Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Viimase aja inglise luulest\nViimase aja inglise luulest\nnglise luule juhtivas ja progressiivses osas – selles, millelt oodatakse tulevikutähiste püstitamist – on Maailmasõjast pääle toimund rida õige sügavaleküündivaid muutusi. Sõda tõmbas terava ja raske kriipsu läbi kogu vaimse arengu, ning see, mida on taotletud ajavahemikul 1918-1939, sarnaneb õige vähe sellele, mille poole püüti enne katastroofi saabumist.\nPääpõhjuseks oli see, et idülliline, mugav suhtumine ellu, mis mõnevõrra iseloomustab enam-vähem kõike otse sõjale eelnevat – isegi selle sotsiaalset protesti – oli korraga pühit minema. Rahu, nii soodus kui see võitjaile näiski olevat, ei toond seda enam tagasi. Neli aastat oli elat kogu euroopa kultuuri varisemise lävel, ja kui otsesest ohust pääseti, polnud enam nagu enne kindlaid maailmavaatelisi pidemeid, millest kinni hakata. Vanad pärimused ja konventsioonid sotsiaalsel ja usulisel alal pidid tunduma kahtlastana neile, kes olid rindel hoopis teistsuguses keskkonnas äärmise füüsilise ja psüühilise pinge all näind, kui võimetud nad olid meeli püsti hoidma. Sõjast koju tulnud, aastate jooksul paljuülistet „sangarid” päälegi ei leidnudki endid enam niiväga koheldavat sangareina, vaid nii mõnigi invaliid või ka muidu koha kaotanu nägi enese äkki olevat „liigse inimese”. Vahe rinde julmuse ja tagala palavikulise eneseminnalaskmise vahel kõigutas põhjalikult nii mõnegi endast väikekodanlike kalduvustega meele. Ka pärastsõjane prosperiteedi, vastutustundetu spekulatsiooni ja sihitu nautlemise tuhin aitas pikemaks ajaks lõhkuda sündsuse ja rahuliku korra raame, millega oldi harjund enne sõda. Päevast-päeva elamine muutus ikka tavalisemaks. Närvilised depressioonid ja sama närviline optimism käisid kõrvuti, ilma et mõlema vahel oleks leitud tasakaalu. Need olid purjusoleku ja pohmeluse ajad, kus m. s. eriti just intelligentsi ringkondades oli vahel üsna vähe märgata inglase põlist enesevalitsemisvõimet.\nSeda teravamaks muutus enesearvustus. Ikka kriitilisemalt hakati analüüsima kogu oma olemasolu aluseid. Osalt seda tehti otsustavalt ja mürgiselt, nagu James Joyce’i proosas, Wyndham Lewis’i esseedes, uurimustes ja romaanides, osalt salajase kahjutundega hääbuva olukorra puhul, nagu Aldous Huxley proosas ja T. S. Elioti luuletustes ja kriitilistes esseedes. Loodeti leida mingisugustki jalgealust, taotledes viimast ausust enda vastu. See viis – osalt seoses psühhoanalüüsiga – omaenda hingelaadi ikka pinevamale vaatlusele. Suurt troosti see vaatlus ei pakkund, kuigi D. H. Lawrence’i uus-rousseauistlik vaistude ja tungide filosoofia, lubas seksuaalse eneseteostuse ürgüsast tuua noorendust tema arvates juba kuivaks intellektualiseerund kultuurile. Teised, nagu T. S. Eliot, nägid selles vaid tagasilangust koopaelanike toorusse. Kuid mõlemad pooled nõudsid realistlikumat suhtumist sellesse, mis inimeses tõesti olemas. Kumbki ei leppind põgenemisega faktide eest. Tuli arvestada kaasaegset elu ja kaasaegset inimest. Sentimentaalsetest narriparadiisidest tuli loobuda. Arvustuse, terav ots pöördus sääljuures päämiselt viktorianismilt pärit liigse eneseusalduse ja dogmaatilisve vastu, nähes viimaseid reaktsiooni ägeduses tihti palju halvematena, kui nad olid. Minev sajand ja käesoleva sajandi algus hakkasid tunduma pääliskaudse nooruseõhina või küllastund eneserahulduse aegadena. Oldi pettund ning taheti olla täiskasvand, mehised ja teadlikud.\nKahekümnendate aastate mõjukaim kuju inglise luules ja kriitikas oli kahtlemata T. S. E l i o t. Ta oli nii mõõduandev, et kogu seda ajajärku, vähemalt luule alal, sagedasti nimetetakse tema ajaks. Põlvnedes Ühendriikide ühest vähem kultuursest nurgast, oli Eliot keset moodsa tööstuse, tõusikluse ja vaimse kehvuse õhustikku algusest pääle erandliku kirega otsind kindlaid ja küpsi vaimseid traditsioone. Oma puritaanliku sisetunde tõttu otsis ta kõikjalt moraalset ja religioosset põhja, kuid Irving Babbitt ja George Santayana Harvardi ülikoolis ning skeptikud ja agnostikud Oxfordis ja Pariisis kõigutasid rängalt ta usku kristlikku dogmasse. Suurema ja valusama õhinaga kui inglased ise, hakkas Eliot, kes varsti naturaliseerus Inglismaal, kaaluma eeldusi luuletajategevuseks nüüdses euroopa kultuurkonnas. Ta leidis neid vähe. Puudus kõiki ühendav vaimne maailmavaade, ilma milleta luuletaja tema meelest iialgi ei leia seda moraalset tuge, seda ühist keelt lugejaskonnaga, mida ta vajab suurteks poeetilisteks saavutusteks. Laskuda vähenõudlike hulkade pinnale Eliot ei tahtnud. Ta igatses vaimsust, kus kõik euroopa kultuuri väärtuslikud pärimused ühineksid avara, erga reaalsusemeelega, kus usk vaimsusse ning tingimustetu ausus püsiksid koos, kus kerge ilutsemine ega variserlus ei tumestaks meelt, vaid säiliks kõikehaaraval, kindlal, kuid selgepilksel maailmavaatel põhjenev vaimuaristokraatsus. Killustuna kaasajas ta ei näind võimalusi niisuguseks uueks sünteesiks. Pettumustunne selle puhul sisendaski talle vist esindavaima kõigist kahekümnendate aastate ingliskeelsetest poeemidest, „The Waste Land” (Laastat maa), mille põhimotiiviks on janu eluandva vee, hingekarastava usu järele. Mitte enam olla sisemiselt lõhestet, viljatu ja haige, välja pääseda kõledusest ja kuivusest, saada terveks ja terviklikuks – see tung ilmneb selles hämaras, sügavas, kirjanduslike vihjetega üleküllastet, kaasakiskuvas teoses jõulisemalt kui kuski mujal.\nSee on täiesti üleminekuaja poeem, milles erandliku mõjuvusega kajastub Maailmasõja vapustus. Eliot ei olnud seks küllalt tugev, et sisemiste võitluste kaudu endale kätte sõdida oma Tõotet Maa. Väsides kahtlemast ja otsimast, vaibus ta anglokatolitsismi rüppe, eelistades dogmaatilist rahu mittedogmaatilistele heitlustele. Ta mõju nooremasse põlve kahanes otsekohe.\nElioti luules kõlab kaasa lugematuid inglise minevikukirjanduse toone, kuid muutund, kaasajastet tämbriga. Rohkem kui keegi teine õpetas ta pidama kontakti vaimse minevikuga ilma seda imiteerimata; samuti ta manitses vabanema klišeedest ilma originaalitsemata. Oma närvilised, ergavarjundilised luuletused kirjutas ta isesuguses katkelises tehnikas, kus vähem oli öeldud kui jäetud ütlemata, kuid mille kogumõju oli suur, ühtlane ja sümboolselt süvendet. Harjund stroofivormidele ta eelistas vabamaid, kõnekeelele lähemaid, kuid peenelt meloodilisi rütme – „murtud muusikat”. Teda lugedes tunned end keset kibedat olevikku ning juba puruneva kultuurvara kaaspärijana. Hävingu aimus hõljub ta värsside kohal, neis on väsind künismi ja küündimatuse tunnet ning tungi välja kaosest mingisse ülemaise vaimsuse sadamasse. Need kontrastid kajastuvad ta harmooniate dissonantsirohkuses. Elioti luule mõjub harva hüpnootilisena: see teeb teadlikumaks enesest ja kõigest muust.\nSeda teadlikkust on vähem ühes teises praeguse luuletajatepõlve õpetajas, samuti Inglismaal kodunend, lõplikult euroopastund ameeriklases Ezra Poundis. Poundi liigutasid õige vähesel määral suured lõhed ja vastuolud ajastu elutundes. Teda on raske nimetada sügavaks, kuigi mõned seda teevad. Ta on alati olnud virtuoos, kellele ütlemisviis on tavaliselt olnud veidi tähtsam kui öeldava sisu. Armudes kord ühte, kord teise minevikustiili, on ta siiski järjest osand neid stiile muuta elamuseks olevikule, kuigi mitte nii rikka, omapärase metamorfoosiga nagu Eliot. Pound oli kord trubaduur, kord hiina muinaspoeet, kord anglosaksi skoop. Ta pääteos, Cantos, on vähem poeem kui, nagu ütleb Philip Henderson, „katse segada kõiki aegu ja kultuure ning paradeerida palavikulist eruditsiooni”, kusjuures rõhk langeb vahele „mineviku rikkuse ja hiilge ning oleviku viletsuse ja labasuse vahel”. Kuid oma peenenärvilise, mitmekülgse tehnikaga õpetas Pound endast nooremaid katsetama, et endale leida iseseisev, individuaalne vorm.\nVeelgi mõjuvamalt tegi sedasama üks mineva sajandi poeet, omal ajal täiesti tundmatu noor jesuiit Gerard Manley Hopkins, kelle värsid avaldeti alles 1918. a. ta sõbra, poeta laureatus Robert Bridges’i poolt. Hopkinsi hoogne, elujõuline temperament võitles ebateadlikuna rasket võitlust usuliste veendumustega ning jesuiidiordu distsipliiniga. Viimased võitsid ja murdsid ta noorelt, kuid võitluse käik peegeldub ta energiat ja nägemisvõimet täislaetud luuletustes, mis tihti kuumuvad põlevaks müstikaks. Vaevaga vaos hoitud sensuaalsus koos usklikkusega toodab värsse, mida alles pärastõjane aeg oli võimeline hindama. Samasugune vastuolude lahing käis ka selle ajastu südames. Kuid eriti tähtis oli seik, et Hopkins, kelle rütmi- ja keelevaist olid erakordsed, oli leiutand vormi, mida tema lugejad nüüd võisid hakata oma tarvetele kohaldama. Ta loobus täiesti silpe lugevast meetrumist, loendades ainult rohke ning kuhjates rõhutuid silpe, kus efekt seda nõudis. Igasuguste siseriimide, poolriimide ja alliteratsioonidega, mis põlvnesid osalt vana-inglise, osalt walesi luulest, lõi ta oma värssidele nii rikka, vahelduva koetise, et noortel ainult tarvitses ammutada tema võtete ohtrast tagavarast. Ta julge, kord realistlik, kord originaalselt poeetiline metafoorika ergutas iga vastuvõtliku lugeja meeli. Hopkinsi suur anne avasteti maailmale just parajal hetkel.\nSiis Yeats… Poeedina võib-olla veel suurem kui Eliot, ei olnud ta küll samal määral huvitet aja valudest ja siseheitlustest. Ta oli luuletaja, vaimse maailma erandlik aristokraat, „viimne romantik”, nagu ta ütleb enda kohta ise, spiritist ja okultist, kuid ta summutamatu vitaalsus kasvas vanas eas ikka plahvatuslikumaks, ta väljendus ikka konkreetsemaks ja jõulisemaks, ta keel tihedamaks, kristalsemaks ja leegitsevamaks, „külmaks ja kirglikuks nagu koit”. Kui keegi suutis sisendada usku poeedi kutsurnusse, siis see oli tema.\nMe ei saa loetleda kõiki neid, kes domineerisid kahekümnendate – osalt veel kolmekümnendategi – aastate luulet. Oli veel teisi, kellest ajaloolane ega värsside nautija ei tohiks kuidagi mööduda. Sõjas langend Wilfred Oweni, sõjast läbi käind väga andeka Robert Gravesi algatusrikas luule rikastas tollal küpsva põlve elu- ja keeletunnet. Kumbki ei kõndind tallat rada. Oweni rasked kannatused ja sügav kaastunne sõnastuvad otseses ja lihtsas, kuid uuelaadses vormis (milles järjest, kuid originaalsema mõjuga esineb see riimiliik, mida on propageerind Henrik Visnapuu), kuna Gravesi tulvav, mänglev fantaasia ja terav intellekt otsivad ikka uusi väljendamisviise ja -võtteid üha uutele ideedele, üha rikastuvale tundeelule. Gravesis kehastub ajajärgu rahutus, ilma et ta hingeliselt alistuks selle traagilistele implikatsioonidele.\nHakkas üles kasvama põlv, kes Maailmasõda enam otseselt ei mäletand. Eelmise generatsiooni neuroosid mõjutasid teda vaid kaudselt. Ta oli teadlik suurtest pettumustest pärast rahusõlmimisele järgnend aastate ülekruvit lootusi, teda puudutasid vähemalt osalt väga sügavalt suured sotsiaalsed lõhed pärastsõjases maailmas, talle oli selge, et tema aeg oli vaid üleminekuaeg ning et mingi suur katastroof oli tulemas. Kõuepilved vaatepiiril ei jäänd tal nägemata. Ta sensitiivsus oli suur, ta ühiskondlik erksus pinev. Kuid ta närvielu oli siiski laastamata. Tema sisemuses ei olnud kaost, kuigi ta oli aktsepteerind faktina välise kaose olemasolu. Kuid see oli fakt, mis vähem hirmutas kui õhutas aktiivsele seisukohavõtule. Vanade uskumuste varisemisest ei olnud tal nii kibedalt kahju kui T. S. Eliotil, vaid ta oli valmis otsima ja omaks võtma uusi. Muidugi ei tähendand see täielikku pööret. Selle sugupõlve vaimselt juhtiv osa kuulus sotsiaalselt samasse ringkonda kui ta eelkäijad, oli saand samasuguse hariduse, tutvund samade kultuuritraditsioonidega ning õppind hindama seda, mis neis oli väärtuslikku. Kuid akuutse kriisi meeleolus üleskasvanuna oli see generatsioon sellest vähem üllatet ja vapustet kui temast kümme aastat vanemad. Pilk oli noortel autoritel pöördud tulevikku. Esiotsa nad ei ole mõtlejaina osutund nii süvenevaks kui Elioti põlv. Mineviku suhtes väga kriitilistena olid mitmed neist siiski hoopis vähem kriitilised uute kreedode vastuvõtmisel. Paljud neist leidsid päästesadama marksismist, millest hakkasid kinni nooruslikult liialdava idealismiga. Mõnedki rakendasid oma luule selle õpetuse teenistusse ning muutsid oma kunsti propagandavahendiks. Kuigi seda ei tehtud täieliku järjekindlusega, oli see siiski päämiseks „positiivseks” püüdmuseks, mis annab nende loomingule suuna ja värvi. Loomulikult fašism oma mitmesuguste teisenditega kujunes selle põlvkonna esindavaimale osale kõige negatiivsuse kehastuseks. See poliitiline meelsus asendas paljudel igasuguse metafüüsika.\nPoliitikale ja sotsioloogiale lisaks tuleb nende noorte, alles kolmekümnendaisse eluaastaisse jõudnud või jõudvate kirjanike vaimulaadi vormijana arvesse eeskätt uus psühholoogia. Psühhoanalüüs, individuaalpsühholoogia ja nende hilisemad edasiarendused olid neile tuntud juba õige varakult. Nad on kodus nende terminoloogias, mida tarvitavad meeleldi; nad laenavad neilt mõttekäike ning saavad neilt inspiratsiooni. Sellest on suurel määral tingit nende suhtumine moraali. Sellel alal neil puuduvad mitmedki tõkestused, „inhibitsioonid” ja „kompleksid”, mis toovad rasket ja kurnavat pinevust Elioti sugupõlve poeetkonna (loomingusse. Seksuaalseis küsimusis nad on „valgustet”, millega küll pole öeldud, et nende armastuskäsitusest oleks kadund igasugune romantiline helk. Siiski on neil suhtumine neisse kusimusisse sagedasti lihtsam ja lahtisem. Viktorianismi kombeõpetuse kitsarinnalisuse vastu ei peeta enam vajalikuks mässu tõsta – see on hajund udusesse kaugusse. Kuid ei kalduta vastupidisessegi äärmusse, kuigi siin-sääl on tunda D. H. Lawrence’i „freudiliku” fantaasia mõju.\nKirjanduslikud mõjud on mitmetigi teised kui eelmisel aastakümnel. Prantsuse sümbolistid, kellel oli etendada nii suur osa näiteks Elioti ja Yeatsi arengus, ei huvita nooremaid enam kuigi väga. Selle eest on tunduvalt kasvand mitmete vanade inglise autorite osatähtsus. Eriti suur on huvi mõne Chauceri-eelse ajastu luuletaja vastu, kes sajandite jooksul enam polnud elavalt mõjutand inglise kirjanduse käiku. Nii omandab näiteks suure kaalu William Langland, jõulise allegoorilis-satiirilis-müstilise poeemi „Piers Plowman” (Põllumees Peeter) autor. Mutatis mutandis on hakat jäljendama ta muinas-inglise alliteratiivset versifikatsiooni edasiarendavaid intensiivseid, karedaid värsse. Tähtsale kohale jäävad endiselt „metafüüsilised” luuletajad, eesotsas John Donne’iga. William Blake’i hämarad, kuid võimsad vabavärsilised „prohvetlikud raamatud” leiavad palju imetlejaid. Sama domineeriv nagu ennegi on Shakespeare. Selle kõrval osutub eriti mõjukaks rahva luulelooming alates kõige vanemaist lüürilistest lauludest, laste värssidest ja nonsens-salmikuist kuni kaasaegsete ameerika gangsteriballaadideni ja tänavalööklauludeni. Senisest märksa innukamalt hakatakse tegelema mõnede saksa poeetidega: Hölderlini ekstaatilised oodid ja hümnid, Riike viimase loomisjärgu nägijalik, raskestijälgitav luule ja mõned ekspressionistid saavad olulisteks arenguteguriteks. Üldiselt võib väita, et prantsuse mõjud osalt asenduvad germaani omadega. Ladina element kirjanduses väheneb, kuid otsekui vastukaaluks suureneb paiguti antiikse Hellase mõju. Endisest veel palju rohkem saab teravate rünnakute märklauaks „escapism”, põgenemine tõelisuse eest. Tahetakse näha maailma reaalselt ning kõhklemata vastu vaadata selle probleemidele, peegeldada selle õhustikku, olla selle elavad osad, kajastada selle igapäevast palet, hoiduda end asetamast poeedipjedestaalile. Sõnaga, pääseb mõjule mingi, vähemalt teoorias, meie „elulähedusele” sarnanev suund. Tehakse vähem kui varemalt vahet kõrge ja kerge luule vahel. Osa neid vaateid väljendub ilmekalt ajakirja New Verse toimetaja Geoffrey Grigsoni eessõnas tema poolt koostet valikule selles ajakirjas ilmund värssidest.\n„On tõsiasi, et niihästi eepos kui limerick on luuletused,” ütleb Grigson. „Ei saa oletada, et üks oleks jumaliku või inspireerit ja teine maise või mõistusliku algupäraga. Neis saab eristada üksnes mõju ja kvaliteedi vahesid.” Selle tõsiasja arvestamine päästab autoreid „sellest poeetilisest ülepaisutusest, mis leiab aset, kui luuletaja eksikombel peab temas endas toimuvate konfliktide tulemust talle salapärasel viisil mingi välise mõjuri poolt sisendet anniks. See hoiab neid oma luuletustes tarvitamast liiga ebamääraseid ja subjektiivseid illustratsioone ning julgustab neid kirjutama üldarusaadavais väljendeis ja piltides. See suunab neid väljapoole, loomulike faktide ja vormide juurde. See õhutab neid hästi tähele panema ning – tarvitades Audeni sõnu – olema hääd reporterid. On väga hää, kui kirjanikud nõnda alistuvad objektide ja sündmuste distsipliinile. Nad hakkavad uuesti tegelema seletetava, kuigi mitte kalkuleeritava ega korrapärase maailmaga; see võimaldab neile – juhul, kui neil on vajalised võimed, see on, kui nad on hääd kunstnikud ja hääd vaatlejad – oma töödesse ühel või teisel puhul koondada kõike seda, mis annab mõtet luuletuse lugemisele või kirjutamisele.”\nNeid lauseid on osalt kerge valesti mõista. Ei tohi neist järeldada, et noori poeete oleks alati hõlpus dešifreerida. Nende üldarusaadavus on väga suhteline. Oma väljendusviisi on nad suurel määral õppind Eliotilt ja Poundilt, kes kumbki kunagi pole otsind populaarsust. Nende intellekti teed on tihti väga keerulised, nende assotsiatsionistikud nii individuaalsed, et mõnikord ainult nende isiklikud tuttavad saavad neid jälgida. Need omadused kuuluvad juba kord nende ajastu õhkkonda, millest üksikul autoril on raske pääseda. Sellest järgnebki vastuolu nende propagandistlike kavatsuste ja nende teostuse vahel. Vaevalt on kunagi kommunismi jutlustet ebarahvalikumal viisil, kui nende toodangu nõudlikumas osas. Teiselt poolt on tõsi, et nad üldiselt teevad ehk senisest vähem tegemist oma isiklike reageeringutega, püüdes kirjutada objektiivsemalt ja täpsamalt kui mineviku poeedid. Ühtlasi mitmed neist on väljapaistvate tulemustega kirjutand üksikuid kergemaid luuletusi (ja näidendeid) rahvapärases rütmis ja keeles. Kuid nende loomingu tuum on väljenduselt kõike muud kui populaarne, ükskõik millised ei olekski nende poliitilised veendumused. See ei tarvitse vähendada nende luule kirjanduslikku väärtust, kuid nende püüet saavutada intiimset kontakti laiade hulkadega see ei soodusta.\nHarilikult peetakse noore generatsiooni silmapaistvaimateks esindajateks triumviraati Auden – Day Lewis – Spender. Esimesele kohale asetavad paljud arvustajad Wystan Hugh Audeni. Mõne aasta eest talle määrati kuninglik luuleauraha – seik, mis tõendas suurt lugupidamist Audeni vastu, eelkõige seetõttu, et ametlikud auavaldused ei saa harilikult osaks modernistidele. Ta prestiiž üldsuse silmis oli nii suur, et see samm ei äratandki väga suurt imestust.\nKuigi praegu alles kolmekümnekolmeaastane, on Auden endale juba kindlustana koha inglise kirjandusloos – kui mitte geniaalse poeedina, siis vähemalt mõjuka kujuna, kelle vaim ja laad on leidnud palju jäljendajaid. Hoiakult ta on inglise „public school boy”, kes on pettund oma ühiskonnakihist ja käsitleb seda kord sarkastilise künismiga, kord protesteeriva vihaga; ühtlasi ta eritleb psühhoanalüüsilt laenat vahenditega omaenda elamusi ja rakendab igale poole meeleldi Karl Marxi vaatekohti. Ta esimene raamat, Poems, 1930, algab pisut mõistatusliku pühendusega ta sõbrale, kirjanik Christopher Isherwoodile:\n„Let us honour if we can / The vertical man / Though we value none / But the horizontal one.” (Austagem vertikaalset inimest, kui suudame, kuigi hindame üksnes horisontaalset inimest.)\nNagu Isherwood seletab, on „vertikaalne inimene” indiviid, kuna „horisontaalne” tähendab sotsiaalset inimest. Auden hindab ainult sotsiaalset isikut, kuid tegeleb oma esimeses teoses rohkem indiviidiga, s. o. eeskätt iseendaga ja endataolistega. Ta teeb seda keeles, mis kubiseb vihjeist oludele ja seikadele, mida üldsus ei tunne, mis on arusaadavad ainult kitsale ringile. Psühholoogiline žargoon, esitusviisi katkelisus, kiiresti ununevate päevasündmuste puudutamine, vahel õige kaudsel viisil, raskendavad mõistmist. Paljusid võib ärritada ka vormi tahtlik hooletus, meetriliste harjumuste ignoreerimine, stiiliühtluse puudumine. Sääljuures ei saa väita, et need värsid lähtuksid mingist väga jõulisest või sugestiivsest põhielamusest. Sagedasti nad on liiga lobisevad ning ühtlasi kuiv-mõistuslikult analüüsivad. Ei siin ega hiljem pole Audeni tase kuigi ühtlane. Kuid algusest pääle on tal siiski midagi olulist ja uut. Teda lugedes saab ehtsuse, aktuaalsuse ning vaimse liikuvuse tunde. Ta on täis vitaalsust ja ülistab hingelist tervist. Kõigest kõige rohkem põlgab ta passiivset närbumist, andumist haigeile või jõuetuile unelmaile, „tahte negatiivset inversiooni”. Ta otsib jõudu Jungi „alateadvusest”, sellest inimese hingeelu kõigile ühisest taustast, kus peituvad põlised, ürgsed tungid, mida tsivilisatsioon on mõnevõrra jõudnud tuhmendada.\nAudeni stiilist ja samuti ta vaimulaadist saab paremini aru, kui teatakse, et ta isa oli arst, kes harrastas psühholoogiat, antiikset kultuuri ja islandi saagasid, et kirjanik ise Oxfordis õppides eelistas psühholoogiat, etnoloogiat ja loodusteadust ilukirjandusele; et ta pääle ülikooli lõpetamist läks Saksamaale, kus tutvus säälse noorsoo pärastsõjase „kameradschafti”-kultusega; ning lõppeks, et ta Inglismaale tagasi tulles töötas kino alal. Tal puuduvad praegu täielikult sentimentaalsus, harjund sümbolistlik pildistik, poeetiline pidulikkus. Ta imetleb – Louis Macneice’i andmetel – kino võrratut reportaaži tehnikat; sagedasti ta püüab sellega võistelda. Neist sugemeist kujuneb luule, mis on esimesel pilgul proosalik ja mille puhul tihti tekib kahtlus, miks see on kirjutet värssides. Siiski on selles elujõudu, mida ei saa salata isegi see, kellele see laad ei ole sümpaatne.\nAuden on ekspert „kerge luule” alal. Ta on isegi, avaldand antoloogia The Oxford Book of Light Verse, milles näitab, kui põhjalikult ta tunneb seda värsiliiki, mis ei taha mõjuda tunde tõsisusega või intensiivsusega, vaid pigemini moodustab mängleva kommentaari olemasolule. Ta ise on üsna rohkesti kirjutand music hall’ide kupleedele ja moodsale rahvalaulule sarnanevaid värsse, millega on endale teenind hüüdnime „pahema tiiva Kipling”. Neis ta näitab tihti oma suurt värsitehnilist virtuositeeti, kuigi ta huumor ja teravmeelsus on mõnikord liiga pingutet.\nOlulise osa Audeni toodangust moodustavad ta näidendid. Enamikus on need tal kirjutet koostöös eelpool juba mainit umbes samaealise Christopher Isherwoodiga. Mõned neist, näiteks The Dog Beneath the Skin (Koer naha all), on groteskselt fantastilist laadi sümboolsed farsid, milles ühiskonnasatiir jääb pisut tuimaks, kuigi ohtralt vahele puistat kupleed on täis aktuaalset hoogu ja värsket, küünilist julgust. Autori põhivaadet praegusele kapitalistlikule ühiskonnale väljendab kokkuvõtlikult Raadioteadustaja sissejuhatuses näidendile The Dance of Death (Surmatants): „Esitame teile täna õhtul pildi ühe klassi varisemisest, sellest, kuidas selle liikmed unistavad uuest elust, kuid salamahti igatsevad vana elu, sest neis peitub surm”.\nNende näidendite tehnikat on nähtavasti mõjutand keskaegsed moraliteedid oma allegooriliste tüüpidega ja realistlike detailidega ning säärased moodsad „laulumängud”, nagu Bert Brechti Kolme krossi ooper. Ernst Toller, keda Auden tundis isiklikult hästi, on arvatavasti samuti avaldand temasse määravat mõju. Väga palju on Auden kindlasti õppind ka T. S. Elioti näidendeilt The Rock ja The Murder in the Cathedral, kus moraliteet, antiikne draama ja music hall liituvad uuelaadseks, tõsiseks sünteesiks. Elioti suurepärased koorilaulud, mis kreeka eeskujul kommenteerivad tegevust, näivad mõnikord kajastuvat Audenil. Suurejoonelisust saavutab Auden m. s. oma koos Isherwoodiga kirjutet draamas The Ascent of F 6 (Tõus mäetipule F 6), kus täiesti meieaegne, kibedalt satiiriline, traagilise värvinguga sündmustik esineb kreeka saatusdraama paratarnattusega ning Ibseni Brand’i meenutava üleva intensiivsusega, kuigi siin-sääl on ehk kaldumist sentimentaalsusse.\nAudeni areng ei ole lõpetet. Ta ei mõju veel täiesti kujunenuna, kuid ta isiksuse andekat algatusrikkust ning intelligentset ebakonventsionaalsust on tunda kõiges, mis ta teeb. Allakirjutanul on esiotsa siiski raske teda pidada suureks poeediks, nagu seda teevad väga paljud tema inglise ja ameerika eakaaslased.\nCecil Day Lewis on südames lähem traditsioonilisele luulele kui Auden. Temagi on laiade intellektuaalsete huvidega ja tarvitab tihti ülimoodsat keelt ja pildistikku. Lennukid, mehhaniseerit sõda, moodne tehnika kõigi oma harudega esinevad temal sagedaste motiividena. Tema kui õigeuskliku kommunisti päävaenlaseks on kapitalism, tema päämiseks lootuseks revolutsioon. Seda ta vähemalt annab väga selgesti mõista. Kuid kõige selle pisut liiga vägivaldse ja audenliku moodsuse taga näib peituvat poeet vanas mõttes. Ta ülepingutet propagandaluule sarjas The Magnetic Mountain (Magneetiline mägi) oma mäestikuvallutaja sümboolikaga on küll agressiivne, paiguti isegi jõuline, kuid selles on vähem veenvust kui neis isiklikumat laadi luuletustes, milles ta väljendab enda ja oma naise ärevaid elamusi enne esimese lapse sündimist (From Feathers to Iron). Neis ta keel on palju „vanamoelisem” kui mujal, kuid mõju on sügavam ja puhtam. Keeleline virtuositeet on Day Lewisel igal pool suur, kuigi temagi pole tasemelt ühtlane. Loodus etendab ta värssides suuremat ning intiimsemat osa kui Audenil ning tal on puhta veetluse hetki, mil küsimus moodsusest või mittemoodsusest jääb kõrvale. Siiski ei saa alahinnata ka mõningaid ta protesti- ja võitluslaule, kuigi neis üldiselt on kihinat-kahinat rohkem, kui elamuslikku või mõttelist tuuma.\nOma essees „A Hope for Poetry” teeb Day Lewis vahet kahte liiki energia vaJhel. Üks on „natural energy”, „loomupärane energia”, autori sünnipärana jõud ning intensiivsus, ning teine „adventitious energy”, „lisaenergia”, „väljast tulnud energia”, see, mida annab kaasaegsest elust võetud piltide ja sümbolite tähendusrikas tarvitamine. Day Lewisel need kaks ei liitu kaugeltki alati orgaaniliselt, vaid ta moodsus tundub mõnikord pigemini maneerina ja ta dünaamiline rusikas lööb tühja. Tema elutundele heidab Edwin Muir ette „liiga pääletükkivat ja kerget lootusrikkust”, toonitades, et „luuletaja ülesandeks ei ole kas või kõige meeleheitlikumategi situatsioonide kirjeldustele alati külge kleepida lootusi”.\nNende külgekleebit lootussiltide tõttu ajakiri New Verse tähendaski Day Lewise Kogut luuletuste kohta (Collected Poems, 1929- 1933), et „kui Spenderi luuletused meeldivad päämiselt tütarlastele, siis Day Lewise kohta võib väita, et ta kütkestab eriti poisse”. Temas on tõesti midagi boiskautide ausast uljusest. Siiski teeb see salvav arvustus ülekohut nii temale kui Spenderile. Stephen Spender on vahest kolmikrühma kõige puhtam ja tõsisem poeet. Ta vaimul pole Audeni kaleidoskoopilist kirevust ega hüplevat elavust. Ta on äärmiselt siiras ja otsekohene. Eliot, Rilke, Shelley, Hölderlin, Whitman on aidand ta vaimu vormida. Ise ta nimetab end marksistiks, kes on lugend Friedrich Hölderlini, s. o. ta hää tuttava ja kaaspoeedi Macneice’i väite järgi „isikuks, kes tunnustab ajaloo majanduslikku skeemi ning usub marksistlikku progressiõpetusse, kuid ühtlasi suudab neid sulatada oma individuaalsesse tundeellu”. Kavatsuselt ta sarnaneb Audenile. Põlvnedes harit kodust, on ta õppind Oxfordis ja hiljem käind Saksas. Kuid ta vaim on pöördund rohkeim sissepoole, ta propagandal on shelleylikku – või hölderlinlikku – eeterlikkust, tal on tundeerksust, mis meenutab neid luuletajaid ja Rilket. Day Lewise mõnikord pisut lärmikas robustsus puudub tal täiesti. Sümpaatia kaasinimeste vastu on ta luule põhimotiive. Ta tõendaski oma valmisolekut tegelikuks võitluseks oma ideaalide eest, minnes Hispaaniasse Franco vastu töötama vabariikliku sõjaväe autojuhina ja propagandistina. Ta reageeringud sündmustesse on valusamad ja sügavamad, kui ta eakaaslastel.\nSpenderi värssides on sagedasti midagi visionäärset. Ta unistab tulevikust, kus inimene armastab inimest. Selleski suhtes ta sarnaneb Sheileyle. Harva ta on reporter Audeni mõttes ja ka satiiriku soon pole temas tugev. Ta on võimeline tegelikult nähtut suure täpsuse ja mõjuvusega edasi andma, kuid ei tee seda mitte väga sagedasti. Hümnilised (laulud ideaalsest võrdsuse ja vendluse maailmast näivad talle otnasemad. Ta kirjutab „kaunist sugupõlvest, kes. võrsub me niudeist” pärast „pankade varisemist, kirikute laigust ning me valitsejate kisendavat hüüust”. Ta luuletab sellest, kuidas see põlv „läbi vana kärisend eesriide” näeb „imetlevat koitu lõhkevat nagu pomm meie ümber, uimastades meid oma säraga nagu lumi”. Ta näitab seda põlve mõistatlevana, „kuidas töö, raha, omakasu, ehitused said peita inimese ilmset, silmnähtavat armastust inimese vastu”.\nKui Spender räägib vaestest, abitutest ja rõhututest, siis löövad temas põlema nii kaastundmus kui ka viha. Ta eitab igasugust kavatsust neid kannatusi kasutada vaid materjalina luuleliseks kaunikõneks: „Ei, ma ei kuju neist põimuvaid suleornamente, et teha neist linde oma laulupuu jaoks. Aeg ainult kihutab neid elusid, mis ei ela, nagu veetõus lükkab kõntsa mööda randa”. Ta põlastuse toon on otsene ja ehtne: „Ei ole troosti, ei mingit troosti tolle joone kaarduvas ilus, mis on tõmmat me diagrammidel läbi ajaloo, kus rõhuja näljutab ja kurnab vaest”. Luule peab mõistma hukka selle ülekohtu: „Ärge maalige siin drapeerit meeleheidet ega nukrakstegevaid pilvi, kus hing puhkab, kuulutades igavikku. Vaid laske ülekohus karjub kibedalt nagu haavad: aeg unustab ta, ta ei tervenda seda iialgi, ei ületa seda iialgi”.\nSellegipärast seisneb Spenderi tugevus vähem tehtud ülekohtu piitsutamises, kui inimsoo utoopilise õiglusriigi kirjeldamises, kust kõik ülekohus on kadund. Ta kuulutab äärmise pahempoolsuse programmi veetlusega, mis näib selle tõstvat üle aktuaalsuse pinna. Teda lugedes revolutsiooni praktiline külg ei tule meeldegi. Hoolimata ta värsside ideoloogiast kaldud neid võtma puhta kunstina, mil pole midagi ühist poliitikaga. Päälegi tekib tunne, et suur osa sellest, mida ta vähemalt esialgu laidab ebaajakohaseks ja iganenuks, nagu näiteks puht-vaimsed harrastused, on talle niivõrd hingelähedane, et laitus ise ei taha enam hästi mõjuda. Propagandakirjanikuna Spender ei tundu menukana seetõttu, et ta ise liiga sügavalt juurdub selles, mida ründab. Teda on võimatu kujutleda masside inspireerijana. Kuid isegi intelligent kiindub vist pigemini ta luulesse kui ta doktriini. Ometigi on temas põhimist ausust, mis teeb ta siseheitlused tähendusrikkaks. Ilmsesti ta ei saa enam minna tagasi mugavasse maailma, kust ta lähtus. Ta esindab kõige ehtsamat inimsust. Seda näitab erilise ilmekusega ta pool-allegooriline. saksa ekspressionismile ja Eliotile lähedane draama Trial of a Judge, kus ku j utetakse õiglase kohtuniku martüüriumi totalitaarse tarbeõigluse küüsis.\nKolm eelpool käsiteldud luuletajat on kujunend otsekui uue luule rünnakrühmaks. See ei tähenda, et ei oleks teisi nendeväärilise. Nii on kriitikuid, kes Louis Macneice’i hindavad kõrgemalt kui kedagi teist temaealist. Ta ei ole nii hõlpsasti valmis omaks võtma valmisideoloogiaid nagu Auden, Spender või Day Lewis, vaid püsib kriitiliselt vaatlevana. Luuletaja ülesandeks ta peab eneseteostust: „The poet must fulfil himself”.\nNeid kriitikuid ta ei salli, „kelle determinism arvestab ainult üldisi tingimusi – ühiskondliku ajaloo mõnd perioodi, mõnd kirjandusloolist liikumist või majanduslikke tegureid eraldi kõigest muust.” „Võib-olla on tõsi, et iga kaasaegne luuletaja on ajavaimu hääletoru, ent kuna hääletorud muudavad neisse pandava hääle, siis tuleb arvestada ka hääletoru enda kuju.” „Tuleb võtta arvesse niihästi majandusteadust kui psühholoogiat. Me ei ole veel jõudnud nii kaugele, et saaksime ühe viia teise alla”.\nTema enda lutiks on igatahes mõlemail oma tunduv osa. Ta tunnistab, et „tunneb laisalt lõbu aedadest ja metsikust loodusest (kuna näiteiks Auden ei salli lilli ning eelistab maastikku, mis on täis inimjälgi)”. Niisugune temperament leiab rahu süvenevaks vaatluseks. Macneice pole närvitsev, nagu nii paljud tema kaasaegsed, vaid laseb inspiratsioonil küpseda. Ühtlasi ta on teadlikum kunstnik, kui ülalpool vaadeldud poeedid. Ta jääb truuks iseendale ja oma iseloomu skepsisele, mis ei lase end kergesti kaasa kiskuda. Tüüpiline on ta vaade sürrealistidele, et „kui nad jääksid passiivseks, siis nad võiksid olla kunstnikud, kuid nad tõmbavad oma reflekse liiga vägivaldselt traatidest”. Macneice võiks mõjuda külmana, kui tal puuduks kirglik, irratsionaalne tung endale selgeks teha elu olemust, oma olemasolu põhja ja alust. Tema kohta midagi lõplikku öelda on raske, sest ta on praegu täies arenguhoos.\nTäis tumedat kirge, suurt nägemuslikku ku Jukust ja trendilikke ekstaase on George Barkeri hämar luule, mille arengut tuleb oodata, kuid mille andekuses ei saa olla vähimatki kahtlust. Calami-terror (1937) on erakordselt jõuline poeem täis ürgseid metafüüsilisi mõtte- ja pildipurskeid. Joan Adeney E a s d a l e oskab subtiilseid hingeseisukordi väljendada otsekui läbi loori, kuid suure erksuse ja erutavusega, näiteks intiimses abielukriisipoeemis Amber Innocent (Süütu Ämber, 1939). Chardes Madgel mõte on ilmselt intensiivne, kuigi veel kobav. William E m p s o n on mõtlik, filosoofiline värsivirtuoos. Pääle nende leidub veel palju teisi väga arvestetavaid kujusid, millest mõned esindavad teatud lähenemist traditsioonilisemale laadile, nagu näiteks satiirik John Betjeman või robustne Roy Campbell.\nTühjendavat ülevaadet noorema põlve luulest on siinkohal võimatu anda. Oleme pidand piirduma mõnede esindavate nähete ja nimede käsitlemisega. Ni saa vist väita, et uus generatsioon oleks saavutand sama kunstilise taseme või mõttelise süvenevuse, kui otseselt sõjajärgne põlv, ning -ismid ja programmid on ehk liigselt pidurdand ta vaimset iseseisvumist. Kuid ta otsib teed kaasaegse maailma mõistmiseks, ta on liigutet selle probleemidest, ta on loond oma keele ja väljendusviisi. Sellel sugupõlvel on kujunend oma ilme, ta värsid on kohe äratuntavad. „Sagedasti ma ei oska öelda, kas mõni luuletaja on kommunist või antikommunist”, ütleb Yeats eessõnas antoloogiale The Oxford Book of Modern Poetry.\n„Kelle poolt on Madge? Ma tõesti ei tunne ühtki koolkonda, kus luuletajad üksteisele nii väga sarnanevad. Spender on öelnud, et isiksuse luule peab asenduma uskumuse luulega, ning võib-olla on ühine uskumus põhjustand nende intensiivsuse, nende sarnasuse; kuid see uskumus pole poliitiline. Kui saan õieti aru sellest raskest kunstist, siis kannatuste vaatlus on neid sundind muutuvuse alt otsima midagi muutumatut, vägistamatut, maad, kus ükski viirastus ei ilmu, ükski armastetu ei ahvatle, sest et sääl pole minevikku ega tulevikku.”\nNeed sügavamad toonid päästavadki selle luule ajakajalikust hääbuvusest. Kuid tema edaspidist arengut ennustada on praegu võimatu.\n« Kazimierz Tetmajer\nSoome-Eesti lähenemise reaalpoliitilistest sihtjoontest. »


