Kuidas üldse on lootust leida laenuhaldur, kes ei soovitaks maja valijale korteri ostu või kuidas saada laenuhaldurit, kes ISE räägiks, annaks infot, mitte et ei pea infot välja meelitama või ise taipama küsida. Ja üllatus-üllatus – saimegi positiivse vastuse. Las see bluff olla, et oled Maksuametis tööl olnud ja enda ettevõtteid loonud. Prooviks selle võimaluse kuidagi leida. Ja kuigi kinnisvarafirmad lubavad maad ja ilmad kokku siis nii pankade kui ka muude kinnisvarahiidude tegevusest on näha, et peatselt hakkab kinnisvaramull jälle lõhkema ning uus MASU on ilmselt ukse taga. Kujuta ette, pank sai ka aru, kuidas su rahaasjad tsipa haisevad. Inimeste laenuvõimekus väheneb ning kinnisvara on jällegi raske müüa, eriti odavamat, sest suurte säästudega maksejõulised kliendid sellise poole tavaliselt ei vaata. Nüüd said ise ka aru, kuidas oma optimeeritud firma asjad kogemata perekoolis laiali lõid ja “taganed väärikalt”. Minu maksevõime maksimumsumma pidin ka ise küsima. Kirjutage, kuidas on läinud neil, kes on mitu korda ei saanud, kas ja kuidas on lugu lõppenud. Vesi peab sees ja solk väljas olema ehk siis kuivkäimla on välistatud. Sel korral on objekti hinnaklass palju kõrgem. Sellises hinnaklassis on vähe maju, mis pankade nõudmistele vastaks. Kuigi elukaaslane oli, keegi ei uurinud tema kohta midagi. Kui aknad ja katus ka vahetamata, siis ei pea ka sooja. Meie õnnetuseks me tunneme end sellistes ehitistes ahistatuna ning soovime justnimelt võimalikult vana ja ajalooga maja algupäraselt taastada. Kuidas kellelegi, oleneb juba haldurist. Oota, nüüd läks huvitavaks. Siis peadki end pangale usaldusväärsemaks tegema. Sama hinnaga magalakorteri jaoks antakse lihtsamalt. Sa peaks olema võimeline need asjad ka cashi eest ära ostma. Laenu ei saanud kummalgi korral, kuna ei oldud kindlad meie maksevõimes. PS! väääga lootusetu tundub mu juhtum. Kas olete saanud ostetud, mida soovisite või kui palju olete oma valikuid pidanud muutma.\n. osades piirkondades toob akende vahetamine kaasa üldse suure trahvi. Väljast oleme tellinud elektrikilbi ühendamise, betoonpõranda valamise, kopa solgipaagi matmiseks ja varsti tellime puistevilla vahelae peale. hinnapakkumised võivad olla seinast seinani. Võib-olla tänaseks päevaks on ka Pärnu lisandunud, pole uurinud. Enda palgafondi maksan loomulikult ise kinni. Meie pere ja ettevõtte rahaasjad ei ole selle teema sisu ning rohkem ma neid ei lahka. Laen Bondoraiga laenud ilma tõendita. Tegemata oli WC-vannituba. Kuna ka teemaalgataja on valmis ise panustama, siid äkki tasub hoopis krundi jaoks laenu küsida. Ka vanad tapeedid, vana pliit. Nädalate viisi olin halduritega telefoni otsas ja saatsin kõiksugu lisainfot ja oma visioone maja tulevikust ning teatud renoveerimise reservi tuli enne ostu pangaarvel näidata. Inimesed vaatavad ikka asju positiivses võtmes, et mul on piisav sissetulek, sobiv maja ning peaks ju saama, pank vaatab asju pigem negatiivses võtmes, et kui sul üks hetk pole sissetulekut, maksta ei jõua, kas nad siis ka plussi jääksid maja müügis. Sellest lausest siiski aru ei saanud. juhtmete ühendused käivad ka klemmidega. Palka maksan nii palju kui vaja ja nii vähe kui võimalik. Läheme nüüd lähiajal uuesti taotlema. Ükski kliend pole siiani arvet maksmata jätnud ja nende reputatsiooni arvestades ei ole kuigi tõenäoline, et seda ka kunagi juhtuks. Usun, et olles suutnud ise endale töökoha luua ja aastaid ettevõtet pinnal hoida, olen üsna kursis sellega, mida tähendavad mõisted “käive” ja “kasum”. Niiet soovitan – küsi KINDLASTI teistest pankadest ka. Et nemad ikkagi tahavad teada, kuigi ma võtaks üksi laenu. Paraku pole need valikud pankade silmis plussiks ja nii kaikaid kodaratesse loobitaksegi. Alguses öeldi igale asjale “ei”, aga aitas järjepidev küsimine, et MIS puudu on, öelge ja ajan korda. kolmekesi tegid, isegi ehitajad polnud, lihtsalt inimesed, kes oskavad oma käsi sihtotstarbeliselt kasutada: it-ametnik, lasteaiakasvataja ja abiks oli ka pensionärist vanaisa. Oleneb muidugi sellest, mis intressiga laenu antakse. Kus antakse laenu. Eelnevalt oli võetud samast pangast ka Kodulaen, mis sai tagasi makstud ennetähtaegselt ning see korter tootis meile igal kuul lisatulu. Ehitisregistri info peab müügikuulutusega kokku minema. Minu lugu näitab seda, et kui olime suutelised palgast maja püsti panema, siis ilmselgelt oleksime olnud suutelised ka laenu maksma. Üldse SEB suhtumine maapiirkonna majasse oli väga ebameeldiv ja sellist konsultatsiooni ei tahaks isegi vihavaenlasele. Ja kohe esimene soovitus oli – vaadake kortereid või ridaelamuid. KÕIK pangad, kellelt küsisime, vastasid eitavalt, kuna otsisimegi maja, mida ise renoveerida. Ilusamad toad/uuemad tapeedid. Peab olema vesi sees, pesemisvõimalus ja selline, mis ei vaja kap.\n. Peab olema töökorras küttekolle. Kasutusloa saamiseks on ainult elektrisüsteemi ja küttekolde kohta litsentsiga tegija akti vaja. Käive on siiski midagi muud, “jääb sisse pärast msksmist”. Läksin fiktiivselt sugulase firmasse tööle. remonditöid võib teha ka ise, mitte ei pea ulmehinnaga tellima. Pole probleemi, võime eraldi teema teha 🙂 Please wait. Väga lihtsustatud arusaam asjadest. Pankadele meeldivad Tallinn ja Tartu, mitte ei-millegi-keskel asumine. mu ämm-äi elavad aga ühe eesti väikelinna südames, kuhu linnakanalisatsiooni “alles planeeritakse” eramajade piirkonda. Enamik suurema sissetulekuga inimestest oleks justkui võimelised kinnisvara välja ostma sularahas, paraku mingil põhjusel ei peeta seda otstarbekaks ja võetakse laenu. Sinule sobib kuivkäimla, vana tapeet ja vanad aknad, kuid paljudele need ei pruugi sobida ja kui sa jääd maksetega raskustesse ning pank peab seda kinnisvara müüma võtab see neil kindlasti rohkem vaeva ja raha kui asi väärt on. Oluline on ka maakond, kuna soovime enda juurte juurde. wc ja vannitoa ehitus tähendab ise tehes vaid materjalide maksumust. Võibolla pead ka erinevatest pankadest oma võimalusi uurima. Põhjuseks see, et üks meist on eraettevõtja. Kodupank on Swed ja sealt saime vajaliku laenusumma. LHV näiteks ei anna üldse väljaspool Tallinna ja Tartut asuvate objektide ostmiseks laenu. tänapäeva torustik on platmassist, ühenduskohad keermetega, paned kokku nagu legosid. Lisatagatis kataks panga jaoks riski ära, mis nende arvates mittelikviidsest laenuobjektist tuleneb, ja sina saaksid ikka osta sellise kodu ja sellise hinnaga, nagu soovid. Ilmselt ei saa kirjutaja isegi, kuna mõisted on võõrad. Panga sõnul ei ole kindlust, et sissetulekuta ei jää.\nAsus täpselt Tallinna ja Pärnu vahel\nVäikelaen – 2019. aasta parim väikelaen Eestis — TOP5 võrdlus


1.1. Euroopa Liidu energiapoliitika | Elering\n1.2. Esimesest kolmanda energiapaketini\n1.3. Ühtne energiaturg läbi võrgueeskirjade\n1.4. Euroopa Liidu energiataristu pakett\nEuroopa Liidu energiapoliitika aluseks on kaks asjaolu: esiteks, suur osa fossiilsetest energiaallikatest (ca 60% vedelkütuste toorainest ning ca 30% maagaasist) ostetakse väljastpoolt Euroopa Liitu ning teiseks, nende kasutamine põhjustab kliimamuutusi. Siit tulenevad ka riskid, mis on ühest küljest seotud kütuste tarnekindluse, volatiilsete hindade ning subsiidiumidel põhineva tootmisega ja teisest küljest kliimamuutustega.\nEuroopa Liidu energiapoliitika on lähtunud ühisest eesmärgist tagada majanduse konkurentsivõime, energiatõhusus ning energiatoodete ja -teenuste pidev kättesaadavus turul hinnaga, mis on kõigile tarbijatele taskukohane, aidates saavutada Euroopa Liidu laiemaid sotsiaalseid ja kliimaeesmärke. Euroopa Liidu energiapoliitika põhialused on kokku lepitud Lissaboni lepingus1, kus prioriteetidena on määratletud:\nenergia siseturu toimimine;\nenergiakasutuse tõhusus, energia kokkuhoid ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamine;\nenergiaturgude integreerimine ning võrgustike ühendamine.\nEnergialiidu idees kui Euroopa Liidu strateegilise tegevuskava ühe osa väljaarendamises leppisid riigipead kokku 2014. aasta juuni Ülemkogul. Euroopa Komisjon avaldas mahuka energialiidu dokumentide paketi “Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ 2015. aasta veebruaris. Energialiidu arendamine on Jean-Claude Junckeri juhitava Euroopa Komisjoni üks olulisemaid prioriteete, mille eesmärgiks on vähendada Euroopa Liidu sõltuvust kütuste ja gaasi impordist, tugevdada energia siseturu toimimist, suurendada taastuvenergia osakaalu ning energiatõhusust ja kindlustada Euroopa Liidu juhtrolli võitluses globaalse kliimasoojenemisega.\nEnergialiidul on viis energiajulgeolekule, -tõhususele ja konkurentsivõimele suunatud meedet:\nenergiajulgeolek, solidaarsus ja usaldus (tarnete mitmekesistamine, koostöö varustuskindluse tagamiseks, Euroopa suurem roll ülemaailmsel energiaturul);\ntäielikult integreeritud Euroopa energiaturg (turgude ühendamine energiasüsteemide vaheliste ühenduste abil, energia siseturu meetmete rakendamine ja ajakohastamine, piirkondlik koostöö, võimalus kontrollida oma tarbimist ja vabalt valida energiamüüjat);\nenergiatõhusus, mis aitab vähendada nõudlust (energiatõhusus elamumajanduses ja transpordisektoris);\nmajandusest tuleneva CO2 heite vähendamine (kasvuhoonegaaside 40% vähendamise eesmärgi saavu- tamine, globaalses kliimapoliitikas kokku leppimine, toimiv heitkogustega kauplemise süsteem, taas- tuvenergeetika turupõhine edendamine);\nteadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime.\n1 Leping allkirjastati 13.12.2007 Euroopa Liidu Ülemkogul Lissabonis ning jõustus kõikide liikmesriikide poolt ratifitseerimisprotsessi lõpetamisega 2009. aasta 1. detsembril\nBook traversal links for 1.1. Euroopa Liidu energiapoliitika


KPMG: välislähetuses autojuhtide päevaraha maksuvaba - Logistikauudised\nKPMG Baltics ASi juhtiva maksunõustaja Aidi Kallavuse sõnul tegi Tallinna ringkonnakohus hiljuti otsuse, mille kohaselt võib maksta kaugsõiduautojuhtidele välislähetuse päevaraha maksuvabalt.\nJuba pikemat aega on maksu- ja tolliameti seisukoht olnud, et kui rahvusvahelisi kaubavedusid teostavate autojuhtide tegelik töö tegemise koht on nt Euroopa, siis ei saa neile Eestist lahkudes välislähetuse päevaraha maksuvabalt maksta. Eelkõige peeti silmas olukordi, kus autojuht sõidab kindlal trajektooril.\nKallavuse sõnul leidis ringkonnakohus, et tuleb lähtuda tuleb siiski töö iseloomust, kuna tihti ei ole kaugsõiduautojuhtidel püsivat töö tegemise asukohta. Samas tuleb ka neile tagada samaväärne kaitse võrreldes töötajatega, kelle töö on püsiva iseloomuga. Kohus otsustas, et vaidlusalusel juhtumil sai töö tegemise kohana käsitleda Eesti Vabariiki, sest kogu Euroopa määratlemine töö tegemise kohana on ebamõistlikult lai, mis ei taga töötajate kaitset. Töö tegemise asukoht tuleks kokku leppida kohaliku omavalitsuse täpsusega, arvestama peaks ka auto tavapärast peatuspaika koduriigis.\n"Kõnealune kohtuotsus aitab selgitada autovedajate jaoks kauakestnud segadust päevaraha küsimuses. Teisalt peavad aga nii tööandjad kui ka autojuhid arvestama, et maksuvaba päevaraha maksmine ei saa asenda töötaja palka ega taga töötajale sotsiaalgarantiisid erinevalt palga maksmisest, st seda osa ei arvestata nt pensioni, haigus- või töövõimetushüvitiste ega töölepingu lõpetamise hüvitiste arvutamisel," rõhutas Kallavus.


