Jäneda Kool: märts 2008\nÕPPEKÄIK TALLINNA 27.03.\nKell 14.15 hakkasime Tallinna poole sõitma. Tallinnasse jõudes läksime kohe Coca - Cola tehasesse. Kõigepealt vaatasime filmi kus näidati kuidas tehakse karastusjooke, pärast filmi vaatasime ringi tehases kus jooke valmistati, pärast tehases käiku vaatasime Coke – Cola ajaloost filmi. Coka – Cola leiutas apteeker, kes selle joogi maha müüs…jne.\nKui ära hakkasime minema sai iga üks valida ühe joogi Coke – Cola tehase poolt.\nEtendus Cool „Kalevipoeg” toimus Kumu Auditooriumis kell 18.00.\nTeatrilaval oli kasutuses ainult üks ese- punane puust kast. Etendus toimus kehakeeles, räägiti vähe ning kosta oli ka häälitsusi. Näiteks uksekrigin, lapse nutt ja palju muud. Vahetevahel polnud aru saada, mis tegevus toimus, kuna enamus etendus toimus siiski kehakeeles. Näitlejaid oli vaid 4, kes vahetasid rolle. Kõik neli näitlejat said olla korra Kalevipoeg. Näitlejaid oli 3 meest ja üks naine. Neil oli sama riietus. Tegevused olid hästi kokku mängitud ja oli põnev vaadata. Neil oli palju füüsilist tegevust, hüppasid ja kargasid. Nii mõneski stseenis oli roppusi. Tehti näppudega seksietendust, see oli üks parimaid kohti. Näidendis võrreldi palju eesti ning soome keele erinevusi. Kõige segasemad kohad olid Soome sepa juures, niisama tühi kargamine ja kivi viskamise koht. Publik oli kaasaminev, kuid veidi ebaviisakas. Mõned lahkusid keset etendust ja tulid tagasi. Vahel naeris terve saal, kuid vahel vaid üks naine, kõvasti.\nKokkuvõtteks oli äge etendus.\nLilian, Sandra, Maila, Maret 7.klass\nPostitaja: K@dri kell 22:32 Kommentaare ei ole:\n1.- 4. klassi 26.märtsi õppekäigu pildigalerii\nOsalesime Päästeameti projektis 1.-4.klassile "Lapsed komandos 2008"\nKülas Rakvere Linnakodaniku Majamuuseumis\nPostitaja: Tii@ kell 15:39 Kommentaare ei ole:\nHommikul kell 8.00 hakkasin kodust tulema, sest lund oli kole palju ja ma pidin endale aega varuma. Pidime poe juures kaua ootama, sest buss jõudis ka suure lume tõttu natuke hiljem, aga lõpuks hakkasime sõitma.\nRakverre jõudes läksime kohe tuletõrjedepoosse. Esimesena läksime õppeklassi, seal näitas üks tädi meile koduste tulekahjude tekkimise võimalusi. Siis läksime garaaži tuletõrjeautosid vaatama. Tuletõrjuja tutvustas meile tuletõrjeautot ja varustust. Pärast saime kingitused ka.\nEdasi sõitsime Linnakodaniku Majamuuseumi. Seal oli vanaaegne mööbel ja vanad nõud, isegi vana grammofon. Ülemisel korrusel ehk pööningul oli palju topiseid ning seinal oli tikitud lilledega vaip.\nMa sain ka mängida Arvo Pärdi klaverit. See ei olnudki nii häälest ära!\nOli tore päev! Tagasi Jänedale jõudsime natuke enne poolt kahte.\nHanna- Ingrid Nurm 3.klassist\nPostitaja: K@dri kell 08:41 Kommentaare ei ole:\n5. veebruaril tähistasime koolis vastlapäeva. Hommikul kogunesime saali, kus meid juba ootas Pärle Lehtse Noortekeskusest. Ta rääkis vastlapäeva kommetest meil ja mujal maailmas. Uus ja huvitav oli see, et pidime kõik oma „mustad” mõtted mustale paberile kirjutama ja need siis pärast tunde lõkkesse viskama. Vahetundidel tegime köievedu ja pannkoogijooksu. Lõunaks sõime hernesuppi ja vastlakukleid nagu ikka vastlapäeval kombeks. Peale tunde kogunesime kooli juurde, kus onu Jaak oli meile lõkke valmis seadnud. Soojendasime end lõkke ääres ja vaatasime, kuidas meie kõigi mustad mõtted ära põlesid. Sõime veel kringlit ja siis läksime staadionile jää peale liugu laskma. Sel aastal õiget vastlaliugu teha ei saanud, aga lõbus päev oli ikkagi.\nVastlapäeva meenutas 4. klass\nPostitaja: K@dri kell 10:25 Kommentaare ei ole:


Rahapesuskandaalide käes vaevlevatele põhjamaistele pankadele oleks kõige rängema mõjuga Ameerika ametivõimude suured trahvid ja jätmine kõrvale dollariülekannetest, kirjutab Kauppalehti.\nUSA seadused lubavad sanktsioone, kui tekib inimõiguste rikkumise kahtlus. Seda on USAs kasutatud ka rahapesu puhul. Põhjamaised pangad sõltuvad tugevalt dollariülekannetest, lisab leht.\nDanske Banki juba ähvardavad suured trahvid, samasse seisu võib sattuda ka Swedbank, kelle rahapesukahtlusest rääkis sel nädalal Rootsi riigitelevisioon SVT.\nTeisipäeval kirjutasid Rootsi rahvusringhäälingu SVT uurivad ajakirjanikud, et läbi Swedbanki kontode Balti riikides on kokku läbi liikunud 5,8 miljardit dollarit kahtlast raha. Sellest 26 miljonit on seotud Venemaa maksupettustega, mille avastas Sergei Magnitski, kes suri Venemaa vanglas.\nMagnitski surm äratas USAs tugeva reaktsiooni ja viis nn Magnitski seaduse vastuvõtmiseni, millega püütakse karistada Vene ametivõime, kes on osalised tema surmas.\nMagnitski juhtumiga seostatud Swedbanki paljastused ongi nüüd ka USAs tugeva reaktsiooni põhjustanud.\n„Ma olen šokeeritud, kuuldes, et paljud pangad on olnud osalised inimõigusevastaste kuritegude peitmisel,“ ütles demokraatide esindaja Kongressis Jim McGovern SVT-le. “Pangad peavad aru saama, et me ei sellistega äri ei aja.“\nUSA seadus lubab panna sanktsioone ja riiki sisenemise keelu nendele, keda nähakse mingit seost inimõiguste rikkumisega.\nVabariiklasest senaator Roger Wicker leiab, et seadusest on kasu olnud rahapesu tõkestamisel. Ta loodab, et Rootsi panka uuritakse põhjalikult. „See on väga murettekitav. Loodan, et sellele järgneb karistus.“\nSwedbanki juhi Birgitte Bonneseni sõnul pole pank veel USA ametivõimudega ühenduses olnud. Swedbanki aktsia on kaotanud juhtunu tõttu viiendiku oma väärtusest.


Lugeja küsib: Kui ma töötan osalise tööaega kas minu puhkus on lühem kui 28 kalendripäeva?\nVastab Tööinspektsiooni Ida inspektsiooni tööinspektor-jurist Ülle Kool: Puhkuse kestus ei olene sellest, kas töötaja töötab täis- või osalise tööajaga, puhkust antakse nii mitu kalendripäeva, kui seadus ja töötajaga sõlmitud tööleping ette näevad. Osaline tööaeg ei tähenda osalist puhkust, seda saab sama palju kui täistööajaga töötamise korral.\nTöölepingu seaduse § 55 järgi eeldatakse, et töötaja iga-aastane puhkus on 28 kalendripäeva (põhipuhkus), kui töötaja ja tööandja ei ole kokku leppinud pikemas põhipuhkuses või kui seadus ei sätesta teisiti. Seega vähemalt 28 kalendripäeva puhkust on iga kalendriaasta eest ette nähtud igale töötajale, olenemata sellest kas ta töötab täis- või osalise tööajaga.\nVaata lisaks ka Tööelu portaali teemalehte puhkuse ajakava ja kestuse kohta.


PM: Politsei uurib Poli?t?uki naise enesetappu\nÜlo Toomsalu • 13. september 2002 kell 6:15\nLahkamine peab tooma selguse, kas üleeile pooduna leitud Tallinna Keskturu eksjuhi Vadim Poli?t?uki elukaaslane Niina (53) tegi enesetapu.\nPolitsei teatel leidsid koerarihmaga Kakumäe asuva kindlusvilla kolmandale korrusele viiva laeluugi külge poodud naise kell 11.09 majja tööle läinud kaks ehitusmeest. Kui aga politsei ja kiirabi ehitajate telefonikõne peale ruttu Vana-Rannamõisa tee ääres kõrge raudtaraga piiratud villasse jõudsid, oli naine juba luugi küljest alla põrandale tõstetud.\n?Ehitusmeeste selline käitumine tekitab tahes-tahtmata kahtlust - miks nad ei võinud oodata, kuni politsei kohale jõuab,? ütles Tallinna Põhja politseiosakonna ülemkomissar Andre Hansar eile Postimehele.\nEhkki Hansari sõnul võib see kahtlust tekitanud seik lõpuks osutuda eimillekski, on politsei ülesanne silmas pidada ning kontrollida kõiki asjaolusid isegi siis, kui inimene on endalt vabatahtlikult elu võtnud.\nEnt seda, kas Poli?t?uki naine ja tema poja Andrei (30) ema Niina poos end ise laeluugi külge või aitas sellele keegi kaasa, peavad selgitama kohtumeditsiinilised ekspertiisid. Muu hulgas vaadatakse, kas naise kehal on võitluse jälgi, kaelal kägistamistunnuseid või muid vabatahtlikku surma välistavaid märke.\nHuvipakkuv asjaolu Poli?t?uki naise surma juures on aga see, et just Niina oli valgeks võõbatud massiivsete kiviväravate tagant avaneva suure krundi ja sama värvi häärberi seaduslik omanik. Seetõttu oleks Niina olnud ainus seaduslik allikas maksupolitseile, kellelt küsida, kust omanik sai kindlusvilla ehitamiseks raha.