Tungraud - leiti 32 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "tungraud" leiti 32 faili\ntungraud on tõsteseade. Enne tungraua kasutust, tuleb alati kontrollida, kas tungraua tõstevõime on seadme või sõiduki tõstmiseks piisav.\nLihtsad tõstemehhanismid. Tungraud\n10.2012 Vello Lääts TA MAG. II 080387 TÕSTE- J...\nTõste- ja edastusmasinad - Eesti Maaülikool\nEnne tungraua kasutust, tuleb alati kontrollida, kas tungraua tõstevõime on seadme või sõiduki tõstmiseks piisav. Tungraua ülekoormamisel võib tungraud puruneda ja sellest tulenevalt võivad tekkida kehavigastused või materiaalne kahju. Tungraua kasutamine: * Käsi asetada tungraua pumbahoovale. * Tehase poolt on täidetud õlipaak õiges koguses hüdraulikaõliga. Kontrollida, ega õlikork pole lahti tu...\nKangi põhimõte, kasutamine tõsteseadmes\nJõu õlg on lühim kaugus rakendatud jõu ja toetuspunkti vahel. Enne kasutamist tuleb tungraua ventiilisüsteemist eemaldada õhk. Seda tehakse: avades ventiili, keerates seda 180° vastupäeva. Seejärel pumbatakse hoova abil mitu korda. Vabastusventiil tuleb sulgeda hoovaga päripäeva keerates, kuni see on täielikult kinni. Siis on tungraud kasutus...\nEHITUSFÜÜSIKA - Kutsekool\nHÜDRAULIKA KASUTAMINE AUTODES\nTartu Kutsehariduskeskus Autotehnik I AUT09 HÜDRAULIKA KASUTAMINE AUTODES Iseseisev Töö Juhendaja: Paul Kütimaa Tartu 2009 HÜDRAULIKA KASUTAMINE AUTODES Hüdraulika on vajalik osa auto mehhanismide...\nPneumaatika ja hüdraulika kasutamine autoplekksepa erialas\nTartu kutsehariduskeskus Pneumaatika ja Hüdraulika kasutamine autoplekksepa töödes Iseseisev Töö Koostaja:Madis Gaidalenko Juhendaja: Paul Kütimaa Tartu 2012 HÜDRAULIKA Hüdraulika on rakendusharu mis käsitleb vedeliku tasakaalu ja liikumise seaduspärasusi...\nPneumaatika ja hüdraulika... -\n- akulaadija-starter 240.- tasakaalustuspink 3780.- garaazhikraana 1T 189.- Kuumaõhuföön 113.- 2-post tõstuk 4T 5028.- Akutrell 175 .- Nurklihvija 119.- Vanaõli vaakumkoguja 671.- Löökmutrikeeraja 79.- Kogu maksumus: 10456 .- Kliendid on rikkad ja v...\nVolkswagen Golf jõuülekande hooldus\nTartu Kutsehariduskeskus Autotehnik I AUT09 JÕUÜLEKANNE Iseseisev Töö Juhendaja: Kaido Voitra...\nEhitustehnoloogia 3. kontrolltöö\nMONTAAZ MONTEERITAVATE KONSTRUKTSIOONIDE EELISED 1)ehituskestus lüheneb 2)detailide valmistamine tehases on lihtsam kui ehitusplatsil DETAILIDE MÕÕTMED 1)transpordi probleemid 2)tõste-ja haarde seadmete võimalused 3)hooneteüksluisus TEHASES ON OTSTARBEKAS TOOTA UNIVERSAALSEID DETAILE (et saaks kasutada erinevatel objektidel) JA DETAILID EI TOHIKS OLLA LIIALT SUURETE MÕÕTMETEGA. MEHHANISMID 1)kraanad...\nPõltsamaa Ametikool Hüdropidurid A2 Kim Martin Kaarlimõisa 2010 Sisukord 1. Sissejuhatus 3 2. Trummelpidur 3. Ketaspidur 5...\nPõltsamaa Ametikool Hüdropidurid A2 Sami Laasi Kaarlimõisa 2010 Sisukord 1. TRUMMELPIDURID..................................................................3 1.1 Pidurimehhanism......................................................................3 1.2 Põhiosad...\nTöökojas kasutatavad tööriistad Õlivahetustööriistad Õlifiltri tangid, õlifiltri võti, õlivahetuskanister, vana õli vaakumkoguja, õlipüstol, õlipumbad Tungrauad, pressid, kraanad Hüdropress, garaazikraana, tungraud , pukk, silindertungrauad, agregraaditungrauad, hallitungrauad, bussimootorite tõstuk, mootoripukk, lükketungrauad, pukseerimistungrauad, sillatõstuk, tross-tali...\nKINNITAN: ___________________________ (allkiri) ___________________________...