See, et sul on lapsed, ei tähenda, et midagi oleks teisiti! Kümme mantrat õnnelikumatele lapsevanematele - DELFI Naistekas\nFoto: Lela Johnson/Pexels\nOsa muutusi paremuse suunas tuli minu pingutusest teha asju teisiti, ja detailid, kuidas teha — ideed ja nõuanded ja nipid –, tulevad järjest teemade kaupa. Aga nii suur osa sellest, mis on minu jaoks muutunud, ei tulnud mitte sellest, mida ma tegin, vaid hoopis, kuidas ma asjadest mõtlesin. Olin nagu Dorothy oma rubiinpunaste kingadega: kõik, mida vajasin, et minna, kuhu tahan, oli mul juba olemas, kuid pidin siiski mööda enda valitud teed kohale jõudma.\nJa seda tehes nägin, et jõudsin pidevalt tagasi mõne alustalani. On olemas lihtsad reeglid, mis kehtisid ikka ja jälle, ning nendest moodustasin ma juhtnööridest koosnevad põhitõed, et olla õnnelikum lapsevanem. Kui tunnen, et olen ebakindel, segaduses, ei tea, millist sammu järgmiseks astuda või hakkan näilises “kriisis” aru kaotama, tulen nende sõnade juurde tagasi. Ma loodan, et need töötavad sinu jaoks samamoodi.\nSee, mida sa tahad praegu, pole alati see, mida tahad hiljem. Nii palju kordi oleksin eelistanud minna lihtsama vastupanu teed. Tõsta ise laste nõud laualt ära. Öelda matemaatikaülesande vastus ette. Saata õpetajale kiri, et laps jamast päästa. Aga see, kui mina praegu seda teen, ei õpeta ju mu lapsi neid asju hiljem ise tegema. Lühikeses plaanis tähendab see, et veedan palju aega, tehes nende tööd, pikas plaanis lausa seda, et ma pole suutnud neile õpetada, mida nad suureks saades vajavad. Lapsevanemaks olemises tuleb enamasti valida raskem tee.\nMidagi ei ole valesti. See tuleb Sarah Susanka budistliku kallakuga raamatust “Mitte nii suur elu”1, mida lugesin aastaid tagasi. Tema lähenemise kohaselt pole kunagi midagi valesti ja midagi ei saagi valesti olla, sest mis iganes on juhtunud, on juba juhtunud ja seega see lihtsalt on nii, nagu on, mitte valesti.\nMina nii kaugele minna ei suuda, ilmselt sellepärast pole ma ka budist, kuid ma leian sellest tõdemusest lohutust, mille poole pöörduda, kui asjad parasjagu lähevad valesti. Lapse jonn, probleemid tööl, teismeea kriisid, haigused, murtud luud … põhimõtteliselt, peaaegu alati, on asjad siiski hästi. Nagu ütles filosoof Michel de Montaigne: ”Mu elus on olnud palju ebaõnnestumisi, millest enamus kunagi ei juhtunud”. Ütlen endale sageli, et tegelikult ei ole midagi valesti, kuid toimetajatele teatavasti ei meeldi sõna “tegelikult”. Selles valguses ütleme siis, ja enamus ajast on see ka tõsi, et midagi ei ole valesti.\nInimesed, kaasa arvatud lapsed — eriti lapsed –, muutuvad. Mina isiklikult olen suurepärane sääsest elevandi tegija. Kui miski ei lähe hästi, mõtlen kohe, et see ei hakkagi kunagi minema. Talle ei hakka iialgi koolis meeldima. Ta ei hakka iialgi jogurtit sööma. Need kaks ei hakka mitte kunagi omavahel läbi saama. Peaaegu alati tuleb välja, et ma eksin. Pirtsakad sööjad saavad oma isu tagasi. Laisad õpilased leiavad motivatsiooni. Lapsed õpivad. Nii see käibki. Kuid on väga oluline, et me laseksime neil seda teha, selle asemel et jääda nende teele takistuseks eeldades, et nad jäävad alati samasuguseks.\nSa ei pea sellega kaasa minema. See on lause, mida kasutan, et tuletada endale meelde: ma ei pea oma perekonna kõigi tujudega kaasa minema, alustades tütarde draamadest kuni abikaasa torisemisteni välja. Eriti kasulik on see olukorras, kus üks meie lastest ronib tusatuju korral kappi ja tõmbab ukse enda järel pauguga kinni. Ma pean küll minema temaga kaasa, et talle toeks olla, kuid ei pea minema kaasa tema tujutsemisega, sest see ei aita meist kumbagi.\nKui sa midagi näed, ei pea alati kohe midagi ütlema. Ma ei pea hüppama vahele igale laste vahel toimuvale võitlusele ega parandama iga väikest valesti tegemist, eriti kui lapsel on kehv päev. Paljud asjad lähevad minu sekkumiseta ise üle, ja ka kõige rohkem kordamist vajavaid reegleid on võimalik õppida, kui vahel ei järgne sellekohast märkust.\nSina tee nii, nagu tahad. Mul on sõpru, kes teevad oma lastega palju suurepäraseid asju. Nad käivad koos sajakilomeetristel suusamatkadel, ööbides telkides. Elavad aasta Madridis. Ehitavad puuonne, teevad koos vabatahtlikku tööd supiköögis, improviseerivad kitarridel, laovad kiviseinu, päästavad ohustatud kilpkonni, peavad lauamänguturniire, käivad lehmi vaatamas, viivad lapsed pannkoogiletiga tänavaturule kauplema.\nMeie ei tee nendest asjadest ühtegi. Oluline on teada, et mina ei taha neist ühtegi teha. Meie teeme oma asju, millest mõned kõlavad fantastiliselt ja mõned jälle mitte ja see kõik sobib. Ma ei saa kasvatada oma lapsi reisivate tsirkuseakrobaatidena, sest mina ei ole reisiv tsirkuseakrobaat, ükskõik kui suurepärase ülikooli sisseastumise kirja nad sellest kirjutada võiks. Otsene järeldus sellest on, et sa ei saa teha kõike. Sa lihtsalt ei saa. Ja kõik. Või vähemalt nii peaks olema.\nSa saad olla õnnelik ka siis, kui su lapsed parasjagu pole. Mitte minu punane mudelauto pole kadunud. See pole minu kodune ülesanne. See pole minu trenn. See ei ole minu ülikooli sisseastumiskatse. Laste elus tuleb ette pettumusi. Nad teevad kohutavalt halbu otsuseid. Teised inimesed keeravad neile käkki. Nende tegemisi ei saada alati hea õnn. Vahel on seda nende kõrval olles väga valus tõdeda. Teinekord võitled endaga, et mitte öelda neile: ”Ma ju ütlesin.”\nMõlemal juhul peame säilitama oma sisemise tasakaalu. Sümpaatia ja kaastunne ei pea tähendama, et maailm variseb ümberringi kokku, kui meie lapsed nii tunnevad. Harilikult on meil midagi, mida lastel veel pole: perspektiiv. Me teame, et mudelauto tuleb lõpuks välja või unustatakse hoopis ära, kodused ülesanded saavad tehtud, ja et olemas on teisi trenne ning ülikoole. Meie teame, mis on suur ja mis mitte. Oma raamatus “Tõustes tugevana”1 kirjutab Brené Brown, et vajame oma emotsioonide tundmiseks luba. Selle lausega saad lubada endal eristada lapse tundeid enda omadest ja anda lapsele vajaliku distantsi, et ta saaks kogeda enda emotsioone ilma sinu omade eest vastutamata.\nKõigepealt otsusta ära, mida sa teed, ja alles siis tee seda. Lapsevanemaks olemine tähendab palju valikuid. Telekas või mitte? Kommi? Snäkke? Küülik? Sõbrale ööseks külla? Tasakaaluliikur? Õudusfilm? Kontsert? Me muudkui kaalume alternatiive. Mõtleme ümber. Mõtleme vahel liigagi palju. Kõigepealt otsusta ära, mida sa teed, ja alles siis tee seda meenutab mulle, et enamik nendest variantidest ei ole kuigi suure kaaluga. See aitab mul ka meeles pidada, et kui otsustan, siis teadlikult, ja jään selle juurde, mitte ei vasta lapsele hajali mõtetega, et hiljem mangumise peale järele anda.\nSul ei pea alati õigus olema. Ausalt öeldes polegi sul iga kord õigus. Ja ei peagi olema. Mitte kellelgi ei ole. Mõnikord tõstad häält, kui tegelikult soovid, et oleksid rahulikuks jäänud. Süüdistad last, kes pole midagi halba teinud, aga süüdlane pääseb puhtalt. Aitad liiga palju või liiga vähe. Viid vale lapse hambaarsti juurde või ostad õhtusöögiks snäkke automaadist ja taipad, et niikuinii ei olegi alati olemas õiget valikut. Ja sa saad homme alati uuesti proovida.\nVõta kõik hea endasse. Erinevalt teistest mantratest aitab see mul meeles pidada seda, mida ma tahan teha, selle asemel et hoiduda asjadest, mida ma teha ei taha. Rick Hanson, kellest kuulete hiljem veel, kirjeldab oma raamatus “Õnnelikkuse riistvara”, kuidas inimesed on programmeeritud panema rõhku rohkem negatiivsetele kui positiivsetele kogemustele. Osalt tuleb see sellest, et olulisem on mäletada vältida tiigreid, kui et ühel põõsal on marjad magusamad kui teisel. “Me saame olla õnnelikumad, kui treenime oma aju nautima positiivset,” kirjutab ta. Hanson on neuropsühholoog ja tema uuringute põhjal aitab heade asjade teadlik tähelepanemine kaasa dopamiini (positiivne, rahustav neurotransmitter) viimisele meie mandeltuuma ning paneb meid tahtma ja otsima dopamiini juurde. Parafraseerin siin, kuid asja iva on, et mida rohkem sa head endasse võtad, seda rohkem head sa enda ümber näed ja seda rohkem on su aju võimeline olema rahulikus, positiivsemas seisundis.\nTänu Hansonile olen teinud pause, et haarata endasse ka kõige lihtsamad head hetked. Me oleme kõik autos ja räägime ning keegi ei sega vahele. Päike paistab ja mu laps räägib mulle elevusega oma plaanidest pärastlõunaks. See töötab isegi siis, kui asjad ei lähe superhästi. Kui mõni mu lastest tuleb minu juurde mure või pettumusega, siis istudes seal koos temaga, hoides ta käest ja rääkides võtab osa minust endasse rõõmu lihtsalt kohalolemisest. Võta kõik hea endasse kasvatab vähehaaval õnnevarusid, mida kasutada siis, kui asjad ei tundu olevat hästi. Täida neid varusid ja sul on alati pisut õnne, mis jääb sinuga.\nKatkend KJ Dell'Antonia raamatust "Kuidas olla õnnelikum lapsevanem".


Bitcoini hinnad Flirtid, kellel on 630 dollarit kauplejatena, panka pahaks | EE.concellodemelon.org\nBitcoini hinnad Flirtid, kellel on 630 dollarit kauplejatena, panka pahaks\nHind Bitcoin paisus enam kui 2% neljapäev, september 8, liiguti $ 630 spekuleerijatena põhjustatud digitaalse valuuta laiendada saadavatele varem sel nädalal.\nDigitaalne valuuta ronida ei lange kokku suuremate uudiste katalüsaatorid, ja kuigi tehingute maht tõusis viimase paari seanssi, see oli ikka üldiselt madal.\nArvestades neid leige turu dünaamika, lühikese pigistada tõenäoliselt töötav Bitcoin on rohkem kui 2% tõus, Petar Zivkovski direktor operatsioonide võimendatud Bitcoin kauplemisplatvormi Whaleclub, ütles CoinDesk. Kell vajutage aeg, digitaalse valuuta jõudis rekordilise $ 628,75 kell 12.30 UTC vastavalt CoinDesk USD Bitcoin Price Index.\nSee ronida toimus pärast kuuepäevane mil aegvõttega mõõdetuna kogupositsioonis suurus, mis on keskmistatud 87%, Whaleclub andmete paljastab. Suurenemine üles ehitatud kasu loodud varem sel nädalal, sealhulgas Bitcoin tõusu üle $ 600 pühapäev, 4. September, kolmandat aastat järjest istungil, kus pika säriajaga ületas 80%.\nSelle $ 600 joonisel on põhiliseks psühholoogiline barjäär, sest digitaalse valuuta oli kauplemine allpool seda taset rohkem kui kuu pärast Bitfinex turvalisuse breachon 2. August tulemusena vahetus kaotada 120000 BTC.\nAjal, turgude vastas sellele sündmusele saates digitaalse valuuta ligi 20% väiksem.\nZivkovski pole ainus turg vaatleja, kes on osutanud võtmerolli, et spekulantide mängida Bitcoini kauplemise.\nCryptocurrency investeerimisfondi valitseja Jacob Eliosoff näiteks ütles, et digitaalse valuuta turul suhe on spekulantide kasutajatele, mis on "suur" ja "ebatervislik".\n"Enamik ettevõtjaid lihtsalt osta loodab müüa kasumiga," ütles ta CoinDesk. "Kui Bitcoin kunagi õnnestub kasvatades kasutajaskonda, ootan me näeme vähem nende vahe-py hüppeid ja langeb."\nKui digitaalse valuuta nautida tõusva vastuvõtmist, et Eliosoff loodab, Bitcoin võib kergesti nautida hindade edasise kasvu.\nKuigi see stsenaarium võib võtta aega, et mängida läbi, Bitcoin jätkuvat kasvu üle ja pärast $ 600 võib ennustada veelgi kallinemine lühiajalised, ütles Zivkovski.\n"Hinnatõus alates $ 600 on toimunud üsna pidevalt, ilma tagasit~ombajad ja teinud uuem tõusud alates," ütles ta CoinDesk. "See on bullish märk ja võib viidata algavale uue voolu raha tulevad panna ostutellimuste."\nZivkovski rõhutas, et praegune turu dünaamika võib kergesti kütuse veelgi enam kasu lähemas tulevikus.\nKuid Zivkovski ka märkida, et Bitcoin hinnad praegu silmitsi märkimisväärse vastupanu. Et ületada $ 640, digitaalse valuuta on vaja "hea summa tulirelvi," ütles ta.\nTeise Bitcoin hinnad võivad langeda tagasi, potentsiaalselt kukutades alla madal $ 600s, märkis ta.\nPwC Principal: krüptokursused võiksid uut majandust võimendada\nBitcoin hind võib jõuda $ 98.5k Say Wall Street analüütikud\nBitcoini poolestus põhjustab hirmu kadumiseni\nBitcoin Halving 2018: kas hind tõuseb või sügisel?\nUpside vahe teekonnal? Zcashi silmad võidab Bitcoini vastu


KKK - Pereliikmete, kes ei ole ELi kodanikud, reisidokumendid - Teie Euroopa\nViimati ajakohastatud: 01/03/2019\nKKK - Pereliikmete, kes ei ole ELi kodanikud, reisidokumendid\nOlen rootslanna. Minu abikaasa on pärit Peruust ja vajab ELi liikmesriikidesse reisimiseks sissesõiduviisat. Soovime reisida Slovakkiasse. Kas viisa on tema jaoks tasuline?\nEI – see on tasuta. ELi kodanike pereliikmetel on õigus saada tasuta sissesõiduviisad.\nMa ei ole ELi kodanik ning elan oma Lätist pärit abikaasaga Rumeenias. Milliseid dokumente vajan, et reisida Portugali?\nKui teil on ELi õiguse kohane Rumeenias väljastatud elamisluba ning teil on kavas reisida Portugali koos oma abikaasa või mis tahes teise pereliikmega või nendega seal ühineda, võite siseneda Portugali vaid oma passi ja elamisloa esitamise alusel.\nKui te aga reisite Portugali üksinda ja teil ei ole kavas seal oma ELi kodanikest pereliikmetega ühineda, siis peab teil olema viisa isegi juhul, kui teil on olemas kehtiv elamisluba.\nMa ei ole ELi kodanik, kuid olen abielus Iiri kodanikuga ning elan koos temaga Iirimaal. Mul on Iirimaa elamisluba. Meil on kavas hiljem käesoleva aasta jooksul koos Prantsusmaale reisida. Kas pean Prantsusmaale sisenemiseks viisa hankima või piisab mulle Iirimaa elamisloast?\nPrantsusmaale sisenemiseks on teil vaja viisat. Teile väljastati Iirimaa elamisluba sealse riikliku õiguse ning mitte ELi õiguse alusel, sest olete abielus Iiri kodanikuga ja elate Iirimaal (s.t et teie puhul ei kehti ELi aluslepingutest tulenevad õigused). Kuna te reisite aga Prantsusmaale koos oma abikaasaga, tuleks teile viisa väljastada kiiresti ja tasuta.\nMa ei ole ELi kodanik, kuid olen abielus Kreeka kodanikuga ning me elame Itaalias. Sain hiljuti ametikõrgendust ning minu uus töö nõuab minult sagedast Bulgaaria ja Iirimaa külastamist. Kas saan oma elamisloa alusel siseneda teistesse ELi liikmesriikidesse või läheb mul selleks vaja ka viisat?\nKuna reisite väljaspool Schengeni ala oma ELi kodanikest pereliikmeteta ning teil ei ole ka kavas nendega seal ühineda, siis üksnes elamisloast ei piisa. Nendesse riikidesse sisenemiseks vajate kehtivat viisat. Sõltuvalt kordade arvust, mil peate nendesse riikidesse reisima, peaksite kaaluma mõlema riigi külastamiseks mitmekordse viisa taotlemist.\nMinu lapsel on Iiri kodakondsus, kuid ma ise ei ole ELi kodanik. Me elame Iirimaal, kuid meil on kavas sõita üheskoos lühikeseks ajaks Küprosele. Kas pean Küprosele sissesõiduviisa eest maksma?\nEI – kui te reisite koos oma Iirimaa kodanikust lapsega Küprosele või teil on kavas seal temaga ühineda, siis ei pea te tasuma Küprose ametiasutustele viisa eest, mis tuleks teile väljastada kiiresti ja tasuta.\nViisa taotlemise kord ja tingimused