Vähktõbi on inimeste surmavam ja ohtlikum. Mida varem haigus tuvastatakse, seda kiiremini saavad arstid oma arengut peatada, mis aitab elusid palju aastaid päästa. Siin on vereanalüüs rinnavähki või mujal. Teised diagnoosimeetmed aitavad tuvastada vähi levikut kogu organismis.\nRinnanäärmevähi on kõige haavatavam koht naistel. Rinnavähi välimus on enim arstlik ravi. Saidi zheleza.com räägib vähktõve varase avastamise vajadusest, mis on võimalik kasvaja markerite vereanalüüside abil. Haigus võib veel ilmneda, aga muutused vere koostises on juba märgatavad. See aitab otsida arstiabi õigeaegselt.\nTeised diagnostilised meetmed näitavad vähi asukohta, kasvaja suurust jne. Kõik need meetmed on vajalikud surmava haiguse likvideerimiseks, mis muutub üha vähem ravitavaks, kui naine naaseb arsti juurde ja püüab oma paranemist.\nVähi arengut mõjutavad kolm peamist tegurit:\nKuid vähktõve ravimisel ei ole need põhjused, mis muutuksid tähtsaks, kuid haiguse arenguetapp. Milliseid vereanalüüse tehakse selle haiguse ja selle kohta, mida nad näitavad, kaaluge järgmist.\nEsimene vereanalüüs on levinud. See võetakse sõrmust hommikul tühja kõhuga. See aitab luua kolm põhinäitajat:\nLeukotsüütide arv. Esimene haiguse välimus vastab leukotsüütidele. Nad hakkavad kiiresti jagunema, mida saab avastada noorte leukotsüütide arvuga veres. Mida rohkem leukotsüüte kehas, seda kõrgem on haiguse määr selles. Need ei puuduta konkreetselt vähki ja ütlevad ainult, et keha on haige. Juba teised diagnostilised meetmed näitavad asukohta ja haigust ennast.\nESR tasand. Tavaliselt suureneb see näitaja ka nakkuslike või põletikuliste haiguste ilmnemisega. Samuti suureneb see oluliselt vähiga. Teisi haigusi saab vähistest lihtsalt eristada. Kui annate pillid põletiku ja bakterite / viiruste vastu, mille järel ESRi tase väheneb, siis räägime teistest haigustest. Kui see meede ei aita süsinikdioksiidi vähendamisel, siis räägime vähist.\nHemoglobiini tase See väheneb vähktõvega, mida täheldatakse ainult haiguse hilises staadiumis. Selle põhjuseks on järgmised tegurid:\nVähk mõjutab luuüdi struktuuri. Seepärast mõjutab tema töö rikkumine punaste vereliblede arvu, mis on vähenenud.\nVähk tarbib suures koguses nääre oma arenguks ja eluks. Seda elementi saab punaste vererakkudest (seepärast nad surevad kiiresti ja muutuvad väiksemaks). Samuti on see indikaator märgitud vere värvile.\nAneemia areng sisemise verejooksu ja kasvaja trauma tingimusel.\nSoole- või maovähi esinemine.\nHemoglobiinisisalduse näitajad on ohtlikud, kui patsient viib normaalse elu, naistel ei ole verejooksu ega rasket menstruatsiooni.\nTäielik vereanalüüs ei näita verevähki, kuid see võib seda näidata. Sellepärast ei peaks teid karta selle toimivusest. Leukotsüütide, ESR-de ja hemoglobiinisisalduse muutused võivad tuleneda teistest haigustest ja isegi rasedusest. Palju sõltub sellest, kui hästi verd võeti ja kui oskuslikult tulemusi dešifreeritakse.\nTäielik vereanalüüs aitab, kuid ei näita täpselt vähi esinemist organismis. See võtab arvesse patsiendi üldist seisundit. Kui ta on aktiivne, hästi sööb, ei ole sõltuvuses halbadest harjumustest, ei kannata tõsistest haigustest, siis võime rääkida healoomulistest kasvajatest. Kuid teised katsed võivad seda juba kindlaks teha.\nUsaldusväärsem viis rinnavähi või mõne teise organi äratundmiseks on biokeemiline vereanalüüs. See võimaldab teil tuvastada tuumori markerid (markerid, mis vabanevad verre vähi ajal) - need on valgusstruktuurid, mis vabanevad tuumorirakkudest veresse.\nKasvaja markerite arv ja tase võimaldab teil määrata kasvaja esinemissageduse. Seetõttu analüüsitakse seda mitmel korral. See on tingitud asjaolust, et rakud surevad pidevalt ja ajakohastatakse. Selleks, et mõista, kuidas haigus areneb ja millises staadiumis see on, on biokeemiline vereanalüüs teatud aja jooksul mitu korda läbi viia. Muutuste dünaamika määrab vähi arengu olemuse.\nSee analüüs aitab samuti kindlaks teha:\nVähi asukoht. Kasvaja markeritel on erinev struktuur, mis sõltub kasvaja positsioonist, mis neid toodab.\nLava ja ennustus. Kasvaja markerite arv erinevates haigusseisundites on erinev. Seda dünaamikat võib täheldada korduvate vereanalüüsidega. Samuti on võimalik teha prognoos selle kohta, kui kiiresti haigus areneb.\nOrganismi vastus vähktõve arengu adekvaatsusele selles.\nKui biokeemiline analüüs näitab suurt hulka tuumori markereid, võib see viidata põletikulise protsessi olemasolule organismis, mitte vähktõve kiirele arengule.\nTuleb meeles pidada, et terve keha võib täheldada kasvaja markereid. Seetõttu ei tohiks nende välimus vere biokeemilises analüüsis olla väga ärritunud. Muud diagnoosimeetmed, nagu ultraheli või biopsia, peaksid kinnitama diagnoosi.\nPSA. Vanusega hakkab ensüümi tootma eesnäärme suurenenud kogus. Enne seda ütleb tema üle 30-aastane väide vähki.\nCA 125. Selle ensüümi kõrge tootlikkus näitab emakavälist endormiat või munasarjavähki. Lisaks on ette nähtud ultraheli ja tupe uuring.\nCA 15-3. Selle indikaatori olemasolu näitab selgelt rinnavähki.\nCA 19-9. Võib näidata (kuid kahemõtteliselt) seedetrakti vähki.\nREA See antigeen näitab käärsoole, rinna, emakakaela, kopsu, eesnäärme, maksa, kõhunäärme, põie vähki. Seda võib täheldada ka tsirroosiga inimestel ja suitsetajatel.\nAFP. Onomarker, mis näitab maksavähki.\nVereanalüüs võib viidata teatud organi vähi tekkimisele, kuid see ei saa olla ühemõtteline. Tuumor võib esineda ükskõik millises elundis. Sellisel juhul võib biokeemiline analüüs varieeruda ka alkoholisõltuvuse või suitsetamise korral. Seetõttu on lisaks sellele analüüsile vaja läbi viia ka muid diagnostilisi protseduure, näiteks MRI.\nKõige kallim, kuid kindlasti vähki iseloomulik protseduur on kalaanalüüs. Ta märgib kõige väiksemaid muutusi vähis. Selle eesmärk on tuvastada ebanormaalseid HER2 geene vähktõvedel. Selle tulemused on järgmised:\nHER2 +. Selle indikaatori olemasolu näitab vähi ebasoodsat arengut. Selle raviks kasutatakse kulukaid ravimeid, kuid seda võib varjutada patsiendi materiaalne võimetus või individuaalne sallimatus.\nHER2-. See näitaja viitab vähktõve aeglasele arengule, mis ei vaja sellist ravi nagu HER2 + puhul. Prognoosid võivad olla soodne.\nKalaanalüüsi kasutatakse harva, kuna paljud arstid on selle kõrge hinna ja ligipääsmatu. Vahel on piisavalt immunohistokeemilist analüüsi. Kuid kui see analüüs on küsitav, on kalaanalüüs kõige tõhusam.\nTuleb mõista, et ainult üht vereanalüüsi ei diagnoosita vähktõbe. Kahtluste selgitamiseks või ümberlükkamiseks on vaja palju menetlusi. Sellisel juhul sõltub prognoos selle arsti kvalifikatsioonist, kes kõigepealt selgitab rinnavähi esinemist ja seejärel määrab ravi.\nLisaks sellele sõltub ettenähtud ravimit sellest, millised testi tulemused saadi. Kulukad analüüsid võimaldavad õige ravi kindlaksmääramist. See mõjutab ka kasvaja asukohta ja selle arengutaset. Kõik läbiviidud protseduurid peaksid aitama mitte ainult tuvastada vähktõbe, vaid ka ravimeetodite kindlaksmääramisel, et kui neid ei ravita, kuid vähemalt pikendab patsiendi eluiga.\nEmaka fibroidid on healoomuline kasvaja, mis areneb emakas, selle lihaskihis või selle kapslite taga. Kui tuvastatakse fibroidid, ei ole suurem kui viisteist millimeetrit suurune, teeb arst "väikeste emaka fibroidide" diagnoosi.