Pajumäe tahab tulevikus mahejuustu Aasiasse müüa - kommentaare 1-3\nmida peaks andma see teise maailmaveerde müümine, kui hind sellest ei kerki. meie enda hinnad oma tootjatelt on praegu kõrgemad, kui nt samade toodete hinnad asoomes.\nmiks, ma küsin?\nmiks eesti maasikas on kordi kallim, kui nt poolast ja mujalt transporditasuga sisseveetud??\nmiks krt, te mängite tola. ei tee see juustutegemine teist maailmakuulsusi ja eririkkureid niiehknaa.\nma saaks aru, et turustan kallimalt välja, et oma maal inimesed ikka saaksid odavamalt kvaliteetset?? eestimaist??\nahh, tehke, mida tahate, nagunii pole millelgi enam mõtet, see hullus kihutab kõige otsemat teed põrgusse üleilma..\nTublid! Aga siiski,avaldan ka oma arvamuse. Talujuust peaks olema talus,milleski arhailises ja salapärases kohas valminud juust. Antud hetkel näen mingit plekkhoonet mis on viljandimaa metsa peidetud.Vahet ei mingisugust nendega mis asuvad suurlinnade külje all. ei mingit salapära,ikka seesama roostevaba ja punane plekk.hakkab siis toodang olema analoogne suurkombinaatide omale? Kusagil võrumaal Nopri meier keedab samasuguses plekkputkas analoogset ollust kokku. Aga toodang ei kannata miskit kriitikat! Pajumäele aga parimat!\nMilleks neid veel juurde toita? Et neid rohkem siia kaela sajaks.


