< Eelmine 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Järgmine > (669 kirjet)\nKüsimus: Mida ette võtta, kui minu korteril on hüpoteek ja endisel elukaaslasel on sellega tagatud laenu maksmisega raskusi?08.07.2014\nOlen korteri omanik. Korteril on peal hüpoteek. Võetud on 2 laenu, mille tagatiseks on minu korter, aga nüüdseks on meie teed lahku läinud ja laenu maksab tagasi minu endine elukaaslane. Kuid tal tagasimaksega raskusi, mida ette võtta?\nMa ei oska öelda, mida ette võtta, et raskustes endist elukaaslast aidata.\nKüsimus: Kas korteri müümisel müüja notariaalse volikirjaga esindaja peab omanikule raha tasuma volikirja või müügilepingu alusel?03.07.2014\nSoov on lasta tühistada tehingut TsÜS §131 alustel mille esindaja tegi esindatava nimel, kuid sellega seonduvalt on tekkinud küsimused:\n1) Esindaja müüs korteriomandi notariaalse volikirja alusel, sõlmiti korteriomandi müügileping ja asjaõigusleping notaris, sama isik oli ka ostja.\nMüügilepingus on märgitud selline klausel: Müüja müüb ja Ostja ostab lepingu eseme hinnaga XXXXX eurot, milline summa on Müüjale tasutud sularahas enne käesoleva lepingu sõlmimist ja millise summa saamist tõendab Müüja oma allkirjaga käesoleval lepingul.\nKas see tähendab, et esindaja kes müügilepingule alla kirjutas mõlemapoolselt kinnitas enda allkirjaga, et müüjale ehk korteri omanikule on müügilepingu summa tasutud ja kui esindaja seda kinnitas, siis kas see on piisav alus tehingu tühistamist nõuda, kuna summa ei olnud tasutud enne lepingu sõlmimist?\n2) Korteriomandi müügiks tehti notariaalne volikiri kus on märgitud, et on kehtiv kuni ülesande täitmiseni see sisaldab muuhulgas järgmist teksti: ....vastu võtma rahasummasid ja käsutama notariaalkontole hoiustatud rahasummasid - kui tehing tehti notaris 16.01, siis kas esindaja sellise volikirja alusel pidi olema raha üleandnud müüjale, mida ta müügilepingus kinnitas või võis esindaja ka selle raha hoiustada enda käes peale müügitehingu sõlmimist ja kui esindaja varjas tehingu toimumise täpset aega tasudes summa mitmeid kuid hiljem, siis kas need on piisavad põhjused nõuda tehingu tühistamist?\nAinult sellepärast, et te saite raha hiljem kätte, ei ole teil õigust müügitehingut tühistada. Volitus sisaldab õigust esindatava nimel raha vastu võtta. See tähendab, et ta võiski raha enda kätte võtta, ei pidanud kohe seda kuhugi hoiustama või üle andma. Müüja osales müügilepingus oma esindaja kaudu - raha temale andmine tähendabki raha müüjale andmist. Kui te poleks raha üldse saanud, kuid esindaja oleks seda seal siiski ebaõigesti kinnitanud, siis võiks ehk tühistamine teatud tingimustel kõne alla tulla. Praegu paistab probleem olevat volituse aluseks olevates kokkulepetes. Küsimusest ei selgu, kui kaua esindaja raha kinni hoidis ega ka see, mis oli volituse aluseks oleva kokkuleppe sisu - eelkõige, millise aja jooksul pidi esindaja esindatavale raha üle andma.\nKüsimus: Mida teha, kui tellija viivitab ehitustööde eest poole summa maksmisega, kuigi leping on olemas?01.07.2014\nTeostasime lepingu järgi ehitustööd. Tellija maksis pool summat ära, teise osaga viivitab. Mida on minul võimalik antud olukorras teha?\nOn olemas allkirjastatud leping ja hinnapakkumine.\nPeaksite eelkõige kasutama neid õiguskaitsevahendeid, mis teil lepingus kirjas. Üheks võimaluseks võiks olla viivise nõudmine, teiseks omapoolse kohustuse täitmisest keeldumine jne, aga ilma lepinguga tutvumata on raske midagi täpsemat öelda.\nKüsimus: Kuidas müüa korterit kaasomandiga maja, kui teised korteriomanikud hirmutavad ostuhuvilisi?01.07.2014\nOn tekkinud selline olukord:\nVanaproua suri ja pärandas oma tütrele ja kahele lapselapsele maja koos aiaga, mis jaotus nii, et tütar sai 2 korterit ja lapselapsed kumbki 1 korteri - tekkis kaasomand. Kuna 1 lapselapsel puudub sissetulek, siis müüb ta oma korterit. Kahjuks on lahkunu tütar ehk antud lapselapse tädi omale pähe võtnud, et see maja on tema eramaja ja ta blokeerib täielikult koos oma pojaga korteri müüki, on ähvardatud kätte maksta ja ostuhuvilisi hirmutatakse minema. Samas ise tädi korterit endale osta ei kavatsegi, kuigi tal oleks ostueesõigus.\nSamas on maja lagunemas ja remont vajab seega finantseerimist, mida tädi aga ei suvatsegi teha ja nii on jäänud maja remonditööd vaid lastelaste õlule. On teada ka fakt, et see tädi varastas omale salaja kogu lahkunu raha, mida oli ligemale 4000 eurot, niisiis maja remondi finantseerimine poleks probleem, lisaks on tal igakuine sissetulek. Pojapojad pole selle asjaga politseisse pöördunud, kuna tädi ähvardas siis sissepääsu majasse täielikult blokeerida ja "elu kibedaks teha". Kuidas saaks korterit nii müüa, et see ei tekitaks probleeme?\nSellises olukorras on müümine raske. Peaksite tegema talle ettepaneku kaasomandi lõpetamiseks, kui ta sellele ei reageeri, siis nõudma kaasomandi lõpetamist kohtu kaudu. Muuhulgas saate nõuda teiselt kaasomanikult asja väärtuse hüvitamist või ka asja enampakkumisel maha müümist.\nKüsimus: Kas korteri eest kuumaksetega maksmise saab omavahelise lepinguga vormistada või peaks selle notaris tegema?29.06.2014\nPlaan on osta järelmaksuga korter, korteri hind oleks 2800 eurot, seega 156 eurot kuus. Omanik on nõus selle hinnaga müüma 18-kuulise lepinguga. Mind huvitaks, et palju selline lepingu sõlmimine, kinnitamine või vormistamine maksma läheks koos lõivude ja kõikide maksudega. Järelmaks oleks omavaheline mitte panga kaudu. Kas see leping koostatakse notari poolt või saab ka enda poolt lepingu koostada. Leping oleks selline, et korter vormistatakse alles peale viimase järelmaksu osamakse tasumist ostja nimele.\nAntud juhul soovitaks sõlmida korteri ostu-müügilepingu notaris sellise tingimusega, nagu ise kirjutate - et siis müügihind tasutakse 18 kuu jooksul ja korteri omand antakse üle (asjaõiguslepingu sõlmimisega) peale müügihinna täielikku tasumist. Kuid kindlasti tuleks kanda kinnistusraamatusse märge, et on sõlmitud selline leping, vastasel juhul ei takista miski senisel korteriomanikul seda uuesti maha müümast. Tehingu sõlmimise tasud peaksid jääma 50 euro piiresse.\nKüsimus: Kuidas saab "kassa juures kontrollida" ostetud arbuusi?29.06.2014\nKui olen poest ostnud arbuusi, kuid kodus seda lahti lõigates avastan, et see on seest mädanenud või halvaks läinud, siis kas mul on õigus nõuda poest selle ringi vahetamist?\nEnamik poode nõuab "kauba kontrollimist kassas", kuid kahtlustan, et poe turvad pole just väga rahulolevad, kui keegi oma 30 cm väitsaga hakkab kassas oma kaupu kontrollima.\nMis seadused seda asja reguleerivad?\nKõike ei saagi kontrollida ja jääb alati risk, et kaubal on selliseid puudusi, mida kohe ei avasta. Sellisel juhul on tegemist varjatud puudustega ning nende ilmnemisel on teil õigus nõuda puuduste kõrvaldamist ehk arbuusi puhul tuleks ilmselt kõne alla vaid selle väljavahetamine.\nKüsimus: Kuidas saab muuta notariaalset kokkulepet, kui teine pool ei ole sellega nõus?19.06.2014\nTere, kuidas muuta/vaidlustada notariaalset kinnitatud kokkulepet, kui üks pool ei ole nõus selliselt kinnitatud kokkulepet muutma?\nKokkulepped tehakse selleks, et neid täita, mitte muuta, pealegi veel ühepoolselt. Reeglina saab kokkulepet muuta teise poole nõusolekul. Kui teine pool sellega nõus ei ole, siis kuulub kokkulepe täitmisele nii, nagu selles omal ajal kokku lepiti ja mõlema poole poolt fikseeriti.\nKüsimus: Kas meilivahetus ja osa raha ülekandmine on piisavaks aluseks tasu sissenõudmiseks maksekäsu kiirmenetluse teel?16.06.2014\nTellija on eraisikuna E-maili teel tellinud oma firma rahastustaotluse tegemise EAS-i. Leping on sõlmitud suuliselt. Meilivahetuses on pikk dialoog projekti kirjutamise ajal asjaolude täpsustamisest ja dokumentide esitamisest. Samuti kinnitab tellija E-mailis projekti esitamist. Projekt on tellijale saadetud E-meili teel. Projekt on saanud rahastuse. Fakt on kontrollitav EAS koduleheküljel. Tellija on maksnud sularahas teostajale avansi. (Üleandmine on kirjalikult vormistamata). Teostaja on pöördunud telefonitsi ja E-meili teel tellija poole lõpliku tasu saamiseks, näidates meilis ära tasu suuruse. Tellija saadab meili sisuga: "palun anna mulle oma pangakonto nr.". Peale mitmekordset pöördumist, kannab tellija osa nõutud summast teostaja pangakontole. Peale seda tellija telefoni- ja e-meili pöördumistele ei reageeri, raha ei kanna. Kas antud olukorras meilivahetus, EAS-kodulehel olev info ja osa raha ülekandmine on piisavaks aluseks tasu sissenõudmiseks maksekäsu kiirmenetluse teel? Kuidas on võimalik teada saada võlgniku elukohta rahvastikuregistris?\nSelline materjal paistab olevat piisav kohtusse pöördumiseks. Maksekäsu kiirmenetluses ei ole neid dokumente esitada tarvis, kuid maksekäsu avaldusele võib võlgnik esitada vastuväite ilma ühtegi põhjendust toomata.\nKüsimus: Kuidas sisse nõuda võlga, kui isik ei ela võlatunnistusel oleval aadressil?11.06.2014\nEraisiku võlg. Laenuleping 25.06.1998. summa 103000 krooni. Võlatunnistus 10.02.2010. Võlgnik ei ela paberites toodud aadressil. Rahvastikuregistri andmed pole teada. Töötab Norras. Telefonile ei vasta. Milline oleks korrektne käitumine võla sissenõudmisel?\nKorrektne käitumine on oleks kohtusse hagi esitamine. Kuid peate arvestama, et te peate tegema kõik endast oleneva, et kostja kontaktandmeid leida. Praktikas on väga kasulikuks osutunud senise nimega Eesti Posti Kirjakeskuse (nüüd sama asi Omniva E-teeninduses) saadetav tähitud e-kiri, mis saadetakse e-posti aadressile ja mille saab vastu võtta vaid adressaat oma isiku eelnevalt ID-Kaardiga tuvastades. Kui olete teinud kõik endast oleneva, et kostjat leida, kuid see pole siiski õnnestunud, siis jääb variandiks Ametlikud Teadaanded, kui see on viimane variant ja kohus seda niisama lihtsalt kasutada ei luba. See on ka täiesti põhjendatud, sest vastaspoolel peab olema võimalus ikka tegelikult teada, mis nõudeid tema vastu esitatakse.\nSamas, teie nõude juures jääb segaseks see, kas võlatunnistus on antud sama laenulepingu kohta või on teil kaks nõuet... 1998.a sõlmitud laenulepingu järgi võiks täna raha küsida juhul, kui laenu tagastamise tähtaeg pole veel saabunud või sellest ei ole kolme aastat möödunud. 10.02.2010.a kinnitatud võla tagasinõue on ilmselt aga aegunud. Sellisel juhul pole teil midagi enam teha, sest üsna kindlasti ta palub kohtul aegumist kohaldada ja kannate lisaks laenule ka menetlusega kaasnevad kulud ... aeg lendab.\nKüsimus: Kuidas pärast üürilepingu lõppemist üürnikust vabaneda, kui ta välja ei koli?11.06.2014\nKui andsin korteri üürile ja leping on aprilli kuus lõppenud, aga üürnik välja ei lähe, teda on e-mailiga teavitatud, ta ei vasta sellele. Telefoni teel ja suusõnaliselt on teavitatud ja nõutud lahkumist korterist, kuid ta ainult lubab, et kolib välja, aga otsib igasuguseid ettekäändeid ja seda pole teinud. Lisaks on ta viimase 4 kuu eest üür maksmata ja kommunaalid on ka osaliselt maksmata. Kuidas saan ta välja tõsta, mida teha?\nKahjuks pole muud varianti, kui pöörduda kohtusse või üürikomisjoni (viimane on ehk kiirem). Kui otsus käes, siis tõstab kohtutäitur üürniku välja. Kuid jah, tõsi on see, et kiiresti need asjad ei käi.


Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Õigusabi - Küpros\nEuroopa Komisjon > EGV > Õigusabi > Küpros\nViimati muudetud: 04-07-2006\n3. Kas mina võin menetlusabi saada?\n5. Kas kiireloomuliste asjade lahendamiseks on olemas menetluse erikord?\n15. Kui mulle otsustatakse anda menetlusabi, kas see võidakse ka enne kohtumenetluse lõppu tagasi võtta (või isegi pärast seda)?\nKohtukulud sõltuvad kohtuasjast ning hõlmavad kõiki kohtumenetluse kulusid. Tavalised kohtukulud on õigusdokumentide koostamise ja esialgse õigusabi taotluste registreerimiskulud, kohtuistungi ja sellele eelneva ja järgneva kohtusse ilmumisega seotud kulud, tunnistajatasud, kuluarve koostamisega seotud kulud ning kirjade saatekulud enne menetlust ja menetluse ajal. Tsiviilasjades ja erasüüdistuse asjades otsustab kohus kõiki asjaolusid arvestades, kes peab menetluskulud kohtuasja lõppedes tasuma.\nTavaliselt kannab tsiviilasjades ja erasüüdistuse asjades kõik kulud pool, kelle kahjuks kohtuotsus tehakse. Tuleb ette ka erandeid ning kohus võib otsustada, et pooled kannavad oma kulud ise.\nKriminaalasjades määrab kohus menetluskulud kohtuasja keerulisuse põhjal.\nMenetlusabi hõlmab üldjuhul nii menetlusega seotud õigusnõustamist ja abi kui ka menetlusabi saaja esindamist kohtus advokaadi poolt. Esindamine hõlmab igasugust abi, mida advokaat menetlusega seoses menetluse igas etapis kuni kohtuotsuse tegemiseni, samuti edasikaebamisel ja kriminaalmenetluse käigus ning enne menetluse tegelikku algust selle eeletapis osutab.\nMenetlusabi on õigus saada igal füüsilisel isikul (Küprose või välisriigi kodanikul), kes suudab tõestada, et ta ei ole võimeline kohtukulusid kandma ilma, et see piiraks tema põhivajaduste rahuldamist ja perekonnaga seotud kohustuste täitmist.\nMenetlusabi antakse järgmiste Küprose kohtute menetluste puhul:\nkriminaalmenetluses ringkonnakohtus, assisside kohtus, sõjaväekohtus ja Ülemkohtus;\nkonkreetseid inimõiguste rikkumisi käsitlevates tsiviil- ja kriminaalmenetlustes;\nperekonnakohtu menetlustes, mis on seotud peresuhete, vanemliku eestkoste, ülalpidamiskohustuse, isaduse ametlik tunnustamine, lapsendamise, abikaasade vaheliste varaliste suhete või muude abielu- või perevaidlustega;\nKiireloomulises asjas võib advokaat taotleda asja arutavalt kohtult menetlusabi tunnistust. Sel juhul vaatab kohus taotluse läbi eelisjärjekorras.\nKohase vormi saab selle kohtu kantseleist, mis asjaolusid arvestades on pädev menetlusabi taotlust läbi vaatama. Vormi täidab taotleja või tema advokaat ning esitab asja arutavale kohtule, mis lisatakse sama kohtu kantselei vastava kohtuasja toimikusse.\nTaotlusele tuleb lisada kirjalik deklaratsioon üldise teabega isikuandmete, ameti, töötasu ja muude sissetulekute, vara ja perekondliku olukorra jne kohta.\n(Menetlusabitaotluse vorm 2).\nTaotlus tuleb registreerida teie asja arutavas kohtus.\nKõikidelt õigusteenistustelt (kohtud, õigusteenistus, Ülemkohtu kantseleijuhataja, ringkonnakohtu kantselei, justiits- ja avaliku korra ministeerium, Küprose Advokatuur, kohalik advokatuur).\nTe peaksite esitama asja arutavale kohtule kirjaliku taotluse menetlusabi tunnistuse väljastamiseks.\nAdvokaadi valib vastava teenuse pakkujate hulgast menetlusabi saaja. Kui menetlusabi saaja ise advokaati ei vali, teeb menetlusabi tunnistuse väljastanud kohus isikule ettepaneku valida advokaat määratud õigusabi pakkuvate advokaatide loetelust, mille on ette valmistanud Küprose Advokatuur.\nKui kohus on väljastanud menetlusabi tunnistuse, kaetakse kõik teie kulud.\nOsaline menetlusabi Küprose seaduse kohaselt puudub. Vaata vastust 12. küsimusele.\nMenetlusabi võib saada õigusemõistmise igal tasandil (esmane ja teisene). See tähendab, et kui te saite menetlusabi esimese astme kohtus, on teil õigus nõuda menetlusabi ka sama kohtuasja kõigis järgnevates menetlustes. Kõrgema kohtu menetluste puhul tuleb selleks esitada uus kirjalik avaldus, mille alusel väljastatakse uus tunnistus.\nKohus võib menetlusabi tunnistuse ex officio või peaprokuröri nõudmisel tagasi võtta, kui teie isiklik või majanduslik seisund on oluliselt muutunud. Tunnistuse tagasivõtmine ei mõjuta ühegi advokaadi õigust saada tasu teenuste eest, mida ta kuni tagasivõtuni on osutanud.\nLähtudes üldpõhimõttest, et edasi saab kaevata kõiki kohtuotsuseid, võib edasi kaevata ka menetlusabi tunnistuse väljastamisest keeldumise otsuse.\nTäiendavat teavet saate Ülemkohtu kantseleijuhatajalt, helistades riigisisesele numbrile 22865716 või välisriigist numbrile + 357 22865716, või justiits- ja avaliku korra ministeeriumi õigusosakonnast, helistades riigisisesele numbrile 22805922 või 2285946 või välisriigist numbrile + 357 2280922 või + 357 22805946.\n« Õigusabi - Üldteave | Küpros - Üldteave »


Korralikult paigaldatud kiviplaat võib vastu pidada sadu aastaid.\nPlaaditud pind kaitseb seinu ning põrandaid võimalike niiskuskahjude ning määrdumise eest. Seetõttu on plaatimine vajalik niisketes ruumides, kõrge käidavusega kohtades ning ka põrandakütte paigaldamisel.\nKõige sagedamini tuleb meie töös ette vannitubade, saunade ( s.h. ka aurusaunade) ning köökide plaatimist. Meie teenuste hulka kuulub lisaks plaatimisele ka aluspinna ettevalmistus – puhastamineja vajadusel eelnev viimistlemine.\nHea tulemi saavutamiseks peab töödeldav aluspind olema võimalikult kvaliteetne ning tihtipeale kulub meil ideaalse aluspinna ettevalmistamiseks sootuks rohkem aega, kui plaatimisele. Kasutame väga kvaliteetseid tööriistu oma töös ning see võimaldab toime tulla ka kõige keerukamate lahendustega.\nPlaatimistööd võivad esialgu tunduda lihtsa ettevõtmiena, kuid oskamatu ning hooletu tegutsemine tekitab kindlapeale rahalist kahju. Oskamatusest tehtud vead võivad põhjustada plaatide seintelt mahakukkumist ning niiskuskahjusid, mille likvideerimine on palju kulukam kui esmaselt korrektselt tehtud töö.\nPlaatida saab põhimõtteliselt igale pinnale ning piiranguks on ainult rahalised vahendid ja fantaasia. Meie paigaldame kõiki tüüpi plaate, s.h. ka suuremõõdulisi paeplaate aiateedeks,kaminapealsetele ja dekoorelementideks.\nKuna iga töö on unikaalne, siis sõltub meie teenuse maksumus konkreetsest olukorrast ja Teie soovidest. Selleks, et neis selgusele saada, võta meiega KONATKTI.