Sakala lammutamise vastu kogutakse hääli\n2. november 2006 kell 12:25\nHetkeseisuga (kell 14.25) on Sakala keskuse lammutamise vastu oma hääle andnud juba 290 inimest, kelle hulgas on fotograafe, arhitekte, kultuuritöötajaid, ajakirjanikke, üliõpilasi, ettevõtjaid jpt.\nTeiste hulgas on oma hääle andnud Urmas Kaju (Eesti Panga endine jurist), Barbi Pilvre (Eesti Ekspressi arvamustoimetaja), Ants Juske, Jaak Allik (EV Riigikogu liige), Külli-Riin Tigasson ( Eesti Päevalehe ajakirjanik), Leif Kalev (TLÜ õppejõud) jpt.\nArhitektide Liidu aseesimees Margit Mutso nimetab Sakala keskuse lammutamist barbaarsuseks, sest sellega irvitatakse hoone loonud arhitekti Raine Karbi loomingu üle.\nPeeter Rebane tahab aga kunagise Karla katedraali asemele rajada uue kultuuri- ja meelelahutuskeskuse.\nSakala lammutamise vastu allakirjutanuid saab vaadata aadressilt: vabaeesti.pri.ee\n26. oktoober 2006 kell 7:27\nSakala keskus sai eile lammutusloa\nTallinn väljastas eile meelelahutusärimehe Peeter Rebase firmale AS Uus Sakala kesklinnas asuva Sakala keskuse lammutusloa ning firma asub kohe nõukogudeaegset suurehitist kokku lükkama.\n3. november 2006 kell 6:43\nSakala arhitekt Raine Karp: Tehku, mis tahavad!\nSakala keskuse autor Raine Karp pole kordagi öelnud: ärge lammutage minu loomingut. "Tehku, mis tahavad," ütleb ta maja kohta, mida algul kiruti ja nüüd juba taga nutetakse, kirjutas SL Õhtuleht.\n1. november 2006 kell 6:38\nArhitektid on Sakala keskuse lammutamise vastu\nArhitektide Liidu aseesimees Margit Mutso nimetab Sakala keskuse lammutamist barbaarsuseks, sest sellega irvitatakse hoone loonud arhitekti Raine Karbi loomingu üle. Mutso väitel on praegune niinimetatud Karla katedraal Karbi üks tippteos ning Arhitektide Liit on selle hävitamise vastu, kirjutas SL Õhtuleht.


LABORATOIRES RENOPHASE PARIS meie e-poes ja kliinikus\nKirjutame postituse teemal, mis puudutab naharavi happeid, millega oleme tänaseks pea viis aastat aktiivselt tegelenud. Kuna sarjal on äärmiselt head kodused nahahooldustooted, mis on eesmärgilised ja teevad oma tööd väga efektiivselt, siis soovitame neid ka enamikele oma klientidele koduseks kasutamiseks. Sari ei sisalda tradistioonilist "öö-ja päevakreem" lähenemist, vaid sari põhineb naha vajadustel ning puudujääkidel, et taaskäivitada erinevad tsüklid või turgutada neid. Samuti on võimalik toodetega head nahka muuta paremaks! Seetõttu oleme hiljuti loonud oma klientidele võimaluse ka meie juurest lahkudes tellida meie kodulehelt www.medicinakliinik.shop meie poolt soovitatud tooteid, sest teinekord vajab klient aega, et "seedida" konsultatsiooni käigus arutletut. Konsultatsiooni teostame põhjalikult ning meile tõesti meeldib süveneda ja analüüsida teie probleeme, et pakkuda neile lahendusi.\nRAIVTEHNOLOOGIA, mis eristub!


Marika Tuus-Laul: Tõnis Mölder tegi ettepaneku, et ma ei tuleks sotsiaalkomisjoni istungile - Eesti Ekspress\nMarika Tuus-Laul: Tõnis Mölder tegi ettepaneku, et ma ei tuleks sotsiaalkomisjoni istungile\nEga mina hääli kerjama ei hakka!“\nKohtume Marika Tuus-Lauluga (68) esmaspäeva õhtul Riigikogu kohvikus. Siis pole veel teada, et koalitsiooni kava apteegireformile tagasikäik anda päev hiljem läbi põrub.\n„Ega mina ei hakka inimestega rääkima, kes kuidas hääletab,“ kordab Tuus-Laul. „Aga mina arvan, et poliitiku jaoks on kõige tähtsam omadus õiglustunne ja ausus. Mina pole kunagi tahtnud olla karjääripoliitik, vaid ajada õiget asja.“\nKoalitsioon oli tahtnud ringi pöörata 2015. aastal heaks kiidetud apteegireformi, mille järgi võivad alates tuleva aasta 1. aprillist apteeke omada ainult proviisorid. Aga mitte enam hulgifirmad, kes praegu suuri apteegikette majandavad.\nReformi peatamist vedas Isamaa ja toetas ka EKRE („EKRE on, noh, nad ei tea seda teemat, see ongi keeruline,“ ütleb Tuus-Laul, ja ta hääl väreleb empaatiliselt). Aga kolmas valitsuspartei ehk Keskerakond andis oma liikmetele õiguse hääletada vabalt.


Gripiviirust võib leida enam kui 50% üldkasutatavatest pindadest | kodutohter.ee\nEsimene kaitseliin on kätepesu. | Shutterstock\nAjal, mil ise haige oled, tuleb teiste kaitsmiseks järgida hingamisteede haigusi puudutavaid käitumisnorme, köhides ja aevastades küünraõndlasse – see piirab hingamisteedest pärinevate piiskade levimist ja väldib käte saastumist viirusega.\nKuulsal Mayo kliinikul on hüüdlause, mis väärib meelespidamist: "Kümme kõige hullemat nakatumise allikat on meie sõrmed." Köhides oma peopesasse, võid kanda nakkust kõikjale, alates liftinuppudest ja lambilülititest lõpetades tankimispüstoli ja tualetipoti nupuga.\nPole imestada, et gripihooajal võib gripiviirust leida enam kui 50% üldkasutatavatest majapidamis- ja päevakeskuste pindadest.\nIdeaalis tuleks oma käsi puhastada pärast iga tualetiskäiku ja käepigistust, enne toiduvalmistamist ja oma silmade, nina või suu puudutamist pärast mis tahes üldkasutatavate pindadega kokkupuutumist.\nMaailma terviseorganisatsiooni viimatiste soovituste kohaselt tuleb eelistada alkoholi baasil valmistatud desinfitseerimisvedelikke või -geele tavapäraseks kätepuhastuseks kogu päeva jooksul. (Igast avalikult kättesaadavast uuringust selgub, et tooted, mis sisaldavad 60–80% alkoholi, on märksa tõhusamad kui tavaline seep.)\nAinsad korrad, mil tuleks eelistada tavalist kätepesemist, on siis, kui käed on silmnähtavalt määrdunud või kehavedelikega reostatud. Rutiinseks saasteainetest puhastamiseks – seega kõigil muudel kordadel – sobivad kõige paremini alkoholipõhised tooted.\nMõned mikroobid pääsevad siiski ka korraliku kätehügieeni esimesest kaitseliinist läbi. Seetõttu tuleb oma immuunsüsteemi toimevõime hoida tippvormis tervisliku toitumise ja eluviisi abil.


Tulge Jumala ligi, siis tuleb tema teie ligi! Patused, puhastage käed ja kasige südamed, te hingelt kahestunud!\nJk 4:8 Piibel\nNüüd - kell 02.00\nHillsong TV Kristus on piisav 1/2\nJärgmisena - kell 02.30\nPiiblikohvik Kuidas saab kristlust kaitsta?\nTV7 Jeruusalemma uudised L 17.8.\nToeta oma lemmiksaadet\nSaadaval TV7 visiitkaardid\nSügisest on eetris “Laulumaa” uus hooaeg\nTelli endale Taevas TV7 uudiskiri\nTelli uus eestikeelse multifilmi “Theo ja sõbrad” DVD\nJumala jooksutüdrukud: Külalisena Helin Siibak\n30 minOsa: 116\nJumala jooksutüdrukud: Külalisena Helin SiibakMeil kõigil on vähemalt üks inimene, kes on palvetanud selle pärast, et meie võiksime jõuda Jumala juurde. Helini elus oli selleks õde, kes oma elu ja suhtumisega oli talle eeskujuks. Seda mõistis ta ...\n3D-vaade: 10 Käsku 5/10\n20 minOsa: 32\n3D-vaade: 10 Käsku 5/10Tapmine - kõneleb Mathias Mõttus\nTervenduskool: Tervenemise palved\n30 minOsa: 67\nTervenduskool: Tervenemise palvedPaljud usuvad, et Jumal suudab, aga nad ei tea, kas ta tahab. Jumal ei tee vahet isikute vahel ja Tema tahtmine on alati ning kõiki terveks teha.\nPastorid areenil: Ivo Unt ja Liis Unt 2/2\n30 minOsa: 164\nPastorid areenil: Ivo Unt ja Liis Unt 2/2Pastorid Ivo ja Liis arutlevad eluterve paarisuhte alustaladest. Vestleme sellest kuidas otsida teise poole heaolu, milline vägi on ülestõstvatel sõnadel, kuidas kaitsta ennast et jääda truuks, mida r...\nSee on üleloomulik: Koge Jumalat\n30 minOsa: 507\nSee on üleloomulik: Koge JumalatAndekas laulja ja helilooja Steve Swanson juhtis ülistust juba 8aastaselt. Täiskasvanuna jäi ta vaimsetest asjadest kõrvale, kuni Jumal kohtus temaga tähelepanuväärsel viisil. Saates räägib ta, kuidas...\n00.00 Tervenduskool: E 12.8.\n( Osa: 70 )\n00.30 Avades Uut Testamenti: Ilmutuse raamat 1/2\nKas Ilmutuse raamatus on kirjas maailma lõpp? Piibli Ilmutuse raamat on tekitanud aja jooksul oma sümbolistliku ja kohati allegoorilise sisu tõttu mitmeid vastuolusid. Pawson räägib mitmetest eri teooriatest selle kohta, möönates: "Vahel on vaja, et keegi lihtne hing ütleks meile raamatu sõnumi." ( Osa: 33 )\n01.15 Joosepi radadel: Edasiminek ka pärast pettumust\n01.45 Puudutus: Kirsi. Õnn on olla Issanda ligi\nJeesuse armastusest pole midagi imelisemat ning see on kättesaadav igaühele, kes vaid tuleb Tema juurde. ( Osa: 152 )\n02.00 Hillsong TV: Kristus on piisav 1/2\nMida tähendab sinu jaoks ütlus: "Jeesus on mu kõik kõiges?" Kui Kristusest piisab sinu eluolukordade jaoks siis pole ükski sündmus või raskus ületamatu. Kirjas koloslastele seisab, et Temast lähtub kõik ja Temas on kõik. Usalda seda tõotust! ( Osa: 223 )\n02.30 Piiblikohvik: Kuidas saab kristlust kaitsta?\nStuudios on Stefan Gustavsson. ( Osa: 437 )\n03.00 TV7 Jeruusalemma uudised: L 17.8.\nMõned teemad - Iisraelis kuumenevad valimisseisud; Rahutused Templimäel aavikuu 9. päeval; Palestiinlased ülistavad endiselt oma vanu terrorirünnakuid. ( Osa: 567 )\n03.20 Armu puudutus\n04.55 Hillsong - You\n05.00 Evangeelium koos Andrew Wommackiga: Evangeeliumi vägi 4/5\nOn ülimalt oluline mõista, et me endi heateod ja nö heaks inimeseks olemine, ei tee meid veel õigeks Jumala ees. Ainus, mis seda teeb, on Tema arm ja Jeesuse poolt ristil toodud ohver meie pattude eest. ( Osa: 42 )\n06.00 Tervenduskool: E 12.8.\n06.30 Avades Uut Testamenti: Ilmutuse raamat 1/2\n07.15 Joosepi radadel: Edasiminek ka pärast pettumust