Birgitti elu Ameerikas : Christmas Eve\nViimased kaks päeva on olnud väga jõulu meeleolulised. Poodides, tänavatel, restoranides soovitakse häid jõule, inimesed kannavad päkapikumütse ja paljudes kohtades pakutakse komme või küpsiseid. Eile juhtus midagi esmakordset. Olime host isaga kahekesi kodus, ühtegi autot meil ei olnud, kuna Maddy läks ühe auto ning host ema teise autoga tööle. Host isa pidas kella 12 vastu ning otsustas jala host ema töö juurde jalutada ja auto võtta (pole kaugel, 1,6 km). Mõtlesin, et ta teeb nalja. Usas ei kõnni keegi jala. Aga ei teinud ning me kõndisime selle 1,6 km, kohutavalt libe oli. :D Kohale jõudes rääkis host isa, kuidas ta 10km maha kõndis.. Premeerisime ennast soojade wrappidega. Üks parimaid sööke, mis ma siin söönud olen.\nTäna, 24.detsember, olin kella 7:45 äratuse pannud, et oma pere/sugulastega skypeda. Osasid polnud juba neli kuud näinud ja niiii tore oli vaadata, kuidas kõik on endiselt samasugused. Kohati oli jutust küll raske aru saada.. ega meid ilma asjata pole "Itaalia perekonnaks" nimetatud. Kogu see segadus võttis une ka lõpuks ära ning tuju oli hommikust peale väga hea!\nHost perega tegime kuni lõunani viimaseid jõuluoste. Öösel oli lumi ka maha sadanud, mis lõi rohkem jõulumeeleolu. Käisime Panera Breadis (parim cheese pagelsi koht!) lõunat söömas, enne seda tegime loomulikult ühe tiiru Cascos. Täna pakuti isegi jäätist ja erinevaid kooke.\nÕhtupooliku veetsime enam jaolt kirikus. Need armsad lapsed tegid jälle etenduse ja hiljem laulsime kõik jõululaule. Viimane service, kus meie olime, algas kell 9. Enne seda käisime Border Caninas jõuluõhtusöögil. Kirkus oli väga ilus, host isa suutis küll magma jääda (:D), kuid see tegigi asja lõbusamaks. Service lõpus kustutati enamus tuled ära, kõigil olid küünlad käes ja lauldi jõululaule. Küpsised ja komme pakuti loomulikult ka.\nEestiga võrreldes on teistmoodi see, et 24. Detsember ei ole väga eriline päev. Paljudele on see täiesti tavaline tööpäev, mis üldiselt on natuke lühendatud. Päeva nimetatakse "Christmas Eve’ks" seega lähevad enamus inimesi õhtul kirikusse ning perega süüakse jõuluõhtusöök. Ööl vastu tänast, peaks jõuluvana tulema ja kõik kingid kuuse alla panema. 25.12 (e Christmas Day) hommikul toimub suur kinkide avamine ning sel päeval keegi tööle ei lähe. Ehks siis nagu meil 24. detsember.\nKinkide tegemine on siin väga oluline. Paljud lähevad päris hulluks ning peale jõule on kõigil raha otsas. Tšekid pannakse kingiga kaasa, et kingi saajal, oleks võimalik asi ümber vahetada või lausa poodi tagasi viia.\nMA SOOVIN TEILE KÕIGILE ILUSAID PARIMAID ÕNNELIKKE JÕULE NING MA LOODAN, ET TE VEETSITE MÕNUSA JÕULUÕHTU OMA PERE SELTSIS. ROHKE EESTIMAISE SÖÖGIGA! :D KALLID PAID!\nPS! 25-30.12 olen väikesel tripil, mille käigus külastan Philadelphiat. Võtan arvuti kaasa, kuid pole kindel, kas blogimiseks aega jääb. Annan endast parima ning te nautige viimaseid päevi sel aastal!!\nHost isa jäi magama..\nPostitaja: Keeleoskamatu Ameerikas :) kell 6:29 AM\nAnonüümne 26. detsember 2013 13:18\nArmsaid jõule ja tänan imelise blogi eest!\nKeeleoskamatu Ameerikas :) 27. detsember 2013 05:51\nAitäh!! Ma loodan, et Sul olid ka ühed imeilusad jõulud ja et Sul tuleks veel ilusam uus aasta! ;)


Seks pärast tüli on võimas | Must Panter\nHollywoodi filmidest on tuttavad stseenid, kus mees ja naine tülitsevad. Keset tulist vaidlust lükkab mees naise vastu seina, nad suudlevad ja järgneb kuum seks. Sellega on tüli läbi ja suhe taastunud. Lepitusseks on legendaarselt hea. Kõik, kel on õnnestunud seda kirehoogu nautida, teavad kui meeliülendav see on. Probleemide lahendamise vaatevinklist ei lahenda seks justkui midagi, seks ei ole magamistoa kreeka-rooma maadlus, millest üks väljub võitjana. Ometi muutub vihahoog vastupandamatuks kireks ja kõik ratsionaalne asendub sooviga: „seksi minuga nagu sa vihkaksid mind“ .\nAga miks see nii on? Miks me vihasena erutume seksuaalselt? Kas see on mingi hälve ja vajame teraapiat, et tülisid lahendada dialoogi teel, mitte seksides? Eksperdid ja psühholoogid aitavad aru saada, mis seos on vihal ja ihal?\nAmeerika mägede sõit lepitusseksini\nÄrevus ja erutus – need kaks tunnet on omavahel õed, mis panevad südame kiiremini tuksuma ja kopsud õhku ahmima. Kui me oma kallimaga tüliõuna närime, vabaneb meie kehas terve hulk hormoone: testosteroon, adrenaliin ja stressi hormoon kortisool. Seksuoloog Jenni Skyler selgitab, et tänu kortisoolile tunneme meeletut kirehoogu ehk teisisõnu läheduse vajadust, mida seks pakub. Seepärast ongi nii ahvatlev oma kallima käte vahele viskuda ja kõik ära unustada vaatamata sellele, et teema juurpõhjus pole lahendatud. Kuigi viha on peal, ei jõua me ära oodata, et „ma olen sinu peale vihane“ seks võiks alata. Orgasmiga vabanevad kehas omakorda õnne ja armastuse hormoonid dopamiin ja oksütotsiin. Tülitsemise käigus ajavad hormoonid meid pöördesse ning seksides jõuame taevaliku rahuni tagasi, tõeline Ameerika mägede sõit.\nÄppiga juhitavad vibraatorid paaridele\nVõimsam erektsioon erektsiooni kreemidega\nNauding on laksu kaugusel – sulle meeldib sadomasohhism\nViha, kire, valu ja naudingu vahel on tugev seos. Neile, kes naudivad sidumismänge ja ootavad laksule järgnevat mõnulainet, mõjub tülitsemine eriti erutavalt. BDSMi naudingute juurde käivad rollimängu elemendid. Üks korralik tüli loob lava kuumale lepitusseksile, mil paha tüdruku käed tuleb raudadesse panna. Kui sina oled üks neist, kes naudivad lepitusseksi, ei tähenda see, et oled kapis pesitsev BDSMi fänn, ent kui sa seda oled, on lepitusseks sinu jaoks tavapärasest palju magusam.\nUlakatale särtsu magamistuppa BDSMi elementidega\nSeks on traumaga toimetulemise viis\nTraumaatilised läbielamised varajases noorused võivad mõnel juhul küpsemas eas seostuda seksuaalsete tunnetega, ilma et me nende seoste põhjuseid aduksime. Tülitsedes käivituvad meie ajus kaugele ulatuvad lülitid. Kunagine ülitugeva viha või tüli läbielamine võib olla põhjuseks, miks tunned alati oma kallimaga tülitsedes seksuaalset erutust. Seks pühib minema hüljatuse hirmu ja tekitab turva tunde, mida ärevuse hetkel keha ja meel väga vajavad. Viha muutub õrnuseks ja romantikaks.\nKliitorit imev ja g-punktil vibreeriv vibraator viib orgasmi uuele tasemele\nHead asja ei saa liiga palju olla\nLepitusseks on võimas! Aga sellepärast ei tohi veel oma kallimaga iga väikese asja pärast tüli norima hakata, sest on ka muid viise oma magamistoast tolmu minema pühkimiseks. Kui leiad, et teie suhe on väga hea ainul vahetult pärast suuri tülisid, siis tasub kriitilise meelega kaaluda lahku minemist ja tervema suhte otsingutele suundumist.\nLeia endal ja oma kallima parimad vallatuste sahtli ulakused e-poest\nSaadame diskreetselt pakendatult ilma viideteta pakendi sisule või allikale.\nanaallibesti anaalseks anaaltapp anaalvibraator armukuulid bathmate peenisepump best seller blowjob eelmäng erektsioon erektsiooni kapslid erektsiooni tabletid Fetish Fifty shades of grey G-punkt grupiseks hot lips keegelharjutused kegel harjutused kliitor kliitori orgasm kliitori stimuleerija kuulvibraator käerauad Libesti lingam massaaž masturbaator mida kinkida nibud nibuklambrid oraalseks orgasm parem seks peenise suurendamine sekslelud sextoy Sidumine suuseks tupekuulid vaagnapõhja lihaste treening valentini päev Vibraator Vimkaga seks virtuaalne reaalsus yoni maassaaz\nMust Panter (62)\nParem seks (45)