ERR pressiteade: Piret Kriivan ja Mati Talvik pälvisid Kaitseliidu eriteenete medali\nEESTI RAHVUSRINGHÄÄLINGU PRESSITEADE 20.02.2009\nPiret Kriivan ja Mati Talvik pälvisid Kaitseliidu eriteenete medali\nEesti Vabariigi 91. aastapäeva puhul autasustas Kaitseliit Vikerraadio toimetajat Piret Kriivanit organisatsiooni eriteenete medaliga. Kaitseliidu avalike suhete osakonna ülema kapten Neeme Brusi sõnade järgi pälvis Kriivan Kaitseliidu kõrge autasu panuse eest Eesti ajaloo selgitamisel laiemale üldsusele saatesarjas "Eesti lugu".\nEesti Televisiooni saatejuht ja toimetaja Mati Talvik sai autasu Eesti ajaloo uurimise ja jäädvustamise eest telesarjas "Eesti aja lood". Sari on olnud eetris 2007. aastast. Saadetes on kasutatud on haruldasi salvestisi Eesti filmiarhiivist, sarja valmimisel on kaasa teinud suur hulk ajaloolasi, palju on kasutatud Eesti muuseumide abi ja materjale. 1. märtsist jõuavad ETV eetrisse "Eesti aja lugude" uued osad, kus võetakse tähelepanu alla aastad 1940-1945. Sarja toimetaja on Renita Timak, režissöör Indrek Kangur.\n"Eesti lugu" on 2004. aastal kuulajate soovil sündinud Vikerraadio saatesari Eesti ajaloost. See on lugu eestlastest ja eestlusest, sellest, kuidas oleme kõigist raskustest hoolimata püsima jäänud. Saadet teevad ajaloolased Ago Pajur, Seppo Zetterberg, Tiit Rosenberg, Küllo Arjakas, Jaak Pihlak, Reigo Rosenthal ja toimetaja Piret Kriivan. Saade on eetris laupäeviti kell 13.05. Sel hooajal keskendutakse Vabadussõjale, räägitakse nii lahingutest rindel kui ka elust tagalas.\nLaupäeval, 21. veebruaril jutustab "Eesti lugu" 1919. aasta algusest, kui Punaarmee oli idapiiri taha tõrjutud ning oli aeg hakata mõtlema, kuidas Eestit uue rünnaku eest kaitsta. Reigo Rosenthal räägib Eesti juhtkonna plaanidest. Eesti Iseseisvuse Manifest loeti ette 91 aastat tagasi, 90 aastat tagasi valmistuti seda sündmust tähistama. Kuidas seda tehti ja mis päeva tegelikult tähistati: kas vabaduse päeva, vabariigi aastapäeva või iseseisvuspäeva? Sellele küsimusele vastab Ago Pajur. Lisaks kuuleb saates, missugune nägi välja Tallinn 24. veebruaril 1919. aastal.\n52 74 189\n20 Veebruar 2009


Leopold von Pezoldi nõuandeid reisimiseks - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Leopold von Pezoldi nõuandeid reisimiseks - Go Traveli reisikirjad\n9. detsember 2019, GO Reisiajakiri 81\nLeopold von Pezoldi nõuandeid reisimiseks\nHiljutisel huvireisil Saksamaale lõbustas ajaloolane Juhan Kreem reisikaaslasi katkenditega Leopold von Pezoldi mälestusteraamatust „Schattenrisse aus Revals Vergangenheit“ (Tallinn 1901). Need enam kui sajanditagused nõuanded reisimiseks tunduvad ajakohased praegugi.\nLiteraat ja maalikunstnik Leopold von Pezold sündis 1832. aastal Viljandis, käis koolis Tallinnas, Peterburis ja Bērzaune gümnaasiumis (Võnnu lähedal Lätis), seejärel õppis ta teoloogiat ja ajalugu Tartu ülikoolis (1851–1855) ning maalimist Düsseldorfi kunstiakadeemias (1857–1858) ja Karlsruhe kunstikoolis (1858–1861). Tagasi Tallinnas, hakkas ta toimetama kohalikku saksa ajalehte, aastatel 1869–1879 oli ta aga Rigasche Zeitungi toimetaja. Balti kubermangudes valitsenud konservatiivsete ringkondade survel oli ta sunnitud Riias ajalehe peatoimetaja kohalt tagasi astuma. Ülejäänud elu veetis Pezold Karlsruhes, töötades kunstiõpetaja ja ajakirjanikuna.\n1907. aastal Karlsruhes surnud Lepold von Pezold pole kodumaal päris unustusse vajunud. Ajaloomuuseumi seinal Suurgildi hoones ripub tema lünetimaal „Maikrahvi sissesõit Tallinna“ (1869). Pezoldi pikem kirjutis oma isa ja tema noorpõlvesõprade seiklustest on ilmunud eesti keeles Anne Lõugase tõlkes eraldi raamatuna „Kolme Eestimaa kunstniku rännuaastad“ (1994). Leopold von Pezoldi enda mälestusteraamat „Varjupildid Tallinna minevikust“ sisaldab südamlikke lugusid lapsepõlvest, noorusaastatest ja 19. sajandi Tallinna vaimuelust. Siin tõlgitud katkendid juhatavad meid kaugesse ja võõrasse maailma, millesse süvenedes paistab vastu aga üllatavalt palju tuttavat.\nIga reis vajab ettevalmistusi. Varasem korraldus, kus reisipassi saamiseks pidi reisihimuline enne kolm korda kolmel nädalal Eestimaa kubermanguvalitsuses „seisma“, on nüüdseks õnneks lühenenud: hästi allkirjastatud passi võib saada ühekahe päevaga. Vaevalisem on reisiplaani paikapanemine. Mitte kõik ei ole nii õnnelikud, et neil mõni kindel sihtpunkt, näiteks üks ülikool või sanatoorium või mõni täiesti vältimatu külaskäik on kindlaks määratud. Sellistel juhtudel tuleb tegeleda ainult sõiduplaanide, ümberistumiste, hotellide, hindade, eriliste soovituskirjade ja aadressidega.\nKui aga reisi eesmärk on üldine haridus, puhkus või nauding, kui lahkujal seisab kogu maailm ees lahti, siis peab kõike muidugi palju täpsemalt läbi kaaluma ja igalt poolt nõu kuulama. Viimast tuleb üldjuhul teha, kuigi kuulamine ja järgimine on kaks ise asja. Nõu kuulamine on juba ise töö, sest see paneb kannatuse raskelt proovile. Nõuandjaid on üsna palju. Igaüks, kes on välismaareisi ette võtnud, ja iseäranis need, kes on ainult ühe sellise teinud, tunnevad end kutsutuna nõu andma, mida õigupoolest lausa ettekirjutusena mõeldakse. Vanad mälestused ärkavad, jutustamislust kütab üles. Enesekindlus, et just endal kõik kõige paremini sisse sai säetud; üleolek, järeleproovitud tarkusega teistele teed näidates; nauding, et oma tahtega teist juhtida ja seejuures teise kulul ohjeldamatult ise fantaseerida ja fantaasiapilte luua – need on rõõmud, mida välismaale reisija oma sõpradele valmistab veel enne seda, kui ta on oma kohvri pakkinud. „Berliinis,“ ütleb üks, „ärge magage maha paraadi ooperimaja esisel platsil kell 12.“ „Te peate kindlasti Sedan-Panoraamis einestama – seal on hea ja odav,“ soovitab teine. „Üürige elamine Schumanni tänaval lesknaise juures – kuidas ta nimi nüüd oligi?“ nõustab kolmas. „Ma hoiatan teid Berliini pakikandjate eest – mul juhtus ...“ alustab neljas oma jutustust. „Ei,“ ütleb viies, „nüüd sellel aastaajal Berliini! Brr!“ Ja kuues ja seitsmes ja kes kõik veel, kes on kord võõra nõu toel nädalakese või kaks Berliinis veetnud, niisiis orienteeruvad seal täielikult ja võivad kaasa rääkida ning võivad nõuda oma tarkuste kuulekat järgimist, kõik need head sõbrad lähtuvad veendumusest, et ükski inimene ei oska nii reisida nagu nemad ise.\nTeiste eriala on kuurorditutvused. Kui neid on tabanud kujutlus, et nad oskavad teistest peenemad olla, siis naudivad nad lugusid, kuidas nad Emsis või BadenBadenis või Spas või Oostendes ainult suursuguste või väga kuulsatega tihedalt läbi olevat käinud. Need ei ole õigupoolest nõuandjad, vaid julgustajad, elavad näited reisimise õnnest ja särast ning nende nõuanded on teatud määral varjutatud tagamõttest: „Sul, vaene mees, ei saa küllap nii hästi minna, sul pole ju sidemeid“ või „Sul pole seda väljapeetust“ või „Sina pole ju nagu mina. Aga sa kuuled sel puhul, mis mees mina olen.“\nKolmas kategooria võtab kohe kaardi välja: „Ma olen siin välja joonistanud, kuidas kõige paremini lühikese ajaga palju näha. Ma oletan, et te soovite palju näha. Siis parem sõitke siit Dresdeni kaudu – te ju teate: galerii, Grünes Gewölbe, Brühli terrass, niisiis kaks päeva; siis Praha – mitte midagi erilist; Viin: teater, Strauss, Prater, Esterhazy kelder – kaheksa päeva; Saltzburg: samuti üks päev; München: Pinakoteek, Glüptoteek, täiesti uue sisustusega Hofbräuhaus, kuulus Residentztheater, Stranbergi järv, Walhalla – pardon, see on Regensburgis – niisiis München: Café Luitpold, kolm päeva; siis Frankfurt: Ariadne, Goethe maja, õhtuti Palmiaed, ärge seda vahele jätke, kaks päeva; siis Wiesbaden: Niederwaldi mälestusmärk, Reini-sõit: Köln paljude kirikute ja toomiga, Gürzenichi lähedal on üks väike veinikõrts, nime ma ei mäleta, aga kuulsat Bernkasteleri seal ärge unustage, väga kenad ettekandjad – neli kuni viis päeva; siis Brüssel: ilusad vaateaknad, palju elu, Manneken, Wiertzi muuseum, väga kuulsad café chantant’id ja pildid, – ainult et see kõik on palju ilusam Pariisis – jah, Pariisis peate pikemalt peatuma, umbes neli nädalat või viis, – see on suurepärane, – seal ronite te kohe üles ..“ jne, jne. Küllalt! Meie noor lõbureisija saab ilusa teekonna ette kirjutatud ja võib kahe kuuga nii palju maailma näha, et võida kogu ülejäänud elu välismaa rikkustest jutustada ja tulevastele reisihimulistele noortele seda teekonda tungivalt soovitada.\nReisikava koostamine võõra maitse järgi ja võõrastele kogemustele toetudes ei ole seega üheks noorusaja reisiks vajalik. Läheb ju igaüks välja – toetudes üldistele teadmistele, mida ta koolist või ülikoolist on kaasa saanud, ja toetatuna ühest heast asjalikust käsiraamatust, ja kandku ta edasises elus kodumaal ise omandatud mälestuste rõõme kui ka ise põhjustatud pettumisi.\nTegeleme edasi ühe meie noore kaasmaalase reisiettevalmistustega. Tuleb pakkida. Ja mida siis? Vähe, vähe, vähe – ainult kõige hädavajalikum. Pagas on alati reisi raskendaja, tihti põhjus suureks meelehärmiks ja kaotustest kõige raskema, ajakaotuse tekitaja. Üksiku vajadused on erinevad, kuid sisseharjunud vajaduste piiramine on pea alati võimalik. Jaotage õigesti oma puhkepäevi ja te saate läbi vähima koguse pesuga. Ärge vedage midagi tarbetut endaga kaasa, ärge ostke midagi üleliigset ja teil on alati kohvris piisavalt ruumi. Ärge lahkuge pagasist ning te säästate palju raha ja aega. Ette saatmine või järele saatmine on halb mõte. Piirake oma käsipagasit ning te säästate end ja oma kaasreisijaid paljust tülist. Vabastage end jõudumööda asja kui sellise, surnud varanduse türanniast.\nKummaline tõdemus, mida on kinnitanud ka vanemad inimesed: eestimaalane riietub reisil halvasti, nagu ta peaks täisülikonnas ööde kaupa heinakuhjas peatuma, ta võtab ka kohvri kaasa, ühe „Mantelsack’i“ või kuidas seda vanaisa pärandvara nimetataksegi, mis on kõigile kultuuriajaloolastele huvitav objekt, väärikas eksponaat Eestimaa Provintsiaalmuuseumile, õnnistus jootrahajanustele teenijatele, pidev tüli ja ajakulu tema omanikule. Reeglina rebenevad selle rihmad, purunevad haagid, avanevad lukud juba enne „embarquement’i“; piiri- ja tollijaamades tuleb osta punutud nööri, et lame või kandiline peletis kokku siduda, igas hotellis mõõdab portjee sellise omanikku kõhkleva pilguga: „Millisele korrusele see inimene kuulub?“, kuni saabuja aktsent teda rahustab: „Ahaa, venelane!“\nAinult käsipagas! Selle äsja kirjeldatud „sumadani“ tassib omanik endaga kupeesse kaasa ja hiivab ta vaevaliselt võrku istmete kohal, sinna peavad mahtuma ka hiiglaslik pleedirull, mis mahutab talvepalitu, ja pea unustatud esemed, vihmavarju, mõne raamatu ja muu. Ka jalutuskepp võetakse reisile kaasa, võib-olla ka kübarakartong.\nNii reisib noormees Eestimaalt. Mida ta uues kohvris uue pesuga koju toob, millised uued ettekujutused ja kohustused, ülendatud, kinnitatud, teravdatud uuteks töödeks kodumaa heaks, seda näitab aeg.\nAga mitte ainult värskelt kaitsnud kandidaat või arst, pärisparun või ärimees reisib, vaid ka õnnelikud, kes just äsja on kõrgeimasse seisusesse, abieluseisusesse astunud.\nSaksamaal on pulmareis saanud kõrgemate ja keskmiste seisuste seas tavaks, Eestimaal veel mitte. Ma ise ei ole seda rõõmu nautinud, aga ka väheseid kuulnud sellest kõnelemas. Sellised reisihimulised abielupaarid tavatsevad oma kojujõudmise puhul rohkem rõõmu väljendada kui ärasõidul. Võõrsil muutus nende kodumaa veel armsamaks. „See on nagu sakuska enne lõunasööki,“ ütles üks brutaalne elumees ja pühkis oma huuli. Abikaasa aga mossitas: „Häbene ennast, sa prosaist.“ Ja nendes sõnades on ka uues perekonnaseisus elu poeesiale õigus antud.\nKas ma tohin nende tähelepanekute ja kogemuste juurde mõned nõuanded lisada?\nKüsimata nõu pole küll kunagi teretulnud, tihti pole aga ka küsitu seetõttu veel parem.\nSinu kell peab õigesti käima, pane ta alati kohaliku aja järgi.\nRõõmusta sõpruse üle kaasmaalastega, aga ära unusta, et sõitsid minema, et võõrast tundma õppida.\nSeltskond on reisil kalleim siis, kui see läheb sulle aega maksma, mida sa enda peale kasulikumalt võiksid kulutada.\nÕpi igast naudingust, naudi iga õppimist.\nHoia isiklikku otsustamisvabadust, ära seo end ühegi programmiga, ühegi seltskonnaga, ühegi ringsõidupiletiga, eelkõige aga mitte oma pagasiga.\nReisimine olgu sulle vabadus, seisa vastu suure ja väikese türanniale, eelkõige võõra ja enda eelarvamuse türanniale ja kõrkuse türanniale, nagu ka enesega rahulolu viletsusele.\nÄra lase ennast oodata ja ära oota ise kedagi enda kahjuks.\nOle korralikult ette valmistatud ja sa ei kiirusta ega ohverda midagi kiirustamisele.\nUnusta, mis sind võõrsil sõpradest lahutas, ja hoia kodumaal seda, mis võõrsil sõpru võita lasi.\nMõtle ustavalt kojujäänutele ja heade kavatsustega nendele, kes sinu tagasipöördumist ootavad.\nSõida minema elurõõmsalt, tule tagasi täies jõus.\nToo tagasi süda, mis on rikas heast ja ilusast, mida nautisid, soe armastuses ja töörõõmus kodumaa heaks.\nTõlkinud ja eessõna kirjutanud Juhan Kreem


