerandil juba 19:10 juhtima. Cramo vastas seejärel aga 18:4 spurdiga ning poolajale mindi külaliste 51:47 juhtimisel. Enne neljanda veerandaja algust oli Cramo kümne punktiga ees, kuid peagi oli eduseis vaid 76:73. Cramo vastas seejärel 9:0 spurdiga ning Janar Taltsi ja Tanel Sokuta mänginud Tartut enam ohtlikule lähedale ei lastud.\nBranko Mirkovic tõi võitjatele koguni 29 punkti ja andis 6 korvisöötu. Isaiah Briscoe lisas 16 silma, Bojan Subotici ning Martin Dorbeku arvele jäi vastavalt 12 ja 10 punkti. Võõrustajate parim oli 25 punktiga Vytenis Cizauskas. 16 silma jäi Carl Engströmi arvele ja 15 punkti lisas Kristjan Kitsing.\nTurniiritabelis on Kalev/Cramo (20-1) jätkuvalt liider, Tartu (14-7) hoiab teist kohta.\nPrevious Post Kolmas järjestikune võit tõstis Valga-Valka Lätis viiendale kohale\nNext PostTallinna Ülikool sai kodus napi kaotuse, G4S Noorteliiga lagunes teisel poolajal


Nad (liiga) seotud laste edu!\nmuretsema lapse tulevikku, vanemad tahavad olla kindlad, et see "murdub" - ja tugineda oma uuringud.\nTema õnnestumiste ja ebaõnnestumiste nad (valesti) tajuda oma, kes tahavad alateadlikult, et ta koosneb kõigi asju, mida nad ei suutnud elus.\nlaps elab täiskasvanu elu - ülekoormatud, heitunud, väsinud. Alateadlikult vastu vanemliku surve, siis muutub ta vaene tudeng.\nFOTO EDOUARD CAUPEIL FOR Psychologies PRANTSUSMAA\nIgapäevaelust teehöövel Julia sobitada tööpäeva ministri. Pärast kooli tüdruk kiirustab koju aeg teha õppetunde enne tulevad juhendaja inglise (esmaspäeval ja neljapäeval) või peavad sõitma ringi lood (kolmapäeval ja laupäeval). Tema vanemad (ta on - kirurg, ta - audiitor) tagastatud hilja, kuid proovige teha aega, et näha õppetunde ja nädalavahetustel töötamise kohta teema järgmisel nädalal. Julia taipab, et ema ja isa on tihedalt vaadates uuringud tema enda tulevikku, kuid mõnikord ta soovib veeta päev "lihtsalt nii": mängida kass, minna rulluisutamine või helistage külastada sõbranna. Aga see on haruldane, et isegi pühade ajal Julia lahendab probleeme ja kirjalikult harjutusi "selle õppetund."\nRõhk vanemliku hirmudele ja ootused palju lapsi tunnete end hästi enne kooli kella kutsuksin neid esimeses klassis. "Lasteaed ei ole enam ühtne programm ettevalmistus kooliks, alushariduse süsteemi on peaaegu kadunud, - ütleb kooli psühholoog Natalja Evsikova. - See vahe on täidetud paljude kooli pooleli esteetilist arengut ja ettevalmistav klasside maineka kooli. " Alates varase õppe, mis põhineb terviklik areng lapse vanemad tahtmatult ootab ja esimesi saavutusi. "Aga tänu nende püsiv (pumbatud) ootused laste tunne-enda-valitsuse eksklusiivsus sõltuvust edu, hirm ebaõnnestumise, viga - hoiatab psühhoterapeut Albina Loktionova. - Ja kuna tänapäeva ühiskonnas hinnatakse ennekõike saavutada, paljud vanemad koolilapsed kehtima sama loogika. " Seoses pideva (ja siiani tulemusena ettearvamatu) muutused koolis süsteemi, nad üha enam ekstra õppetunde - ringiratast, juhendajaid, kursused. "Kriis, majanduslik ebastabiilsus ainult toidust ärevus, - ütleb Natalja Evsikova. - Mõlemad vanemad on ikka (maksimaalse) on investeerinud