Miks liigesed naksuvad? Kas selles on süüdi liigesehaigus? | acanthus.ee - Liigeste liigestega retsepti\nKannatasin 6 aastat põlvedes tugevat valu, proovisin kõiki salve ja tablette, miski ei aidanud enne, kui keetsin ise salvi ja läksin pühakojale templisse ega midagi muud. Lisaks juba nimetatud kaltsiumile ja rauale sisaldab see fluori, väävlit, mangaani, vaske ja muid kasulikke mikroelemente..\nSeda toodet saab tulevaseks kasutamiseks ette valmistada talve-kevadisel perioodil, kui kartul hakkab tärkama.\nVõrsed tuleb koguda, loputada, täita neid purki ja ühtlaselt viinaga täita. Eemaldage purk kolme nädala jooksul pimedas kohas, et see liguneks. Pärast seda aega tuleb ravim filtreerida, idud tuleb ära visata ja vedelikku tuleb raviks kasutada. Võite põlvi hõõruda kartulivõrkude tinktuuriga korda päevas. Kursus viiakse läbi kuni seisundi pideva paranemiseni.\nKüüslauk hõõruda Selle toote ettevalmistamiseks vajate 1 pead küüslauku ja klaasi päevalilleõli. Küüslauk tuleb hakkida noaga või purustada pressiga, segada õliga ja nõuda nädal aega pimedas kohas.\nParem on põlveliigesed hõõruda küüslauguga hõõruda öösel ja hommikul lõhna eemaldamiseks - pesta neid seebiga. Saate toodet kasutada nii kaua kui soovite. Toiduvalmistamiseks võtke: Segage koostisosad, valage segu pimedasse klaasnõusse ja pange nädalaks jahedasse kohta.\nHõõruge liigeseid korda päevas. Teie põlved tunnevad end pärast ühte kuni kahenädalast ravi palju paremini.\nSegage kõik koostisosad, jätke ravim 3 nädala jooksul pimedas klaasist anumasse. Teine liigeste liigestega retsepti alternatiivse ravi meetod on kompressid, mida tavaliselt kasutatakse haiguse ägenemiste korral valu leevendamiseks. Nende koostises olevad toimeained toimivad mitu tundi, nii et leevendus tuleb kiiresti. Selle ravimi valmistamiseks kasutatakse puhast lund ja jämedat soola.\nLund tuleks võtta ainult sügavkülmast. Levitage riidetükk või lai side, pange sellele kiht lund, puistage tugevalt soolaga ja mähkige valus põlv kohe. Pange pealmine kiht polüetüleenist või õliriidest ja kinnitage elastse sidemega. Hoidke kompressi tundi, seejärel peske sool maha ja määrige vuuk igasuguse soojendava kreemiga. Õrna nahaga inimesed - need, kelle sool jätab tugeva ärrituse - on selliste kompresside kasutamine ebasoovitav. Selle kompressi ettevalmistamiseks sobib ainult sügavkülmast lumi.\nSavi kompress keefiriga Sellel kompositsioonil, erinevalt eelmisest, ei ole ärritavat toimet, nii et kõik saavad seda kasutada. Valmistamiseks vajate ainult 2 koostisosa: puhastatud kosmeetiline savi müüakse apteekides ja keefir. Võite võtta mis tahes savi, kuid parem on valge; 1 kompressi jaoks on vaja 2—3 kotikest.\nSavi asemel võib kasutada ka purustatud kriiti. Savipulber lahjendatakse keefiriga nii, et saadakse homogeenne paks mass, mille järel see kuumutatakse veevannis temperatuurini 40 kraadi.\nMass kantakse tiheda kihina põlvele, kaetakse peal veekindla materjali kihiga, seotakse elastse sidemega ja jäetakse tunniks võite üleöö. Pärast kompressi on kasulik liigespiirkonnale kanda soojendav kreem.\nPõhiline Põlved Artroosi ravimiseks, samuti patsiendi seisundi leevendamiseks selle ilmingutega võite pöörduda traditsioonilise meditsiini poole. Tema retseptide tõhusust on tõestanud paljud positiivsed arvustused. Loodusliku vahendi koostisosi on igas kaupluses lihtne leida. Kuidas salv töötab? Paljud inimesed kannatavad liigesevalu käes.\nSavi keefiriga võib pärast leevendust jätkata - ennetamiseks. Valmistamine: pane terve muna klaasi ja vala koos olemusega nii, et vedelik kataks selle täielikult, kata siis ja pane pimedasse kohta, kuni kest on täielikult lahustunud selleks kulub umbes päeva.\nKui kest lahustub - pange võiga munaga klaasi, segage hästi, sulgege uuesti ja laske veel 5—7 päeva tõmmata. Siis saate kasutada. Selle kompositsiooniga kompresse hoitakse kehal tundi, pärast mida need pestakse. Ravi jätkub nädalat. Lahustage 1 osa mett kolmest osast õunasiidri äädikat, pintseldage valus põlv lahusega ja pange selle peale kapsa leht takjas lehti võib kasutada suvel. Katke vuuk elastse sidemega ja hoidke kompressi, kuni leht kuivab.\nSelle kompositsiooniga ravi jätkub kuni kuu. Kui haigus on arenenud rasvumise tõttu, on hädavajalik kaalu normaliseerida, vastasel juhul võivad kõik ravikatsed ebaõnnestuda. Artroosiga kehakaalu kaotamise rahvapärastel ravimitel pole kõrvaltoimeid ja need sobivad täielikult ravimitega, mille sellistel juhtudel määravad arstid. Allpool toodud retseptid ei mõjuta ainevahetust tugevalt - need vähendavad nälga ja aitavad toime tulla ülesöömisharjumusega.\nVärskelt pressitud kapsamahl aitab hästi kaalu vähendada. Ravimit tuleks võtta korda päevas, poolist kuni klaasini, 40 minutit enne sööki. Ravi võib jätkata mitu kuud. Lina- ja tilliseemnete samade osade segu on isu vähendamiseks suurepärane, seetõttu on kasulik seda keeta ja juua nagu teed.\nKlaas kaerahelbe infusiooni tühja kõhuga mitte ainult ei aita kaalust alla võtta, vaid ka toidab liigeseid, mis on eriti kasulik artroosi korral. Infusiooni ettevalmistamiseks valage õhtul 3 peotäit herkule, jahutatud keedetud veega 0,5 lkurnake ja jooge hommikul. Artroosi ravi rahvapäraste meetoditega ei ole ametliku meditsiini alternatiiv, vaid täiendus, liigeste liigestega retsepti et ärge kunagi keelduge arsti soovitustest.\nJa pidage meeles, et isegi kõige kahjutumad abinõud põhjustavad mõnedel inimestel allergiat. Ole enda suhtes tähelepanelik - ja siis selgub kõik sinu jaoks hästi. Veel üks ebatraditsiooniline artroosi ravimeetod on ravi kana munaga. Pealegi on kõik "kasutatud" ja valk, munakollane ja kest. Nagu liigeste liigestega retsepti kõik traditsioonilise meditsiini retseptid, köidab see ka oma taskukohasuse, valmistamise lihtsuse ja tõhususe poolest.\nLisaks traditsioonilise meditsiini meetodite kasutamisele võib saada hämmastavaid tulemusi. Vähendage valu, leevendage põletikku, suurendage liigeste liikuvust.\nPeatage haiguse areng ja päästke end põlveliigese asendamise operatsioonist. Metsast leidis ta suure kärbseseene, valas 0,5 liitrit viina, nõudis 20 päeva, hõõrus seda kaks korda päevas liigestesse.\nSellest ajast pole midagi valus, ehkki on möödunud mitu aastat Ülevaade ajalehest "Vestnik HLS"nr 23, lk 33 Kompresseerige valu artroosi korral.\nKui liigesvalu on põhjustatud artroosist, aitab selline kompress selle kiirelt eemaldada: purustage 2 aspiriinitabletti, lisage 1 tl mett, lisage viskoossuse jaoks jahu, levitage segu valusale liigesele, asetage takjas või kapsaleht, kinnitage üleöö sooja sidemega Allikas : ajaleht "Vestnik HLS"nr 2, lk 30 Kuidas ravida liigeseid sidruni ja Vishnevski salviga.\nSidrunil on võime tungida ja hävitada ning Vishnevski salv - soojendada ja venitada. Seetõttu on liigesevalu korral see meetod efektiivne: katkestage sidruni ring ja kinnitage see üleöö, teisel õhtul tehke sama kompress. Pärast kolmandat ööd kaob valu.\nNaise põlveliigesed valutasid ja valutasid pidevalt, miski ei aidanud. Öösel ei saanud magada. Lugesin mitu korda hobuste geeliga liigeste ravimise kohta, mida saab osta veterinaarkliinikust, ja otsustasin geeli kasutada.\nOtsustasin ise oma jalgu ravida - igal õhtul tembeldasin Kuznetsovi Ipplikatorisse.\n🍗Kokka Kodus - Kanakoivad veinileemes retsept\nJa enne magamaminekut hõõrus ta puusa- ja põlveliigeseid - ühel õhtul menovasiiniga, teisel õhtul sipelgaga. Pärast õhtut valu vähenes ja siis kadus liigesevalu täielikult ja igaveseks.\nÜlevaade ajalehest "Vestnik HLS"nr 8, lk 31—32 Traditsiooniline ravi takjas, elecampane, comfrey. Kui liigesed valutavad, siis aitab järgmise salvi hõõrumine: võtke g takja, koera, elecampane värskeid juuri. Kerige need läbi hakklihamasina ja segage g sisemise rasvaga, pange savipotti, katke ja katke tainaga.\nHauta ahjus kõige madalamal kuumusel 2 tundi, seejärel mähi soojalt ja jäta 6 tunniks seisma. Seejärel kurnake, pigistage, lisage 10 ml A- ja E-vitamiini õlilahuseid. Hõõru seda salvi üleöö liigestesse. Selle salvi kasutamisel kaovad ka kontsade praod. Liigesevalu retsept ajalehest "Vestnik HLS"nr 10, lk 30 Liigeste liigestega retsepti ravida liigeste artroosi woodlice'iga. Puidust täid puhastavad liigeseid hästi soolade sadestumisest, normaliseerivad ainevahetust organismis, seetõttu aitavad need hästi artroosi korral.\nOn vaja täita kolmeliitrine purk kuiva puulõikega, valada sinna grammi viina ja valada ülevalt külma keedetud vett. Nõuda 2 nädalat, juua 1 spl kolm korda päevas kuni täieliku taastumiseni.\nKodune meetod ajalehest "Vestnik HLS"nr 10, lk 30 Kui liiges on valus, paistes, punetav, siis aitavad puulõikekompressid - liigeste liigestega retsepti muru, pange see valusale kohale ja keerake tihedalt kokku. Rahvapärane retsept ajalehest "Vestnik HLS"nr 13, lk 28 Liigeste kodune ravi kartulivõrsetega.\nAitab valu pärast treeningut. Aitäh, proovin kindlasti parema käe liigeste valu retseptid. Aitäh retseptide eest. Kuid ma ei tea, kumb on parem valida, et sõrmede liigeste valu kiiresti leevendada. Aitäh nõuande eest! See kõik ei ravi haigust, vaid surub probleemi vaid mõnda aega alla. Õlaliiges valutab, miski ei aita.\nMul on parema pahkluu artroos. Süstid leevendavad valu tundi, panen 3 tundi sooja meega määritud kapsalehte, mähkin selle kokku ja olen nüüd nädal aega maganud ega tea, mida edasi teha. Päeval kõnnin vaikselt, see ei tee palju haiget.\nOlen kuulnud ühest rahvapärasest ravimist, kuid tahaksin teada, kas see on efektiivne puusaliigese valu korral. Siin on retsept: 50 ml.\nAitäh retseptide eest Ja kahjuks ei aidanud rahvapärased meetodid mind vasaku õlaliigese valu korral. Ravim Artradol päästis mind sõna otseses mõttes.\nPärast mitut süsti tundsin end palju paremini. Olen lugenud nii palju traditsioonilisi ravimeetodeid, ma ei tea, kuidas proovida põlve ravida. Nad rääkisid mulle ühte moodi: pange pollocki kalatükid põlvele ja siduge see kinni, mähkige see üleöö, eemaldage see hommikul ja nii on lihtsam. Ma üritan. Kas keegi on proovinud? Mul on tugevad tõmbamisvalud õlaliigeses, paremas õlas, röntgen on normaalne, vigastusi ei olnud.\nArstid ei saa aidata, nad tegid kindlaks: õlavarreluu-abaluu artriit. Olen juba aasta aega kannatanud. Olen aastane, olen tänulik kõigi nõuannete eest. Parimate soovidega, Victor E-post: [email protected] Huvitav, kas vajate soolatud või värsket seapekki?\nKannatasin 13 aastat puusaliigeste valulikkusega, mesinikust sõber hakkas mind haledalt ravima ja alles pärast ühte ravikuuri ärkasin ellu. Nüüd, kohe kui tunnen, et nad on virisema hakanud, on mul kohe mesinikust kahju ja elan ja jooksen Aitäh nõuande eest.\nMiks kritiseerida muid rahvapäraseid ravimeid? Mis on osteoartroosi põhjused? Liigeste liigestega retsepti moodustavate luude pind on normaalselt kaetud kõhrekihiga. Kõhr meenutab kummikatet: tänu oma tihedusele ja elastsusele pehmendab see lööke ja tagab liigeses liigutuste sujuvuse.


Eelmise aasta suurim varakahjude põhjustaja oli vesi - ÄRILEHT\nEelmise aasta suurim varakahjude põhjustaja oli vesi\n18.aprill 2017 10:40\n2016. aastal põhjustasid Gjensidige klientidele kõige enam varakahju veeõnnetused, mis moodustasid 37% kõikidest laekunud varakahjuavaldustest. Keskmise kahju suurus jäi vahemikku 1500–2000 eurot, kallimate viimistlusvahendite puhul aga 4000–5000 euro piiresse.\nVeekahjude peamised põhjused 2016. aastal:\nTorustiku lekkimine, purunemine, ummistused (36%)\nLooduse tekitatud veekahjud, näiteks katuse lekkimine, keldri uputamine (28%)\nNaabrite põhjustatud veekahjud (20%)\nInimeste endi põhjustatud veekahjud nutiseadmetele (11%)\nVett tarbivate seadmete, näiteks pesumasina või veeboileri rike või vee lekkimine (4%)\nTulekustutustööde järgsed kahjud (1%)\nKuidas võimalikke veekahjusid ennetada?\nKontrolli regulaarselt vett tarbivate seadmete (pesumasin, boiler, nõudepesumasin) seisukorda.\nKontrolli regulaarselt nähtavaid torustikke: jälgi, et torudel ei oleks muhke, paindeid, keerde ega vigastusi.\nHoolitse selle eest, et äravoolutorud oleksid puhtad ja torud korralikult ühendatud. Kui näed torustikul mõra või vigastusi, siis vaheta torustik aegsasti välja.\nTorudel, mida talvel aktiivselt ei kasutata, on soovitatav vesi välja lasta. Vastasel juhul võib vesi külmuda ja torud lõhki lüüa.\nPaigalda vett tarbivatele seadmetele neid veevõrku ühendades eraldi suletav kraan, mille saab vajadusel kinni keerata, kui masinaid pikalt ei kasutata. Tänapäeval on võimalik paigaldada ka torulekkeandurit, mis lekke korral sulgeb automaatselt klapi. Kindlasti ära jäta kodust lahkudes pesu- ega nõudepesumasinat tööle.\nKontrolli kord aastas maja konstruktsioone ja vastupidavust nii vihmale kui ka tugevale tormile. Pärast suuremat tormi vaata üle ka maja katuse seisukord ja lekkekindlus. Talviti eemalda katuselt lumi ja jää.\nKuidas käituda vee- ja tormikahju korral\nTee kindlaks kahju põhjus ja piira selle levikut. Näiteks sulge pealevoolukraan, kata purunenud katus kile või kattega jne.\nTeavita juhtunud veeõnnetusest vajalikke osapooli, näiteks korteriomanikku, naabrit ja maja haldajat.\nVeeõnnetuse korral teavita juhtunud avariist ka maja teenindavat toruabi.\nTõsta niiskust kartvad esemed põrandast kõrgemale ja kuivata võimalusel ruum.