Rimi - 4 toiduainet, mille puhul tuleks jälgida õiglase kaubanduse nõuet\nTervis • 25 Veebruar, 2020\nAafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaade kehvas olukorras olevaid väiketalunikke ja tootjaid toetatakse rahvusvahelise leppega, mida nimetatakse õiglaseseks kaubanduseks.\nÕiglane kaubandus järgib viit põhimõtet:\nõiglase hinna maksmine;\nkeelatud on lapstööjõu kasutamine;\ninimväärsete töötingimuste olemasolu;\nkohalike kogukondade areng;\nLeppe raames kaubeldakse toiduainetega, mille tooraine kasvatatakse arengumaades. Lisaks on tootmisele kehtestatud rahvusvahelised standardid.\nKohv on maailma üks kõige populaarsemaid toiduaineid, mille tootjatest 80% on väikeettevõtjad. Kohvi kasvatajatel on keeruline prognoosida iga järgneva hooaja sissetulekut ning majapidamis- ja põllumajanduskulusid. Kõik see mõjutab kohvi hinda. Seetõttu kannatab vähemal või rohkemal määral umbes 125 miljonit inimest, kelle elatis sõltub kohvi tootmisest, müügist ning tarbimisest.\n2018. aastal langes araabika kohvi hind alla ühe USA dollari 450 grammi kohta, mis on viimase 12 aasta madalaim tasu. Kahel kolmandikul Nicaragua, Guatemala ja Mehhiko kohvipõllumeestel tuleb hooaja välisel ajal toime tulla äärmiselt suure toidupuudusega.\nMiks me joome kohvi?\nKohvist teeb armastatud joogi alkaloid nimega kofeiin. Erilist mõju avaldab see aine just meie närvisüsteemile. Kofeiin suurendab tähelepanuvõimet, aitab keskenduda, muudab erksaks, tõstab töö aktiivsust ning ergutab isegi loomingulisust.\nKofeiini ergutav toime ajutegevusele ilmneb juba 20–40 minuti jooksul pärast kohvi joomist. Kofeiin imendub vereringesse kiirelt ning selle toime jõuab haripunkti 90–100 minuti pärast, kestes umbes 3-4 tundi. Kofeiin tõstab vererõhku, tugevdab ja kiirendab südame kokkutõmbeid, mõjutab hingamist ning stimuleerib üldist ainevahetust. Kofeiini tarbimisel suureneb higieritus ja kiireneb neerude tegevus, sest kohvil on organismile diureetiline mõju.\nTee on vee järel kõige enam tarbitav jook – seda juuakse hinnanguliselt 70 000 tassi sekundis. Tee kasvatajad on suures hädas tooraine väga madala ja ebastabiilse müügihinnaga, samuti on tarneahelas suurtootjatel ressursi poolest eelis. Teetaim on väga tundlik keskkonnareostusele ja väetistele.\nMahetee kõrge hind aitab kompenseerida kasutatava tööjõu, madala saagikuse ja teetaimede ning nende istanduste väärika kohtlemise. Eelista alati maheteed!\nMiks me joome teed?\nTeadlased on avastanud, et tassike teed mõjub tervisele ja vaimule hästi. Arvatakse, et teest teevad tervisele kasuliku joogi peamiselt polüfenoolid, eriti katehhiinid ja epikateiinid. Uuringud on näidanud, et need molekulid on põletikuvastased ja antioksüdantsete omadustega. Tänaseks on tehtud ka põnevaid uuringuid, mis pakuvad esimesi tõendeid sellest, et igapäevane teejoomine mõjub positiivselt aju tervisele ja võib aidata ennetada aju vananemisest tingitud kognitiivset langust.\nMaailmas on 6 miljonit farmerit, kelle sissetulek sõltub kakaoubade kasvatamisest ja müügist – see on 90% kogu kakao tootmisest. Peamised kasvupiirkonnad on Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika. Üle 60% kakaost tuleb Côte d’Ivoire ja Ghana piirkondadest.\nKakao tootjaid väheneb iga aastaga, kuna tasu on kehv ja vähesed noored jäävad algusest lõpuni kakao kasvatamisega tegelema. Talupidajad on samuti hädas, kuna sissetulekud ei suuda ära katta kasvavaid tootmis- ja majapidamiskulusid. Paljud kakaoubade kasvatajad pole ise kunagi oma toorainest valmistatud tooteid (nagu šokolaad) maitsta saanud.\nMiks süüa toorkakaod?\nToorkakaod (Thebroma cacao) saadakse kakaopuu viljades leiduvatest mandlisuurustest kakaoubadest. Toorkakao ja tavalise kakao vahe on see, et toorkakaod ei ole tootmisprotsessi käigus kuumutatud üle 40 kraadi. Tänu sellele on ubades säilinud mitmed vitamiinid ja antioksüdandid, mis on kuumale tundlikud. Toorkakao sisaldab üle 1200 koostisosa – näiteks seedimisele kasulikke kiudaineid, valku, asendamatuid rasvhappeid ja kofeiini. Mineraalidest leidub toorkakaos kõige rohkem magneesiumi ja rauda, väiksemates kogustes võib leida ka kaltsiumi, tsinki, kroomi, vaske, mangaani, kaaliumi. Vitamiinidest on toorkakaos E- vitamiini ning B1-, B2-, B3-, B5-, B9- vitamiini.\nBanaane kasvatatakse nii väikestes perefarmides kui ka suuremates kommertsistandustes. Banaanitööstus pakub tööd tuhandetele inimestele, olles paljudes arengumaades majanduse nurgakiviks. Nendes farmides on lisaks majanduslikule toimetulekule veel mitmeid teisi valukohti, nagu madalad palgad, ebakindel tööhõive, organiseerumisõiguse piirangud ning ebatervislike ja keskkonnaohtlike kemikaalide käitlemine ilma piisava kaitseta.\nÕiglase kaubanduse üks eesmärke on fikseerida toote müügihind, et vähendada talupidajate vaesust ja kvaliteetse tooraine turult mitte kadumist. Tarbijana saame toetada arengumaade piirkondi, kui ostame seal kasvatatud toorainest õiglase kaubanduse märgistusega tooteid.\nMiks süüa banaani?\nBanaanid on väga kaaliumirikkad ja sisaldavad vähe soola, tänu sellele aitavad need viljad langetada vererõhku ning kaitsta südamehaiguste ja insuldi eest.\nKuna banaan sisaldab pektiini, aitab see kaasa seedimisele ja viib kehast välja raskemetalliühendeid ja teisi mürke.\nBanaanid sisaldavad probiootikume, mis stimuleerivad kehas heade bakterite kasvu, soodustades soolestiku paremat toimimist ja seedimist. Lisaks aitavad need paremini omastada söödud toidust toitaineid.\nKui vaevled kõhukinnisuse käes, siis tänu banaani kiudaineterikkusele võib selle probleemi leevendamisel olla abi.\nSamamoodi aitab banaan kõhulahtisuse puhul, kuna taastab elektrolüütide taset kehas.\nBanaan töötab ka loodusliku antatsiidina ehk maohapet neutraliseeriva abivahendina, aidates leevendada kõrvetisi, maohappe tagasivoolu, maohaavandeid ja teisi seedehäireid.\nBanaan sisaldab suures koguses trüptofaani, mis aitab võidelda depressiooniga. Nimelt muudab meie keha selle aminohappe trüptofaanist serotoniiniks või melatoniiniks, mida tihti kutsutakse õnneliku tuju ja meeleolu tekitajaks.\nKohv Banaan Tee Kakao\nRimi ja La Muu sarnased väärtused ja pikaaegne suhe viisid ühise jäätise valmimiseni