MKM: halvimal juhul tuleb taastuvelektri toetusi tagasi küsima hakata | Tuuleenergia\nMKM: halvimal juhul tuleb taastuvelektri toetusi tagasi küsima hakata\nEesti uudised - etea aprill 19, 2012\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) hinnangul ei saa praegu kehtivat taastuvenergia toetuste mudelit Euroopa Liidu riigiabi reeglite tõttu järgmisel aastal täielikult avaneva elektrituru tingimustes enam rakendada ning kõige negatiivsema stsenaariumi järgi võib tekkida kohustus liigsete toetussummade tagasinõudmiseks toetuse saajatelt.\nToetused maksab Eestis taastuvelektri tootjatele välja riigile kuuluv Elering, kes kogub toetussummad kokku elektri tarbijatelt.\nTuleval aastal tuleb toetusskeemile saada Euroopa Komisjonilt riigiabi luba. Majandusministeeriumi ja ka rahandusministeeriumi hinnangul pole praegu kehtivale toetusskeemile võimalik luba saada, kuna toetused on liiga suured ja need pole seotud elektri turuhinnaga.\nKonkurentsiameti hinnangu kohaselt tagavad toetused kohati taastuvenergia tootmisse tehtud investeeringutele 30-protsendilise tulukuse olukorras, kus Euroopa Liidu keskmine tulukus on 6–10 protsenti ning investeeringuid tehakse ka viieprotsendilise tulukuse juures.\nMajandusministeerium hindab, et valitsusele saadetud taastuvenergia toetuskeemi muutmise eelnõu rakendamisel on võimalik saada Euroopa Komisjoni heakskiit. Komisjoni suunise järgi võivad toetused olla nii suured, et need katavad tootmiskulude ja turuhinna vahe. Majandusministeerium ongi uues toetusskeemis sidunud toetuse suuruse elektri turuhinnaga.\nProbleemide vältimiseks soovib majandusministeerium uut toetusskeemi rakendada nii tulevikus tehtavatele kui varasematele investeeringutele, kuigi praegu tegutsevad taastuvenergiatootjad on seisukohal, et uut skeemi tuleks rakendada üksnes uutele investeeringutele.\nEuroopa Komisjoni suunised lubavad tegevustoetuste kõrval anda taastuvenergiatootjatele ka investeeringutoetust, kuid tegevustoetustel on ministeeriumi hinnangul mitmeid eeliseid.\nSuurimaks eeliseks on majandusministeeriumi selgitusel asjaolu, et tegevustoetuse olemasolu pakub investorile kindlat rahavoogu. Teiseks ei ole riigil kohustust tasuda toetust ühes järgus, võimaldades kasutada süsinikdioksiidi kvoodi müügist saadud vahendeid muude energiasäästumeetmete kasutuselevõtmiseks.\nLisaks seob uus skeem toetuse elektri turuhinnaga ehk hinna suurenedes väheneb reaalselt väljamakstava toetuse suurus, mis omakorda vähendab survet elektri lõpptarbija hinnale. Eelnõus kajastatud tegevustoetuse skeemi kohaselt kujuneb taastuvenergiatasu suuruseks elektrienergia lõpphinnast vaid marginaalne osa, hindab majandusministeerium.\nValitsus arutas taastuvenergiatasude muudatust eelmise neljapäeva kabinetiistungil hiliste õhtutundideni, kuid otsust eelnõu osas ei teinud ja jätkab arutelu edaspidi.\nSeni on taastuvenergiast ja tõhusa koostootmise režiimil toodetud elektri eest tootjatele toetusi makstud 233 miljonit eurot.


Vastsed aukodanikud näevad Tartu keskpunktina ülikooli - Tartu Postimees\n24. jaanuar 2020, 8:05\nUNNUSTUS VÄÄRIKAIMAILE. Linnavolikogu kinnitas Tartu aukodanikeks (ülal joonistusel vasakult) Marju Lauristini, Mihkel Zilmeri ja Paul Varuli. FOTO: Artur Kuus\nTartu linnavolikogu eilse istungi kolmas päevakorrapunkt oli hääletus Tartu uute aukodanike ja Tartu Tähe teenetemärgi kandidaatide üle. 37 poolt- ja nelja vastuhäälega said aukodaniku tiitli sotsiaalteadlane ja poliitik Marju Lauristin, meditsiinibiokeemik Mihkel Zilmer ning õigusteadlane Paul Varul. Tartu Tähe pälvisid galerist Tiia Karelson, intensiivravi kliiniku ülemõde Meeli Solnik ja lastekirurg Karin Varik.\nKõigi kolme uue aukodaniku elus on tähtsat rolli mänginud Tartu ülikool ning samavõrra kui ülikool neid, on nemad oma tegemistega mõjutanud ülikooli.\nVandeadvokaat Paul Varul on õigusteadlane, kellel on suured teened Eesti õigussüsteemi rajamisel. Ta on olnud mitu korda justiitsminister, Tartu ülikooli tsiviilõiguse korraline professor aastatel 1992–2015 ning paljude erialaste nõukogude ja komisjonide esimees või liige Eestis ja Euroopas.\nVarulile tuli aukodanikuks valimine ootamatult. «See on selline meeldiv ootamatus ja muidugi on suur au olla Tartu aukodanik,» ütles Varul, kellele Tartu tähendab ennekõike Tartu ülikooli. «Olen Tartuga seotud olnud oma elu viimased poolsada aastat, tulin siia ülikooli õppima ja hiljem töötasin veel 40 aastat õppejõuna,» sõnas ta.\nÜlikool tõi Tartusse ka Tartu ülikooli meditsiinilise biokeemia professori Mihkel Zilmeri, kes on oma pikaaegse teadus- ja õppetöö ning teaduse rahvavalgustusliku populariseerimisega andnud suure panuse Tartu ja kogu Eesti elu paremaks muutmisele ning rahva tervise edendamisele. Ta on paljude meditsiinilise biokeemia ja tervisliku toitumise õpikute ning raamatute autor.\nMihkel Zilmer võttis Tartu ja Tartu ülikooli tähenduse kokku aastaid tagasi kirjutatud oma lauluga «Armsas Tartus vana ülikool».\nZilmer sõnas, et aukodanikuks nimetamine on meeldiv üllatus. Ta võttis Tartu ja Tartu ülikooli tähenduse kokku legendaarsele tudengiansamblile Rajacas tema enda kirjutatud laulu pealkirjaga «Armsas Tartus vana ülikool». Zilmer sõnas, et kui 18-aastaselt Tartusse ülikooli tulnud noormees kirjutab neli aastat hiljem sellised sõnad, näitab see mida ülikoolilinn talle tähendab. «Just need kaks esimest sõna,» juhtis Zilmer tähelepanu.\nMarju Lauristini kandidatuuri esitanud kümme eraisikut ja organisatsiooni rõhutasid, et ta oli üks ülikooli iseseisva ajakirjandusosakonna loojatest, sellele oma näo andjatest, koolkonna loojatest ja töötab siiani Tartu ülikooli ühiskonnateaduste instituudis sotsiaalse kommunikatsiooni professorina. Oma pikaajalises akadeemilises uurimistöös on Lauristin tegelenud enam-vähem kõigi ajakirjanduse ja kommunikatsiooniga seotud teemadega; õpetlase, õpetaja ja poliitiku Marju Lauristini suurimad teened on seotud Eesti iseseisvuse taastamise, Eesti ajakirjanduse tänase näo kujundamise ja Tartu vaimu edasi kandmisega, on nenditud esitajate põhjenduses.\nTiia Karelson FOTO: Kristjan Teedema\nPildil lastekirurg dr. Karin Varik. FOTO: Sille Annuk\nMeeli Solnik FOTO: Eral\nTartu Tähe teenetemärgi pälvinud Tiia Karelson on kunstiettevõtja ja kunsti propageerija, kelle rajatud E-kunstisalong on tegutsenud üle kahekümne aasta. Karelsoni tegevus uute loojate toetamisel, näituste ja oksjonite korraldamisel ning kunstnike ja kunstist huvituvate inimeste kokkuviimisel on märkimisväärselt rikastanud Tartu ja kogu Eesti kunstimaailma.\nMeeli Solnik on andnud suure panuse Tartu erakorralise meditsiini, anesteesia ja intensiivravi õendustöö ülesehitamisse. Ta alustas tööd õena Maarjamõisa haiglas 1972. aastal, 2005. aastast siiani on ta ülikooli kliinikumi anestesioloogia ja intensiivravi kliiniku ülemõde. Tema juhtimisel on õendustöös tehtud hüpe.\nTartu ülikooli kliinikumi lastekirurgia osakonna vanemarst-õppejõud Karin Varik on alates ülikooli õppima asumisest 1969. aastal seotud Tartu linna tervishoiusüsteemiga. Tal on suured teened lastekirurgia, eriti vastsündinute kirurgia arendamises. Karin Varik on Tartu ülikooli kliinikumi lastefondi asutajaliige.\nTartu aukodaniku nimetus on auavaldus Tartu linnale elutööna osutatud väljapaistvate teenete eest. Tartu Täht antakse Tartu linnale osutatud eriliste teenete eest. Aukodaniku nimetused koos sellega kaasneva Tartu Suurtähega ja Tartu Tähed antakse üle 22. veebruaril Eesti Vabariigi 102. aastapäeva aktusel.


Seminar: Põgenike ümberasustamise hetkeolukord, väljakutsed ja tulevikuplaanid\nNeljapäeval, 9. märtsil toimub Tallinna Ülikoolis Euroopa Rändevõrgustiku (ERV) Eesti kontaktpunkti, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) Põhja-Euroopa esinduse ja Rahvusvahelise...\n2016. aasta oli TLÜ Sümfooniaorkestrile edukas 13.02.2017\nMöödunud aasta oli Tallinna Ülikooli Sümfooniaorkestrile eriti põnev ja tegus, tuues endaga nii suuri kui väiksemaid ettevõtmisi. Kokku esines orkester 20 korral, olles sellega Eesti...\n1 Minuti Loeng - Kuidas turism rahu tagab? (Mart Reimann) 13.02.2017\nTurism on üks parimaid purustatud majanduse taastajaid, sest seda on võimalik ergutada ilma igasuguste investeeringuteta st näidata turistele seda, mis sõda on teinud, leiab loodus- ja...\nF2F: Mis võimalused avab Adapter kinnisvara- ja ehitusettevõtjatele?\nEesti Päev 01\nTähtaeg: Kandideerimine Erasmus+ programmi (vahetusõpingud Euroopas 2017/2018õa)\nTallinna Ülikooli ja Tartu Ülikooli sümfooniaorkestrite kontsert Narvas\nPagulaste ümberasustamise teemaline seminar 16\nSeminar: "Miks Eesti vajab Hiina asjatundjaid?" 24\nESAK10 - Eesti Sotsiaalteaduste X Aastakonverents: “Eesti 100 - teel avatusele?”