Pidev mägedes turnimine teeb Alen Vezikost parema inimese\nMuusik Alen Veziko armastab üle kõige mägironimistFoto: Erakogu\nAnu Saagim, 15. juuni 2018 20:51\nJuulis suvetuurile „Nüüd on nii“ asuv muusik Alen Veziko armastab üle kõige mägironimist.\nAlen, millal ja miks sai mägironimisest sinu ala?\nMägironimisest või mägedes käimisest sai minu ala tegelikult juba viis aastat tagasi, kui ma esimest korda pikemalt Kreekas viibisin. Need mäed tundusid huvitavad ja põnevad. Ma käisin ühe künka otsas ja teise künka otsas. Nüüd on saanud sellest tõsisemalt võetav hobi. Paar korda aastas ma üritan ikka mõne künka otsa ronida.\nMillised on need nii-öelda künkad, kus sa roninud oled?\nErinevad. Ma ei ole väga kõrgel käinud. Minu jaoks ei ole oluline kõrgus, vaid see protsess ise. Kolme-nelja kilomeetri peale võib vabalt minna. Tore on see, kui sa saad kuskil lumehanges telgis magada. Mägironimise või tõsisema matkamise võlu seisneb minu jaoks selles, et see protsess on selline, kus kõik muu muutub ebaoluliseks. See on aeg, kus sa oled tõsiselt iseendaga. Kui sul on seljas kott, mis kaalub 30 kilo ja kogu elu on vaja kaasa tassida, siis see on füüsiliselt raske ja kurnav. Sul ei ole aega mõelda selle peale, et millise autoga sa sõidad või millise lipsu õhtuks ette paned. See on inimese ja mäe vaheline võitlus, kus on aega iseendasse vaadata. Tekib väga palju häid mõtteid. Ma ikka aeg-ajalt oma sõpradele ütlen, kui nad küsivad, miks ma seda teen, et iga kord, kui ma mõne mäe otsa ronin, tunnen, kuidas minust saab veidi parem inimene.\nÜks pool on vaimne ja meditatiivne, aga teine pool adrenaliin. Kui suur roll on adrenaliinil sinu jaoks?\nEnam mitte nii suur. Mul ei ole enam sellist kiiruse- ja kõrgusevajadust. Aga kindlasti ei karda ma enam niimoodi kõrgust nagu keskmine inimene. Ma olen nendes kõrgetes kohtades nii palju olnud ja saanud sellest kõrgusekartusest üle. Ma ei ütle, et ma käiksin mägedest otsimas adrenaliini. Seda adrenaliini saab võib-olla Tallinn-Tartu maanteel märksa rohkem kogeda kui mägironimise käigus. See ei ole täna enam oluline. Pigem on see eneseületamise küsimus – ja see, et sa oled iseendaga kahekesi.\nKui ma viimane kord Cabo Verde sealse kõige kõrgema tipu Fogo vulkaani otsa ronisin, siis oli ikka selline tunne vahepeal, et lähekski alla tagasi, sest enam ei jõua ja ei taha, see on raske. See tunne, mis sind valdab, kui sa üles jõuad, selle tipu kätte saad, kompenseerib hetkega kõik teised emotsioonid, mida koged teepeal.\nKuidas sa Cabo Verdes paremaks inimeseks said?\nViimati saigi käidud Cabo Verdes Fogo otsas. Ma iga kord luban midagi, kui ma lähen mõnda mäge võtma. Seal tekivad mingid mõtted. Kui ma olin sügisel Itaalias Dolomiitides ja sealt tagasi tulin, lubasin, et võtan rohkem aega lähedaste ja sõprade jaoks. Paraku kipub igapäevase rööprähklemise käigus meelest minema, et elus on ka midagi muud peale töö, muusika või selliste igapäevaste asjade.\nMa olen nüüd pea pool aastat üritanud ikkagi leida aega minu jaoks oluliste inimeste jaoks.Need mõtted ongi need, mis tulevad selle käigus. Iga kord, kui ma kuhugi ronin, ununevad oma tegemised ja toimetused. Kui Fogol käisin, siis otsest konkreetset ideed ei tulnud, aga ma leian alati sealt rahu, mis vahepeal ära kaduma kipub.\nSinu suvist kontserttuuri saadab ka rahu?\nJah, kindlasti. Loomulikult. Nagu ma olen öelnud, olen jälle leidnud soovi esineda – uued mõtted ja uued lood, see on alati oluline. Ma olen tõsiselt tagasi ka muusikalises mõttes – mulle väga meeldib teha seda, mida ma täna teen. Süvenemisaste läheb aastatega järjest paremaks.\nKuidas läbipõlemisest hoiduda?\nSee ongi see, et kui sa põled, laval ja läbi loomingu, siis tasakaalu leidmiseks on vahepeal vaja teha midagi, mis on teistmoodi. See ongi ilmselt põhjus, miks mulle mägedes hulkumine meeldib. Seal hakkavad rolli mängima hoopis teised asjad - kas sul on vett ja piisavalt jõudu, et edasi ronida. Need on põhivajadused, mis lähevad igapäevases elus meelest ära – kui sa tahad süüa, siis sa tavaliselt lähed külmkapi juurde ja võtad. Mägedes pead terve nädala asju kaasa vedama, teinekord ka rohkem. Hakkad väärtustama hetke, kui sa istud maha ja hakkad õhtust või lõunat sööma, hetke, kui on nii külm, et oled paksus magamiskotis, väljas tuul ulub, hundid ja karud on telgi taga. Need on situatsioonid, mida igapäeva elus ei saa kogeda, vähemalt Eestimaal. Saab vaid, kui minna kuhugi metsa, kus on metsloomad, kohata kõiki ulukeid, kes meil siin on.\nRebaseid, hunte ja karusid sa siis vist ei karda. Mida sa kardad?\nKaru ma ikka kardan. Hunti ka. Loodus on selline – kui sa oled loodusega silmitsi, siis hakkad aru saama, kui väike sa oled. Kõigesse, mis on seotud mägedega, on vaja suhtuda väga lugupidavalt. Üks viga võib tähendada, et see viga jääb viimaseks. Meil on olnud situatsioone, kus väga süütust kohast võib tekkida näiteks kivivaring. Asjad võivad alguse saada kohast, mida ei oota - kui „rasked momendid“ on ületatud. Viimane kord oli ka nii, et tagasi tulles hakkasid matkarajal kivid veerema ja need, kes all olid, oleksid võinud vabalt pihta saada. Eksimisruume seal väga palju pole.\nMatkad tavaliselt üksi või sõpradega?\nMa olen teinud nii üht kui ka teist. Põhimõte on ikkagi see, et mäe otsa üksi ei maksa ronida. Kuigi ma olen teinud neid paari-kolme kilomeetriseid põikeid ka üksinda. Mingid väga ekstreemsed olukorrad on olnud seotud ilmaga, kus ilm muutub väga kiiresti. Päikesepaistelisest ilmast võib sekundiga saada lumetorm, kus ei näe põhimõtteliselt teed tagasitulekuks. Sellepärast ongi vaja, et keegi kaasas oleks. Ma ise eelistan alati kellegagi koos käia.\nNäeb sellel teekonnal ära, milline su kaaslane päriselt on?\nTäpselt samamoodi, nagu näeb ära, milline mina olen, näeb ka seda, milline on kaaslane. Kui oled kogu aeg inimesega koos ja magad temaga väga väikeses telgis, siis mingil hetkel hakkavad tekkima situatsioonid, kui tahaks üksi olla. Nii mina kui ka need teised inimesed. See on väga huvitav, kuidas eraldutakse. See eeldab sellist teatud psühholoogilist valmisolekut. Ühtpidi on mägedes väga palju ruumi, aga teistpidi oled kogu aeg kellestki sõltuv, kellegagi koos ja väga lähestikku koos. Saad teada, kes teine inimene on. Seltskonda tuleb alati valida. Seal ei ole sellist ruumi, et keegi hakkaks asju loopima või jonnima kuskil kivi otsas.\nMatkamisel kehtib sama, mis kehtib tavareisimisel - käige korra reisil ära, ja kui reisil käidud, võib sõber olla küll?\nJah, seda kindlasti. Reisimisel võib minna ka oma teed. Ei pea alati koos olema. Matkamisel ei ole sellist võimalust. Kuhu sa lähed, kui pooled sinu asjad, mida sa eluks vajad, on kaasronija seljakotis? Seal ei saa minna kuhugi iseseisvalt uitama.\nMillal sa järgmisele reisile lähed?\nMäed on plaanis sügisel, aga kuna mind on kutsutud Santorinile ühte pulma esinema, siis pärast seda plaanin ma kolada veel Kreekas, käia Kreeka kõige kõrgemas tipus ja vaadata veel ringi, mis seal huvitavat on. Olümpos ootab, nagu öeldakse.\nAlen Veziko tuuri „Nüüd on nii“ kontserdid:\nInimesed 17. juuni 2018 20:44\nKui elu läheb liiga heaks 17. juuni 2018 09:00\nhakkatakse nõmedusi rääkima ja tegema. Kahju.\n16. juuni 2018 08:59\nedu Alenile uute kõrguste alistamisel !


TÄNASEST NÄEVAD LUGEJAD SINDI RAAMATUKOGU UUT HOONET KA SEESTPOOLT - Külauudised\nTÄNASEST NÄEVAD LUGEJAD SINDI RAAMATUKOGU UUT HOONET KA SEESTPOOLT\nRaamatukoguhoidja Marie Pärkma Sindi raamatukogus. Foto: Urmas Saard / Külauudised\nSindi raamatukogu on küll juba mõnda aega lugejaid teenindanud uues asukohas, kuid vastavalt eriolukorra piirangute lõppemisele pääsesid külastajad sarnaselt kõigi teiste Eestimaa raamatukogudega alles täna uude majja.\nEriolukorra asendumine hädaolukorraga on üksnes sammuke normaalse elukorralduse juurde tagasipöördumisel ja pidulikust lindi lõikamisest ei saanud juttugi olla. Et kõik pole tavapärane, seda märkab juba enne majja sisenemist. Laenutatud raamatud palutakse tagastada ainult tagastuskasti, mis asub välisseinal. Kahe välisukse vahel lauakesel on desovahend ja selle juures selgitav kiri, milles palutakse käed desinfitseerida.\nRaamatukogu teenindavate töötajate näod on kaitstud läbipaistvate näokaitse visiiridega. Kõik kasutavad kindaid. Ka osa külastajaid tulevad näomaskis, mitte küll enamus ja seda ei nõutagi täie rangusega. Ühel raamatukogu alalisel külastajal on kaasas suur šokolaadi assortii, mille kingib raamatukogu töötajatele jagamiseks. Sindi raamatukogus töötab viis töötajat: juhataja Rita Raudsepp, raamatukoguhoidjad Reelika Kullerkan, Anne Pusse ja Marie Pärkma ning maja perenaine Anu Saks. Juhataja ütleb, et maja perenaise töö on väga mitmekesine. Ta hoiab maja puhtana ja korras, abistab ürituste korraldamist ja vajadusel laenutab raamatuid.\nMajas töötab veel üks inimene. Ene Michelis on Tori Valla Raamatukogu direktor, kelle ülesandeks on haruraamatukogude ülene töö. Tema kabinetis viibimine tekitab põnevust, sest selle ruumi ühes seinas saab avada paksust metallist seifi ukse. Milline võiks seifi otstarve Tori Valla Raamatukogus olla? See jäi saladuseks. Aga ka selle väikese ruumi riiulitel asuvad raamatud pole Michelise sõnul väga haruldane kirjandus. Seif on jäänud alles tollest ajast, kui maja kuulus postkontorile.\nDirekotri kabinetti ühendab ülejäänud majaga pikk kitsas koridor, mille mõlemal seinal ripuvad Tiina Ojaste maalinäituse „Muutumised” tööd. Ojaste õlimaalid kaunistavad kuni 10. juulini ka laenutus- ja lugemissaali seinu.\nLugemissaalis on avarust nii laiuti-pikuti kui ka kõrguses. Seda kõrguse tunnet võimendavad kaks katuseakent. Lugemissaali kõrval asuvas saalis jätkub piisavalt ruumi lastekirjandusele. Kõige suurem avariiulitega ruum asub omaaegse postimaja teenindussaali pinnal, kuhu külastaja esmalt sisenebki. Ruumi teises otsas asub vaikne nurgake pehmete istmete ja väikese lauaga, aga praegu sinna ei lubata, sest tillukese pinna tõttu puudub võimalus 2+2 nõude täitmiseks.\nNii on praegu, aga tegelikult ei ole see katuseakendega ruum tulevikus lugemissaal, vaid on seda ainult hädaolukorra ajal. „Lugemisnurgaks jääb pehme mööbliga ala ja katuseakendega tuba on tegelusruum, kus hakkavad toimuma ringid, tulevikus saab seda rentida koosolekuteks ja on ühtlasi näitusegalerii,” selgitab Raudsepp täiendavalt juurde.\nSuurte akende all asuvad madalate seintega varjatud laudadel interneti kasutamise võimalusega arvutid. Ühe sellise seina nurga peal on kompvekid, millega kostitatakse uue maja esimesi külastajaid.\nRaudsepp ütleb raamatute koguarvuks olevat ümmarguselt 16 000 ühikut.\nPostitatud 18/05/2020 18/05/2020 Autor Urmas SaardRubriigid Pärnumaa,Sindi,Tori valdSildid raamatukogu\nEelmine Eelmine postitus: TAMMISTE HOOLDEKODU UUE MAJA EHITAJAKS VALITI OPTIMUS EHITUS\nJärgmised Järgmine postitus: PÄRNU (m)MOODSA KUNSTI NÄITUS


Tänavune Rakvere rohenädal oli avastusretkede nägu - Uudised - Virumaa Teataja\nSilver Sepp oli rohenädalal oma purjekast lavaga Keskväljaku ökolaadal, kus esines koos kohalike lastega, kes olid meisterdanud kõlisevaid, sahisevaid, krõbisevaid pille.\nRakveres teist korda peetud rohenädala menukamateks ja külalisrohkemateks ettevõtmisteks olid tänavu tõenäoliselt kesknädalane taimelaat Rohuaia lasteaias, laupäevane üheteistkümnel õuel avatud hoovimüük ÕU+LETT, lastele mõeldud filmiprogramm, varahommikune linnulaulu- ja öine nahkhiireretk.\nOma sihtrühm oli kõigil rohenädala sündmustel, mida jagus nädala igasse päeva, olgu selleks siis filmiprogramm, ekskursioonid jäätmejaama, veetöötlusjaama ja reoveepuhastisse või seminar kogukondadest.\nRakvere kultuurikeskuse projektijuht Katrin Põllu, kes äsja ametisse asununa rohenädala korraldamise enda ülesandeks sai, tõdes, et ettevõtmine veel otsib oma rütmi, kuid läks kahtlemata korda, sest ükski välja kuulutatud ettevõtmine sel nädalal osalejate puudusel ära ei jäänud.\nBriti peaministrit ootab täna umbusaldushääletus Loe artiklit


Põhjamaade noorte meistrivõistlustelt Võru tüdrukutele viis medalit\nTeisipäev, 29 Jaanuar 2019 10:31\nKirjutas Olev Roots treener\n25.–26. jaanuarini Otepääl toimunud Põhjamaade noorte meistrivõistlustel suusahüpetes ja kahevõistluses esinesid hästi Võru spordikooli Andsumäe suusaklubi tüdrukud. Kokku saadi kolm kuldmedalit, üks hõbe- ja üks pronksmedal.\nSuusahüpetes saavutas esikoha Annemarii Bendi. Kahevõistluses tegi kuldse duubli Annemarii Bendi, kolmandale kohale tuli Triinu Hausenberg. Neljanda koha sai Carena Roomets, kuuenda koha saavutas Stella Kivi.\nKahevõistluse naiskondliku võistluse võitis Võru naiskond koosseisus Stella Kivi, Carena Roomets ja Triinu Hausenberg. Suusahüpete naiskonnavõistluses said teise koha Annemarii Bendi ja Triinu Hausenberg.\nVõistlusest võtsid osa Soome, Norra, Läti, Rootsi ja Eesti kuni 18aastased sportlased.\nKui Triinu ja Annemarii õpivad juba Otepää spordiinternaatkoolis, siis Võrus kasvab neile juba tubli järelkasv. Noored on võtnud sihiks vanematele järele jõuda.\nLaupäeval, 2. veebruaril toimub Võrus Andsumäel noorte kahevõistluse karikasarja kuues etapp. Tulge omadele kaasa elama ja pöialt hoidma!\n17-08-2019 6 kommentaari KRIMI\n16-08-2019 ELU JA KULTUUR\n16-08-2019 EESTI ELU\n15-08-2019 ELU JA KULTUUR\n17-08-2019 1 kommentaar ELU JA KULTUUR\nRIA hoiatab petukirjade eest\n15-08-2019 EESTI ELU\nRahandusministeerium: tööpuudus püsib jätkuvalt madal\n17-08-2019 Paberlehe PDF\n18-08-2019 1 kommentaar ELU JA KULTUUR\n17-08-2019 ELU JA KULTUUR\n15-08-2019 Paberlehe PDF\n16-08-2019 8 kommentaari EESTI ELU\n18-08-2019 ELU JA KULTUUR\n17-08-2019 EESTI ELU\n15-08-2019 1 kommentaar ELU JA KULTUUR\nNeiud ajateenijate töövarjudena: „See on põnev ja reaalne elu annab parema ettekujutuse!”\n18.08.2019 1 kommentaar ELU JA KULTUUR\n18.08.2019 ELU JA KULTUUR\nKoolidirektor augustikuust: Pihlakamarjad seostuvad paljudel maal elavatel la…\nVIDEO: Võru Maavalituse seinale ilmub Võru Sünnipäeval suur videoinstallatsio…\nLõuna-Eesti kartulikasvatajad ootavad tänavu rekordilist saaki\nKagukeskuse uutel kaubanduspindadel on suuremad rentnikud selgunud\nKokku 110 aastat: Võrumaa keskraamatukogu on jõudnud väärikasse ikka\nVõruka aknaootus venis lubatust kolm korda pikemaks\nFOTOD Võru 235. Valga-Võru- Pihkva raudtee 130. Soo aleviku liitmine linnaga 82 aastat tagasi\nPlaani karjamõisa iga-aastasel kontserdil trotsiti külma ja vihma