Ida-Virumaa üritused, 4.-10.10 - Vaba aeg - Põhjarannik\nIda-Virumaa üritused, 4.-10.10\nLaupäeval tuleb näitetrupp Poolvillased Kukruse polaarmõisa etendusega "Niskamäe naised".\nÜlevaade Ida-Virumaal toimuvates kultuuri- ja spordiüritustest.\n* Jõhvi linnagaleriis kell 16 Natalja Kapajeva ja Galina Kozulina tekstiilinäituse "Duett" avamine. Näitus jääb avatuks 1. novembrini.\n* Jõhvi kontserdimaja kammersaalis kell 19 kontsert "Gershwin revisited": Jean-Marc Foltz (klarnet), Stéphan Oliva (klaver). Prantsuse džässmuusikute tõlgendused Gershwini hittide teemadel. Pääse 10-15 eurot.\n* Kohtla-Järve põlevkivimuuseumi valges saalis kell 11 loominguline kohtumine Olga Žarkovaga, näitus suletakse kell 14.\n* Kukruse polaarmõisas kell 19 näitetrupi Poolvillased etendus "Niskamäe naised". Pääse 5 eurot.\n* Narvas Vabaduse 20 kell 11 teatri Ilmarine etendus "Väike siil" (vene keeles). Pääse 3.50 eurot.\n* Jõhvi kontserdimajas kell 12 Peterburi teatri Na Liteinom lasteetendus "Pipi Pikksukk" (vene keeles). Pääse 9-15 eurot.\n* Kiviõli rahvamajas kell 17 tantsu- ja lauluetendus "Romad: millenniumi kestev teekond". Pääse 5-7 eurot.\n* Jõhvi kontserdimajas kell 18 Peterburi teatri Na Liteinom etendus Ken Ludwigi "Primadonnad" (vene keeles). Pääse 11-27 eurot.\n* Kiviõli rahvamajas kell 10 Peterburi interaktiivse lasteteatri etendus "Väikese võluri seiklused". Pääse 5 eurot.\n* Kohtla-Järve põlevkivimuuseumi valges saalis kell 16 Albert Beljakovi näituse avamine.\n* Jõhvi kontserdimaja kammersaalis kell 13 ja 19 monoetendus "5 grammi" (vene keeles). Laval Aleksandr Zhilenko (Vene teater). Soovitatav alates 12. eluaastast. Pääse 8-12 eurot.\n* Jõhvi spordihallis kell 17.30 Eesti naiste võrkpallimeistrivõistluste esiliiga, Jõhvi SK - K. Palusalu SK/Tallinna SK.\n* Püssi kultuurimaja juures kell 16 XXXVIII Püssi seeriajooksu etapp.\n* Kohtla-Järve spordikeskuse staadionil kell 17 Eesti jalgpallimeistrivõistluste teine liiga, Kohtla-Järve JK Järve II - Maardu linnameeskond II.\n* Narva spordikeskuses kell 10 rahvusvaheline noorte korvpalliturniir "Narva Basket", esimene päev.\n* Jõhvi vallas Tammiku spordihoones kell 11.45 Jõhvi lahtised meistrivõistlused tõstmises.\n* Ida-Virumaa meistrivõistlused korvpallis: Kohtla-Järve spordihoones kell 14.30 Virumaa politsei spordiselts - Jõhvi kossutiim, Maidla põhikooli spordihoones kell 17 Lüganuse - KK HITO/BC Karjamaa U18.\n* Narva spordikeskuses kell 10 rahvusvaheline noorte korvpalliturniir "Narva Basket", teine päev.\n* Kohtla-Järve spordihoones petangiväljakutel kell 11 petangihooaja lõputurniir, üksikmäng.\n* Voka spordihallis kell 13 Ida-Virumaa meistrivõistlused korvpallis, KK Pühajõe - Iisaku.\n* Iisaku gümnaasiumi võimlas kell 19 Eesti korvpallimeistrivõistluste teine liiga, Iisaku gümnaasium/RHKK - Terminal Oil.\n* Narva-Jõesuus Laagna külas kell 10 Vanatare XXIX maalaat.\n* Voka rahvamajas kella 11-14 sügiskirbukas.\n* Sonda rahvamajas kell 11 eakate vaimse tervise koolituspäev.\n* Jõhvi kontserdimajas kell 12 Ida-Virumaa eakate päeva tähistamine. Tantsuks mängib Ervin Lillepea pereansambel Kruiis. Pääse 4 eurot. Info 506 7112, 5858 7381 või 336 4770.\n* Jõhvi keskraamatukogus kell 16 metalltõmblukkudest prossi valmistamise töötuba. Osalejal kaasa võtta tõmblukk ja vanu ehteid. Info 337 0536, Jõhvi keskraamatukogu lastekirjanduse osakond, Gerri Orgma.


Heino Tiidus 100\nHeino Tiidus 100 pühendatud\nHeino Tiidus - 100\nHeino Tiidus Foto: Enno Raun. Rahvusarhiiv\nOleme kokku kutsumas hariduskonverentsi teemal „Õpetaja ja kooli tähtsus inimese elutee kujunemisele”. Me räägime tänasest koolist ja pühendame selle konverentsi Orissaare Keskkooli legendaarse direktori Heino Tiiduse 100.sünniaastapäevale.\nKonverents toimub 6.aprillil 2018 (ajakava) Orissaare Kultuurimajas.\nHariduskonverentsi põhiteemaks on arutelu kooli ja õpetajate osast inimese kasvamisel oma riigi tubliks kodanikuks, kellel on head teadmised ja oskused elus toime tulla, kes oskab näha maailma lahtise pilguga ning kelles elavad unistused ja püüd oma unistusi ellu viia parimal moel.\nMeie ettevõtmise eesmärk on tähtsustada õpetaja rolli ühiskonnas. Samuti pöörata tähelepanu maakooli olulisusele. Konverentsi ideeks on arutelu kaasaegse kooli arengusuundade üle, mõelda kooli osa üle kogu ühiskonna tulevikuteede kujunemisel. Meie tahe on arutleda tänase kooli ees seisavate eesmärkide üle.\nKutsume Teid konverentsile, et üheskoos rääkida meie noortest, nende ootusest haridusele ja meie võimalustest neid sel teekonnal juhendada. Oma ala spetsialistide ja valdkonnas tunnustatud kõneisikute abiga saame nimetatud küsimustel üheskoos diskuteerida.\nOotame konverentsile õpetajaid ja koolijuhte kõikidest Saaremaa koolidest, kooli vilistlasi, õpilasi, õpetajaid ja lapsevanemaid, kõiki haridushuvilisi.\nVeel saab toetada Heino Tiiduse 100.sünniaastapäeva auks tehtava mälestuspingi ja mälestuskivi valmistamist järgmisel arveldusarvel: Orissaare Gümnaasiumi Sihtasutus EE832200221033437173\nKonverentsile saab registreeruda ka Orissaare raamatukogu telefonil: (+372) 45 45 135\nKonverentsi korraldavad Orissaare Gümnaasium, Orissaare Gümnaasiumi Sihtasutus ja Mõtteklubi koostöös Orissaare osavalla ja Saaremaa vallaga.\n(c) 2018 Orissaare Mõtteklubi


Kairys: meie viimase aja ülitihe graafik on soodustanud mängijate tervisemurede teket - VTB Ühisliiga - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKairys: meie viimase aja ülitihe graafik on soodustanud mängijate tervisemurede teket\n2. aprill 2018, 8:00\nKalev/Cramo sai eile korvpalli Ühisliigas kuue võidu kõrvale hooaja 14. kaotuse, vandudes võõrsil punktidega 85:96 alla Moskva oblasti Himkile.\nKalev läks mängule vastu üsna paraja optimismiga, sest kolm kuud tagasi Himkit võideti ja nüüd oli Vene suurklubil suisa viis meest vigastusega väljas. Lisaks andis võõrustajate kuulus peatreener Georgios Bartzokas puhkepäeva Euroopa hetke silmapaistvaimale korvpallurile Aleksei Švedile. Ent ka kalevlased sekkusid lahingusse haavatud armeega: Gregor Arbet jäi vigastuse ja Martin Dorbek haiguse tõttu koju, viimasel hetkel jäeti kõrvale ka Branko Mirkovic, kes haigestus lennureisil.\nKalev alustas mängu kõigest hoolimata suurepäraselt ja siirdus 16:8 juhtima. Juba avaveerandi lõpus kuivas eduseis kokku ja Himki haaras ise juhtohjad, kuid Eesti esiklubi uue tõusu toel mindi poolajale ikkagi meie kolmepunktilises, 48:45 eduseisus. Teiseks poolajaks Kalevil aga jõudu ei jagunud - vahepeal jäädi juba 22-punktilisse kaotusseisu, lõpusireeni kõlades oli tablool aga miinus 11. Kalevlastest särasid Isaiah Briscoe ja Erik Keedus, kuid ülejäänute panus jäi rünnakul lahjaks.\n«Meil oli vaja sellest mängust võitu rohkem kui Himkil, ometi kaotasime,» nentis Kalevi peatreener Donaldas Kairys Postimehele. «Saatuslikuks sai paljuski kolmas veerandaeg, kus eksisime mitmel lihtsalt viskel ja loovutasime initsiatiivi. See oli valus. Lisaks tabas Himki ka kaugviskeid hullumeelse protsendiga (21-st 16 ehk 76%! - toim.).»