Esimene koolipäev – Noored Kooli\nEsimene koolipäev1 minuti lugemine\n19. august 2016 /0 Comments/in Määratlemata /by Anri Kivil\nKui ma koolimaja jõudsin ootas mind ees vaikus. Kondan hämarates koridorides ning leian lõpuks kabineti, mida otsima olen tulnud. Jutud räägitud, ronin treppi mööda neljandale korrusele. Õppejuht avab ukse ning astun oma klassi. Mind tervitab vaikus… veel. Kõik tundub tühi ja steriilne kui haiglas, seinad on puhtad, stendidelt eemaldatud kõik paberid, projektor mähitud sinisesse kilekotti.\nAvan vaheukse, mis viib mind pisikesse ruumi geograafia ning bioloogiaklassi vahel ja pilt muutub. Luukere seina ääres jälgib mu ilmumist, vitriinidest vaatlevad mind läbi häguse piirituse kivistunud poosides roomajad ja kahepaiksed, seinad on kaetud kaartidega.\nAkna ääres uriseb sõbralikult iidse välimusega külmik. Avan ukse ning mind tervitab sinna unustatud räim tomatis… jah, siin ruumis võib leida elu jälgi isegi sügaval augustikuisel ajal, vaid hetk enne kooli algust, mil kõik õpilased ning õpetajad veel suvest viimast võtavad. Istun toolile ning tõmban hinge, avan siis paar sahtlit ning uurin kummalistes pappkarpides peituvat. Külmik sumiseb uinutavalt, tõmban näpuga juti tolmu sisse, mis katab pealmist kivimikarpi. Ka mina jätan siia oma jälje…\nhttp://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png 0 0 Anri Kivil http://www.nooredkooli.ee/paevik/wp-content/uploads/2015/10/osalejate-päevik-300x138.png Anri Kivil2016-08-19 23:35:442016-08-19 23:37:12Esimene koolipäev\nRohkem avatust Õpetaja kollase põrandaga klassiruumist


Kaisukarud toovad sügisesse soojust (0)\n"Jälle need karud, ma tahan kogu aeg nendega mängida," kibeleb viieaastane Adele Sinise Maja verandale sisenedes. Tema ema Hedviga on üks kaisukarunädala korraldaja.\nNimelt tähistavad Tartu Loomemajanduskeskuses tegutsevad ettevõtted Kujunduskuurort ja Disainimaja sel nädalal rahvusvahelist kaisukarupäeva, muutes loomemajanduskeskuse Sinise maja (Kalevi 15) veranda kuueks päevaks õdusaks paigaks, kus end karuteemale omaselt pehmelt ja mõnusalt tunda saab.\n24.–29. oktoobril on Disainimaja eripakkumises kõik karused tekstiilid ja kudumid, teemakohased aksessuaarid ja Maris Aare Proua- ja Nunnukarude kollektsioon. Karude tegemisele on eriti pühendunud Maris Aare, kelle esimene karu valmis neli aastat tagasi tema poja sünni puhul. Nüüd valmistabki ta karusid ja karuprosse. Et igaüks leiaks oma.\n27. oktoobril, rahvusvahelisel kaisukarupäeval on Sinises majas kohal Kujunduskuurordi kostüümilaenutus ja kell 12 toimub nukumaja "Koloniaalkauplus Karu ja Pojad" esitlus. Huvilised saavad otse kujunduskunstnikelt näpunäiteid, kuidas ja mida nukumaja soetamisel ja sisustamisel silmas pidada.\nKõiki aegumatute karulugude austajaid oodatakse argipäeviti kell 10.30 ja laupäeval kell 12.00 Sinise maja verandal toimuvale Lutsu raamatukogu jutuvestja pooltundi. Mõnusaks äraolemiseks on kohvik Anna Edasi toonud kohale mesise koogikarbi ja teejoogi.\nKarud kannavad häid mälestusi\nÕdusa ja sooja veranda seintel ripuvad muhedad karupildid, diivanil ja toolis, igas võimalikus kohas - isegi avatud kohvris, ootavad mõmmikud mängukaaslasi. Keskuse töötajad tõid oma vanad lemmikud väikeseks näituseks kokku ja see annab olemisele lausa ajaloolise mõõtme.\nToauksel ripub lapsi oodates pikk riba tapeedirulli, kuhu juba karunädalal käinud lapsed enda muljed ehk siis karupildid, on ritta seadnud.\nTartu O.Lutsu nimelise raamatukogu armastatud muinasjututädi Ädu Neemre rääkis teisipäeval näiteks juttu kahest ahnest karupojast, kes ei osanud juustukere omavahel ära jagada. Nagu ikka, sattus neile peale kolmas osapool, kelleks seekord oli kaval rebane. Ja lubas aidata. Aga hammustas muudkui ise juustust tükke, kuni karupoegadele jäid vaid riismed.\n"Meie sooviks on pakkuda nii lastele kui suurele kaisukarunädala raames mõnusat olemist. Võib astuda sisse, juua teed ja nautida rahulikku hetke. Lapsed saavad joonistada ning suured neile jutte ette lugeda," tutvustas Hedviga. "Minu lapsed, viieaastane Adele ja kahene Osvald tunnevad ennast koduselt, viskavad vaibale kõhuli ning joonistavad. Tüdruk mängib karudega erinevaid mänge, kord viib neid lasteaeda, kord teeb neile emalikult süüa." Seega võib öelda, et eesmärk pakkuda inimestele soojust ja emotsioone oktoobri halli argipäeva on juba saavutatud. Kuid ees on veel mitu kaisukarupäeva.\nSenine tagasise on olnud soe ja positiivne, paljudel vanematel on kaisukarudega emotsionnalsed mälestused. Nad saavad meenutades ja lastega mängides ennast hästi tunda.\nSinises majas asub palju loovettevõtteid. Kujunduskuurort pakub kujundustööde terviklahendusi, stilistisoovitustega kostüümilaenutust ja tekstiilist autoriloomingut. Disainimaja on tegutsenud poolteist aastat e-poena ja avas käesoleva aasta septembris Eesti disainerite loomingut vahendava poe loomemajanduskeskuse Sinises majas. Väike poeke pakub ka ostlemisrõõmu. Hedviga sõnul on kõige populaarsemad looduskosmeetika tooted. Samuti ripuvad puudel kutsuvalt kaisutavalt soojad kampsunid, mütsid ootavad heledaid ja tumedaid päid. Ja kurguvalu eest tahavad kaitsta sallid. Pakutakse kõrgtasemel moekunsti, ehtekunsti ja kodusisustuse tooteid.\nKaisukarunädala puhul täiesti nunnuks disainitud verandal on hubane ja armas. Nädala lõpuks loodetakse ühiselt, enne talveajale üleminekut leida vastus küsimusele – kas talveuni on vajalik?


Trennide-kirjeldus | Tartu | Naiste Kickpoksi Akadeemia\nKickpoks on üld-füüsiline ja intensiivne treening, kus harjutatakse lisaks kickpoksi tehnikale ka taipoksi tehnikat. Võitluses kasutatakse kõiki kehaosi: jalgu, põlvi, käsi, küünarnukke ja klintši. Kickpoks on nii enesekaitseks kui parema füüsilise vormi saavutamiseks või parendamiseks. Treeningutel kasutatakse erinevaid poksikotte, topispalle, lisaraskusi, hüppenööre jms. Kickpoks on sobilik kõigile vastavalt oskustasemele.\nMeie rühmatrenni eelised:\nKui oled väsinud, siis võid puhata\nEi ole vahet, millised füüsilises vormis Sa oled\nTrenn on mõeldnud ainult naistele\nTrenn on sama ohutu kui tantsutrenn\nMeie individuaalsed poksitreeningud sobivad neile, kes soovivad nullist õppida kickpoksi ja taipoksi tehnikat ja teha tutvust antud iidse pordiala filosoofiaga.\nEratreeningud sobivad ka neile, kes on juba omandanud poksi põhitõed ja on valmis edasi liikuma. Individuaalne lähenemine on optimaalne, kuna personaaltreener pöörab oma õpilasele maksimaalset tähelepanu.\nMeie personaaltreeningud on kiire ja tõhus viis poksi selgeks õppimiseks. Sõltuvalt soovist on tulevikus võimalik treeningutega jätkata, nii individuaalselt kui ka üle minna rühmatreeningule.\nTreenides grupis, iga inimene saab aru talle omaselt ja treener vajab rohkem aega, et igat õpilast eraldi kohendada erinevates elementides. Selle tulemusena kulub rohkem aega iga elemendi selgeks õppimisele, erinevalt personaaltreeningutele kus põhirõhk on suunatud Teile!\nKellele eratrenn sobib?\nHõivatud inimestele, kellel on soov kickpoksiga tegelemiseks, aga ei ole võimalusi külastada kindla graafikuga rühmatreeninguid, Saate ise luua oma ajakava treenimiseks.\nOlemuselt häbelikutele inimestele, kes tunnevad ennast mugavamalt ja avatumalt ilma kõrvaliste isikuteta, tunneb end mugavamalt ja avatumalt.\nSoovite lühema ajaga, võrreldes rühmatreeningutega, saavutada maksimaalset kasu ja mõju.\nSoovite, et treener pööraks Teile 100% tähelepanu\nEdasijõudnutele kes soovib lihvida oma tehnikat . Iga väiksemgi detail ei jää märkamata. Individuaalsel lähenemisel suudavad treener ja õpilane kiiremini ühise keele leida, treener suudab hinnata just õpilasele omaseid omadusi, mis omakorda aitab kaasa õpilase oma stiili välja kujunemisele.\npersonaaltreeningu paketID MINI/MIDI/MAXI\n5-12 personaaltreeningut koos treeneriga\npalju positiivseid emotsioone\nmotivatsiooni ja inspiratsiooni saada tervemaks, tugevamaks ja osavamaks\ntoetajat ja innustajat oma treeneri näol\nväärtuslikku nõu ja abi oma treenerilt\nparemaid tulemusi ja paremat tervisealast teadlikkust