Eesti rahva üks lemmikutest pälvis kultuuriministeeriumi "kõrge", 1000-eurose tunnustuse - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Repliik » Eesti rahva üks lemmikutest pälvis kultuuriministeeriumi “kõrge”, 1000-eurose tunnustuse\nEesti rahva üks lemmikutest pälvis kultuuriministeeriumi “kõrge”, 1000-eurose tunnustuse\nNatuke nutsu staažikale näitlejannale. (Scanpix)\nSotsiaalmeedia kihab nördimisest – nagu kirjutab Postimees, premeerib kultuuriminister Anneli Ott näitleja Ita Everit tänukirja ja 1000 euroga, ja seda panuse eest etenduskunstide valdkonnas ning tema 90. sünnipäeva puhul, mis oli 1. aprillil.\nElutöö eest tänukiri ja tuhat eurot? Kui arvestada seda, kuidas ministeeriumide kantslerid saavad aasta lõpus oma kõrge palga ulatuses jõulupreemiat, on lugupeetud näitlejanna elutöö kultuurimininsteeriumi silmis küll väga väikese väärtusega.\nAga tegu on ju ministeeriumiga, mis arendab Eesti kunstimuuseumides “tühistamiskultuuri” – miks eesti rahva lemmikut ja kultuurikandjat väärilisemalt meeles pidadagi…\nKui lugupeetud näitlejannat tõesti väärilisemalt hinnata ei osatud, siis võinuks kultuuriminister üldse vait olla ja oma väikest premeerimist mitte reklaamida.\nIgastahes sotsiaalmeedias on käima minemas kampaania Ita Everi rahvapoolseks tunnustamiseks. Ja kommentaatorid arvavad, et muidu poleks Süüriale 50 000 eurot anda suudetud…\nTeemad: Ita Ever Kultuuriministeerium kuum