Krimmi ei ole unustatud - Eesti Päevaleht\nArvamus 18. märts 2016\nKrimmi ei ole unustatud\nMöödub kaks aastat Krimmi annekteerimisest.\nOn möödunud kaks aastat ajast, kuiVenemaa annekteeris ebaseaduslikult Krimmi. Inimõiguste olukord on Krimmis alates annekteerimisest üha halvenenud. Krimmi elanikke sunnitakse võtma endale Venemaa kodakondsust. On hulganisti teateid etniliste ukrainlaste ja tatarlaste kogukonda kuuluvate inimeste piinamisest ja väärkohtlemisest. Ukraina keel on tõsise surve all ja meediavabadust piiratakse. Kõigi Ukraina telekanalite töö on sisuliselt lõpetatud. Üks ilmekamaid Krimmi sõnavabaduse vastaste rünnakute näiteid on Krimmi filmitegija Oleg Sentsovi ja aktivisti Oleksandr Koltšenko ebaseaduslik kinnipidamine Venemaal.


2022 16 Mai - 17 juuli\nLIFE IP CleanEST ja Keskkonnaamet koostöös Keskkonnaministeeriumiga kutsuvad kõiki osalema fotokonkursil „Kas olete hoitud, Virumaa veed?“. Fotokonkurss haakub gümnaasiumi ainekavaga ja sellega soovitakse noori panna märkama ja mõtlema veekeskkonda mõjutavatele tegevustele ning võimalikele leevendusmeetmetele.\nFotode vastuvõtt kestab kuni 17. juulini 2022. Konkursile laekunud tööd avaldatakse veebigaleriis ning parimad tööd ja auhinnavõitjad kuulutatakse välja hiljemalt 25.07.2022.\nSaada foto aadressile foto@keskkonnaamet.ee hiljemalt 17. juuliks 2022.\nKonkursi parimad osalejad saavad priipääsme 2.-3. augustil 2022 toimuvasse keskkonnafoto laagrisse. Eriauhinnana annab AHHAA teaduskeskus välja kolm perepääset oma lemmikutele.


Seebiooper Pariisi moodi: Barcelona ja PSG alustasid oodatud kõnelusi - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n13. AUGUST 2019, 21:33 PRANTSUSMAA\nBarcelona delegatsioon eesotsas jalgpallidirektor Eric Abidaliga lendas teisipäeval Pariisi, et alustada PSG-ga läbirääkimisi Neymari võimaliku ülemineku osas.\nKumbki klubi ei ole kõneluste algust ametlikult kinnitatud, kuid lugematu arv välismaiseid portaale raporteerib kohtumise toimumist. Kõige levinuma versiooni kohaselt avas Barcelona läbirääkimised pakkumisega 100 miljonit pluss kaks mängijat (Philippe Coutinho ja Ivan Rakitic), mõningatel andmetel ei ole Rakitici-kaarti aga veel lauale käidud.\nAgaramad leheneegrid said Abidali ka mikrofoni ette, kuid Barcelona esindaja ei olnud jututujus ja sündis tükike komöödiakulda. "Kas tulite siia Neymari pärast?" tundsid reporterid huvi. Abidal vastas: "Ei, siin pole midagi rääkida." "Te olete Pariisis," ei jätnud reporterid jonni. Abidal vastas: "Aitäh. Teie olete ka siin."\nSamal ajal on Coutinhot valmis palkama Müncheni Bayern ja Barcelonaga olla juba kokkuleppele jõutud, kuid võimalik diil jääb nüüd riiulile oma järge ootama. Neymari kavatseb aga lähipäevil kosida ka Real Madrid, kes valmistavat omakorda ette 100+ miljoni euro suurust pakkumist.


Müüa maja, 3 magamistuba, Kesakanni tee 73, Ihaste, Tartu linn, Tartu, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 3 magamistuba - Kesakanni tee 73, Veibri küla, Ihaste, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nPrivaatse tagahooviga, avar ja valgusküllane maja\nKinnistu, kivimaja, kogupind 197,2 m²\nLisainfo: panipaik, seinakapp, terrass, elekter, garderoob, mööbli võimalus, pakettaknad, parkett, garaaž, parkimine tasuta, keramsiit\nÜmbrus: mets lähedal, ümbruses eramud, äärelinnas, naabrid kõrval\nKesakanni tee 73 asub Ihaste arenevas ja hinnatud piirkonnas. Kinnistu paikneb tänava minimaalse liiklusega osas ning maja taga kasvab mets, tagades suurele tagahoovile privaatsuse. Kuigi vaid 10 minutilise autosõidu kaugusel kesklinnast, on siin turvaline keskkond lastele mängimiseks, keset linnulaulu ning rohelust. Läheduses Ihaste Konsum ja vastrajatud kergliiklusteed, mis ühendavad Ihaste Tartu kesklinnaga.\nSuurepärase planeeringuga, modernne ja valgusküllane maja on lõplikult valminud 2015. aastal. Avara planeeringu ja suurte panoraamakendega esimesel korrusel on esik ning suur avatud köök-söögitoa ja elutoa osa. Lisaks asuvad alumisel korrusel saunakompleks koos majapidamisnurgaga ning wc. Maja taga asub suur ja päikeseküllane terrass, kuhu pääseb otse nii elutoast kui saunast. Teisel korrusel on trepihall, suur magamistuba koos eraldi garderoobiga ning kaks väiksemat magamistuba. Lisaks asub ülemisel korrusel valgusküllane, aknaga vannituba.\nGaraaž, koos selle kõrval asuva panipaigaga pakuvad piisavalt ruumi spordi- ja aiavarustuse ladustamiseks.\nEraldi sissepääsuga tehnoruumis asuvad kütte-, ventilatsiooni- ja veeseadmed koos mõõdikutega. Maja kütab gaasikatel, esimesel korrusel põrandaküte ja teisel radiaatorküte. Kogu majas soojustagastusega sundventilatsioon. Majja on paigaldatud tsentraalne tulekahju- ja valvesüsteem - valvab G4S.\nTegemist on kivimajaga - seinad on laotud Fibo plokist, soojustuseks 200 mm EPS. Kasutusluba ja energiamärgis on olemas.\nKõik pakkumised on teretulnud. Maja on vaba koheseks sissekolimiseks.\n~ 2.6 km Lohkva Lasteaed\n~ 3.6 km Lasteaed Puhhi\n~ 3.7 km Tartu Lasteaed Poku\n~ 3.8 km Tartu Lasteaed Krõll\n~ 3.9 km Tartu Descartes'i Kool\n~ 4 km Tartu Hansa Kool\n~ 4 km Tartu Forseliuse Kool\n~ 4.5 km Tartu Karlova Kool\nLähim peatus ~ 450 m Kasteheina 14 17 25 26\n259 000 € 1 313 €/m2\nEike Otto .\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja, 3 magamistuba - Kesakanni tee 73, Veibri küla, Ihaste, Tartu linn, Tartu, Tartumaa Vastust ootama jäädes\nHobunurme tee 13\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3110373 Kommentaar:


Slim Defense: Hagfish-Inspireeritud Sulu Võib Kaitsta Mereväe Sõjalaevu - 2019 | Tech\nAvaldatud: Tech • Vaatamisi: 23717\nMereväe teadlased töötavad välja karmide, laiendatavate limaskesta sünteetilise versiooni, mida röövloomad välja saata.\nU.S. mereväe uus kangelane võib olla rumal haiglas armor.\nAmeerika Ühendriikide mereväe teadlaste ja inseneride meeskond kasutab loodusmaailmas inspiratsiooni uue kaitsemeetme väljatöötamiseks. Uurijad kasutavad altpoolt elavatest hagfishest lest, et luua uus sünteetiline materjal, mis võiks toimida kui veel üks kaitsekiht sõjalaevadel.\nVaikne hagfish, tuntud ka kui liblikõrsed, eraldavad nende kaitsvainete, et takistada kiskjate jälgi. Vastavalt Josh Kogot, mereväe biokeemikule, on lima omadused võrreldavad Kevlari, sünteetilise kiu, mida kasutatakse kaitsevarustuses nagu võitluskinnituskinnitused ja kuulikindlad vestid, omadusi. [Biomimicry: 7 loodusliku tehnoloogia inspiratsiooni]\n"Sünteetilist hagfish lima võib kasutada ballistiliste kaitsemeetmete, tulekahju, saastumisvastase kaitse, sukeldujate kaitseks või shokkpihustiga," sõnas Kogot mereväe väljakutses. "Võimalused on lõputud. Meie eesmärgiks on toota ainet, mis võiks toimida kui mittesurmav ja mittekineetiline kaitse, et kaitsta sõdurit."\nKaks valgul põhinevat komponenti - niit ja mutsiin (lima valk) moodustavad hagfish'i lima. Niit on nagu spiraal, mis on kiiresti kokkutõmbumisel veega, samal ajal kui mutsiin seostub veega, piirates voolu, ütles mereväe materjalide insener Ryan Kincer. Kui niit ja mutsiin vesi interakteeruvad, luuakse kolmemõõtmeline lima võrgustik ja selle 3D ulumine võib ulatuda kuni 10 000 korda esialgsest mahust, ütles Kiners.\nMereväe uusim näide biomimeetikast - looduse ideede kasutamine inimprobleemide lahendamiseks - meeskond taasloodis lima iseloomulikud alfa- ja gammavalgud. Järgnevalt keskenduvad teadlased selle sünteetilise õhuke ja massi rafineerimisele.\n"Teadlased on nimetanud hagfish lima üks kõige ainulaadne biomaterjalid tuntud," Kincer ütles. "Selleks, et USA merevägi saaksid selle käes või samalaadseid tegureid, oleks kasulik."\nMälu On Seotud Ajurakkude Napimisega