Vabariigi President kõrgema sotsiaalkaitse kursusel 27. oktoobril 2016 Vihula mõisas | President\nLugupeetud esimeste sotsiaalkaitsekursuste peatsed lõpetajad!\nMis tahes riik saab seesmiselt, nii vaimu kui ka majanduse mõttes, olla tugev ja arenemisvõimeline üksnes siis, kui selle elanikud tunnevad – see on nende enda riik. Ilma aktiivsete ja vastutustundlike kodaniketa riik on jätkusuutmatu.\nEt nii saaks olla, on tegelikult vaja vaid üht. Seda, et inimene saaks end alati tunda ühiskonna väärika ja võrdväärse liikmena. Isikuna, keda kuulatakse ja kellega arvestatakse.\nÜheks võtmesõnaks on siin sõna „alati“. Teiseks aga tõdemus, et me oleme erinevad, meil on erinevad võimed, elukäik, tervis jne. Kuid sellele vaatamata on meil ühesugune soov inimväärsele elule ja arengule ning ka õigus selleks.\nSotsiaalkaitse peaks olem suunatud nende kahe eesmärgi ratsionaalsele ja jätkusuutlikule saavutamisele.\nSeda on tunduvalt enam, kui meil tavaliselt sotsiaalkaitse all mõeldakse. Sotsiaalkaitse ei koosne üksnes sotsiaaltoetustest ja nende süsteemi täiustamisest. Pigem tuleks seda problemaatikat käsitleda hoopis vastupidi. Tuleb lähtuda sellest, et sotsiaalne kaitstus ja meie sotsiaal-majanduslik edukus on omavahel edasi- ja tagasisidestatud.\nSee tähendab, et sotsiaalne kaitstus, kui see on korraldatud arukalt, aitab kaasa majanduse arengule ja majanduse areng omakorda võimaldab sotsiaalkaitset järjest paremini korraldada.\nVõib isegi öelda, et mingi osa praegu makstavatest toetustest on tegelikult sotsiaalkaitse sfääris tehtud vigade parandus. Neid tuleb maksta seepärast, et meie inimeste tegelikus, primaarses sotsiaalses kaitstuses (st töö- ja ettevõtlustingimuste loomises, keskkonnakaitses, hariduses, tervishoius) on tehtud või tehakse midagi teatud ulatuses valesti või siis on probleeme pakutavate võimaluste kättesaadavusega.\nKui elada lühikese ajahorisondiga maailmas, tundub sotsiaaltoetuste problemaatika tõepoolest olevat kõige olulisem. Inimesi on raskuste korral vaja aidata siis, kui neil on abi vaja. Konkreetse abi osutamise hetkel pole tulevikuprobleemidel erilist tähtsust.\nLühiajalise mõtlemise elujõudu toetab täiendavalt ka tõdemus, et rahvatervist, haridussüsteemi, rahva mentaliteeti, tööturgu jne ei saa aasta või kahega kuigivõrd tuntavalt muuta, rääkimata siis demograafilise olukorra muutmisest sedavõrd, et sellel oleks tajutav mõju.\nLühiajalises perspektiivis elamine viib täielikule enesepettusele – veendumusele, et aeglasi ja aastas suhteliselt väikestena tunduvaid muutusi saab ka edaspidi ületada väljakujunenud süsteemi vähehaaval täiustades.\nTagasivaatepeegli järgi saab sõita üksnes sirgel teel. Vaadates ette kas või ainult ühe inimpõlve kaugusele, näeme, et eesolev tee pole enam nii sirge kui üks inimpõlv tagasi. Tulevikutrendid pole enam sellised, nagu olid need, millega me harjunud oleme ja milleks me oma sotsiaalse turvalisuse süsteemi üles ehitanud oleme. Mõelgem kas või meie sajandivahetuse suurprojektile – pensionireformile.\nMa olin ise tavaliselt sotsiaalreformi komisjonis kohal. Kui palju me arvutasime ja toetusime ennustustele ja minevikule, teiste riikide kogemusele ja omaenda kainele mõistusele. Aga intressideta maailma rohkemaks kui võib-olla lühiajaliseks kriisist väljumiseks me ette ei näinud. See trend, et intressid alanevad, algas tegelikult küll enne 2008. aasta kriisi ja sel on ilmselt seos arenenud maailma vananemisega ja suurenevate säästudega, mis ei leia enam häid teenimisvõimalusi. Aga 2000. aasta paiku said need trendid alles alguse. Nüüd me ei tea, kaua see kestab. Võib-olla on see uus normaalsus. Võib-olla ei ole.\nMöödunud sajandi lõpu muutunud sündimuse tase koos globaliseerumisega on pööranud meil tööjõu pakkumise kasvutrendilt kahanemistrendile. Saavutused meditsiinis ja muutused inimeste suhtumises on aga oluliselt mõjutanud rahvastiku vanuselist ja sotsiaalset struktuuri. Tehnoloogia areng seab uusi nõudmisi haridusele. Kõik see on oluliselt muutnud töö olemust, aga ka töötaja olemust. Noored ei otsi tööturul raskes rakkes olemist ehk rakendust. Nad otsivad huvitavat elu, põnevust, pidevaid muutusi. Sõnad struktuurne tööpuudus kaovad käibelt järgmise 20 aastaga, kui pensionile lähevad minuealised. Elukestev õpe, ma arvan, lahkub igapäevasõnavarast samuti, sest igapäevaseid asju nagu elu, õhk, sünd ja surm me ei defineeri.\nElukestev õpe asub samas kategoorias noorema põlvkonna jaoks. Meie ei ütle endale igal hommikul, et hinga. Nemad ei ütle endale igal aastal, et õpi.\nKui ühiskonna arengu baastingimused nii põhjalikult muutuvad, peavad samaväärselt muutuma ka sotsiaalse kaitstuse põhimõtted ja instrumendid.\nKas meil on täna olemas usaldusväärne ettekujutus sellest, milliseks võib kujuneda traditsioonilise sotsiaaltöö maht ja kulu 25 aasta pärast, kui me suurt midagi täna ei muuda? Millised oleks tänasele lahendusele võimalikud alternatiivid?\nAsi pole üksnes baastingimuste muutumises, vaid eelkõige muutuste kiiruse suurenemises. Mida kiiremini sõita, seda kaugemale on vaja ette näha. Ja seda vähem jääb reageerimiseks aega.\nEt tuleviku väljakutseteks valmis olla, on vaja visiooni, milline see tulevik tõenäoliselt võib olla. Ilmselt tuleb arvestada mitme variandiga, kuidas me tulevikku võiksime jõuda. Ja kõigi nende analüüs annab meile ainult teatud reageerimiskiirust, mitte vastust tulevikus ees ootavate situatsioonide kohta.\nKõige kriitilisemaks küsimuseks tulevikuvisiooni kujundamisel pole niisiis mitte see, milline see olema saab – seda me nagunii ei tea. Oluline on vähemasti mõista seda, kust me stardime. See ei ole viimase kahe kümnendi lõpp-punkt. See on ikka pigem järgmise kahe kümnendi alguspunkt. Kui lähtepunkt on valesti kirjeldatud ja ebaõigete koordinaatidega, siis ei vii ka kõige parem strateegia ja meeskond meid sellisesse tulevikku, nagu me tahaksime.\nVale lähtekirjelduse all mõtlen kõiki neid sotsiaaltoetusi ja seda kaitset, mida saavad ka need, kes seda tegelikult ei vaja. Mida jagatakse mitte vajadusest, vaid mõnest muust kriteeriumist lähtudes. Ebaõigete koordinaatide all seda, kui mingit probleemi lahendatakse mõne teiseks eesmärgiks mõeldud meetme abil. Näiteks kui regionaalpoliitilisi probleeme püütakse lahendada sotsiaalpoliitiliste meetmete abil.\nParaku saab sotsiaalpoliitiliste meetmete abil regionaalpoliitilisi probleeme üksnes ajutiselt leevendada (seni, kuni selleks raha jätkub), aga mitte kaotada.\nAga vale asja paremini tegemisest ei lähe olukord paremaks, vaid halvemaks. Sotsiaaltoetuste lisamisega maetakse vajalike parenduste vajadus lihtsalt maha. On teie ülesanne võidelda, et nii ei läheks.\nLisaks sotsiaalkaitse puhastamisele muude tegevusvaldkondade probleemide ülevoolust peame siis püüdma mõista seda, kuidas muutub meie laste ja lastelaste elu ja töö meie omadega võrreldes, ning looma alused neile vajalikeks teenusteks. On meil üldse mingit lootust? On, sest iga läbimõeldud variatsioon, iga otsus, mis annab meile tulevikuks teatud tõenäoliste võimaluste puu tüve, viib meid sinnapoole, kuhu me tahame minna.\nEkstrapoleerides demograafiliste trendidega kaasnevat sotsiaalse kaitsega seotud kulutuste dünaamikat, ei ole vähematki kahtlust, et vanas vaimus jätkates ei suuda me inimestele vajalikku sotsiaalset kaitstust tulevikus oodatavas mahus maksumaksja rahaga tagada.\nKui aga ekstrapoleerida muutuvat majandust ja töö mõistet, näeme, et lahendused on kindlasti olemas selles uues ajas ja kohas, selles paindlikus töömudelis, mis meile terendab.\nVaja on lihtsalt need kaks perspektiivi kokku panna ja mõelda. Millist sotsiaalkaitset vajab kodus töötav ema, kelle perre sünnivad kolmikud? Või vanem inimene, kelle liikumisvõime on piiratud ja kes peab oma senise liikuva töö asemele leidma hubase ja tubase?\nVist taipame juba, et kolmikute ema ei vaja tegelikult töötamispiirangut emapalga saamisega kaasnevate tulupiirajate näol. Tema ja ta lapsed võivad olla tunduvalt õnnelikumad, kui ta saab töötamist jätkata, teenida tulu, mis ei mõjuta negatiivselt tema õigusi saada emapalka. Tõenäoliselt vajaks ta õigust näiteks maksuvabalt ja paindlikult palgata õendusteenust nii neljaks tunniks päevas või hoopis ööabi. Kuidas me loome need võimalused kodus töötavale kolmikute emale, kelle pere sissetulek on näiteks kaks Eesti keskmist? Või neli? Või pool?\nVõi võtame vanemad inimesed. Ei, mitte need, kes on praegu vanad. Võtame näiteks mõne minu tütre kursusekaaslase, ehitaja, platsiinseneri, kes seisab praegu ja järgmised 20 aastat, sest tema töö meeldib talle, kõikvõimalikel ehitusplatsidel iga ilmaga ja koordineerib suurte masinate ja seadmete omavahelist suhtlust objektil. Ta on meie mõistes superharitud, normaalsete digitaalsete oskustega ja räägib kolme keelt. Ta ei tööta päevagi avalikus sektoris. 20 aasta pärast tunneb ta, et enam ei jaksa meie karges kliimas oma senist tööd teha. Tal ei ole nähtavaid vigastusi, aga tubase töö leidmine valmistab raskusi vaatamata kõrgele kvalifikatsioonile. Ta teab, mis koolitust tal oleks selle leidmiseks vaja, kuid kindlasti ei kuulu ta meile praegu instinktiivselt mõistetavasse tööotsijate kategooriasse, kellele tuleks pakkuda mingit standardümberõppekursust. Kuidas me neid inimesi aitame?\nKuidas me aitame neid, kelle teenistusleht on meie praeguse terminoloogia järgi täis vaid juhutöid, lühiajalisi lepinguid paljude tööandjatega? Mis asi on tööaeg ja töökoht? Kas hüperaktiivne inimene, kes praegu teises klassis õpetajaid piinab ja kes siis meie keeli öeldes ei pea töökohta, võib mingis tulevikusituatsioonis olla kohutavalt väärtuslik töötaja?\nKõik need sõnad, terminid ja olukorrad, mida me täna sotsiaalvaldkonna kirjeldamiseks kasutame, on varsti selgelt sisutud või peavad omandama uue tähenduse.\nSamamoodi on tervishoid, igaühe enda asi, ju osa raviteenusest. Mida edasi, seda rohkem. Kus ikkagi lõpeb tervishoid ja algab ravi? Kas ravi algab arstilkäigust? Kas tervishoiust sõltub inimese kindlustuskate? Kas kõik kindlustatud isikud peavad läbima teatud tervisekontrolli, sõeluuringud, et kaitse üldse kehtiks?\nKas kõik, keda haigekassa ravib, peale laste ja raske töövõimetusega inimeste, peaksid muu hulgas olema panustajad ravikindlustuse süsteemi? Kui nad seda ei ole, siis mil moel me suudame tagada selle, et haigekassa oma eelarveotsuseid ja investeeringuid kavandades ei diskrimineeri mittemaksvaid gruppe?\nMe teame, et muu maailm on selliseid tendentse mõõtnud ja leidnud, et parimat ravi pakutakse ikka keskealiste meeste haigustele ja naiste hädad jäävad kas arstide suhtumises või ka investeeringutes tihti tagaplaanile.\nKa väga arenenud riikide puhul, nagu Luksemburg – panin eelmisel aastal lehesabast juhuslikult tähele – on selline kallutatus olemas! Aga vanurite hädad olukorras, kus nad on haigekassale puhas kulu? Kas sellel võib olla seos kõrvulukustava vaikusega, millega ühiskond reageerib geriaatria ja dementsuse probleemidele? Kas sedasi edasi minna on eetiline? Meie keeles nimetatakse seda raviteenuste osutamiseks sotsiaalmaksu maksjatega võrdsetel alustel soodustatud isikutele. Äkki on see tegelikult ikkagi hoopis „pole osalust, pole probleemi“?\nAmeerikas diagnoositakse mingit sorti spektrihäire pea igal sajandal inimesel. Paljud inimesed tarvitavad elukvaliteeti säilitavaid ravimeid. Kas nad on terved või haiged? Mis tähtsust sellel on? Kas terve ja haige eristus võiks näiteks tähendada ka seda, et inimene võib olla osaajaga haiguslehel, kui ta ei saa tervet tööaega endale enam lubada? Kas haigeks jäänud lapse isa ja ema võiksid olla kumbki haiguslehel poole päeva kaupa?\nJa lõpuks – kui meil on igaühele sobivaks disainitud sotsiaalpakett, siis kuidas seda administreerida ja ka osutada ilma mastaabiefektis sisaldunud kulude kontrollita? Kuidas me väldime kuritarvitusi sellise süsteemi vastu, eriti kui paljude teenuste osutamisel toome sisse vabasektori? Ja sisse me ta toome, selles ma ei kahtle, sest meil on lihtsalt vaja nii individuaalset teenust nii suvalisel ajahetkel nii väikse asustatusega piirkondades, et struktuuridega toimetades me seda asja ära ei majanda. Ilmselt hakkame maksma vabasektorile. Aga kuidas? Kas sotsiaaltöötaja tohib anda 10 eurot taadile, kes naabrimemme puud kuuri viskaks? Aga pensionil õpetajale, kes kõurikule matemaatikat õpetaks? Täna ei tohi.\nOn kuritarvituste oht. Aga hindame riske: mis on suurem risk, kas memm külmas või 2 eurot naabritaadile liiga makstud?\nKes on sotsiaalkaitse osapooled ja kuidas seda finantseerida? Ehk milline on ja milliseks võib kujuneda riigi, inimese ja eraettevõtluse roll sotsiaalse kindlustatuse tagamisel?\nOn loodusteaduse vana tõde, et stabiilsed ja jätkusuutlikumad on mitmekesisemad süsteemid. Kui sotsiaalses kindlustatuses otsida lihtsaid, mustvalgeid ja üldistatavaid lahendusi, võib ilma pikemata öelda, et nad pole väga suure tõenäosusega kuigi head.\nEsiteks peaks eesmärgiks olema mitmekesine süsteem, kus tõrked ühes kohas ei tooks endaga kaasa väljapääsmatut olukorda. Teiseks loob mitmekesine süsteem tunduvalt parema võrdlusbaasi uute otsuste langetamisel.\nKriitiliseks mitmekesise süsteemi kujundamisel on kõikidele osapooltele ausate ja tegevuseks vajaliku stabiilsusega tingimuste loomine. Ma ei näe tegelikult ühtegi valdkonda, kus seda teha ei tohiks. Probleem on pigem selles, et tingitult meie maa väiksusest ei ole mitmekesise sotsiaalse kindlustatuse korralduse teke kõikjal alati võimalik, kui jääme üldistava mudeli juurde. Ainus tee on eristav mudel, individualiseeritud teenused, mis vastavad täpselt ühe inimese vajadustele.\nKüsimus, kuidas ja kes sotsiaalse kindlustatuse eest maksma peaks, on keerulisem. On selge, et mida aeg edasi ja mida rikkamaks rahvas saab, seda rohkemate asjade eest võiks inimene ise maksta. Kas või üksnes seepärast, et nii tekiks enam tagasisidet.\nPealegi tagaks täiendav rahavoog sektorisse ka selle kiirema arengu ja kvaliteedi. Isegi osaline maksmine võiks tagasisidestuse osas olukorda tuntavalt muuta, vähendada kindlustatuse ületarbimist ja ka ülepakkumist. Muuta seda ratsionaalsemaks. Lisaks kõigele tuleb arvestada ka nende piirangutega, mille seab eelarve.\nMuutuste kavandamisel ja tegemisel on kõige raskem lahti saada rajasõltuvusest. Sest peale ametkondliku ja inimliku inertsi ollakse alati kinni ka vanades väärtushinnangutes ja traditsioonides. Lisaks vajab ka suurema omaosaluse süsteemi toomine täiendavat individuaaldisaini neile, kellele suurem omaosalus tähendaks paratamatult teenustest ilmajäämist.\nMeie pikaajalised võimalused sotsiaalkaitse valdkonnas ei sõltu mitte niivõrd riigieelarvest, vaid kohalikest omavalitsustest või veel täpsemalt sotsiaaltöötajatest ja nende tegevusvabadusest. Kui näiteks teede ehitamise või remondi või ka sotsiaalse infrastruktuuri olukorda on suhteliselt kerge kindlaks teha ja kavandada selle alusel vajalik tööde programm, siis sotsiaalse kaitstuse olukorda ja tegelikke probleeme saavad adekvaatselt hinnata üksnes konkreetse omavalitsuse sotsiaaltöötajad. Teistes avaliku sektori lülides selleks vajalikku informatsiooni lihtsalt pole. Ei saagi olla, sest osa sellest informatsioonist pole arvude ega ka sõnadega täpselt kirjeldatav.\nMitte keegi peale kohaliku sotsiaaltöötaja ei tea, kuhu igal konkreetsel juhul „koer tegelikult maetud on“.\nEesmärgiks peab olema ka sotsiaaltöö suurem operatiivsus, sest kaotatu tagasivõitmine on kulukam ja keerulisem. Tihti pole see enam võimalikki.\nSuurem operatiivsus eeldab enam õigusi, aga ka tunduvalt enam vastutust. Kuidas me tagame sotsiaaltoetajatele otsustusvabaduse, aga samas nende otsuste läbipaistvuse? Sotsiaalne kontroll on väga oluline, aga kuidas seejuures kaitsta isikuandmeid? 1950. aastatel söe- ja teraseühenduses polnud eriti raske kontrollida näiteks kaevuritele Euroopa Liidu vahenditest eraldatud majaehituskulude põhjendatust – kogu küla teadis, kes oli toetust saanud, ja kui sellest õiget maja välja ei tulnud, siis mindi kohe ütlema.\nTänapäeval on teenused ja toetused varjatud, isikuandmed kaitstud, kuid ometi on ja jääb kogukondlik kontroll oluliseks ja võib-olla muutub isegi veel olulisemaks, kui paljusid teenuseid osutada individualiseeritud moel ja sotsiaaltöötaja otsusega rahas või aines, avaliku või vabasektori poolt.\nSee kõlab täna nagu anarhia, aga teisiti me ometi oma väikeste mahtude juures süsteemi efektiivsust ja kõrget kasutegurit ei saa. Millest me loobume selles väsitavas võrrandis? Palun mitte individualiseeritud teenustest. Ma aktsepteeriks pigem süsteemis kõrgemat riski. Mõelgem korraks – riigieelarve normaalseks riskitasemeks hinnatakse kõike, mis jääb alla 2%. Keskmisena. Enamik riigi raamatupidamist on tegelikult riskivaba. Automaatne töötasu arvestussüsteem teeb tõenäoliselt 0% vigu. See tähendab, et riskantsemate teenuste puhul, eriti kui need on väikesemahulised, neid saab palju ja osutab palju eri isikuid, võiks see tolerants olla vabalt ka 5%, ilma et kogu eelarve riskid isegi läheneksid 2% olulisusmäärale. Mitte et 5% varastataks ära, aga et 5% osas esineks efektiivsuspuudujääki. Me võime saada odavama, parema ja paindlikuma süsteemi, kui suudame neid riske kaaluda ja taluda.\nLihtne näide Eesti tänasest elust – kui laps saab ortopeedilised sisetallad, siis ei peaks nende soodsalt saamiseks vajalike paberite arv lapse kasvamise jooksul kolmekordistuma, kusjuures ühe paberi saamiseks tuleb veel teha ka sisuliselt mõttetu visiit ortopeedi juurde, kuigi ka perearst suudab hinnata taldade jätkuvat vajalikkust. Mis on meie riskianalüüs sellise juhtumi puhul? Kas me tõesti arvame, et rohkem kui mingi 0,01% hüpohondrikest lapsevanemaid viitsiks oma lapsele mittevajalikke tugitaldu muretsema minna, kui soodustuse saamiseks piisaks ühest perearsti tõendist, kui tegu on korduva soetusega? Laste jalanumber vahetub kaks korda aastas, iga sellise lapse pärast jääb täna kahel inimesel ortopeedi juures asja pärast käimata!\nViimasel ajal räägitakse palju kodanikupalgast. See vähendaks toetustega kaasnevat bürokraatiat ja jääks ära inimväärikust riivav toetuse taotlemise protseduur.\nSuhtun ettepanekusse skeptiliselt kahel põhjusel. Esiteks ei saa keeruliste protsesside juhtimissüsteemid põhimõtteliseltki olla väga lihtsad. Inimeste sotsiaalse kaitstuse probleem on keeruline probleem.\nKõigest eelöeldust näete, et mina pooldan just vastupidist – täpset igakülgset sotsiaalse toe disaini, mis vastab inimese vajadustele ja võimalustele. Kui me seda ei suuda, jääb meie süsteemi paratamatult katkestusi ja murdepunkte, kus inimene saab küll mingit teenust, aga mitte sellist, mida on temale vaja. Ta võib saada kuus kuud sinist lehte, et oodata oma meniskioperatsiooni, aga mitte seda lõikust kuus kuud varem.\nTa võib saada taksoteenust, aga mitte Uberi invataksot, vaid ainult KOV riigihankepartnerit. Ta võib saada kiirabiga haiglasse, aga mitte sealt koju mingi hästitöötava mudeli abil. Ta võib saada rehabilitatsiooniteenust haigele lapsele, aga mitte psühholoogilist abi tema pereliikmetele. Nimekiri võib olla lõputu. Mittesobiv teenus on põhjendamatu kulu, me kõik teame sel teemal anekdoote vesta. Mul ongi soovitus – kogume talgute korras kokku kogu sellise folkloori, kus meie pakutud teenus istus nagu seal sadul, ja mõtleme nende andmete põhjal, kuidas teha anekdootidest edulood.\nAvaliku teenuse akadeemiline definitsioon kõlab selle jutu kontekstis muidugi pisut vastuoluliselt. Avalik teenus on teenus, mida osutatakse ühiskonnale tervikuna, aga mitte ühelegi indiviidile otseselt. Kuid laiemas vaates – endast sõltumatutel asjaoludel keerulises olukorras kodanik saab riigilt abi selleks, et tema toimetulek üle elukaare ei erineks või erineks võimalikult vähe kaaskodanike omast – vastuolu ei ole. Ärme peida end kitsaste definitsioonide taha.