KKK - MTÜ asutamine ja tegutsemine - siitsealt.ee, Naita toelisi liikme suurusi\nKui palju on tavaline peenise suurus\nNaita toelisi liikme suurusi. Karu tee 11, Kloogaranna küla\nSeejärel püüdsime tulemusi lühidalt kokku võtta, kasutades füüsika keele oskussõnu ehk füüsikaliste nähtuste, suuruste ja nende mõõtühikute nimetusi. Oleme oma organisatsiooniga jõudnud olukorda, kus meie senine tegevus on end ammendanud. Millist fotoaparaati valida? See lause on eelmisest palju pikem ning füüsikalisi suurusi ja ühikuid mitte tundva inimese jaoks üldse mitte selgem, sest oluliselt on suurenenud tundmatute sõnade arv pindala, ruutmeeter, jõud, njuuton. Sellise teenuse osutaja on IÜTS §-s 10 märgitud tingimustel enda talletatud teabe sisu eest vastutusest vabastatud, sest teenuse osutajal on viidatud sätte tähenduses pelgalt vahendav roll ning ta ei ole teabe algatajaks ning selle muutjaks. Vaatleja tunnusteks võiksid olla: vaba tahe ehk valikuvabaduse olemasolu; aistingute saamise võime, võtmaks maailmast vastu infot; mälu ehk võime salvestada infot ja seda hiljem uuesti kasutada ning mõistus ehk võime konstrueerida mälus olemasoleva info abil mõtteseoseid, tehes nii tõeseid järeldusi maailma kohta ilma vastavat aistingut saamata.\nMida öelda siinkohal lõpetuseks? Gümnaasiumi füüsikaõpe on olnud edukas, kui me selle lõpul mõistame, et füüsika ei ole kõigest veidrate sõnade ja märkide süsteem. Vastupidi, füüsika on üks tähtsamaid vahendeid selleks, et end meie maailmas koduselt tunda. Kui füüsikaga ei tegeldaks, siis oskaksid inimesed vaid karta neile tundmatuid loodusjõude.\nPoleks ka olemas kogu kaasaegset tehnoloogiat ning selle poolt loodud hüvesid. See, et Eestis tegeldakse füüsikaga ja õpetatakse füüsikat, annab Eesti elanikele võimaluse kuuluda nende väga väheste hulka, kes loovad uusi tehnoloogiaid ning kellele ülejäänud osa inimkonnast vastavate hüvede kasutamise eest maksab. Milline võiks olla vee ja kokkusurutud õhu mahtude suhe, mis lennutab 1,5 L pudeliraketi kõige kõrgemale?\nJuba sünnist peale tutvub inimene mitmesuguste lihtsate asjade ja nähtustega enda ümber. Mõnenädalane laps oskab vaid nutuga märku anda oma külma- või näljatundest. Mõnekuune laps aga tegeleb juba aktiivselt selle maailma uurimisega, kuhu ta on sattunud. Laps asub kompama oma keha, lelusid, Naita toelisi liikme suurusi ja lutipudelit.\nTa püüab end pöörates või roomates liikuda — muuta oma keha asukohta, asendit või kuju. Laps ei tea veel, et mingis mõttes on ta juba asunud tegelema füüsikaga. Ümbritseva maailma kohta aistinguid saades püüab laps neis sisalduvat infot süstematiseerida ja luua uusi olukordi, saamaks seni veel kogemata aistinguid. Füüsikas nimetatakse sellist tegevust eksperimendiks. Esialgu ei erine väikelapse käitumine kuigivõrd kassipoja või kutsika omast.\nMõlemad õpivad oma vigadest. Näiteks puudutades töötava pliidi küttekeha, saavad nii laps kui kassipoeg valuaistingu, mis salvestub mällu ja samalaadse olukorra kordumisel hoiatab taas ohtlikku liigutust tegemast. Bioloogias nimetatakse seda tingrefleksi tekkimiseks. Kui laps õpib rääkima, siis hakkavad temani jõudma vanemate inimeste teadmised ja tekib mõtlemisvõime, mis eelkõige eristab inimlast loomalapsest. Üpris samaaegselt kõnevõimega tekib lapsel mina-tunnetus.\nVastavalt omab sõna maailm väga palju tähendusi. Me hakkame edaspidi nimetama maailmaks kõike, mis ümbritseb mistahes konkreetset inimest samamoodi nagu kõiki teisi inimesi.\nSeega jäävad vaatluse alt välja inimese mõttemaailm, tundemaailm ja muud sellised maailmad. Valdava osa inimeste usk nii määratletud välismaailma objektiivsesse ehk inimesest sõltumatusse olemasolusse põhinebki sellel, et kõik tervete meeleelunditega inimesed saavad nende elundite abil maailma kohta põhijoontes ühesugust infot. Täheldame ka, et rangelt võttes on igal inimesel oma maailm ja kõik teised inimesed on ühe konkreetse inimese maailma osad.\nKeskajal ei olnud võimalik Naita toelisi liikme suurusi kaugete objektide kohta infot koguda. Eksperimentideta oletused viivad tihti füüsikast kauge maailmapildi kujunemiseni.\nMaailmapildiks on kombeks nimetada teadmiste süsteemi, mille abil inimene tunnetab teda ümbritsevat maailma ja suhestab end sellega. Maailmapilt on kogu süstematiseeritud info, mida inimene maailma kohta omab. Võib rääkida ka suure inimgrupi või inimkonna kui terviku kollektiivsest maailmapildist, mis on kõigi antud gruppi kuuluvate inimeste maailmapiltide koondvariant.\nIgal struktuuritasemel toimuvaid nähtusi võib seletada just sellel tasemel oluliste seaduspärasuste abil ja see ei sõltu kuigivõrd teistele tasemetele iseloomulikest nähtustest. Universumi struktuuritasemetega tutvume lähemalt allpool p. Praegu aga märgime vaid, et maailma kohta kasutatakse sageli ka mõistet loodus.\nSõnal maailm on ju olemas ka mittefüüsikalised tähendused mõttemaailm, tundemaailm jne. Loodus ld natura on inimest ümbritsev ja inimesest sõltumatult eksisteeriv keskkond.\nLoodus vastandub selles määratluses inimeste poolt loodud ehk tehiskeskkonnale, aga ka inimesi ümbritsevale mentaalset ehk vaimset komponenti kunsti, muusikat, arhitektuuri, kirjandusteoseid jne sisaldavale keskkonnale, mida nimetatakse kultuuriks. Veidi etteruttavalt olgu veel öeldud, et kui me peaksime kaasaegse füüsikalise looduskäsitluse kokku võtma vaid ühteainsasse lausesse, siis oleks see lause järgmine: Kõik koosneb ainest ja väljast.\nAine ja väli on kaks põhimõtteliselt erinevalt käituvat looduse alget. Lähemalt tutvume nende erinevustega käesoleva õpiku kolmandas ja neljandas peatükis. Universumis on väga erineva suurusega objekte. See Maast algav pildirida lõpeb Linnutee galaktikaga.\nTaevakehade kujutised võivad olla samasuured, ent tegelikkuses on Maa Linnuteest ligikaudu korda väiksem. Oleks Linnutee läbimõõt m, poleks Päikesesüsteem selles suurem kui liivatera. Nagu juba ülalpool öeldud, esineb looduses tasemeline struktureeritus. Igal kindlal struktuuritasemel toimuvaid nähtusi võib seletada sellel tasemel oluliste seaduspärasuste abil ja see ei sõltu kuigivõrd teistele struktuuritasemetele iseloomulikest nähtustest.\nNäiteks seletavad gümnaasiumi Mehaanika kursuses õpitavad Newtoni seadused ja gravitatsiooniseadus väga hästi Päikesesüsteemi komponentide planeetide, asteroidide, komeetide jne liikumist.\nSeejuures pole üldse olulised Elektromagnetismi kursuses uuritavad elektrijõud, mille vahendusel aineosakesed moodustavad kehi. Ammugi pole Päikesesüsteemi toimimise mõistmiseks vaja teada näiteks bioloogias kehtivaid pärilikkuse seadusi. Erinevad loodusteadused tegelevad looduse erinevate struktuuritasemetega.\nLooduse struktuuritasemed ning neile tasemetele iseloomulikud objektid. Tabelis 1. Mõõtmete skaalal on igal ülemisel real paiknevad objektid vastava alumise rea objektidest ligikaudu kümme korda pikemad-laiemad. Kui tegemist on mitte enam järgmise, vaid juba ülejärgmise reaga, siis on mõõtmete erinevus juba sajakordne. Nii on näiteks laps ligikaudu 10 korda pikem meriseast, merisiga aga omakorda korda pikem algloomast ca 1 mm pikkusest amööbist või vetikast. Kolmandas veerus on märgitud vaadeldava struktuuritasemega kõige Vaakum suurendamise liige tegelev loodusteadus: füüsika, geograafia, bioloogia või keemia.\nMõistagi on see kõige rohkem üpris tinglik, sest näiteks keemia ning bioloogia piirmiste harude uurimisobjektide mõõde 1 — nm on ligikaudu ühesugune. Seega on erinevate loodusteaduste tegevusväljad üpris suures kattumises.\nNäiteks mingi uurimistöö liigitumine kas bioloogiaks või keemiaks sõltub eelkõige sellest, kas kasutatakse bioloogia või keemia teaduskeelt mõistetesüsteemi. Skeem pakub meile ka hea võimaluse õppida või korrata mõõtühikute eesliidete süsteemi kilo- mega- giga- jne. Mis on loodusteaduslik meetod? Kui palju me oskame seda igapäevaste küsimuste lahendamise juures rakendada? Loodusteadused on koondnimetus kõigile teadustele, mis annavad loodusnähtustele teaduslikke kirjeldusi ja seletusi ning ennustavad pädevalt uusi loodusnähtusi.\nSõna teaduslik viitab meie poolt juba põhikoolis õpitud loodusteadusliku meetodi järjekindlale kasutamisele.\nSelle kohaselt esmase vaatluse andmete kogumise järel püstitatakse hüpotees oletus, kuidas asi võiks ollaseejärel korraldatakse hüpoteesi kontrollimiseks eksperiment või sihipärane vaatlusviiakse läbi andmetöötlus ja lõpuks tehakse järeldus hüpoteesi kehtivuse või mittekehtivuse kohta. Loodusteaduslikust meetodist tuleb lähemalt juttu edaspidi p. Loodusnähtuse kirjeldus annab omavahelises loogilises seoses ning sobivat terminoloogiat kasutades edasi antud nähtusele iseloomulikke jooni vastab küsimusele kuidas?\nSeletus on enamasti Naita toelisi liikme suurusi põhjuslikule seosele. Miks-küsimuste ahelad lõpevad füüsikas reeglina printsiipidega, sest printsiipe me ei oska enam seletada. Me nendime, et loodus lihtsalt on selline.\nPädevaks Naita toelisi liikme suurusi ennustust, mis täitub ennustatud nähtus toimubki. Loodusteadusliku ennustamise aluseks on põhjuslike seoste tunnetamine.\nLoodusteaduste ja põhjuslikkuse seostest tuleb lähemalt juttu käesoleva Naita toelisi liikme suurusi 4. Looduse erinevad struktuuritasemed ei ole üksteisest täiesti sõltumatud. Tallinnas asuva Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi nimes ja tegevustes saavad kokku koguni kolm loodusteadust. Teeme nüüd kiire ülevaate neist loodusteadustest, mida koolis õpitakse omaette ainena. See tähendab astronoomia ja kosmoloogia vaatlemist osana füüsikast, geoloogia pidamist üheks osaks geograafiast ning inimeseõpetuse ja ökoloogia käsitlemist osana bioloogiast.\nGeograafia on loodusteadus, mis uurib Maa pinda ja sellel toimuvaid protsesse. Geograafiat huvitavates loodusnähtustes osalevad objektid karakteristliku mõõtmega 1 m inimene kuni km maailmajaod. Bioloogia on loodusteadus, mis käsitleb elusas looduses kehtivaid seaduspärasusi. Bioloogia tegevusvaldkond looduse struktuuritasemete skeemil ulatub bioloogilist infot kandvatest molekulidest DNA kuni looma- ja taimekooslusteni välja.\nSkeemil on valitud bioloogia uurimisobjekti mõõtmete tinglikuks vahemikuks 1 mm kuni 10 m, ehkki ökosüsteemid võivad osutuda veel palju suuremateks. Keemia on loodusteadus, mis uurib ainete omavahelisi muundumisi ja sidet aine aatomite vahel.\nKeemia tinglik spetsiifiline tegevusala struktuuritasemete skeemil ulatub aatomi läbimõõdust 0,1 nm kuni suure molekuli mõõtmeni nm. Pildil on võrrandite süsteem, mille mõnedel lihtsustatud variantidel toimib tänapäeva ilmaennustus ja kliima modelleerimine. Mõistagi oli kõik eelnev käesoleva õpiku kontekstis vaid taust füüsika kui loodusteaduse määratlemisele.\nKõik loodusteadused püüavad tänapäeval üha rohkem muutuda täppisteadusteks, opereerides eelistatult arvuliste andmetega ning kasutades andmete töötlemisel ja oma mudelite kirjeldamisel matemaatikat. Kõige rohkem on see seni õnnestunud füüsikal. Seepärast pole liialdus öelda, et füüsika uurib looduse põhivorme ainet ja välja täppisteaduslike meetoditega. Loodusteaduste vajadus matemaatika järele on erinev, suurenedes liikumisel geograafia ning bioloogia juurest üle keemia kuni füüsikani.\nFüüsikat eristab teistest loodusteadustest kõigepealt matemaatiliste meetodite kõige ulatuslikum rakendamine. Füüsika üks eesmärke on luua loodusest kõige üldisemaid mudeleid. Pildil on Maa, Kuu, Merkuuri ja Päikse planetaarmudel, mis annab edasi olulisema informatsiooni nimetatud planeetide liikumise kohta.\nFüüsika käsitleb füüsikalisi objekte. Üldiselt on objekt see ese, nähtus või kujutlus, millega Naita toelisi liikme suurusi inimesed kui subjektid — parajasti tegeleme.\nFüüsikalisteks objektideks on eelkõige esemed füüsikas öeldakse — kehad ja kõige üldisemad looduse nähtused sulamine, aurustumine, laetud kehade tõmbumine või tõukumine jne. Kehade vastastikmõjusid tõmbumist või tõukumist vahendavad väljad on siis mõistagi ka füüsikalisteks objektideks. Kas teine juhatuse liige võib minule keelata või piirata raamatupidamisdokumentidele ligipääsu?\nJuhatuse liikme tagasikutsumise, volituste pikendamise ja uute liikmete valimise otsustab üldkoosolek. Juhatuse liikme tagasikutsumine peab olema üldkoosoleku päevakorras, seda peab koosolekul põhjendama ja otsuse teeb üldkoosolek. MTÜ juhatuse liikmed on võrdselt vastutavad ja täidavad võrdselt ka kohustusi, st üks juhatuse liige ei saa teisele juhatuse liikmele keelata ega piirata raamatupidamisdokumentidega tutvumist.\nÜhingu põhikirjas on kirjas, et ühingu tegevust juhib ja esindab juhatus, milles on vähemalt seitse liiget ning et üldkoosoleku pädevuses on juhatuse liikmete arvu otsustamine.\nKui aga juhatusse kandideerib 9 või 10 liiget, kas siis üldkoosolek võib määrata juhatuse suuruseks vastavalt 9 või 10 liiget ning kas enne juhatuse valimisi peaks andma teada, kui suur on järgmise juhatuse koosseis?\nMittetulundusühingute seaduse § 7 p 81 järgi peab olema ühingu põhikirjas määratud konkreetne juhatuse liikmete arv või nende ülem- ja alammäär. Üldkoosoleku pädevuses on küll juhatuse liikmete arvu muutmine, kuid see peab olema vastavuses põhikirjaga. Kui soovite juhatuse Naita toelisi liikme suurusi arvu hoida muutuvana, on soovitav põhikirjas määrata juhatuse liikmete alam- ja ülemmäär. Põhikirjast lähtuvalt peaksite edaspidi üldkoosolekul juhatust valides tegema ka otsuse juhatuse liikmete arvu kohta.\nOluline on hinnata oma aja panustamise võimekust. Juhatuse liikme ülesanne on seista hea ühingu igapäevase kestvuse eest maksimaalse hoolsuskohustusega. Hea tava silmas pidades võib teatud juhtudel tekkida isikutel huvide konflikti oht. Seda näiteks juhul, kui ollakse juhatuse liige ühingutes, kes võivad olla omavahel konkureerivates suhetes.\nMTÜ juhatuses on kaks liiget, üks nendest soovib ennast taandada. Kuidas tuleb tegutseda? Juhatuse liikmete valimise, tagasikutsumise ja tagasiastumise otsustab ühingu üldkoosolek. Enda taandamiseks juhatuse liikmest tagasi astumisekstuleb juhatuse liikmel esitada üldkoosolekule avaldus. Põhikirjast tuleb kontrollida, mitu liiget peab kuuluma juhatusse. Kui seal on märgitud liikmeid rohkem kui üks, tuleb üldkoosolekul valida liikmeskonna seast uus juhatuse liige.\nUus liige peab andma kirjaliku nõusoleku, et ta on nõus kuuluma juhatusse. Kui üldkoosolek otsustab, et allesjäänud juhatuse liige jätkab üksinda, tuleb muuta ühenduse põhikirja. Põhikirja muutmiseks on vaja üldkoosoleku otsust, kindlasti tuleb vormistada üldkoosoleku otsus ning pärast seda saab sisse viia Äriregistris vastavad muudatused. Milliseid lepinguid MTÜ juhatuse liikmetega sõlmitakse ja mis on nende aluseks?\nJuhatuse liikme ülesannete täitmisel tekib juhatuse liikmetel MTÜga käsundussuhe. Juhatuse liikmega sõlmitakse käsundusleping perioodiks, mis ajaks ta juhatuse liikmeks valiti. Kui juhatuse liikmed ei saa palka, ka siis soovitatakse sõlmida Naita toelisi liikme suurusi, kus siis vastavalt on ka kirjas, et töötasu ei maksta.\nLepingu peamine eesmärk on kohustuste ja vastutuse täpsem määratlemine ja piiritlemine mittetulundusühingute seaduses ja MTÜ põhikirjas sätestatust lähtudes. Juhatuse liige võib pakkuda MTÜle teenuseid, mis ei ole olemuselt seotud juhatuse liikme ülesannete täitmisega näit.\nSelle otsustamise pädevus on üldkoosolekul, vastavalt mittetulundusühingute seaduse § 19 lg 1 p 4. Selleks peaks üldkoosolek tegema vastava otsuse, mis on aluseks töövõtulepingu sõlmimiseks juhatuse liikmetega.\nNäiteks võib üldkoosolek otsustada, et juhatuse liikmel on õigus pakkuda MTÜle juhatuse liikme tööst erinevaid teenuseid ning saada selle eest tasu kehtiva keskmise turuhinnaga või lähtudes projekti toetuslepingutest.\nSelliste teenuste osutamiseks võib juhatuse liikme käsunduslepingust eraldiseisvalt sõlmida omaette töövõtulepingud. Kas MTÜ juhatuse liikmele on võimalik maksta töötasu? Jah, on. Juhatuse liikmega sõlmib üldkoosolek üldjuhul käsunduslepingu, st juhatuse liikmega luuakse käsundussuhe. Kui MTÜl on rahalisi vahendeid juhatuse esimehele töötasu maksmiseks, siis seda saab teha käsunduslepingu põhiselt, tasudes kõik riiklikud maksud töötasult, esitades maksuametile vajalikud deklaratsioonid.\nÄriregistrile tuleb vähemalt kord aastas majandusaasta aruandes teada anda ka ühenduse liikmete arv. Teadmisest, et MTÜ juhatuses on kaks liiget, ei piisa, sest juhatuse liige ei pea olema alati ühenduse liige v.\nOluline on selle inimese nõusolek juhatuse liikmeks saada. Kui soovite aga juhatuse liikmeks olemist piirata ja valida sinna ainult MTÜ liikmeid, tuleks selline nõue kirja panna ühingu põhikirja. Olen juba pikka aega olnud MTÜ juhatuses.\nÜhing enam aktiivselt ei tegutse. Olen teinud Naita toelisi liikme suurusi ühing likvideerida, aga sellega ei ole teised juhatuse liikmed nõus. Kas ma saan äriregistrist iseennast, kui MTÜ juhatuse liiget, ära kustutada? Juhatuse liige ei saa iseennast registrist kustutada. Juhatuse liikmete muutmise ametisse valimise, tagasikutsumise või tagasiastumise ja registrikande tegemise aluseks on mittetulundusühingu üldkoosoleku otsus. Kui te ei soovi enam olla juhtuse liige, tuleb teil esitada ühingu üldkoosolekule juhatuse liikmest lahkumise avaldus.\nAvalduses põhjendage, miks te soovite oma liikmestaatuse lõpetada. Üldkoosolek võtab teie avalduse põhjal vastu otsuse, mis on aluseks äriregistris juhatuse liikmete muudatuste tegemiseks. Üks juhatuse liikmetest on elama asunud välismaale, seal abiellunud ning muutunud on ka tema perekonnanimi. Kuidas lahendada olukord, kui ta soovib juhatuse liikmest Naita toelisi liikme suurusi astuda? Juhatuse liige võib juhatusest tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades selles enda määranud organile MTÜS § 28 lg Kuna ühing on valmis ka uue juhatuse valima üldkoosolekul, ei näe ühtegi põhjust sellisteks keerdkäikudeks.\nJuhatusest väljaastuval liikmel ei ole vaja endal anda mingeid allkirju. Piisav on selline: välismaal elav juhatuse liige avaldab soovi on seda juba teinud juhatusest tagasi astuda. See, kas tegemist on kirjaliku, e-posti, suulise teavitusega on ühenduse enda asi. Peaasi, et suudavad tõendada, kui sama juhatuse liige vaidlustab enda välja arvamise juhatusest. Vajadusel, nt kui juhatusse jääb vähem liikmeid kui põhikirjas minimaalselt lubatud, valib uue juhatuse liikme seda siis etteantud ajaks või kinnitab vana juhatuse liikmete arvu väiksemana.\nKuidas peab toimima? MTÜS § 23 kirjeldab põhikirja muutmisega seonduvat. Põhikirjamuudatus jõustub selle registrisse kandmisest. Põhikirjamuudatuse registrisse kandmise avaldusele lisatakse põhikirja muutmise otsustanud üldkoosoleku protokoll ja põhikirja uus tekst. Põhikirja uuele tekstile peab alla kirjutama vähemalt üks juhatuse liige või kui juhatuse liikmed on õigustatud ühingut esindama ainult ühiselt, siis kõik ühiselt esindama õigustatud juhatuse liikmed.\nMTÜ seaduse uus redaktsioon ütleb, et juhatuse liige valitakse tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks, kui põhikirjas ei ole ette nähtud muud tähtaega ja põhikirjaga ei või ette näha, et juhatuse liikme ametiaeg on pikem kui viis aastat. Kas on vajalik ühingu põhikirja juhatuse määramise punkti muutmine vastavaks seadusele või piisab sellest, et antud küsimuses lähtutakse MTÜ seadusest?\nMTÜS § 28 lg 11 järgi valitakse juhatuse liige tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks, kui põhikirjas ei ole ette nähtud muud tähtaega. Põhikirjaga ei või ette näha, et juhatuse liikme ametiaeg on pikem kui viis aastat. Kuna teie põhikirjas praegu olev juhatuse liikme volituste aeg ei vasta MTÜSle, siis hetkel kohaldub teile seadusest tulenevalt ettenähtud 3aastane juhatuse ametiaeg.\nKui soovite seda ametiaega pikendada või muuta, peate muutma ühingu põhikirja, kui teile sobib 3aastane juhatuse ametiaeg, ei ole kohustust põhikirja muuta. Ühingu põhikirjas on kirjas, et ühingu liikmeks vastuvõtmise otsustab juhatus ning et juhatuse pädevus on lisaks muudele võtta vastu uusi liikmeid ja otsustada liikmete väljaarvamise, v.\nMTÜS § 13 lg 1 ütleb, et MTÜ liikmeks vastuvõtmise otsustab juhatus, kui seda ei ole põhikirjaga antud üldkoosoleku või muu organi pädevusse.\nTeie põhikirja järgi otsustab seda juhatus. Juhatus ei saa otsustamist delegeerida tegevjuhile tegevjuht võiks seda teha, kui ta on ainuke juhatuse liige. Küll võib ühingus kehtida kokkulepe, et tegevjuht vaatab kõik laekunud avaldused üle, kuid otsuse liikmete vastuvõtmise kohta peab põhikirja kohaselt ikka tegema juhatus.\nKas põhikirjas saab määrata asutajaliikmetest juhatuse liikmed ametisse määramata ajaks ning nn uutele juhatuse liikmetele, kes ei ole asutajad, Naita toelisi liikme suurusi ametisoleku ajaks kaks aastat? Määramata ajaks juhatuse liikmeid valida ei saa.\nMajade müük: Karu tee 11, Kloogaranna küla, Lääne-Harju vald - - CityEe\nKas see voib laiendada seksuaalset liiget\nSEB ei näita huvi Balti turult lahkuvate Skandinaavia pankade vastu | Majandus | ERR\nLaadi alla torrent Kuidas suurendada liikme\nMTÜS ütleb, et juhatuse liige valitakse tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks, kui põhikirjas ei ole ette nähtud muud tähtaega. Seega saab juhatuse liikmete ametiaeg kesta maksimaaltselt viis aastat ning siinkohal ei saa erisusi teha asutajatele.\nPõhikiri on siiski ametlik dokument, seega peaks kindlasti ka tõlgituna levima sellest ühene ja korrektne versioon. Kui aga tõlkimise eesmärk on pigem oma ühingu tegevuste ja selles kehtivate kokkulepete tutvustamine, siis oleks hea tõlkes sellele ka viidata, et tegemist ei ole põhikirjaga ega selle otsetõlkega, vaid pakkudagi rohkem jutustavas ja tutvustavas stiilis teksti, nt "Põhikirja järgi on meie ühingu eesmärkideks…" või "Põhikirja kohaselt on ühingu liikmed…".\nSEB ei näita huvi Balti turult lahkuvate Skandinaavia pankade vastu\nKas ühingu liikmeteks võivad olla perekonnad? Ühingu põhikiri kirjeldab liikmeid järgmiselt: "Ühingu liikmeks võivad olla X linnas ja maakonnas elavad pered, kus on vähemalt neli alla aastast last või pered, kus on neli või enam kuni aasta vanust last, kes õpivad kõrgkoolis või mõne teise õppeasutuse päevases osakonnas. Iga pere osaleb ühingu tegevuses vähemalt ühe oma täisealise esindaja kaudu. Mittetulundusühingu liikmeks võib olla iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastab mittetulundusühingu põhikirja nõuetele.\nPere kui üksus, pole seaduse järgi füüsiline ega juriidiline isik. Soovitame põhikirjas liikmeks olemise sõnastada järgmiselt: "Ühingu liikmeks võivad olla X linnas ja maakonnas elavad füüsilised isikud, kes kuuluvad peredesse, kus on vähemalt neli alla aastast Naita toelisi liikme suurusi, või peredesse, kus on neli või enam kuni aasta vanust last, kes õpivad kõrgkoolis või mõne teise õppeasutuse päevases osakonnas.\nKuidas pakkuda liikmele kindlust, et üldkoosolek ei kutsu pärast sissemakse tegemist juhatuse liiget tagasi? MTÜ on liikmesorganisatsioon ja kõrgeim võimuorgan on seadusest tulenevalt liikmetest koosnev üldkoosolek.\nKahjuks ei saa ei asutamislepingusse ega põhikirja kirjutada sellist klauslit, nagu soovite. See oleks vastuolus MTÜSga. Kui üks peamistest rahastajatest soovib kontrollida organisatsiooni tegevusi, siis saab ta seda teha äriühingus omanikuna. Ühingus ei ole määrav, kust tuleb raha, vaid see milliseid otsuseid võetakse vastu üldkoosolekul. Võimalus on hoida ühingu liikmete arv väike ja koostöösuhe jätkuv ja edasiviiv, siis ei peaks olema põhjust ka karta tagasikutsumist.\nAsjaajamine Kas ühenduse koosolekuid tuleb protokollida?\nOn selleks kindad reeglid või on lubatud ka protokollimine vabas vormis? Koosolekud tuleb kindlasti kõik protokollida. Milline täpselt protokoll on kas koosolekul toimunud arutelud on pikemalt kirja pandud või lühemalt on organisatsiooni sisene kokkulepe, samas on ka mitmeid kohustuslikke elemente, mis protokollis olema peavad. Protokollimine on oluline just seetõttu, et hiljem oleks võimalik selgelt ja üheselt aru saada, mis otsused vastu on võetud ja kes vastutavad erinevate tegevuste elluviimiste eest.\nProtokollimiseks on välja töötatud ka sobilikud põhjad ja näidised, mida tasuks aluseks võtta näidis. Kas Lätis elaval inimesel Läti kodanik on digitaalallkirja andmise võimalus ja kas Eesti äriregister saab seda allkirja tuvastada?\nLätis on digitaalallkirja andmise võimalus, aga Eesti äriregistris ei ole võimalik seda allkirja tuvastada.\nTänaseks on õppekava muutunud ja FLA osa selles vähenes oluliselt. Uuele õppekavale vastav õpik on siit keskkonnast leitav. Käesolev õpik on jätkuvalt sobiv neile, kes otsivad põhjalikumat käsitlust.\nSamuti ei Suurenenud liikme meetod Eesti äriregistri süsteemi Läti ID-kaardiga sisse logida. Vajalik on pöörduda notari juurde ja seal Naita toelisi liikme suurusi kodaniku allkiri tõestada. Minu elukoht on linnas, aga MTÜ tegevus hakkab toimuma teises vallas. Kas ma võin teha seda elektrooniliselt või pean sinna valda kohale minema?\nMTÜ põhikirjas tuuakse ära ühingu asukoht kohaliku omavalitsuse tasandil. Ei ole otsest nõuet, et MTÜ peab ka reaalselt selles omavalitsuses tegutsema, aga on mõistlik eeldada, et asukohaks märgitakse siiski reaalne tegutsemiskoht. Samas ühingu aadress omab registri mõistes tähendust eelkõige kontaktaadressina, millele saadetakse vajadusel ametlikke teadaandeid riigi poolt.\nSee aadress ei pea olema seotud tegutsemiskohaga, tavaliselt asub sellel aadressil MTÜ juhatus või juhatuse liige. MTÜ saate registreerida ettevõtjaportaali kaudu elektroonselt, selleks ei pea minema kohale ühtegi omavalitsusse. Ühing alustas juhatuse liikmete muutmise toimingutega ettevõtjaportaalis www. Milles võib olla probleem? E-äriregistri toimingute osas saate toimingute tegemisel ilmunud tõrgete korral kohe nõu küsida registri infotelefonilt või e-kirjaga aadressilt rik.\nIsik kutsub kommenteerimiskeskkonnas aktiivselt üles portaali lisatud uudiseid kommenteerima. See, et isik ei ole kommentaari koostajaks, ei tähenda, et isikul ei ole kontrolli kommenteerimiskeskkonna üle.\nIsik, valitsedes kommenteerimiskeskkonnas talletatud teavet, osutab sisuteenust, mistõttu IÜTS §-s 10 sätestatud vastutust välistavad asjaolud asjas ei kohaldu. Praegusel juhul on võlaõigusseaduse mõttes kommentaaride avaldajaks nii internetiportaali pidaja kui ka kommentaaride koostajad.\nHagejal on õigus valida, kelle vastu ta hagi esitab. Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr Internetiportaalis uudiste ja kommentaaride avaldamine on samuti ajakirjanduslik tegevus.\nTooted, mis aitavad liikme suurenemist\nLiikme suuruse paksus voi pikkus\nKehaosade ja liikme mootmed\nTeil ei saa enam liikme ule suurendada\nKollageeni liikme suurenemine\nLiikme suurus nooruk 14\nLiikme suurus on voimeline\nNaita toelisi liikme suurusi