Seisame oma kooli eest! | Haridus- ja Kultuuriselts Läte\nSeisame oma kooli eest!\nWaldorfkool Läte on erakool, sest Eesti Vabariigis on kolm koolipidaja omandivormi: eraomand, munitsipaalomand ja riigiomand. Vastavalt siis erakool, munitsipaalkool ja riigikool.\nHTM on välja käinud seaduseeelnõuga, millega tahetakse ära võtta erakoolide õpilastelt võrdsus munitsipaal- ja riigikoolidega. HTMi eelnõu diskrimineerib erakoolis õppivad lapsi ja nende vanemaid.\nPetisioonile, mis asub lehel http://petitsioon.ee/riik-peab-suhtuma-laste-haridusse-vordselt ootame kõigi meie lapsevanemate ja toetajate allkirju. See, kuidas HTM eelnõud ajanud kiirustades, sihtrühma ignoreerides ja nüüd siis ka sidistanud ja mõistetega hämanud, vajab vastust. Iga laps ja iga lapsevanem on tähtis ja meist ei või lihtsalt niisama üle sõita!\nErakoolide esindajad on mitu kuud püüdnud HTMiga läbi rääkida, kuid see ei ole andnud tulemust. HTMil on ainult üks lahendus, ühtegi alternatiivi ei kaaluta ja meid, keda see seadus otseselt puudutab, kuulda ei võeta.\nErakoole sidistatakse, et erakoolide tegevustoetus sööb ära õpetajate palgatõusu - see on ilmselge vale. Õpetajate palgatõus, mis on osa haridustoetusest, on hoopis teine eelarve rida, kui tegevusoetus. Lisaks on erakoolide õpilasi 5% kogu Eesti õpilaskonnast ja see on eksitav ning demagoogiline võte, et see väike osa võtab ära enamuse ressursist.\nHTM retoorika, et erakoolidele makstakse kõik kinni ja siis nad saavad veel õppemaksu võtta - on samuti täiesti vale. Erakoolide lapsevanemad peavad üleval koolimaja ja kooli tugiteenuseid oma vahenditest, jättes selle summa KOVi ja riigi eelarvesse. Teiste sõnadega lastevanemate õppemaks on see osa, mis KOV või keskvalitsus lisaks haridustoetusele ja tegevustoetusele, kooli panustab. Maksumaksjale on erakool täna odavam, kui munitsipaal-või riigikool, sest erakoolide lapsevanemad annavad oma raha haridusse juurde. Meie lapsevanemad osalevad solidaarselt, läbi oma maksude, kõikide Eesti koolide kulude katmises ja maksvad veel siis oma isiklikust eelarvest juurde. HTMI plaan näeb ette, et me panus veel suureneks, aga see on lisaks ebaõiglusele ka paljudele lapsevanematele üle jõu, me lihtsalt ei suuda rohkem maksta.\nSee, et erakoolides õpivad enamasti varakate inimeste lapsed ning las need varakad maksavad oma lapse hariduse ise kinni, on arvatavasti kogu selle HTMi demagoogia juures kõige valusam. Tegelikult on suur osa erakoole just väikesed koolid, mida peavad MTÜd (haridussilm.ee statistika järgi on erakoole Eestis 56 ja nendest 40 on mittetulundusühingud). Õppemaks algab 45 eurot kuus. Lätte õppemaks on 80 eurot kuus. Meie kooli vanemad on väga erineva majandusliku taustaga ning nad on teinud oma eelarves valikuid, et lapsed saaks Lättes õppida.\nSee on meie teha, millises riigis me tahame elada, see on meie teha, et meie häält võetakse kuulda ja kui selleks on vaja koguda allkirju või marssida Toompeale, siis seda me ka teeme. Lisaks on erakoolide lapsevanemad ette valmistamas alternatiiveelnõud ning eelnõu seletuskirja, ehk siis me teeme HTMi tööd, aga me oleme selleks valmis, sest me tahame, et meie koolid jääks püsima.\nVII klassis õppiva Rain-Arti ema


P, 25. November 2018 - L, 25. Jaanuar 2020\nE, 9. Detsember 2019 - T, 28. Jaanuar 2020\nE, 6. Jaanuar 2020 - L, 22. Veebruar 2020\n15. Nukitsa konkur...\nT, 4. Veebruar 2020\n2018. aasta novembris toimus üle-Eestiline festival "Hakkame santima!"\nProjekti vedas eest Eesti Folkloorinõukogu koos Rahvakultuuri Keskusega ning see oli üks Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 sõlmsündmustest Eestis. Tutvustati sanditamiskombestikku, korraldati maskivalmistamise töötubasid, koguti lugusid ja fotosid sanditamisest. Festivali kulminatsiooniks oli üle-Eestiline mardijooksmine 9. novembril.\nVõrumaa Keskraamatukogu lasteosakond pakkus lasteaiarühmadele kultuuripärandiaasta puhul võimalust osaleda mardipäevakombeid tutvustavas programmis\nMeisterdasime lugemissaalis tapeedist mardimaske, moodustasime ühise mardipere ja läksime kojulaenutuse raamatukoguhoidjate juurde marti jooksma. Mardiema ja mardiisa raamatukoguhoidjate kehastuses arutlesid koos mardilastega (lasteaiarühmaga), mida ja miks on kombeks mardisanti joostes teha. Lasteaiaõpetajad lõid kaasa mardiloomade rollis. Novembrikuu esimese nädala jooksul käis mardikombeid õppimas ja marti jooksmas 7 lasterühma.\nKui soovite mõned pildist originaalsuuruses faili või kui soovite, et eemaldaksime mõne pildi albumist, kirjutage See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.