Peegelseintega labürint: December 2013\nNädal pärast mu New Yorgi reisi oli amicadel Eestis kommerss. Ega minagi ei saanud seda ju tähistamata jätta. Ikka stiilselt, paari klaasi veiniga. Stripiklubis.\nKunagi septembri lõpus või oktoobri alguses tuli ühe siinse kohaliku sõbraga jutuks, et mis on need asjad, mida ma kunagi teinud ei olnud. Stripiklubis käimine kuulus nende sekka. Ta lubas, et püüab mulle erinevaid kogemusi organiseerida ja ca poolteist kuud pärast lasketiirus käimist teatas ta, et uuris välja milline kohalik Härrasmeeste Klubi kõige viisakam peaks olema ja nüüd siis on aeg sinna minna.\nMinu kõige üldisem kokkuvõte võiks kõlada umbes nii, et ma võiks teine kordki stripiklubisse minna, sest ma ei ole vist kunagi nii palju ilusaid komplimente saanud kui sealsetelt tüdrukutelt. :)\nSisse astudes nägi kõik üsna kena välja aga ma olin algusest peale seisukohal, et pime on seal ilmselt põhjusega ja enamus ilust oleks päeva valguse käes täiesti olematu. Leidsin laua, mis oli minu jaoks lavast piisavalt kaugel ja sain oma klaasi veini. Esimesed tütarlapsed laval nägid mõnevõrra õnnetud välja. Alustuseks olen ma üsna kindel, et nad saavad seal ise oma kostüümi valida ja no paraku pole mitte kõigile seda maitsemeelt antud. Teiseks oli see justkui vorm, et kõigil pidid olema tohutu kõrged platvormkingad jalas, millel neil oli aeg-ajalt raskusi püsti seismise ja kõndimisegagi, ammugi siis veel tantsimisega. Kõige tipuks oli esimene vahetus nii tuimade nägudega, et päris kurb oli kohe vaadata. Mõne aja pärast tuli aga teine vahetus ja see oli juba hoopis teine teema. Tütarlapsed olid saledad ja ilusad, kostüümid olid oluliselt maitsekamad, efektsemad ja paremini istuvad ning tantsus oli mingit emotsiooni ja esinemise juures nii olulist sära. Platvormkingad jäid, ent sel vahetusel tundus ka nendel liikumine kergemini sujuvat. Sellest punktist alates oli juba täitsa lõbus.\nIgaks juhuks mainin ära ka, et kuna tegu on ikkagi konservatiivse ja kristliku osariigiga, siis täiesti paljaks ükski neiu end ei koorinud, teatud strateegilised pesuelemendid jäid ikka jalga. Väidetavalt pidi mõnel pool mujal, näitaks Miamis või Las Vegases, asi teistmoodi välja nägema ja korraldatud olema.\nKui ma olin oma esimese klaasi veini ära joonud, leidis mu sõber, et ma pean ikka täieliku kogemuse saama, mis tähendas, et järgmiseks tuli minna lava äärde neiudega suhtlema ja dollarilisi rahatähti püksikute vahele panema. Mõnel olid selleks lausa ekstra sukapaelad ümber kintsude. :) Üks täissale tütarlaps otsustas minuga väga lähedalt suhelda seal lava äärel, nii et mul ei jäänud suurt midagi muud üle kui kõvasti toolist kinni hoida, et naerust mitte maha kukkuda. Urises mulle kõrva, vehkis oma juustega üle minu ja tegi....muid asju... Tundsin, et olen igati täiskogemuse saanud, ent mu sõber arvas, et üks asi, sületants on veel puudu. Mul paluti tütarlaps välja valida. Mul oli küll üks lemmik seal, kes oli teistest säravam nii tantsija kui suhtlejana, ent enne kui tema kusagile lähedusse sattus, tuli meie juurde üks väga jõuline neiu, kes kõneles nii tugeva lõunaosariikide/maakate aktsendiga, et temast oli kohati pea võimatu aru saada, ent kes tegi nii head müügitööd, et ma lihtsalt ei saanud teda valimata jätta.\nOh Sa Püha Müristus! Teate, ta oli ikka kohe väga jõuline ja....hirmuäratav. Ma arvan, et selle konkreetse kogemusega on nii, et kes teada tahavad, võivad minu poole isiklikult pöörduda ja küsida, sest ma teiste inimeste säästmiseks ei hakka seda detailsemalt kirja panema. Isegi see teine klaas veini, mis mul tolleks hetkeks käes oli, ei teinud antud elamust vähem värvikaks. Pärast seda sületantsu (või õigemini lausa kahte) ütles mu sõber, et see oli nii hirmuäratav, et ta tahaks mingit malbemat kogemust enne lahkumist. Järgmise tütarlapse valis tema välja ja see oli tõepoolest oluliselt leebem ja tagasihoidlikum oma...ettevõtmistes. Sellega võis õhtu lõppenuks lugeda ja mina sain linnukese kirja panna – tehtud ja nähtud.\nSelline kommerss siis sel korral. Ainulaadna, ma ütleks. :)\nposted by Hel | 03:11 | 2 comments\nÜks õhtu otsustasin, et on tequila aeg. Lasin endale pudeli tuua ja enne kui arugi sain, olin juba nõustunud seltskonnaga latiinoklubisse minema. Üldse ei kahetse. Vahelduseks oli mõnus tantsida ja nauditava muusikaga kohas olla. Lisaks oli seltskond muhe (kaks soomlast, üks ungarlane, üks austrialane ja üks ameeriklane + muidugi mina). Klubis oli täitsa mitu sellist inimest, kelle tantsimist oli lihtsalt lust vaadata ja DJ käis aeg-ajalt puldi tagant väljas, võttis erinevaid tütarlapsi tantsima ja näitas, et kuidas seda kõike tegelikult tehakse. Ilus, lihtsalt ilus. Isegi mina sain kahel korral partneriga tantsida. Ühel korral soome posiga, kes kippus mind nagu kaltsunukku ringi sikutama ja raputama, ja teisel korral mingi kohaliku meesterahvaga, kes isegi teadis mida ta teeb. Igati tore oli.\nAga. Ma jõudsin vahepeal ka Greensborost välja.\nEsimene mulje New Yorgist oli, et linna sisse saamine nõuab ikka tohutut kannatust ja Manhattan tundus lihtsalt igas suunas umbes olevat. Hiljem selgus, et mulje osutus igati õigeks ja õiglaseks hinnanguks.\nKohe hästi etteruttavalt ütlen ära, et mulle New York City, eeskätt Manhattan, suurt muljet ei avaldanud. Enamus linnast tundub olevat nagu hernehirmutis – kiht kihi otsas, parajalt räpane, igasuguse maitse ja stiilitunnetuseta. Lisaks on seal inimesi nii palju, et ruumi liikumiseks ja hingamiseks eriti ei ole. Rikaste ja ilusate linnaosa tundus aga lihtsalt mittemidagiütev ja veidi hall. Tõsi, kindlasti on sealt palju põnevat, elu keeb ja kunagi ei hakka igav. Aga meeldiv samuti mitte. Kui peaks võrdlema, siis minu isiklikule maitsele vastab Washington D.C. palju enam.\nNädalavahetus Suures Õunas oli aga siiski tore. Ütleme nii, et muljeid jagus. Kõigepeal suutsin ma metroos mõnda aega hämmingus olla. Seejärel avastasin, et minu üldse mitte odav “hotellituba” on ilma igasuguse liialduseta täpselt sama suur nagu Harry Potteri trepialune kunku ning ventilatsiooniava kaudu õnnestus mul naabri telefonivestlustest väga detailselt osa saada. Tegemist oli nimelt mehega, kes elab L.A.’s, töötab kahtlaste kujude heaks, aeg-ajalt teeb tööotsi NYC’s ning vallaliste kruiisireisidel ning omab tüdruksõpra nimega Nicole, kes elab koos oma tütrega kusagil NYC suhtelises läheduses. Ühtlasi oli selle mehe ja tema naisterahva vaheline kõnelus täielik manipueerimise meistriklass. Ma kohe tegin lausa märkmeid ja olin peaaegu valmis onu uksele pärast koputama ja praktilise ning näitliku õppetunni eest tasuma. Teema algas sellega, et tütarlaps soovis mehega vallaliste kruiisile kaasa minna, järgnes pikk mehepoolne monoloog sellest kui väga ta seda tahaks, ent kui kindel peab naine nende suhtes selleks olema, sest mees teeb seal ju ikkagi tööd, sellele omakorda järgnes naise poolne sõnavõtt, mida ma ei kuulnud, ning teema lõpetas mehe alandlik nentimine, et naisel on õigus nagu alati ja muidugi on temast (mehest) väga isekas ja enesekeskne naist sinna reisile kaasa tahta. Uskumatu!\nPaadisõidukauguselt nägin ära vabadusesamba, oma jalgadega tatsusin läbi Moodsa Kunsti Muuseumi (MoMA) ning lifti kaasabiga käisin ära Rockefeller Center’i katusel. Aitäh Taavile! :) Kunstiga on nii, et mulle jätkuvalt meeldivad ainult väga kindlat tüüpi maalid ja ülejäänud kipub hämmingusse ajama või mõistetamatuks jääma. Silmapiiri on tore vaadata kui ilm on ilus aga kannatlikkus pole kindlasti mu esimene ega mitte ka teine nimi. Vabadusesammast ise näpuga katsuma ei läinud, võibolla kunagi järgmine kord. Praamipealt tundus seda palju ilusam vaadata olevat.\nKõige rohkem meeldis mulle hoopis üks konkreetne tänav Brooklyn’is, kust me paraku vaid millalgi keset ööd kiirelt läbi tuhisesime...aga seal oli õhku ja ruumi ja isegi ilusad kodud (eriti ümbritseva kerge getomaiguga võrreldes). Ühtlasi olid selle tänava ääres olevad autod ka eranditult sellised korralikud keskmised pereautod. Kirjeldab olukorda päris hästi.\nKõrtsid olid vahvad. Muidugi, kui on ikka ehe kõrts, siis meeldib see mulle suht igal pool. Peaasi, et seal mingi ennast muusikuteks pidav grupp omavoliliselt lavale ei roniks ja mu kuulmismeelt ei kahjustaks (nagu ühes Brooklyni kõrtsis peaaegu juhtus...aga ma lahendasin olukorra tänavale minnes ja suvaka hiinaka ees oleval toolil raamatut lugedes...keset ööd). Kõige mõnusam on lihtsalt rõõmsate inimeste melu.\nTimes Square, muide, on kohutav, kole ja epileptikutele ohtlik. Lihtsalt et te teaksite. Ühesõnaga käidud, nähtud, meh.\nLisaks võiks mainida, et andsin siin osadele oma sõpradele ka kaks tantsutundi. Üks valsi ja teine rumba teemal (noorte endi valik). Valsi tunnis meeldis osalejatele lõpuks kõige enam perekonnavalss ja rumba inspireeris üht itaalia noormeest edaspidigi tantsuga tegelema. Võit!\nKõige tipuks tuli mulle meelde, et unustasin mainida üht unustamatut muljet. Lõpuks sain aru kuidas mu rollimäng võõrastele ja asjasse puutumatutele paista võib. Kõndisin mina rahulikult, oma mõtetesse uppunult, ühest campuse servast teise, kui järsku ehmatasin oma mullist välja selle peale, et mingi tütarlaps liikus ettevaatlikult ja pikemat sorti pehmis-nuga või lühemat mõõka käes hoides tema suunas NERF-relvi viibutavate ja sõjakalt karjuvate noorte grupi poole. Alles siis tuli meelde, et campuses toimus nädal aega kestev “Humans vs zombies” mäng. Hiljem mõtlesin, et tegelikult oleks olnud päris äge osaleda, ent ma oleksin seda tahtnud teha heas seltskonas, üksi tundus natukene kurb. Lisaks oli mul pidevalt nii palju õppida sel ajal, et ilmselt oleks mängus osalemiseks aja leidmine keeruliseks osutunud. Need mälupildid jäävad aga pikemaks ajaks silme-ette ja mul on hea meel, et nii paljud seda ettevõtmist nautida said. Kes lõpuks võitis, seda ma ei teagi. Mäng, ma arvan.\nJärgmise korrani, sõbrad. Ma pole veel kaugeltki lõppu jõudnud ja olevikule järele jõudmine võtab oma aja.\nposted by Hel | 05:49 | 0 comments\nposted by Hel | 21:34 | 5 comments


Kuidas nutitelefoni arvuti veebikaamerana kasutada? | Digigeenius\nTelefoni saab kasutada ka arvuti veebikaamerana.Shutterstock\nVeebikaamerad on viimasel ajal väga hinda läinud: kvaliteetse pildiga mudelit on raske normaalse hinna eest leida. Kui su arvutil aga veebikaamerat pole või on selle kvaliteet täiesti vastuvõetamatu, võid teha veebikaamera oma nutitelefonist.\nKuigi veebikaamera saad luua ka oma igapäevasest telefonist, on soovituslik kasutada mõnda teist telefoni, kuna veebikaamerana töötamise ajal on telefoni kasutamine üsna ebamugav ja näiteks sissetulev kõne võib su videokõnet häirida. Seega tasub sahtlites sorida ja leida «varutelefon». Sama lahendus toimib muide ka tahvelarvutiga.\nMärksõnad: android, iOS, nutitelefon, skype, veebikaamera