temperatuuril -15 kuni +25 °C ja niiskusel 28%\nvalk: 31 g; süsivesikud: 2 g; rasv: 0,5 g\nKalorsus: 95 kkal\nKuivatatud kaheksajalg on unikaalne toit vene turul. Palju vahutava joogi sõpru on vääriliselt hinnanud selle toidu, mis ilmus hiljuti kaupluste lettidel. Tema tihe valge liha õrna maitsega sisaldab palju väärtuslikke vitamiine ja mikroelemente, mis kõrgendavad toonust ja tõstavad tuju. Kvaliteettoote aeg on saabunud.\nSuupiste valmistatakse ökoloogiliselt puhtast süvaveekaheksajalast. Lihal on pehme tekstuur ja parimate ekspertide-tehnoloogode poolt välja töötatud originaalne maitse. Kuivatatud kaheksajalg on üks lemmiksuupistetest õllele. Tema tihe valge liha õrna maitsega sisaldab palju väärtuslikke vitamiine ja mikroelemente, mis kõrgendavad toonust ja tõstavad tuju. Kvaliteettoote aeg on saabunud.\nPange tähele, et meie kaheksajalg on täiesti nahast puhastatud. On küllalt kerge liigutusega avada pakendit ja võimalik käies kaheksajala kaunist maitsest nautida. See teeb seda suupistet unikaalseks nendele kes armastab kerget einet „käigul” võtta!


Võru Maavalitsuse eelinfo 28.november – 4. detsember 2016 - Maavalitsuse eelinfo - Võru Maavalitsus\nVõru Maavalitsuse eelinfo 28.november – 4. detsember 2016\n28.–29. novembril viibivad Võrumaal visiidil Läti ettevõtlusspetsialistid. Info: Britt Vahter, 786 8318, britt.vahter@voru.maavalitsus.ee\nkell 13–18 osaleb haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist Aira Udras tervist edendavate lasteaedade tervisemeeskondade koolitusel Kubijal. Info: Aira Udras, 786 8342, aira.udras@voru.maavalitsus.ee\nTeisipäeval, 29. novembril\n29.–30. novembril osaleb arengu- ja planeeringuosakonna peaspetsialist Annika Kuus hajaasustuse programmi seminar-nõupidamisel Tallinnas. Info Annika Kuus, 786 8322, annika.kuus@voru.maavalitsus.ee\nkell 18 toimub Nursipalu harjutusvälja teede ja väljaõpperajatiste ehitusprojekti keskkonnamõju hindamise programmi avalik arutelu Nursi külakeskuses. Arutelul osalevad ka maavalitsuse esindajad. Info: Ülle Luuk, 786 8311, ylle.luuk@voru.maavalitsus.ee\n30. novembril–1. detsembril osaleb haridus- ja sotsiaalosakonna nõunik Ülle Haan Tervise Arengu Instituudi koolitusel maavalitsuste ja omavalitsuste lastekaitsetöötajatele „Huvikaitse kogukonna laste heaks". Info: Ülle Haan, 7868312, ylle.haan@voru.maavalitsus.ee\n30. novembril–2. detsembril osaleb arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Britt Vahter Eesti-Läti-Vene programmi seirekomitee nõupidamisel Peterburis. Info: Britt Vahter, 786 8318, britt.vahter@voru.maavalitsus.ee\nkell 8–16.30 osaleb haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist Aira Udras kujundamise koolitusel Võru Kreutzwaldi Koolis. Info: Aira Udras, 786 8342, aira.udras@voru.maavalitsus.ee\nkell 12 külastavad Võru Maavalitsust Võru Kesklinna Kooli 5c klassi õpilased. Külalisi võtab vastu maasekretär Eveli Kuklane. Info: Eveli Kuklane, 502 5936, eveli.kuklane@voru.maavalitsus.e


Määratlus Kitsendav. Mida Tähendab Sõna Kitsendav?\nPõhiline / õigus / Määratlus Kitsendav\nMis on Condescend:\nKukkumine tähendab midagi või kedagi, kes on salliv või paindlik. Seotud peamiselt inimestega, kes ei määra korraldust, nagu väljendis: "ta oli väga halb õpetaja, kellel ei olnud kontrolli õpilaste üle."\nPõgenemine on kahe perekonna omadussõna, mida kasutatakse nii naiselikuks kui ka mehelikuks ning mis pärineb nimisõnast.\nPõgenemisega tegelemine on anda oma soove või tundeid . Näiteks, kui vanemad ei saa oma lastele volitusi anda, andes nad oma kapriisidele, nad on patroniseerivad. Samuti on arusaadav, et tegu on lahkumisega, mis on ülevus, mida teeb inimene, kes on rumal ja mida teised manipuleerivad, et saada, mida nad tahavad.\nMõistetel, mis põlgavad ja paisuvad, on negatiivne tähendus, kui olukord läheb üle nende inimeste moraalsetele või eetilistele väärtustele, kes tegutsevad rahuloluga, näidates iseloomu nõrkust.\nLahendamise sünonüümide hulka kuuluvad sõnad, mis vastavad, kompromiteerivad, sallivad ja paindlikud.\nKaisamise esivanemad on lahknevad, vastuolulised, ebakindlad, ebameeldivad, vastandlikud, nõudlikud, kõvad, ranged, jäigad, autoritaarsed, vähendamatud või kompromissideta.\nTingimatu tähtaeg ei ole sünnipärane ja ei eksisteeri portugali keeles.\nInglise keeles ei ole sõna condescending portugali keeles sama tähendusega, nagu see on. Inglise keeles mõistetakse lahkumist kui sellist, kes käitub või näitab ennast ülemusena, suhtumine on lähedane teiste ees.\nKõige lähedasem tõlge portugali keelest inglise keelde oleks sõna vastav.\nKitsendav ja kergeusklik\nMõnikord kasutatakse mõistet "usklik" sünkroniseerimise sünonüümina, kuid kahel mõistel on erinevad tähendused. Samal ajal kui lahkuv inimene on see, kes toob teise poole, isegi kui see on vastupidine, on usklik inimene see, kes naiivselt usub teist, seega nõustudes.\nAvaliku halduse liige rakendab kriminaalkaristust, kui ta ei võta mingeid meetmeid või teatab alluvatele.\nNäiteks kui avalik-õigusliku ameti juhataja saab teada, et tema madalama auastmega ametnik on piinunud, peab ta riigi kaitsmiseks viivitamatult tegutsema, denonsseerides selle pädevatele asutustele. Kui vanemametnik ei tee midagi, vastutab ta karistusseadustiku artiklis 320 sätestatud süüdimõistmise eest.


lahinguväljal näeme, raisk: July 2015\nPosted by laevad at 2:35 PM No comments:\nPosted by laevad at 6:43 AM No comments:\nPosted by laevad at 8:56 AM No comments:\n6600 km autoga mööda Ida – Euroopat 1.osa läbi Rumeenia Bulgaariasse\nPaar aastat tagasi plaani võetud Rumeenia ja Moldova reis sai järjest edasi lükatud küll kallite lennupiletite ning sobivate võistluste ja Rail Balticu puudumise tõttu. Aasta tagasi avastasime, et Bulgaaria ja Rumeenia orienteerujad on meie jaoks välja mõelnud just paraja katsumuse. Suurepärane võimalus puhata Musta mere ääres Kuldsetel Liivadel ja teha samaaegselt kaasa kuue päevane Varna O- week. Seejärel paar päeva jalgadele puhkust ning siis juba Rumeenias Cluj- Napokos nelja päevane Transilvania Open.\nNii saigi teoks 24 päevane autoreis, kuhu pookisime külge veel Moldova, Transnistria, Ungari termaalveed, matka Poola Tatrates ja lõpetuseks Kapa – 3 Lätis, Cesises.\nAlustame Tallinnast 12. juuni pealelõunal. Musta mere äärde Varnasse jõudmiseks kulub 76 tundi. Selle sisse mahub kolm ööbimist: Lätis Rigas, Poolas Rzeszowis ja Rumeenias Sighisoara lähedal. Võtame asja mõistusega, ei hakka kedagi üle trumpama kiireima kohalejõudmisega ihaldatud kuurortisse. Nagu nii oleks ju kiireim variant SmartLynx, isegi kui see kaks päev hiljem Tallinnast välja lendaks.\nSelleks, et reis õnnestuks, valisime broneerimisel hotellid väga hoolikalt. Kriteeriumid olid kõrged, sest arvestada tuli pikkade sõidupäevade ja füüsiliselt raskete võistlustega. Telgiromantika otsustasime jätta mõneks teiseks korraks. Usaldasime Bookingut ja meie idanaabrite arvustusi ning kõik 12 hotelli vastasid ootustele ja rohkemgi veel.\nTeeremontidest Lätis, Leedus, Poolas, Slovakkias ja Bukarestis ning Poola külavaheteel avariist tekitatud liiklusseisakust ei pääse meiegi. Vaatamata sellele püsime graafikus ning jõuame lubada endale iga päev pooleteisttunnise lõunasöögi koos puhkepausiga.\nPoolas kasutame lubatust kiiremaks edasiliikumiseks vana nippi ehk rekkade vahel sõitmist. Ilmad on erakordselt kuumad ning nii kulub bensukatest ostetud külma jooki palju. Eestimaalt lahkudes ei osanud sellega arvestada ning nüüd sai käepäraseid vahendeid ehk siis kaasa võetud termoriideid edukalt külmikuna kasutada. Järgiproovitud nipp, toimib hästi.\nEt asi väga autoturismiks ära ei lähe vaatame teel Bulgaariasse ära Rumeenias Brasovi lähedal oleva Drakula võltslossi ja kurikuulsa Ceausescu palee Bukarestis.\nVaid hullem liiklus Bukarestist saab olla veel Albania pealinnas Tiranas. Vürtsi lisab 40-le lähenev termomeetrinäit ja lõputu teeremont ning ümbersõidud. Kust me üldse sellisele mõttele tulime, et sellistes tingimustes risti läbi Bukaresti sõita, samas kui ümber linna lähevad uued võimsad kiirteed. Ja mitte ainult ümber pealinna vaid kogu ülejäänud Rumeenia. Skeptikute jutud hulludest teedest Rumeenias on nüüdseks müüt. Rõõm oli kogeda, et EU eraldatud raha teedeehituseks on kasutatud sihtotstarbeliselt. Uued maanteed, hooldatud teeservad, ei ühtegi auku. Mägiteedel lubatud 100 ja kiirteedel 130, puhas sõidurõõm.\nNii jäigi ainult üle autoaknast seda imekauni loodusega maad vaadata ja imestada kuidas üks euroopa vaesemaid riike areneb.\nKusjuures lisakas plastikust kohalikule rahale saab igal pool maksta ka pangakaardiga. Ja ei mäleta et Rumeenias nagu edaspidi Bulgaarias ja Moldovaski oleks olnud keeleprobleeme. Teretulnud oli venekeel, aga sai hakkama ka rahvusvahelise keelega.\nRumeenias kohalikega suheldes selgus, et Eestimaast nad veel midagi olid kuulnud, aga eestlasi oma silmaga nägid esimest korda. Mida kaugemale sõitsime, seda eksootilisemaks meie päritolu muutus. Eriti kui olime sunnitud iga päev Bulgaarias Kuldsetel Liivadel oma hotelli parklasse sõitma 500 meetrit mööda jalakäijate promenaadi. Lõime oma väikese punase bemari kohalikus pesulas selleks puhuks läikima. Ei jäänud kellelegi meie auto number ju märkamata. Oo Estonia – päris lõbus oli seda kuulda.\nVarna O- Week 16 – 21. juuni.\nMõnusalt end peatänava äärses hotellis sisse seadnud, ei osanud veel ette kujutada kui raske nädal meid ees ootab. Päike, rand, kohalikud maitsvad toidud, ööelu, raske maastik ja suured tõusud. Üritasime võtta kõigest maksimumi.\nKui Urmas keskendus metsas iga päev tulemusele, siis minule vastupidiselt kujunes olulisemaks protsess ise. Seetõttu vähenes meil küll peale lõunane rannas oleku aeg, aga vaatamata sellele saime ikkagi mõnusalt pruuniks.\nEi mäleta, et kolme kilomeetri läbimiskes on tulnud peale Prantsusmaa kuue päeva jooksu veel kusagil nii palju vaeva näha. Tegelikult sarnaneski Bulgaaria Cup - i maastik paar aastat tagasi Prantsusmaal toimunud põhiklassi MM – i maastikuga. Päris huvitav oli Balchiku botaanikaaia sprint, millele lisas traagikat 1:1500 kaardimõõt ja valed teevalikud terrassidel.\nKuldsete Liivade enda kohta ütleks, et veidi ülerahvastatud ja lärmakas saksa noorte poolt. Viimasel ööl sekkus juba politsei, sulges südaööl meie hotelli kõrval oleva ööklubi ja ajas ülemeelikud alaealised oma hotelli tudima. Nii saimegi lõpuks enne finaalipäeva ja pikka sõitu Moldovasse ennast korralikult välja puhata. Jätkub......\nPosted by laevad at 3:33 AM No comments:


Streetrace.Org :: Vaata teemat - Populaarsed jutud eestimaalt\nhttp://www.streetrace.org/foorum/viewtopic.php?f=3&t=149286 102. leht 106-st\nAutor: K-T [ 21.04.2018 13:28 ]\nAutor: mihkel-m [ 22.04.2018 11:32 ]\nKui ma vajutan aastas maksimum paar korda reklaamidele siis ma ütleks,et vähemalt mulle on väga-väga tühine mõju üldse reklaamidel. Täielik raharaiskamine .\nReklaamidel vajutamine on interneti lisaväärtus, enne seda käisid telekas reklaamid samamoodi. Lisaks pole (interneti)reklaami eesmärk vaid klikkide saamine, vaid ka nt brändituntus ja alateadlik mõjutamine. Sa võibolla ei saagi aru mille pärast sa toidupoes ühte asja teisele eelistad. Tõsi on muidugi see, et internetis on reklaamide valik meeletult lai ja päris paljud on selliste teenuste või toodete omad mida sa kunagi ei kasuta või ei vaja...aga kui üks kord läheb seda vaja, siis aju kaevab kuskilt sopist mingi pildi välja, et näed see urgas pakkus seda ja seda teenust. Muidugi mida aeg edasi seda rohkem hakkab iga inimene saama internetis suunatud reklaami, rohkemgi kui praegu.\nÜhesõnaga mida ma tahan öelda on see, et reklaamid toimivad ja kui sa sellest aru ei saa, siis tihti seda paremini nad toimivad.\nAutor: SilverASH [ 03.05.2018 15:59 ]\nMis krdi jama see nüüd siin on?\nMa soovitan teil nendele linkidele mitte vajutada, tundub kahtlane isiksus olevat see "e5Hx4v36XN"...\nAutor: Canon [ 03.05.2018 17:19 ]\nTundub tavaline foorumi külastaja IMHO.\nAutor: Tauri. [ 09.05.2018 05:49 ]\nAutor: trykmann [ 12.05.2018 07:38 ]\nhttp://sport.delfi.ee/news/auto/wrc/pik ... d=82068031\nAutor: rednas [ 18.05.2018 16:14 ]\nAutor: analyzethis [ 29.05.2018 11:05 ]\nKui keegi siia artikleid ei viitsi panna enam, siis paneks äkki selle postituse üldse kinni?\nAutor: mx7k [ 29.05.2018 13:37 ]\nÄkki tellid ise lugemisõiguse ja hakkad jagama?\nAutor: analyzethis [ 30.05.2018 06:15 ]\nÄra kuule targuta! Milleks see teema särab siin siis? Peale selle, mul pole ühekordseks lugemiseks võimalik seda tellida.\nAutor: Inferno [ 30.05.2018 10:56 ]\nma arvan ka,et pange teema kinni,mõttetu klikkida siia peale ja avastada,et reaalselt jutte pole juba tükk aega.\nAutor: versus [ 18.07.2018 14:50 ]\nÄrme ikka pane. Autolehte loeb keegi?\nPaljudele vanadele autodele 95E10 suure piiritusesisalduse pärast ei sobi. Kas aasta pärast, kui senise 95 müük lõpetatakse, peab tõesti hakkama tankima 98t? Millega see auto jaoks lõppeda võib? Asjatundjad on üsna ühel meelel.\nVanad autod on ehitatud sootuks „lahjemat” kütust tarbima kui 98. Näiteks GAZ-51 mootori surveaste on 6,2 : 1, Maanteemuhk-Sapaka ZAZ-965A mootoril 6,5 : 1. Mõlemale soovitas tootja omal ajal bensiini oktaaniarvuga 72. Üksjagu on liikvel ka 76-bensiini jaoks ehitatud autosid, kas või Moskvitše-Volgasid ning veokitest GAZ-53, ZIL-130 jne.\nAinus võimalus on 98\nKas pole veider ja mootorile ohtlik, kui 98 on aasta pärast ainus kütus, millega neid tankida? Aprillini 2019 kannatab vanu autosid veel toita tänavu müügile ilmunud 95E5-bensiiniga,\nkuid siis tõuseb kütuse etanoolisisaldus 5lt 10 protsendini (tähiseks saab 95E10). Selline kogus piiritust ähvardab vana auto toitesüsteemi korrosiooniga rikkuda ning võib lisaks lahustada tihendeid.\n„Ainus võimalus on üle minna 98-bensiinile, sest sellesse etanooli ei segata,” tunnistab Neste Eesti kõneisik Risto Sülluste.\nRäägitakse aga, et kõrge oktaaniarvuga kütus põleb aeglasemalt, ähvardades läbi põletada klapid ning halvimal juhul isegi kolvid.\n„Me pole küll kõrge oktaaniarvuga bensiini väga madala surveastmega mootoris spetsiaalselt testinud, kuid pigem neil hirmulugudel alust ei ole,” arvavad Reetu Sallinen ja Kalle Lehto Neste Porvoo mootorilaborist.\n„Kui Soomes tuli selle kümnendi alguses müügile 95E10, oli ka kära kui palju, kuid kõik, kelle autole see ei sobinud, sõidavad juba aastaid 98-bensiiniga ning midagi hullu pole meie teada juhtunud. Mingi lisandiga ei peaks bensiini tempima. Kui üldse midagi teha, võib süüdet natuke varasemaks sättida,” soovitavad Sallinen ja Lehto.\n„Minul samuti ei ole põhjalikke andmeid, kuid pigem on mootorile ohtlik vastupidine olukord ehk kõrge surveaste koos madala oktaaniarvuga bensiiniga, sest siis tekib detonatsioon, mis võib mootorit väga kiiresti tõsiselt kahjustada,” ütleb doktorikraadiga tehniline konsultant Hans Rämmal.\nSüüdet pigem ei näpiks\nRämmal on töötanud Tallinna Tehnikaülikoolis ja Tallinna Tehnikakõrgkoolis transpordivahendite eriala lektori ja vanemteadurina, õpetades muuhulgas mootoritehnika teooriat. Tema sõnul ei tohiks vajalikust palju kõrgema oktaaniarvuga bensiin mootorit kahjustada. „Ühe, kolme ega kümne paagitäiega ei juhtu midagi. Kõrgema oktaaniarvuga kütuse põlemiskiirus on tegelikult hoopis suurem madalamaoktaanilise omast. Tänu sellele levib põlemisfront silindris kiiremini, vähendades detonatsiooniohtu,” kirjeldab ta.\nSüüte varasemaks keeramise suhtes jääb Rämmal kahtlevaks. „See parandab mõnevõrra kütuse erikulu, kuid samas suurendab detonatsiooniohtu,” ütleb ta ja arvab, et tema pigem loobuks sellest.\nEi tee see 98 midagi!\nSiit-sealt on ka olnud lugeda, et vanas mootoris kõrge oktaaniarvuga bensiini põletades peaks vastupidavuse huvides hoiduma kõrgetest pööretest ja suurest koormusest. Sellele teooriale tõmbab vee peale veokikrossi meister Olari Saarniit.\n„Minu GAZ-51 on aastaid sõitnud 98-bensiiniga ning sama kütust kasutavad ka kõik teised sõitjad, keda tean. Mootoritega pole bensiini tõttu juhtunud mitte midagi, kuigi krossis on kaks varianti – gaas on kas põhjas või siis mootor seisab,” naerab ta.\nEsmapilgul tundub imelik toita 66- või 72oktaanilise kütuse jaoks konstrueeritud mootorit bensiiniga 98, kuid kuna vana auto ei sõida tavaliselt palju, ei tohiks see uunikumi eluiga mõjutada. Foto: Pille Russi\n"Surveastet on minu auto mootoril küll tõstetud, aga väga vähe. Klapidki on siiani originaalid, ei ole need ära põlenud ega midagi. Tõsi, klapivahed on originaalseadega võrreldes natuke suuremad, 0,4 mm.”\nSamamoodi on Saarniit 98-bensiiniga kostitanud oma uunikumist Maanteemuhku, 1964. aasta ZAZ-965A-d. „Miskipärast käivitub mootor 98ga natuke kehvemini, kuid töötab sama ilusti kui muu kütusega. Tõsi, samas proovisin äsja Venemaalt toodud 92-bensiini ning see oli suur üllatus. Sapakal oli tunduvalt rohkem jõudu ja parem minek. Kuna Muhu mootor on lahja (27 hj), oli vahe eriti märgatav!” kiidab ta.\nAutor: Inferno [ 25.07.2018 11:26 ]\nhttp://www.delfi.ee/news/paevauudised/e ... d=83128101 ?\nAutor: SilverASH [ 25.07.2018 15:10 ]\nAutor: SilverASH [ 26.07.2018 13:14 ]\nSeda loeks ka: https://www.ohtuleht.ee/888949/johvi-po ... de-ohvriks\n102. leht 106-st Kõik kellaajad on UTC + 2 tundi [ DST ]


Talvespordist – nautigehetke\n4. märts 2014 3. aug. 2015\nTalv jäi sel aastal küll päris lühikeseks. Just täna vaatasin vanu pilte ja leidsin 2001., 2002., 2003., 2005. ja 2006. aasta pilte suusareisidest. 2005 perega Soomes, 2006 Eriku, venna pere ja tuttavatega Levil. Üldse kui noorem olin, siis sai palju käidud talviti suusatamas, mitmeid kordi Tahkol, ka Himosel, Sälenis ja Levil. Tore traditsioon oli. Tavaliselt käisin vanemate ja nende sõpradega, kellel olid ka lapsed kaasas. Sälenis käisime kogu perekonnaga. Murdmaasuusatamise fänn ma eriti ei ole, mäesuusatamine aga selle eest väga cool. Ilmselt meeldib see kiirus, mis tekib. Kahuks 2006. aastal Levil käik on jäänud siiani viimaseks. Eestis vahepeal Otepääl käinud, aga sellest ei hakka kirjutamagi, sõidaks nagu lagedal maal.\nIkka nii pikk aeg on möödas viimasest korrast – jookseb juba 8. aasta. Viimasel korral proovisin ka lauda sõita, sest Erik sõidab ainult lumelauaga. Algaja kohta seisin päris palju püsti ja liikusin, aga pole ikka minu teema. Plaan on tulevikus tegelikult suusatraditsiooni jätkata. Kahjuks pole seltskonnas väga palju neid, kes lumelauda või mäesuuska sõidaks. Nii et pudinad tuleb kõik välja koolitada, siis saab oma perega käia.\nIgatahes toredad mälestused!\n2001 Kuutsemäe (vend, mina, ema)\n2002 (Tahko ehk?)\n2003 Sälen (vend, isa, ema, õde, mina)\n2005 Soomes tollipunktis\nMäletan, et 2005. aastal Soomes käies olin ma juba Erikuga tuttav ja nagu alguses ikka tahad kõigega kursis olla. Nii me siis sõnumeerisime ja helistasime teineteisele Soomest ja mu telefoniarve oli järgmisel kuul 1000 krooni. Seda oli küll tore vanematele seletada, kuidas see arve küll nii suur oli.\n2006 Soomes Levil. Esimesed katsetused lumelauaga.\nMina olin siis 14 ja Erik 17.


Telia filmisoovitused: veidralt geniaalse detektiivi mõrvauurimisest kuni isolatsioonist põgenenud teismelise kohanemisprotsessini - Kinoveeb - filmiarvustused, tähesära ja palju muud!\nTelia filmisoovitused: veidralt geniaalse detektiivi mõrvauurimisest kuni isolatsioonist põgenenud teismelise kohanemisprotsessini\nMida uut ja põnevat vaadata Telia voogedastusplatvormilt alanud nädalal? Siin on mõned soovitused.\n"Vihmane päev New Yorgis" ("A Rainy Day in New York, 2019)\nRomantiline komöödia vanameister Woody Allenilt ("Manhattan"). Filmi peategelased on väga jõukast perest pärit nooruke Gatsby ja tema väikelinnas kasvanud tüdruksõber Ashleigh. Paarike läheb väljasõidule New Yorki, sest neiul avaneb võimalus teha intervjuu kuulsa režissööriga. Sel vihmasel päeval on New Yorgil neile aga palju varuks - neiu satub kunstiinimeste ahvatlusi ja intriige täis maailma, poiss aga kutsutakse filmivõttele, kus ta peab osalema suudlusstseenis ühe väljakutsuva kaunitariga. See nädalalõpp on nii Gatsby kui Ashleigh' jaoks täis uusi kogemusi, üllatusi ja avastusi nii iseenda kui teineteise kohta... Filmi peaosades mängivad noored kuumad staarid Timothée Chalamet ("Kutsu mind oma nimega"), Elle Fanning ("Petetud"), Selena Gomez ("Metsik koolivaheaeg") jt.\n"Brooklyni afäärid" ("Motherless Brooklyn", 2019)\nKuldgloobusele kandideerinud stiilne krimidraama. Filmi tegevus leiab aset 1950ndatel New Yorgis. Lionel Essrog (Edward Norton, "Kaklusklubi") on üksildane Tourette'i sündroomi põdev eradetektiiv. Kui ta ainus sõber tapetakse, asub erakordse mäluga õnnistatud mees juhtumit uurima. Kuigi tal on vaid paar niidiotsa, jõuab Lionel oma uurimistööd tehes New Yorgi tippametnikega seotud räpaste ja ohtlike saladusteni...\nTeistes osades Bruce Willis ("Visa hing"), William Dafoe ("Majakas"), Alec Baldwin ("Kahe tule vahel") jt. https://youtu.be/Fru8IkuDp_k "Unustamatu" ("Unforgettable", 2019) Põnevusdraama, mille peaosades mängivad Rosario Dawson ("Sin City") ja Katherine Heigl ("Kõht ette!"). Tessa elab paari aasta tagust lahutust ikka veel raskelt üle. Tema eksmees David kihlub kauni Juliaga, kes kolib nende endisesse koju ja saab Tessa ning Davidi tütre kasuemaks. Julia harjub oma uue rolliga ning usub, et Davidi näol on tegu tema unistuste mehega. Kuid Tessa kiivas armukadedus hakkab nende elu mürgitama ja peagi on selge, et naise eesmärk on muuta Julia unistuste elu kõige jubedamaks luupainajaks...\n"Unustamatu" ("Unforgettable", 2019)\nPõnevusdraama, mille peaosades mängivad Rosario Dawson ("Sin City") ja Katherine Heigl ("Kõht ette!"). Tessa elab paari aasta tagust lahutust ikka veel raskelt üle. Tema eksmees David kihlub kauni Juliaga, kes kolib nende endisesse koju ja saab Tessa ning Davidi tütre kasuemaks. Julia harjub oma uue rolliga ning usub, et Davidi näol on tegu tema unistuste mehega. Kuid Tessa kiivas armukadedus hakkab nende elu mürgitama ja peagi on selge, et naise eesmärk on muuta Julia unistuste elu kõige jubedamaks luupainajaks...\n"Metslane" ("Wildling, 2018)\nÕudusfilmi-sugemetega draama. Anna (Bel Powley, "Printsessid linna peal") veetis terve oma lapsepõlve müstilise mehe hoole all, keda ta nimetas "issiks". Mees ei lubanud teda iialgi toast välja, rääkides tüdrukule õudusjutte ümbritsevatest hädaohtudest. 16-aastasena pääseb Anna tänu kohaliku šerifi (Liv Tyler, "Sõrmuste isanda" filmid) abile siiski vabadusse. Ta õpib tasapisi tundma elu ja inimesi, kuid ühtlasi hakkavad neiu ees lahti rulluma ka tema enda traumaatilise minevikuga seotud sünged saladused. Vaata filmi tasuta.\n"Jooksuga" ("Run", 2020)\nHBO uus romantiline komöödiasari naisest, kelle üksluine elu keeratakse pea peale, kui ta saab vanalt kallimalt sõnumi, mis utsitab teda kõike sinnapaika jätma ja mehe juurde New Yorki minema, et täita 17 aasta eest sõlmitud kokkulepe. Vaata seriaali HBO äpis. //