Viimati uuendatud Neljapäev, 12 Juuni 2014 13:52 | Kirjutas Marika Jurin - direktor\nOlen ikka vilets kirjutaja. Viimati ju jätsin rääkimata toreda Sipsiku hommikupooliku ürituse kus olid külas toredad miniloomad Nõmme Loodusmajast. Nii hiired, rotid, kilpkonnad kui jänesed tekitasid suurt elevust.\nVahepeal rõõmustasime oma Rasmuse üle, kes pääses Laulukarusseli finaali.\nSügisest hakkame saadet vaatama ja pöialt pidama. Küll on ta tubli ja muidugi ka lauluõpetaja Külli.\nLasteaia lõpupeod muutuvad iga-aastaga põnevamaks. Lisaks lastele esinevad lõbusate etteastetega ka lapsevanemad! On vast peod...\nTalgud olid nagu alati teguderohked. Rahvast oli palju ja meie kringel ja supp olid ikka päeva naelaks. Istutasime lilli, rohisime, koristasime kuure ja tegime 4 ürdipeenart. Isad trimmerdasid ja kiiged said peale kaitsevärvi. Meie lasteaia õueala on nagu väike, roheline oaas keset Lasnamäge. Meil on vedanud.\nLastekaitsepäeva tähistasime nagu ikka isade korvpalliturniiriga. Sedapuhku oli 4 võistkonda. Juba kolmas aasta sai rändkarika endale Sipsikute meeskond!\nTublid isad! Läbi eeskuju saame ka lapsed spordiradadele lähemale. Tore, et kool meile oma saali lubab kasutada.\nÜleeile oli Sikupilli laste spordipäev. Jõudu sai proovitud jooksus ja kaugushüppes. Medalid ja diplomid jagatud! Lapsed olid rõõmśad ja rahulolevad.\nEile oli tore, igati õnnestunud suurüritus - Ökopäev -"Vana asja uus elu". Isegi artikkel ilmus, mis oli küll ebatäpsustega. Nimelt ei viinud töötubasid läbi Lehola Keskkonnahariduskeskus vaid meie omad, tublid õpetajad. Keskus oli esindatud väljapanekuga. Ja pole me veel 50 aastat vanad vaid 46. Kaasa lõid oma töötubadega Kihnu ja Komeedi lasteaiad. Aitäh neile! Kokku oli 13 erinevat töötuba.\nPojenginupu kohvikus küpsetasin pannkooke. Õues on ikka tore küpsetada ja süüa. Lapsed said näomaalingud, kõhud täis, meisterdatud ja laulud lauldud. Järgmisel aastal jälle! Aitäh õpetajad!\nNüüd veel viimased nädalad lasteaias ja siis puhkusele.


Kaupleja Joe Shawarma kana retsept\nTule talvel, vaid kausist õhtusöögi söömisel on midagi sellist nii lohutavat. Võib-olla on asi selles, kui mõnusad on koostisosad, kõik ühes väikeses ruumis, või võib-olla see, et kausitoit on toidutüüp, mis sobib suurepäraselt diivanil söömiseks. (Ausalt öeldes on see enamasti viimane.)\nNii et jah, on täiesti vastuvõetav süüa neid hummuse kausid täna õhtul omaenda diivanil mugavalt. Need on loomulikult lohutavad, aga ka tänu Trader Joe’s paarile nutikale toiduportsule ka päris tervislikud. Need kausid kogunevad kõigest 20 minutiga ja hakkavad täna õhtust sööma. Mida sa siis ootad?\nSee lihtne retsept põhineb vaid mõnel Trader Joe koostisainel, millest ainult üks tuleb tegelikult küpsetada. Haara pakett nende kana reied mis on marineeritud shawarma-tüüpi maitsestamisel (köömned, küüslauk, kurkum ja kaneel) ja röstitud. Haki liha ja seejärel, kuni see on veel soe, kuhjake koorega kaussidesse hummus. Katke iga kauss mõnega lillkapsa lehtkapsas annuse köögiviljade jaoks ja olete saanud kiire ja õhtusöögi, mis on hea. Kui soovite, lisage hummuse lisamiseks pitaga pitsat.\nSiit näete, milline näeb välja 1 nael sidrunit\n5 sammu paremate suvepestide saamiseks\nOlen kõigi juustude pärast täiesti kinnisideeks - ometi on see ainus keelpilljuust, mida ostan


2018, oktoober Kastmete meistriklass! (Tallinn) - Toiduakadeemia\n2018, oktoober Kastmete meistriklass! (Tallinn)\nKastmete meistriklass! Kujutlustes kangastuvad pildid värvilistest, soolastest, vürtsikatest, magusatest lisanditest, mille kunstnikust koka käsi sinu taldrikule viimase nüansina visandab. Kui sellele maitsete plejaadile lisada restoran Dominic peakokk Allar Oaselg, on sõnadetagi selge, et see meistriklass saab olema gurmeereis taevasse!\nAllar ei ole tavaline kokk, teda iseloomustab suurepärane oskus erinevatest toorainetest imelisi maitsekooslusi luua ja seda jagab ta mõnuga ka meistriklassis osalejatele. Oma muhedal kombel alustab Allar tooraine tutvustamist, kus õhtu staaridena saabuvad lauale kausitäis tuvisid, kõik kaunilt reas, pead kaetud sulgedega.\nÕhtu jooksul õnnestub kõikidel osalejatel oma käega järgi proovida kolm käiku: eelroana mango-koriandri kaste süvavee kreveti ja avokaadoga, põhiroana trühvli-puraviku kaste tuvi ja hanemaksaga ning desserdiks Sabayon kaste õuna, kaneeli ja martsipaniga.\nJagunedes kolmeks meeskonnaks menüü käikude järgi on igal meistriklassis osalejal võimalik käsi külge panna kõikide roogade ettevalmistamisel.\nEelrooga valmistavale tiimile tundub rõõmu valmistavat just mango-koriandri kastme blenderdamine, kuna nii ehedat ja omapärast maitset kui koriandril segatuna mangoga peab lihtsalt ise järgi proovima. Milline värv ja maitsekooslus! Mõnusalt mahe avokaadokreem kergelt vürtsika mangokastmega täiustavad kergelt kuumal pannil küpsetatud krevette suurepäraselt.\nLõbusaks ja suuremaks saginaks läheb töölaua ümber, kus askeldavad tuvi kondistavad kokandushuvilised. Ei ole just lihtne ca 600g lindu luudest eraldada ning seejärel täita hanemaksaga ja lõpuks mässida peekonisse nagu beebit. Tuvi saadab aga lõppakordina värsketest puravikest valmistatud punaveinikaste väikese trühvlikreemiga ning ahjus küpsetatud maapirn. Eelnevalt pannil praetud ja hiljem kergelt ahjus lisaküpsust saanud tuvi liha maitse on hõrk, värskelt praetud puravikud täidavad hetkeks terve köögi oma võrratu aroomiga, punane vein ja trühvlikreem annavad kastmele täidlust ning parajat pikantsust.\nEsialgu tundub, et magustoidu osas huvilisi nagu polegi. Kui aga Sabayon kastme tarvis munakollased on suhkruga kohevaks vahuks löödud ning kauss veevannile seatud ja pauguga avatud prosecco kerge joana munavahu sekka klopitakse, on uudistajad rohkem, kui laua ümber mahub. Helekollane vaht jahutatakse ning serveeritakse värskete vaarikate ja beseetükikestega. Ei leidu kedagi, kes suudaks sellele mõnusalt siidisele desserdile ei öelda.\nOsalejad on vaimustuses, Allar oma sõiduvees, kus näpunäited ei näi lõppevat. Igat käiku saadavad sööjate ovatsioonid ning peakokka kiitvad sõnad. Imeline õhtu imeliste roogadega on jõudnud seekord lõpule.


Tallink müüb kolmapäeval Soome suuna reisijapileteid 15 krooniga\n15. septembril saab kõigist Tallinki kassadest osta reisijapileteid Soome suunal 15. septembrist kuni 31. oktoobrini toimuvatele kiir- ja reisilaeva väljumistele vaid 15 krooniga, millele lisandub sadamamaks 45 krooni.\nTallink Grupi turundusjuhi Tiina Manderi sõnul soovib ettevõte tänada kliente, kelle abiga on saavutatud 15 aastaga tänaseks turuliidri positsioon. "See aitab meil omakorda pakkuda järjest paremat teenust - uusi laevu, mugavamaid sõidugraafikuid ning soodsamaid hindu", lisas Mander.\n15-krooniseid ühe suuna pileteid, millele lisandub 45-kroonine sadamamaks, müüakse 15. septembril vaid Tallinki kassades Tallinna Kaubamajas, Tallinki Hotellis ja Lasnamäe Centrumis. Terminaali kassad müüvad sooduspileteid vaid samal päeval ehk 15. septembril toimuvatele reisidele, eelmüüki nendest kassadest ei toimu.\nSooduspileteid on võimalik osta kõigile 15.09.-31.10.04. kiir- ja reisilaevade väljumistele, kaasa arvatud alates 1. oktoobrist Tallinnast kell 23.55 väljuvale reisile Meloodiaga, kus hind sisaldab ka C2, C4 või B2 kajutikohta. Ei müüda üksikuid kajutikohti, vabaks jäävate kajutikohtade hind on vastavalt hinnakirjale alates 235 kroonist.\nVaid Tallinnast Helsingisse kell 8.00 väljuva reisi pileti hind laeval Meloodia on kuni 30. septembrini endiselt 50 krooni.\nSooduspileteid ei ole võimalik broneerida, need peaks kohe välja ostma ning kuupäeva kellaaja ega reisijate osas hiljem muudatusi võimalik teha ei ole. Õigeaegselt tühistatud pileti eest raha tagastamine toimub vastavalt Tallinki reisitingimustele.\nTallink Grupp tähistab tänavu augustis ja septembris 15 aasta sünnipäeva, mille puhul tehakse mitmeid piletihinna soodustusi ettevõtte hallatavatel laevaliinidel.\n2004. aastal on AS Tallink Grupp reisija- ja kaubaveo turuliider laevaliinidel Tallinn-Helsingi ja Tallinn-Stockholm. Ettevõte opereerib kuue reisilaeva, kolme kiirlaeva ja kahe kaubalaevaga neljal liinil ja annab tööd 2800 inimesele. Uusim Tallinki kaubamärgi all sõitev alus on kruiisilaev Victoria I, mis valmis 2004.a märtsis Soomes Raumal asuvas laevaehitusfirmas Aker-Finnyards ja alustas Tallinn-Stockholmi liinil kurseerimist 21. märtsil 2004 aastal. Tallink Grupp teenindas oma 2003/2004. majandusaastal Soome, Rootsi ja Venemaa suundadel kokku 2,8 miljonit reisijat.


Tööpakkumise number #23801\n\ttagama tähtajalise labori ülesehitamise;\n\tmoodustama ja juhtima funktsioneerivat meeskonda;\n\tjälgima akrediteerimisnõuete vastavust laboris ja litsentside andmise protseduure;\n\ttagama ettevõtte efektiivsuse;\n\tesindama ettevõtet ja suhtlema meediakanalitega.\n\triigiasutustega suhtlemine;\n\tettevõtte dokumentatsiooni ja aruandluse koostamine.\n\tvähemalt kolm aastat oled edukalt juhendanud meeskonda ja naudid viljakat koostööd kolleegidega;\n\tomad kõrgkooli diplomit;\n\tmajandusarvestuse ja finantsjuhtimise põhimõtted ei ole Sulle võõrad;\n\ttunned huvi turundusstrateegia planeerimise ja turu uuringute läbiviimise vastu;\n\tpead ennast asjatundjaks vedelkütuse seadusandluses;\n\tjagad kolleegidele nõuandeid ISO standardite ja akrediteerimise põhinõuete rakendamise küsimustes;\n\tSind on märgatud kui polüglotti, kes suhtleb vabalt vene keeles ja naudib vestlemist inglise keeles;\n\teelmised tööandjad iseloomustavad Sind kui töökat mesilast, sest sukeldud töömere lainetesse .\nSulle avaneb võimalus rakendada oma teadmisi ja kogemusi ettevõtte juhtimisel ning labori töö käivitamisel.\nPakume enda poolt võimalust ennast tõestada ja saada töötasu 15 000 krooni neto. Samuti professionaalsete töötulemuste saavutamiseks ametiautot ja muid tööks vajalikke vahendeid.\nedukat Eesti turul 9 aastat naftaproduktide impordiga tegutsevat ettevõtet, kes omab ühte suurimat tanklate võrku. Firma pakub laia valikut kõrge kvaliteediga naftasaadusi nii suur- kui väiketarbijatele. Peale kõrge kvaliteediga kütuse, pakutakse eurokvaliteedile vastavaid autoõlisid igat liiki mootorite jaoks. Ettevõtte juhtimisfilosoofia põhineb finantsläbipaistvuse, rahvusvaheliste standartide ning ärialaste eetiliste põhimõtete järgimisel.