Kokku: 162| Näitan: 81 - 100\n3-3-1-53-12 Riigikohus 24.10.2012\nRahvusvaheline lapsendamise komisjoni tegevus on käsitatav avalik-õiguslikuna, sest see komisjon on moodustatud Sotsiaalministeeriumi juurde perekonnaseaduse alusel, mistõttu on tegemist haldusorganiga. Komisjoni tegevus ei ole käsitatav eraõiguslikus suhtes osalemisena, sest eraisikutel ei ole pädevust otsustada seda, kas teise isiku laps lapsendada välisriiki või mitte. Rahvusvahelise lapsendamise korral peab olema rahvusvahelise lapsendamise komisjoni luba (heakskiit) selleks, et maakohus saaks otsustada lapsendamise kasuks. Kui komisjon luba ei ole andnud, ei ole lapsendamise eeldus täidetud ja maakohus ei saa lapsendamise kasuks otsustada. Kuna selles olukorras ei kontrolli maakohus seda, kas komisjon tegevus oli õiguspärane või mitte, siis puudub vaidluse lahendamiseks teistsugune menetluskord kui halduskohtumenetlus. Seetõttu kuulub vaidluse lahendamine halduskohtu pädevusse.\nVt määruse p. 14.\nInimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni art 8 ei garanteeri õigust luua perekonda ega lapsendada. Õigus perekonnaelule eeldab perekonna olemasolu või vähemalt potentsiaalseid sidemeid, mida on võimalik arendada. Praegusel juhtumil ei nähtu, et lapsed ja lapsendamist soovivad isikud oleksid elanud koos ja nende vahel oleksid tekkinud emotsionaalsed, isiklikud, majanduslikud sidemed, mis lubaksid järeldada perekondlike sidemete olemasolu. Sellest tulenevalt ei riiva lapsendamist keeldumine lapsendamist soovivate isikute õigust perekonnaelule.\nHalduskohtusse saab pöörduda oma subjektiivsete avalike õiguste kaitseks. Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni art 8 ei garanteeri õigust luua perekonda ega lapsendada. Õigus perekonnaelule eeldab perekonna olemasolu või vähemalt potentsiaalseid sidemeid, mida on võimalik arendada. Praegusel juhtumil ei nähtu, et lapsed ja lapsendamist soovivad isikud oleksid elanud koos ja nende vahel oleksid tekkinud emotsionaalsed, isiklikud, majanduslikud sidemed, mis lubaksid järeldada perekondlike sidemete olemasolu. Sellest tulenevalt ei riiva lapsendamist keeldumine lapsendamist soovivate isikute õigust perekonnaelule. Nii Haagi kui lapse õiguste konventsioonid rõhutavad, et siseriiklikud menetlused peavad tagama lapse huvide kaitse. Ka rahvusvahelist lapsendamist reguleeriv siseriiklik õigus peab olema loodud lapse huvides. Konventsioonidest ei ole välja loetav, et siseriiklikud menetlused rahvusvaheliseks lapsendamiseks peaksid kaitsma ka lapsendamist soovivate isikute huve luua konkreetse lapse lapsendamisega endale perekond. Rahvusvahelist lapsendamist puudutavad perekonnaseaduse sätted ja rahvusvahelise lapsendamise komisjoni tegevust reguleerivad Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 75 ja Sotsiaalministri 18. juuni 2010. a määrus nr 41 tagavad laste huvide kaitse kasvada kindlas ja turvalises perekonnas. Nimetatud regulatsioonid ei kaitse lapsendamist soovivate isikute huve luua endale perekonda laste lapsendamise teel. Lapsendamisest huvitatud isikud ei saa halduskohtule esitatud kaebusega kaitsta lapsendamata lapse huve ja õigusi.\nFüüsiline isik võib nõuda mittevaralise kahju rahalist hüvitamist süüliselt väärikuse alandamise, tervise kahjustamise, vabaduse võtmise, kodu või eraelu puutumatuse või sõnumi saladuse rikkumise, au või hea nime teotamise korral. Mittevaraline kahju hüvitatakse proportsionaalselt õigusrikkumise raskusega ning arvestades süü vormi ja raskust. Seega on kohtul kaalutlusruum hüvitise suuruse üle otsustamisel. EIK praktika kohaselt saab pidada inimväärikust alandavaks isiku selliseid kannatusi, mis ületasid kinnipidamisega kaasnevate kannatuste vältimatu taseme. Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvesse võtta kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju ja ajavahemikku, mille jooksul isikut konkreetsetes tingimustes kinni peeti. EIK seisukohtadest saab lähtuda inimväärikuse alandamise mõiste sisustamisel ka RVastS § 9 lg 1 tähenduses (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-93-09, p 11). Õigusvastane täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamine võib olla inimväärikust alandav, kui sellega kaasnevad isikule täiendavad piirangud ja kannatused, mis ei ole otseselt vajalikud kinnipidamise režiimi järgimiseks. Kinnipeetavale on põhjustatud mittevaraline kahju, kuna talle on pikaajalise käeraudadega fikseerimisega tekitatud alusetult kannatusi. Peale selle pidi ta viibima 10 päeva kambris, millega rikuti vangla sisekorraeeskirja nõudeid.\nKahjunõue võib olla välistatud või avaliku võimu kandja vastutus piiratud, kui kahju tekitanud haldusakti või toimingu vaidlustamine oleks kahju ära hoidnud, kõrvaldanud või vähendanud ning kahju ärahoidmise, kõrvaldamise või vähendamise võimalikkus pidi olema kannatanu jaoks arusaadav ja haldusakti või toimingu vaidlustamata jätmiseks ei olnud mõjuvaid põhjusi (vt nt 21. aprilli 2010. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-14-10, p 12). Sellises olukorras, kus kinnipeetava ohjeldusmeetmena käeraudadega voodi külge fikseerimise kasutamine oli küll õiguspärane, kuid selle meetme pikaajaline oli põhjendamata, puudusid kinnipeetaval kahju ärahoidmiseks kohased õiguskaitsevahendid. Kuna kinnipeetav esitas vanglale kahjunõude eraldatud lukustatud kambris viibimise ajal, siis saab tema tegevust oma õiguste kaitsmisel lugeda piisavaks RVastS § 7 lg-st 1 tuleneva nõude täitmisel.\nVangS § 69 lg 1 näeb ette täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamise alused ja lg 2 loetleb täiendavad lubatud julgeolekuabinõud, millest üks on ohjeldusmeede. Ohjeldusmeetme kohaldamine otsustatakse kaalutlusõiguse alusel kooskõlas volituse piiride, kaalutlusõiguse eesmärgi ning õiguse üldpõhimõtetega, arvestades olulisi asjaolusid ning kaaludes põhjendatud huve (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-80-11, p 16). Ohjeldusmeetmena käeraudade kasutamisele peab eelnema nende kasutamise vajaduse hinnang. Kuna kinnipeetav käitus enne käeraudade kasutamist agressiivselt, ähvardades põlema panna temale väljastatud voodivarustuse ning lõhkuda kambri akna klaasi, siis tingis tema käitumine vajaduse vangla julgeoleku tagamiseks ohjeldusmeetme kohaldamiseks. Vangla vara lõhkumine ning tulekahju tekitamine on vangla julgeolekut ohustavad rikkumised. Ohjeldusmeetme kestev rakendamine eeldab selle kohaldamise aluste olemasolu süstemaatilist kontrollimist ja kaalumist, kas meetme rakendamist jätkata või mitte (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-80-11, p 16). Ohjeldusmeetme kasutamise akti kohaselt kinnipeetavat küll kontrolliti, kuid ohjeldusmeetme kohaldamise jätkamise põhjendati vaid sõnaga "rahutu", mis ei taga mitte ühelgi juhul kaalutlusõiguse õiguspärasuse kontrolli mis tahes menetlusstaadiumis. Kaalutlusõiguse teostamise jälgitavuse puudumine on viga, mis muudab võimatuks kohtuliku kontrolli ja käesoleval juhul tingib rakendatava meetme õigusvastasuse.\nKui vangla rakendab VangS § 69 lg-s 2 nimetatud täiendavaid julgeolekuabinõusid järjestikku, tuleb järgneva meetme kohaldamisel ära näidata kaalutlused, miks eelneva meetme kohaldamise asjaolude äralangemisel on vaja kohaldada uuesti täiendavaid julgeolekuabinõusid. Kohtupraktika kohaselt (vt määrus haldusasja nr 3-3-1-10-12 p 9) ei sätesta VangS § 69 lg 1 seda, et ka ohu tekkimise ennetamiseks on õigus kohaldada ohjeldusmeedet. Sama põhimõte kehtib ohjeldusmeetme kõrval ka kõigi teiste VangS § 69 lg-s 2 märgitud täiendavate julgeolekuabinõude kohta.\nKahjunõue võib olla välistatud või avaliku võimu kandja vastutus piiratud, kui kahju tekitanud haldusakti või toimingu vaidlustamine oleks kahju ära hoidnud, kõrvaldanud või vähendanud ning kahju ärahoidmise, kõrvaldamise või vähendamise võimalikkus pidi olema kannatanu jaoks arusaadav ja haldusakti või toimingu vaidlustamata jätmiseks ei olnud mõjuvaid põhjusi (vt nt 21. aprilli 2010. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-14-10, p 12). Sellises olukorras, kus kinnipeetava ohjeldusmeetmena käeraudadega voodi külge fikseerimise kasutamine oli küll õiguspärane, kuid selle meetme pikaajaline kohaldamine oli põhjendamata, puudusid kinnipeetaval kahju ärahoidmiseks kohased õiguskaitsevahendid. Kuna kinnipeetav esitas vanglale kahjunõude eraldatud lukustatud kambris viibimise ajal, siis saab tema tegevust oma õiguste kaitsmisel lugeda piisavaks RVastS § 7 lg-st 1 tuleneva nõude täitmisel.\nEIK praktika kohaselt saab pidada inimväärikust alandavaks isiku selliseid kannatusi, mis ületasid kinnipidamisega kaasnevate kannatuste vältimatu taseme. Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvesse võtta kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju ja ajavahemikku, mille jooksul isikut konkreetsetes tingimustes kinni peeti. EIK seisukohtadest saab lähtuda inimväärikuse alandamise mõiste sisustamisel ka RVastS § 9 lg 1 tähenduses (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-93-09, p 11). Õigusvastane täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamine võib olla inimväärikust alandav, kui sellega kaasnevad isikule täiendavad piirangud ja kannatused, mis ei ole otseselt vajalikud kinnipidamise režiimi järgimiseks. Kinnipeetavale on põhjustatud mittevaraline kahju, kuna talle on pikaajalise käeraudadega fikseerimisega tekitatud alusetult kannatusi. Peale selle pidi ta viibima 10 päeva kambris, millega rikuti vangla sisekorraeeskirja nõudeid.