Kaalust alla ilma treeninguta: 7 lihtsat eluhäkki, mida kinnitavad\nPaljud inimesed tahavad välja näha saledad ja vormikad, kuid mitte kõik pole valmis jõusaalis dieeti pidama ja higistama. Õnneks on võimalik vormis püsida mitte ainult dieedi ja liikumise piirangute tõttu.\nVärsked teaduslikud uuringud tõestavad, et esmapilgul tähtsusetuna näivad ja isegi üllatuslikud tegurid mõjutavad inimese kaalu .\njuhtub kehaga, kui on ainult supid\nBoršiga on võimalik kaalust alla võtta. Kuid peate selle spetsiaalselt ette valmistama.\nÄrge jääge hiljaks.\nUne kvaliteet on inimese tervise jaoks üldiselt oluline. Huvitav on see, et öörahu puudumine kajastub mitte ainult unise inimese näol, vaid ka kaaludes.\nFakt on see, et une ajal kulutab keha keskmiselt 50–70 kcal tunnis ja peamised energiakulud on öö esimeseks pooleks. Seetõttu peaksid kehakaalust hoolivad inimesed varakult magama minema.\nUnes toodab keha aktiivselt ainevahetuse eest vastutavaid hormoone. Regulaarne unepuudus põhjustab hormonaalse taseme häireid, samuti seedimist. Toit imendub vähem, mis aitab kaasa lisakilode tekkimisele.\nLisaks suurendab unepuudus greliini, hormooni, mis vastutab näljatunde eest, taset. Seetõttu soovib inimene, kes ei maga piisavalt, süüa. Lisaks püüab keha energiapuudust kompenseerida kõrge suhkrusisaldusega toiduainetega, mis mõjutab ka seda näitajat negatiivselt.\nVeel viis oota üks minut: miks ei tohiks alarmi välja lülitada?\nRõõmsameelsuse asemel võite teenida kroonilist unisust.\nMagage täielikus pimeduses\nMuide, une kvaliteeti ei määrata alati selle kestus. Keha korralikuks taastumiseks peate magama täielikus pimeduses. Sulgege kardinad tihedalt, lülitage laadijate, kuvarite ja muude seadmete kõik vilkuvad tuled välja. Või kasutage unemaski.\nLisavalgus , isegi mitte eriti särav, häirib ööpäevarütme ja mõjutab negatiivselt hormoonide tootmist. Katsed loomadega on näidanud, et isikud, kes magasid pidevalt vilkuvas valguses samal dieedil, said kehakaalu kiiremini kui need, kes magasid täielikus pimeduses.\nKui öösel on tõesti parem tuba eraldada kõrvalistest valgustitest, siis kohe pärast ärkamist tasub vastupidi kardinad avada ja päikesevalgus tuppa lasta.\nKui olete igal hommikul 20–30 minutit päikesekiirte all,saate oluliselt aidata keha võitluses ülekaaluga. Seda kinnitavad USA Loodeülikooli teadlaste uuringu tulemused. Fakt on see, et päikesevalgus reguleerib inimese bioloogilist kella täiuslikult, aktiveerides seeläbi ainevahetust ja kõiki keha sisemisi protsesse.\nValige ebameeldivate värvidega nõud\nKaalutõusu vältimiseks on oluline kontrollida tarbitava toidu hulka. Kummalised, kuid teaduslikult põhjendatud trikid aitavad sellest. Nii et koloristide sõnul vähendavad sinised, lillad, hallid ja mustad toidud oluliselt söögiisu, kuid punased, kollased ja rohelised taldrikud kutsuvad vastupidi esile sööma võimalikult palju. riistad. Ameerika teadlased on tõestanud, et inimene sööb 30% rohkem pastat tomatikastmes, kui seda serveeritakse valge asemel punasel taldrikul.\nSöö väikestelt taldrikutelt\nTeine Lihtne viis söömise ajal kõhtu petta on väiksemate roogade kasutamine. On tõestatud, et sama suur portsjon sööb suurel taldrikul palju kiiremini kui väikesel. See efekt avastati juba 19. sajandil ja seda nimetati Delboeufi illusiooniks.\nJordia Riikliku Tehnoloogiainstituudi teadlased on teinud seda teooriat toetavaid uuringuid. Leiti, et plaadi läbimõõdu vähendamine 5 cm võrra võimaldab süüa 22% vähem toitu. Seega aitab lihtne nipp teil aastaga umbes 5 kg kaotada.\nVõtke söömise ajal aega\nKaasaegses elurütmis on jooksu ajal suupisted ja kiirtoidud juba ammu muutunud normiks, kuid eksperdid soovitavad kui võimalik, ärge söömise ajal tormake. Reeglina toimub tõeline küllastumine varem kui me seda tunneme, kuna signaal maost ajju kulgeb väikese viivitusega.\nSelleks, et mitte liiga palju süüa, peate pikendama naudingut, sööma väikesteks tükkideks ja nautima roogade maitset. Pealegi on see nõuanne ainult seedesüsteemile kasulik.\nProovige viienda maitsega toite\nÕige toitumine on üks peamisi inimese kehakaalu mõjutavaid tegureid. Kuid saleda figuuri säilitamiseks pole üldse vaja istuda jäikadel dieetidel ja lugeda iga kalorit. Mõned toidud on kehale nii tõhusad, et isegi nende tarbimise vähene suurenemine aitab kaalust alla võtta.\nAutorSarnast omadust täheldatakse toodetel, millel on meeled (jap. Meeldiv maitse) või viies maitse. Sellesse kategooriasse kuuluvad muu hulgas seened, vetikad, roheline tee ja tomatid. Jaapanlased usuvad, et nende toodete maitse ei sobi nelja põhilise hulka: magus, soolane, hapukas ja mõru. Mõistliku toidu saladus seisneb loodusliku naatriumglutamaadi suures sisalduses, mis suurendab maitseelamusi. Ameerika teadlased on leidnud, et pärast viienda maitsega toitude söömist on täiskõhutunne pikem.\nEelmine postitus Teadlased on välja mõelnud, kuidas suu ja aju suurus mõjutab pikaealisust\nJärgmine postitus Kolm lihtsat seljavaluharjutust elu lihtsustamiseks


PORFIRIOS OÜ (14207093) - Overview @ Inforegister.ee\nPORFIRIOS OÜ: Sünnilugu 23.01.2021\nViljandi maakonnas toimetav ettevõte, PORFIRIOS OÜ sündis 4 aastat tagasi.Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, PORFIRIOS OÜ peab selleni jõudmiseks veel 3 aastat aktiivselt tegutsema. Kahanev käive annab aga alust küsida, kuhu poole ettevõte liigub? Selle firma pani püsti M. L.. PORFIRIOS OÜ juhatuse liikme toolile istus tol hetkel kaunis keskeas 46 aastane, M. L..M. oli enne seda ettevõtmist äris juba käe valgeks saanud, temal oli ärikogemust 2 aastat. Enne...\nPORFIRIOS OÜ: Tegevuslugu 14.01.2021\nPORFIRIOS OÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. L. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2...\nKui suur on 10-aastane? 01.01.1970\nOlen tükk aega mõtisklenud, miks mind viib kõvasti rohkem endast välja see, kui 10-aastane teeb asju, mis minu meelest ei kuulu mõistuspärase tegevuse juurde kui kolmene, ...\nPORFIRIOS OÜ: Sünnilugu 23.01.2021 Viljandi maakonnas toimetav ettevõte, PORFIRIOS OÜ sündis 4 aastat tagasi.Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, PORFIRIOS OÜ peab selleni jõudmiseks veel 3 aastat aktiivselt tegutsema. Kahanev käive annab aga alust küsida, kuhu poole ettevõte liigub? Selle firma pani püsti M. L.. PORFIRIOS OÜ juhatuse liikme toolile istus tol hetkel kaunis keskeas 46 aastane, M. L..M. oli enne seda ettevõtmist äris juba käe valgeks saanud, temal oli ärikogemust 2 aastat. Enne...\nPORFIRIOS OÜ: Tegevuslugu 14.01.2021 PORFIRIOS OÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. L. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2...\nKui suur on 10-aastane? 01.01.1970 Olen tükk aega mõtisklenud, miks mind viib kõvasti rohkem endast välja see, kui 10-aastane teeb asju, mis minu meelest ei kuulu mõistuspärase tegevuse juurde kui kolmene, ...\n1 14207093 07.04.2017 10.04.2017 EE101962063\nReg. Code 14207093\nTurnover (2019) 186 €\nBalance (2019) 7 390 €\nM. L. -960 punkti Board member\nLegal address Viljandimaa, Viljandi vald, Kookla küla, Õitsemäe, 71120\ne-mail address(es) made.laas@gmail.com\n2020 IV 27 € 1 € 0 € 0 0 €\n2020 III 9 € 1 € 0 € 0 0 €\n2020 II 27 € 2 € 0 € 0 0 €\n2020 I 27 € 1 € 0 € 0 0 €\n2019 IV 27 € 2 € 0 € 0 0 €\n2019 III 44 € 6 € 0 € 0 0 €\n2019 II 27 € 2 € 0 € 0 0 €\n2019 I 181 € 16 € 0 € 0 0 €\n2018 IV 125 € 3 € 0 € 0 0 €\n2018 III 264 € 15 € 0 € 0 0 €\n2018 II 299 € 25 € 0 € 0 0 €\n2018 I 487 € 0 € 0 € 0 0 €\n2017 IV 569 € 16 € 0 € 0 0 €\n2017 III 981 € 0 € 0 € 0 0 €


Peaminister ning tervise- ja tööminister avaldasid toetust haigekassa nime muutmisele\n10:27 17.08.2018 (Uuendatud 10:18 17.08.2018)\nTALLINN, 17. august — Sputnik. Nimevahetusele kulub maksimaalselt 48 880 eurot ja see kaetakse haigekassa tegevuskuludest ega mõjuta kuidagi inimeste raviks mõeldud ravikindlustuse eelarvet, teatab Haigekassa.\nHaigekassa nime muutmine on vajalik, kuna muudab kassa oma tegevust ka majas sees. Haigekassa on viimasel paaril aastal võtnud üha selgema suuna personaalsemale suhtlusele, et aidata iga Eesti inimest just tema tervisega seotud küsimustes. Kassa oluline prioriteet on inimeste hea tervis ja tervislik eluviis, selleks toetab ta igal aastal üha rohkem haiguste ennetust, tervise edendamist ja haigekassa e-arengut.\nHaigekassast tervisekassaks ja töötukassast töökassaks>>\nEnnetuse eelarve kasvas aastaga üle 30% ja see jätkub ka edaspidi. Kasvava numbri taga on mitmed olulised tegevused: vähi sõeluuringud, koolitervishoid, laste ja nende emade terviseuuringud, krooniliste haiguste jälgimine.\n"Tänu tervisekeskuste loomisele saame aina rohkem inimeste tervise toetamiseks ja haiguste ennetamiseks kaasata perearste. Tervisekeskuses annavad nõuandeid õde, ämmaemand ja tulevikus vaimse tervise õde," edastab Haigekassa.\nAasta alguses võtis Haigekassa üle osa Terviseameti ülesannetest ning uuest aastast on tema vastutada mitmed Tervise Arengu Instituudi teenused, mis on eelkõige suunatud tervise hoidmisele. Terviseamet, Sotsiaalministeerium ja Tervise Arengu Instituut on Haigekassale usaldanud näiteks vastutuse kehavälise viljastamise, kiirabi, vastumürkide, HIVi ja AIDSi ravikonsiiliumi töö eest.\nEelnevat kokku võttes – haigekassa tänane nimi iseloomustab ühte võimalikku osa inimese elust ehk haigestumist ja on liigselt kinni haiguse mõistes. Haigekassa ei tegele ainult haigete inimeste ravi rahastamisega, vaid tema jaoks on oluline ka tervise hoidmine.\n"Meie eesmärk on pakkuda tervisekindlustust, mis annab kõikidele inimestele turvatunde, et nende hea tervise eest seistakse ja nende tervisemured lahenevad," teatab Haigekassa.\nTerviseamet, haigekassa, tervise- ja tööminister, peaminister, Riina Sikkut, Jüri Ratas, Eesti