kooli ja õppekavavälise tegevusega nende laste tõsi, "." - tunnistab George isa kaks poega, seitse ja kümme aastat. - Ma saan aru, et ma vajutan poisid, aga see on oma hea. Muidugi, ma tunnen nädalavahetuse kiiluvees oma pool kaheksa minna tennis. Aga see kõik tasub end ära. Nad peavad aru saama, et ilma sihikindlust elu sulle kuhugi. "\nMüüt täiuslik laps\nPüüdlused sotsiaalne edu ja innustas suhtumine paljude kaasaegsete vanemad oma lapse mingi jätkamine ideaalne ise. "Raseduse ajal ema ja isa unistuste teha tulevikuplaane elu beebi muidugi tahavad, et see on kõige ilusam ja kõige intelligentsemad, - ütleb Albina Loktionova. - Sellised fantaasiad on ka positiivne tähendus, aidates vanematel "sisse lülitada" oodatud lapse elu, luua psühholoogiline ruumi pere teda. Aga siis tuleb aeg tegeliku last hooldavale tema tõeline tunnused ja iseloomuomadusi. " "Kui vanemad peaaegu ei näe ja ei peegelda tegelikku soove ja lapse huvides, poeg või tütar läheb võimatu missioon" täiuslik, "- ütleb psühholoog Anna koguduse - kes peaks seda parandada, teostada ja rakendada kõik, mida nad unistanud või et nad ei suutnud. Nii täiskasvanutel tajuvad laste õnnestumiste ja ebaõnnestumiste nii oma (kuigi see ei ole nii!) Ja läheb nende kaudu eriti valus. " Vahel 46-aastane Elena, õpetaja keskkoolis, ja tema 15-aastane poeg on pidevalt lahingud: Fame, laps lummatud võidusõiduautod, ta vihkab oma lütseumi ja ei taha, et valmistuda sissepääs õiguse. "Ma selgitasin talle tuhat korda, et ta on rohkem võimalusi elus edasi minna! - nördinud Helen. - Ja ta ignoreerib õppetunde. Kui mind kutsuti kooli, ma tahan surra abitus ja häbi! "Perekondlikud suhted on keerulisemaks asjaolu, et Elena abikaasa peaaegu ei osale kasvatamisel lapse. Ja kuna see on ikka rohkem kui ma tahaks näha poeg tugev ja sõltumatu, täiuslik.\n"Kuidas saab ühendust võtta oma sisemaailma, kui kogu elu möödub VASTAVALT soove teised?"\nSelline kõrge edukuse määr ei jääda tagajärgedeta. Life palvel vanemad kõrvaldab peaaegu iga ilming lapse soove. Kuidas saada ühendust oma sisemaailma, kui kogu energia läheb teenuse taotluse teise? Lapsed elavad sellist survet, lihtsalt ei ole aega mõelda, kes nad ise, et nad armastavad ja mida nad tahtsid teha. Anda vabaduse- laps - see tähendab, et anda talle võimalus luua kontakti oma soove. "Lastel on vaja klassi, mis annavad lihtsalt rõõm, ei ole kohustuslik, ei nõua" õige "rakendamise, - ütleb Anna koguduse. - Nn hetki jõudeelu nad puutuvad kokku oma emotsioone ja rõhuvast neid. " Aga liiga palju aega võib tappa see tükk oma, mida nad vajavad, et ehitada oma identiteeti.\nMis juhtub siis, kui laps ei ole enam suuteline taluma survet täiskasvanutele? Ta langes tema käed, ta hakkas tundma väärtusetu, ebaõnnestunud kõiges, tahtmatult jõudnud järeldusele, et see "nii halb", ei selle armastuse. Või vastupidi, kui asjad lähevad hästi koolis, ta võib saada suurepärane õpilane ... ja sissepoole väga masendunud inimene. Kuna kümnendil Anton, kes igal õhtul mitu korda kontrollida portfelli ja loeb lugu veenduda ta ei unusta. Iga märk, välja arvatud viis, häirib teda närvivapustus, et mõru pisaraid. Tegelikult, kuna neist, Anton ja tema ema kiitusega ja otsisid abi psühholoog.