\nKohtute pädevuse piiritlemisel on lähtekohaks vaidlusaluse õigussuhte iseloom (vt nt määrus asjas nr 3-2-1-63-07, p 8). Kui avaliku võimu kandja rikkus võlaõigussuhtest tulenevat kohustust või tegutses muul viisil eraõiguslikus vormis, loetakse kahju tekitatuks eraõiguslikus suhtes. Kui teavet avaldab riik, kohalike omavalitsusüksus ja avalik-õiguslik juriidiline isik, eeldatakse, et see on avalik-õigusliku iseloomuga tegevus. Selle eelduse võib kummutada vaid avaldatava teabe ülekaalukas ja tihe seos eraõiguslikus vormis täidetavate ülesannetega. Vangistuse täideviimise ja vanglate korraldamise funktsioonide raames on kinnipeetava õigussuhe riigiga avalik-õiguslik. Erijuhtudel võib riigi õigussuhe kinnipeetavaga olla eraõiguslik, nt vangla poolt raviteenuse osutamisel või vangla kaupluse kaudu kaupade vahendamisel (RVastS § 1 lg 3 p 1; vt ka nt määrus asjas nr 3-3-4-1-11, p 9, otsus asjas nr 3-3-1-72-11, p 10). Kuigi avaliku võimu kandja poolt tekitatud kahju hüvitamisel võidakse täiendavalt kohaldada eraõiguse, sh võlaõigusseaduse sätteid, ei muuda see kahju eraõiguslikus suhtes tekitatud kahjuks.\nFüüsiline isik võib nõuda mittevaralise kahju rahalist hüvitamist muu hulgas eraelu puutumatuse rikkumise ja au või hea nime teotamise korral. Au ja hea nime kaitse hõlmab selle sätte tähenduses ka süütuse presumptsiooni kaitse. Süütuse presumptsiooni rikuvad poolelioleva kriminaalmenetluse kohta tehtud ametnike avaldused eesmärgiga panna üldsus uskuma kahtlusalune süüd ja mõjutada asjaolude hindamist kohtu poolt. Au ja head nime riivavate haldustoimingute õiguspärasuse hindamisel tuleb esmajoones lähtuda HMS §-st 107, kuid RVastS § 7 lg-st 4 tulenevalt kuuluvad täiendavalt kohaldamisele ka VÕS §-d 1046 ja 1047 niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus haldusõiguslike normidega. Oluline on rõhutada, et avalik-õiguslikus suhtes isiku au ja head nime riivavate avalduste tegemiseks peab olema seaduslik alus, st avaldamise õiguspärasuseks ei piisa ainuüksi faktiväidete ja väärtushinnangute kooskõlast VÕS §-dega 1046 ja 1047. Riigikohtu praktikas eristatakse vaidlustes au ja hea nime teotamise üle faktiväiteid ja väärtushinnanguid. Põhimõtted, mis on väljendatud otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-67-10, p 17 ja otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-152-09, p 15 (koos täiendavate viidetega), on kohaldatavad ka au ja head nime riivavate haldustoimingute puhul, arvestades eespool rõhutatud erisusi.\nIKS § 11 lg 1 ei ole ise seaduslik alus andmete töötlemiseks. Direktiivi 95/46/EÜ art 7 kohaselt ei ole andmete varasem avalikustamine aluseks andmete uuele töötlemisele. Varem avalikustatud andmete uus töötlemine on võimalik kõigil IKS §-s 14 sätestatud alustel, samuti kohaldub IKS § 11 lg 2. See võimaldab nii ajakirjandusel andmeid avalikustada kui ka teistel isikutel, samuti haldusorganitel, neid ajakirjandusele edastada. Riigiasutuse sisekommunikatsiooni väljaanded ja –kanalid ei ole IKS § 11 lg 2 mõttes meediaks ega toimi ajakirjanduslikul eesmärgil. Riik ei saa oma väljaannetes isikuandmete avaldamisel tugineda põhiseaduslikule sõna- ja ajakirjandusvabadusele, sest riik ei ole põhiõiguste kandja, vaid adressaat.\nPikaajalise kokkusaamise puhul on tegemist kinnipeetava põhiseadusliku õigusega perekonnaelu puutumatusele. Põhiseadus kaitseb isikut riigivõimu meelevaldse sekkumise eest perekonna- ja eraellu. Kohtupraktika kohaselt on pereliikmetel õigustatud ootus, et riik ei tee õigusvastaseid ja ülemääraseid takistusi pereliikmete kooselule (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-45-05). Seega tähendab perekonnaelu puutumatus ka õigust hoida perekondlikke sidemeid nende kõige laiemas tähenduses (vt otsuskohtuasjas nr 3-4-1-9-10). Perekonnaelu kaitseala hõlmab eelkõige perekonnaliikmete õigust elada koos, et rahuldada üksteise emotsionaalseid ning sotsiaalseid vajadusi. Ühe olulisema osa perekonnaelust moodustavad vanema ja lapse suhted ning perekonnaelu kaitsealasse kuulub vanema suhtlemine lapsega. Kinnipeetaval on õigus kasutada pikaajalist kokkusaamist oma lähedastega, sh lapsega, kooselamiseks selleks ettenähtud ruumides ilma pideva järelevalveta vähemalt ühe ööpäeva kestel. Pikaajalise kokkusaamise katkestamine on lubatav üksnes erandlikel asjaoludel.\nKinnipeetavale võimaldatav pikaajaline kokkusaamine on üks vanglavälise suhtlemise võimalusi, mis aitab vältida tema sotsiaalsete sidemete katkemist. Pikaajalise kokkusaamise puhul on tegemist kinnipeetava põhiseadusliku õigusega perekonnaelu puutumatusele. Perekonnaelu kaitseala hõlmab eelkõige perekonnaliikmete õigust elada koos, et rahuldada üksteise emotsionaalseid ning sotsiaalseid vajadusi. Ühe olulisema osa perekonnaelust moodustavad vanema ja lapse suhted ning perekonnaelu kaitsealasse kuulub vanema suhtlemine lapsega. Kinnipeetaval on õigus kasutada pikaajalist kokkusaamist oma lähedastega, sh lapsega, kooselamiseks selleks ettenähtud ruumides ilma pideva järelevalveta vähemalt ühe ööpäeva kestel. Pikaajalise kokkusaamise katkestamine on lubatav üksnes erandlikel asjaoludel.\nOhjeldusmeetme rakendamise otsustamisel tuleb meetme valikut kaaluda. Meetme kestval rakendamisel tuleb pidevalt kontrollida selle kohaldamise aluste olemasolu ja kaaluda, kas meetme rakendamist jätkata või mitte. Sarnaselt jõu kohaldamisega tuleb ka ohjeldusmeetme kohaldamiseks teha kindlaks kohaldamise hädavajalikkus ja meetme proportsionaalsus. Vaidluse korral peab vangla tõendama, et meetme kohaldamine oli vajalik või et selle jätkuv kohaldamine oli vajalik ning leebemate meetme kohaldamine ei oleks väidetavat ohtu vangla julgeolekule või isikutele kõrvaldanud. Ohjeldusmeetmena rahustusvoodi kohaldamine peab olema kontrollitav. Selleks peavad koostatavas dokumendis olema täpselt, vajadusel detailselt märgitud asjaolud, miks otsustatakse kohaldada rahustusvoodit, ja prognoos õigushüve kahjustuse saabumise tõenäosuse kohta.\nJulgeolekuabinõu kohaldamise üldalus on sätestatud VangS § 69 lg-s 1 ning lg 2 loetleb täiendavad lubatud julgeolekuabinõud, sealhulgas ohjeldusmeede, millena võib kasutada fikseerimist, käeraudu, jalaraudu või rahustussärki, kuid meedet ei tohi kasutada üle 12 tunni. Rahustusvoodit tuleb pidada fikseerimiseks. Isiku rahustusvoodisse fikseerimisega kitsendatakse maksimaalselt tema füüsilist vabadust, mis võib põhjustada olulisi kannatusi isiku kestvalt sundasendis viibimise ja sellest tuleneva kõrgendatud terviseriski tõttu (nt lämbumisoht, südame rütmihäired, tromboosi tekkimise oht). Riigikohus on rõhutanud, et ohjeldusmeede on rangeim täiendav julgeolekuabinõu (vt ka Riigikohtu 25.09.2006 asjas nr 3-3-1-49-06, p 12). Samuti on osutatud, et ohjeldusmeetme kohaldamise kord on puudulik, sest sellest ei nähtu, kuidas ohjeldusmeedet kohaldada, selle rakendamist piiravaid tingimusi jms, mistõttu ei pruugi olla tagatud õigusriikliku seadusereservatsiooni nõue (vt Riigikohtu 13.11.2009 otsus asjas nr 3-3-1-63-09, p 14). Riigikohtu hinnangul puuduvad mittemeditsiiniliste ohjeldusmeetmete rakendamise reguleerimata jätmist õigustavad asjaolud. Seejuures peetakse silmas rahustusvoodi kohaldamise dokumenteerimist, ohjeldatava tervisekontrolli korraldamist, meetme jätkuva rakendamise korral järelevalve korraldamist ja meetme jätkamise vajaduse otsustuse põhjendamist.\n3-3-1-78-11 Riigikohus 30.01.2012\nTulenevalt VangS § 32 lg-st 4 ja justiitsministri 30.11.2000. a määruse nr 72 "Vangla sisekorraeeskiri" § 82 lg 1 p-st 1 peab vanglateenistus väljasõiduks loa andmisel muu hulgas arvestama kinnipeetava poolt toimepandud kuritegude asjaolusid ja laadi. Seetõttu võis kartus väljasõidul alkoholi tarvitamise ning sellega kaasneda võivate ekstsesside osas olla teatud määral põhjendatud, kuid kõnealust ohtu ei saa pidada piisavaks, et väljasõidust keelduda. Arvestades kinnipeetava isa tervislikku seisundit oli loa andmisest keeldumisel tegemist tõsise perekonnaellu sekkumistega, mida võis õigustada vaid tõsine oht avalikule huvile. Kinnipeetava ülekaalukat õigust külastada raskes terviseseisundis lähedast on sarnastel asjaoludel tunnistanud ka Euroopa Inimõiguste Kohus 29. novembri 2011. a otsuses asjas nr 40195/08: Giszczak vs. Poola, p 31.\nKaalutlusõiguse alusel antud haldusaktiga tekitatud kahju hüvitamise võimalikkust, kui kaalutlusviga on viinud õigusvastase haldusakti andmisele on Riigikohus selgitanud 10.03.2005 otsuses haldusasjas nr 3-3-1-77-04. Kohtu võimalusi põhjusliku seose tuvastamisel on täpsustatud 22.10.2009 otsuses kohtuasjas nr 3-3-1-66-09. Kaalutlusõiguse vähenemine on põhjusliku seose eelduseks saamata jäänud tulu hüvitamisel, kuid ka teiste kahju liikide, sh mittevaralise kahju puhul. Kuna kinnipeetaval oli ülekaalukas õigus külastada raskes terviseseisundis lähedast, siis oli vangla kaalutlusõigus vähenenud selliselt, et õiguspärane keeldumine väljasõiduks loa andmisest ei olnud võimalik.\nMittevaralise kahju suurust ei saa tõendada, sest valu ja kannatusi ei ole võimalik objektiivselt mõõta ega väljendada. Üldjuhul piisab asjaolude tõendamisest, millega seadus seob mittevaralise kahju hüvitamise nõude tekkimise. Mittevaralise kahju tekkimist ja selle suurust hindab kohus diskretsiooni alusel (vrd Riigikohtu 13.01.2010 otsus kohtuasjas nr 3-2-1-152-09, p 16, ja 09.04.2008 otsus kohtuasjas nr 3-2-1-19-08, p 13). Kui isik ei saa haldusorgani õigusvastase tegevuse tõttu külastada oma raskelt haiget lähedast, siis on usutav, et sellega kaasnevad märkimisväärsed hingelised üleelamised, sh teadmatus ja mure, mis on oma intensiivsuse tõttu käsitatavad kannatustena. Sellistel asjaoludel saab mittevaralise kahju tekkimist eeldada.