Kokku on kolm sellist liiget: mediaalse kiilukujulise luu ja 1 lipsu vahel; külgmise, vahepealse ja tie luude vahel; kuupmeetri ja lipsude vahel. Esimene ühine kujuline saddled, ülejäänud on korter. Nende liigenduste rida on ebaühtlane.\nIgal liigendil on eraldi kapsel, mis on kinnitatud Target t arthroosi ravi diagramm Guiaal kõhre servad. Tugevdatud liigendus Target t arthroosi ravi diagramm kimpudega: taga ja tallad prelisen-rippuvad, kiirusega pikk ja kaljud.\nLiide- Need on väikesed liigendused, mis ühendavad omavahel üksikute kõrgete luude alused. Iga sellist liigendit tugevdab sidemed: hea, tõmbe- plaatide ja ainukese väärtustega. Plussenide torukujuliste luude vahelist ruumi nimetatakse häirivate rippuvate lünkade jaoks. Pluss Snowlan Nende liigeste ehitamisel osalevad 5 lipsude luud ja sõrmede proksimaalsete flalangesi põhitõdesid.\nIga liigendus on selle kapsli, mis on kinnitatud liigenduste kõhre servades, see on halvasti venitatud. Kõigi nende liigeste kujul sfäärilise kujul.\nKuju, need on seotud blocidiga. Articular kapsel on õhuke, see on tugevdatud alt kimbud alt ja poolte - tagatise.\nTerad ja kimbud pluss ja sõrme sõrme Sagedased haigused Daily Foot liigeseid töödeldakse tohutute koormustega, mis koos kogu keha kaaluga. See toob kaasa tiiva individuaalsete komponentide traumeerimine liigeste komponentide, mis võib kaasneda põletik ja deformatsioon.\nReeglina hakkab haigus aastat vananenud, kuigi on ka varem patoloogia juhtumeid. Olaliigese 1 kraadirahastamise artriidi artriit sagedamini kannatab pöidla pikk seisev liigend.\nSeda haigust nimetatakse sageli ekslikult podagiks patoloogilise protsessi lokaliseerimise sarnasuse tõttu, kuigi heidete vahel ei ole midagi ühist. Ka paljud seostavad haigust soolade müütilise sadestumisega, ebatervislik toitumine, mis ei vasta ka tegelikkusele. Tegelikult on pöidla liigeste ja teiste jala struktuursete komponentide deformatsiooni moodustumine seotud järgmiste tegurite negatiivse mõjuga ja reeglina areneb geneetiliselt kalduvus sellele inimesele: suu skelettide traumaatiline kahjustus minevikus verevalumid, luumurdude, dislocations ; mõningaid funktsioone struktuuri jalgsi, näiteks inimesed, kellel on laia jalad; kaasasündinud või omandatud deformatsioonide liikide olemasolu, näiteks lamedad; ebamugav ja mudeli kingad, mis ei sobi suurusega, kõrge kontsaga kingad; ülekaalulisus ja rasvumine; jalgade liigeste pidev ülekoormus pikaajaline, kõndimine, jooksmine, hüpped ; artriidi esinemine ajaloos; endokriinsed ja metaboolsed haigused; kaasasündinud või omandatud deformatsioonid jalgade liigeste puusa, põlve, pahkluumis toob kaasa koormuse vale jaotuse jalgadele ja nende püsivale mikroegeranteerimisele.\nDeformatsioon, nagu näiteks ei ole veel, kuid tähelepanelik nägu võivad märgata pöidla minimaalne kõrvalekalle. Sageli näib tihti juntides sõitmisel kriisi. Sõrme deformatsioon muutub märgatavaks, kõik patsiendid suurendavad kingade suurust, on raske valida, arvestades avastatud luu ja pöidla kõrvalekalle küljele.\nSõrm ja kogu peatus on väga deformeerunud, kaotanud osaliselt jala tugifunktsiooni. Kolm etappi osteoartroosi jalgade deformeerimise etappi Haiguse raviks peab algama algstaadiumis.


Vooremaa Töövõimereformi sihtrühmaks ametnikud?\nTöövõimereformi sihtrühmaks ametnikud?\nMõiste töövõimereform on kihevile ajanud terve Eesti. Ei mäletagi viimasel ajal sellist seaduseelnõu, mille vastu on kõik asjaga seotud erialaühendused: puuetega inimeste liit, liikumispuuetega inimeste liit, hooldajate liit, MTÜ Eesti Omastehooldus, patsientide esindusühing ja paljud teised. Samuti on Eesti Puuetega Inimeste Kojal rohkem küsimusi kui vastuseid.\nArusaamatu, kuidas sotsiaalministeerium, kes peaks olema hoolival positsioonil ja sotsiaalse näoga, on julgenud välja käia sellise inimvaenuliku šokieelnõu. Puudutab see ju 100 000 haiget inimest ja nende lähedasi. Kas tõesti nõustuvad sotsiaaldemokraadid Reformierakonna varjatud plaaniga muuta mitukümmend tuhat puudega inimest töötuks olukorras, kus töökohalootust pole tihti tervetelgi ja kus nadi puudetoetuse kättesaamiseks peab pidevalt end arvel hoidmisega tõestama?\nMa ei eita reformi vajadust, sest mõne viimase aastaga on puuetega inimeste arv pea kahekordistunud. Praegu on Eestis umbes 100 000 puuetega inimest (141 000 kui juurde arvata ka lapsed ja vanaduspensionärid), paljud neist noored. Rakendust ja jõukohast tööd oleks tõepoolest nendele vaja. Siit aga probleemid hakkavad.\nTööandjatel puudub motivatsioon\nHiljuti riigikogu sotsiaalkomisjoni ees esinenud sotsiaal- ja turu-uuringute firma Saar Polli esindaja tõi seaduse mõju-uuringus välja, et ka uue süsteemi rakendumisel pole töövõimekaotusega inimestele piisavalt sobivaid töökohti. Samuti, et ka uue seaduse valguses ei suurene tööandja motivatsioon puudega inimest tööle võtta ja hoiakud ei parane. Miks peakski tööandaja palkama poole töövõimega inimese, kui pikk rivi terveid töötuid ukse taga ootamas? Veelgi enam, miks peaks ta tööle võtma psüühikahäiretega inimese? Aga just nemad moodustavad mittetöötavatest puuetega inimestest ligi poole. Kui tõugatavaks saab selline inimene tööturul! Ja kui ta peakski lõpuks kellegi heldimusest mingi tööotsa leidma, siis selle eest makstav palk ei tasu tööl käimist ära. Samas hakkab ta töövõimetoetus ehk tänane puudepension sissetulekust sõltuvalt kohe vähenema. Puutega Inimeste Koda on korduvalt toonitanud, et 641-eurone piir (brutosissetulek), millest hakatakse töötamise korral puudetoetust vähendama, on liiga madal ja ei motiveeri töötamist. Õiglasem oleks kasutada piiriks Eesti keskmist palka.\nKui aga puuetega inimene peaks leidma kõrgema palgaga töökoha, kaoks toetus kõrvalt ära alates 1005-eurosest brutopalgast.\nKa tööandjate esindaja ütles Riigikogu lahtisel istungil, et ta ei näe praegusel juhul tööandjate valmisolekut erivajadustega inimest tööle võtta. Tööandjate sõnul oleks selleks vaja riigipoolseid rahalisi toetusi.\nPuudub metoodika töövõime kindlakstegemiseks\nEnt reformil on ka palju teisi nõrku kohti. Puuetega Inimeste Koda kahtleb sügavalt töövõime hindajate pädevuses. Siiani ei ole olemas metoodikat, kuidas töövõimet hinnata. Veel vähem on seda testitud. Näiteks ei saa psüühikahäiretega inimese puhul kasutada testimisel samu mõõtmeid, mis on õigustatud liikumispuudega inimesele. Võime tõsta veega täidetud anum ühest kohast teise ei ole ju igaks tööks vajalik oskus, mida praegu aluseks võetakse. Ka peaksid hindajad perioodilise atesteerimise läbima. Kõigele sellele pole aga mõeldud.\nEt puuetega inimeste hulgas on väga palju noori, tuleks reformi lülitada ka hariduse andmine, sest tegelikult on paljud erivajadustega inimesed võimelised väga paljuks enamaks kui harjade tegemine jm.\nEnt reformil pole vastust, kuidas näiteks liikumispuudega inimene üldse kodunt välja pääseb, et minna töökohale, näiteks maapiirkonnas. Esmalt tuleks alustada tugiteenustest – transport, isiklik abistaja, tugiisik. Vaja oleks ka tööl käimise toetust. Kes hakkab nende inimestega käima koolitustel ja kursustel jne? Loodetakse kohalike omavalitsuste peale, aga need küsimused on praegu kõik lahedamata ja jäetud inimese peale. Kuid mis mõte on siis töötamisel? Töötame ainult selleks, et maksta kinni need n-ö tööl käimise kulud? Palk on ju osakoormusega inimestel väga väike.\nSelleks, et puuetega inimene tööturule tagasi tuua, oleks vaja hoopis korralikku rehabilitatsiooniteenust, taastusravi, et inimene terveks ravida. Kuid istungil mainiti otse, et REHA ja taastusravi ei hakata rohkem pakkuma, tegeldakse vaid töö toetamisega. Samuti tunneme aastaid puudust tööõnnetus- ja kutsehaigussüsteemist.\nMis see kõik maksma läheb?\nLigi 400 miljonit eurot. 180 miljonit Euroopa fondidest, mitukümmend miljonit töötukassast. Lisaks sotsiaalkindlustusraha. Kuid ka sellest ei jätku. Veel on vaja lisaraha, nagu uuringufirma toonitas. Tööle võetakse esialgsetel andmetel 500 uut ametnikku. Teadmata arvu peaks palkama töötervishoiuarste, kui neid vaid Eestis nii palju oleks, või siis teenust sisse ostma perearstidelt. Kui täna kulub ühe inimese töövõimekao hindamiseks 10 eurot, siis uue süsteemi järgi töövõime hindamiseks on neid vaja kordi rohkem. Nüüd on ministeerium tagasihoidlikumaks muutunud, kuid esialgu käidi ju välja ühe juhtumi peale 250 eurot, mis on 25 korda rohkem kui täna. Kui eurorahad lõpevad, tuleb meil endil hakata neid hiigelsummasid välja võluma.\nKelle loal aga võtab valitsus hiigelsummasid töötukassast, kuhu on aastaid tööandjate ja töötajate raha kogutud kindlustuseks, kui inimene ühel päeval tööta jääb? Miks kanditakse töötutele mõeldud raha üle sotsiaalkindlustuse süsteemi? Töövõime kindakstegemine on ju üheselt riigi sotsiaalne ülesanne.\nSaar-Polli uuringust tuli välja, et reform ei suuda paranda inimeste toimetulekut, vaesumine suureneb veelgi ja tulenevalt sellest suurenevad ka terviseprobleemid. Kahjuks tundub taaskord, et selle reformi sihtgrupiks pole mitte puudega inimesed, vaid ametnikud.