\nMida teha halva klassid?\nKui vanemad märgata, et nende laps on raskusi õppimise, kooli psühholoog Natalja Evsikova pakub kolm võimalust välja olukorda.\nEsiteks, on vaja luua suhteid kooli, koostööd õpetaja - tingimusel, et teil on ühiseid vaateid õppimist. Vastasel juhul on parem otsida teine kooli. Väljend "See on kõik, sest halb õpetajad" võib vähendada meie ärevus, kuid ei aita lapse.\nKas mitte liiga rõhutada kooli klassid. On mõttetu ja isegi ohtlik lapsele. Kool ei tohiks olla tema ainus elu keskus. Proovi vastupidi, nõrgendab haaret anda talle vabadus valida oma elukutse, kus see võib väljenduda (laulmine, modelleerimine, mängud ja nii edasi. D.), muretsemata ning võimalust ebaõnnestumine. See aitab taastada enesekindlus, mida ta ei olnud.\nSee on oluline meeles pidada, et peamine asi - et laps oli koolis hästi, inimlikult mugav, huvitav, ohutu, isegi kui tema tootlus ei ole soovitud kõrgusele.\nvanemad ... või vanemad õpilase?\nNii palju emad ja isad muutunud "vanem õpilane" alguses kooliaasta tahtmatult on-chinaya näha oma lapse ainult üliõpilane. Selles kärbitud taju tema isiksuse võõrustanud paljusid vanema "moehullus". "Olin ise ringi suurepärase üliõpilane, ja isegi läks kooli puudulik kuus aastat, sest see oli hea lugeda ja loota, et nelja - ütleb 35-aastane Valentina, geneetik. - Sama ja ma visalt püüdnud tütre Ali. Ma mõtlesin oma märgid ja isegi mitte veel aru, et enne öelda "Tere!" Uksest darted kahtluse tema kohta õppetunde. Ma ei märganud, et tema tütar kannatab pideva surve. Selle tulemusena nagu selgitas psühholoog Ali suur probleem, ta õppinud lugema ainult teise klassi. Täna, ma tasapisi hakkasin mõistma, et tema elu ta ei suutnud, ja ei tohiks "maha" minu ja et maailm ei kuku, kui see on keskmiselt õpilane. "\n"Ma elasin kusagil kaugel oma elu,"\nKodu 25-aastane Leonid on lõpetanud ülikooli majandusteaduse erialal. Siiski on harva mõtleme, ja sageli muuta töökoht. Ühe eesmärk: teenida raha oma hobi - maailma reisida.\n"Kui mul oli teile rääkida minu lapsepõlve, ma ilmselt ei ole midagi peale õppetunde ja ei mäleta. Kõik mõned kontrolli ringi matemaatika olümpiaad ... suvel isa koos turvavöö ja sõitis õpiku programmi eelseisvaks aastaks, ema eelõhtul eksamid neelata palderjan. Life tema oli ainult minu hinnangul - nii vähemalt ma tundsin seda. Ausalt, ma ei tea, kuidas ma elanud seda kõike. Bye, diskoteegid? Ma ei olnud isegi mõelnud polnud aega, pole aega, et! Ja see ei olnud lihtne instituudis. Pärast kaitsta oma diplomi, mõistsin: kõik on nüüd katki. Seejärel läksin ma puhata Elbrus, poisid täidetud mägironijad. Te ei usu ma esimest korda aru, et see on reaalne elu! Vanemad oodanud, mida ma lähen minna kooli ... ja ma ei lähe. Siis läks ka Altai, ronimine Ararat, olid Mount Everest. Ma ei tea, mida ma teha. Mul on tunne, et mul on vaja kuidagi järele jõuda. Ma olen lihtsalt väga kaua aega ei tundnud elus. "\nMul on õigus teha vigu!\nNagu me kaotame oma lapsed\nKui vanemad "surve all" lastele\n"Ja sa ei täna õppinud?"