\nKinnipeetavale lühiajalise väljasõidu mittelubamine erakorralise perekondliku sündmuse puhul riivab õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele. Selle põhiõiguse kandjaks on ka kinnipeetavad, kes on karistusest ära kandnud vähem kui ühe aasta, sh kinnipeetavad, kelle karistusaeg on lühem kui üks aasta. Erakorralise väljasõidu tingimusteta välistamine võiks tuua kaasa eraelu puutumatuse ebaproportsionaalse riive. Seetõttu tuleb VangS § 32 lg-t 5 tõlgendada selliselt, et see kehtestab erandi kõikide VangS § 32 lg-s 1 sätestatud piirangute suhtes.\nKinnisasja omaniku omandiõigus ei ulatu selleni, et ta saaks nõuda naaberkinnistu kaitse alla võtmist hoiualana. Loodusobjektide kaitse alla võtmine toimub üksnes avalikes huvides, mitte naaberkinnistute omanike omandiõiguse kaitsmise eesmärgil. See, et kaitseala laiendamise korral võiksid naaberkinnistute omanikel olla avaramad võimalused nt planeerimismenetluses enda omandiõiguse või huvide kaitseks, ei loo hoiuala moodustamise ja naaberkinnistute omanike omandiõiguse vahel piisavat seost.\n3-3-1-61-11 Riigikohus 13.12.2011\nVõrdsuspõhiõigus on lihtsa seadusereservatsiooniga ning piiratav igal põhiseadusega kooskõlas oleval põhjusel. Seadusandjal on avar otsustusruum ning sotsiaalõiguse valdkonnas raha ümberjagamisel koheldakse paratamatult erinevaid gruppe erinevalt. Samas ei saa erinevate gruppide erinev kohtlemine viia võrdsuspõhiõiguse rikkumiseni, kui erinevaks kohtlemiseks puudub mõistlik põhjus. Vanemahüvitise seadus peab tagama isiku varasema sissetuleku taseme säilimine läbi vanemahüvitise, kuid vältida soovitakse ka olukordi, kus vanem oleks mitme lapse järjestikuse sünni korral pikka aega töölt eemal. VHS § 3 lg-s 8 sätestatud erineva kohtlemise eesmärgiks võib pidada riigieelarvevahendite säästlikku kasutamist, mis väljendub selles, et vahe hüvitatakse eelkõige isikutele, kes on piiritletud VHS § 3 lg-ga 8. VHS § 3 lg 8 esimese lause esmaseks mõtteks on, et ei kaotataks oma vanemahüvitise suuruses, kuid ühtlasi võimaldatakse pere ja tööelu ühitamist, kuna tööle saab minna ka osalise koormusega. Nende eesmärkide rakendamise tagab ka vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe hüvitamine üksnes VHS § 3 lg 8 esimeses lauses sätestatud isikutele. Isikutele, kelle ühe kalendrikuu keskmine tulu suureneb, on tulu suurenemine tõenäoliselt piisav motiiv asuda tööle pärast esimese lapse sündi. Kehtiv regulatsioon võimaldab vanemal valida, millises suuruses soovitakse varasemat sissetulekut säilitada ja kuidas ühildada töötamist pereeluga.\nKuigi VHS § 3 lg 8 esimese ja teise lause vahelist seost ei ole sõnaselgelt sätestatud, on tõlgendamisel mõistetav, et vanema- ja sünnitushüvitise vahe hüvitamise õigus on üksnes esimeses lauses nimetatud isikutel. Normitehnilise võttena esimese ja teise lause samasse lõikesse koondamine lubab eeldada sätete vahelist seost. See tõlgendus vastab ka seaduse eelnõu seletuskirjas märgitule. Sarnaselt on tõlgendanud VHS § 3 lg 8 teist lauset ka Vabariigi Valitsuse 1. aprilli 2004. a määruse nr 94 "Vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe hüvitamise kord" (vanemahüvitise kord) vastu võtmisel. Vanemahüvitise korra § 1 määratleb, et sünnitushüvitisele õigust omavale isikule kohaldub määrus üksnes siis, kui täidetud selles paragrahvis nimetatud neli kumuleeruvat tingimust. Kolmanda tingimuse kohaselt hüvitatakse vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe, kui vanemahüvitis arvutatakse varasemast tulust VHS § 3 lg 8 mõttes. Kuna VHS § 3 lg 8 teises lauses mõeldakse sama lõike esimeses lauses sätestatud isikuid, siis vastab vanemahüvitise kord selle tingimuse osas volitusnormi (VHS § 3 lg 8) piiridele, mõttele ja eesmärgile haldusmenetluse seaduse mõttes.\nHalduskohtumenetluses on riigilõivu legitiimseks eesmärgiks menetlusökonoomia, et vältida mh põhjendamatute ja pahatahtlike kaebuste menetlemist. Samuti on legitiimne eesmärk, et haldusasjades kahju hüvitamise kaebuste puhul kannab menetlusosaline riigi tehtavad kulud õigusemõistmisele oma kohtuasjas üksnes osaliselt. Seejuures on oluline, et halduskohtusüsteem peab õigusvaidluse lahendamisele viima ellu ka võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtet. Kohtuvõim kontrollib ka täidesaatva ja seadusandliku riigivõimu tegevust ning seetõttu ei tule haldusasjades menetlusosalisel osaleda kohtuasja läbivaatamisel tekkinud kulude kandmisel kogu ulatuses, vaid üksnes osaliselt. Kõrged riigilõivud võivad ära hoida küll põhjendamatute ja pahatahtlike kaebuste esitamist, kuid sellisel juhul tegelevad kohtud ka enam riigilõivust vabastamise taotluste lahendamistega. Lisaks tagab kaebuste tagastamise regulatsioon riigilõivust sõltumata, et halduskohtud ei peaks menetlema sisutühje asju.\nHalduskohtumenetluses on riigilõivu legitiimseks eesmärgiks menetlusökonoomia, et vältida mh põhjendamatute ja pahatahtlike kaebuste menetlemist. Samuti on legitiimne eesmärk, et haldusasjades kahju hüvitamise kaebuste puhul kannab menetlusosaline riigi tehtavad kulud õigusemõistmisele oma kohtuasjas üksnes osaliselt. Seejuures on oluline, et halduskohtusüsteem peab õigusvaidluse lahendamisele viima ellu ka võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtet. Kohtuvõim kontrollib ka täidesaatva ja seadusandliku riigivõimu tegevust ning seetõttu ei tule haldusasjades menetlusosalisel osaleda kohtuasja läbivaatamisel tekkinud kulude kandmisel kogu ulatuses, vaid üksnes osaliselt. Kõrged riigilõivud võivad ära hoida küll põhjendamatute ja pahatahtlike kaebuste esitamist, kuid sellisel juhul tegelevad kohtud ka enam riigilõivust vabastamise taotluste lahendamistega. Lisaks tagab kaebuste tagastamise regulatsioon riigilõivust sõltumata, et halduskohtud ei peaks menetlema sisutühje asju. 130 000 krooni suurune riigilõiv ei ole vajalik abinõu menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulude osalise kandmise eesmärgi täitmiseks. PSJKS § 15 lõike 1 punkti 5 alusel oli RLS § 56 lõige 11 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) nende koostoimes vastuolus põhiseadusega osas, milles need nägid ette, et halduskohtule kahju hüvitamise kaebuse esitamisel tuli nõudelt 2 500 000 kuni 3 000 000 krooni tasuda riigilõivu summas 130 000 krooni.\nHalduskohtu otsuse vaidlustamisega ringkonnakohtus realiseeritakse PS § 24 lõikes 5 sätestatud õigust enda kohta tehtud kohtuotsuse peale seadusega sätestatud korras kõrgemalseisvale kohtule edasi kaevata. Edasikaebeõigus laieneb selle olemusest tulenevalt PS § 9 lõike 2 alusel ka juriidilistele isikutele. Selles kohtuasjas riivab edasikaebeõigust HKMS § 91 lõike 1 teine lause, mis ei luba ringkonnakohtul arvestada äriühingu tegelikku majanduslikku võimet riigilõivu tasuda ja lähtuvalt sellest otsustada, kas äriühing tuleb apellatsioonkaebuse esitamiselt riigilõivu tasumise kohustusest vabastada või mitte. HKMS § 91 lõike 1 teises lauses sätestatu tõttu ei ole äriühingul võimalik esitada apellatsioonkaebust ning realiseerida oma PS § 24 lõikest 5 tulenevat õigust. Seadusandja peab tagama tegeliku võimaluse PS § 24 lõikes 5 sätestatud edasikaebeõiguse kasutamiseks ka neile äriühingutele, kellel pole ajutise maksevõimetuse tõttu võimalik riigilõivu tasuda. Kui seadusandja otsustab luua süsteemi, kus apellatsioonkaebuse riigilõivud on võrdlemisi kõrged, tuleb lisaks avada ka ajutiselt maksejõuetutele äriühingutele võimalus apellatsioonkaebuselt tasutava riigilõivu maksmisest osaliselt või täielikult vabastamiseks. HKMS § 91 lõike 1 teine lause on PSJKS § 15 lõike 1 punkti 2 alusel põhiseadusega vastuolus olev ja kehtetu osas, milles see ei võimalda apellatsiooniastmes vabastada täielikult või osaliselt riigilõivu tasumisest äriühingut, mis ei vasta selles sättes märgitud kriteeriumitele.\nPS § 24 lõikes 5 sisaldub lihtsa seadusereservatsiooniga edasikaebeõigus, mida saab piirata igal põhiseadusega kooskõlas oleval põhjusel. Riigikohus on tsiviilkohtumenetluses apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumise nõude legitiimseteks eesmärkideks menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõtet ja menetlusökonoomiat (vt Riigikohtu lahendite nr 3-2-1-60-10 punkti 53; ja nr 3-2-1-62-10 punkti 45). Halduskohtumenetluses on PS § 24 lg 1 5 riive legitiimseks eesmärgiks menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude osalise kandmise põhimõte. HKMS § 91 lõike 1 teise lausega tekitatud riive aitab tagada menetlusökonoomiat eelkõige läbi selle, et vähendatakse apellatsiooniastmes kohtuasjade ja riigilõivust vabastamise taotluste hulka. Õigusemõistmise kulude menetlusosaliste kanda jätmisel tuleb aga arvestada, et halduskohtusüsteem peab viima ellu ka võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtet. Kuna kontrollitakse ka täidesaatva ja seadusandliku riigivõimu tegevust, ei tule haldusasjades menetlusosalisel osaleda kohtuasja läbivaatamisel tekkinud kulude kandmisel kogu ulatuses, vaid üksnes osaliselt.\nRiigikohtu halduskolleegium on HKMS § 91 lõike 1 tõlgendamise kohta märkinud, et kui taotlusest, majandusliku seisu teatisest ja muudest kaebaja esitatud tõenditest nähtub, et isikul ei olnud kaebust esitades riigilõivu tasumine faktiliselt võimalik, tuleb ta üldjuhul riigilõivu tasumisest osaliselt või täielikult vabastada. Taotluse võib jätta rahuldamata vaid siis, kui õigust, mida kaebusega kaitsta soovitakse, ei saa pidada kaebaja jaoks oluliseks või kui kaebus on perspektiivitu (vt 04.10.2010 määrus nr 3-3-1-64-10 punkti 7; 22.06.2010 määruse nr 3-3-1-20-10 punkti 15). Tsiviilasjas eraõiguslikule juriidilisele isikule menetlusabi andmise otsustamisel tema majandusliku seisundi hindamise kohta on Riigikohus kujundanud oma seisukoha kohtuasjas nr 3-2-1-62-10 (p-d 62.2 ja 62.3). Menetlusabi võib taotleda vaid juhul, kui ei saa eeldada, et riigilõivu kannaks asja vastu varalist huvi omavad isikud, nagu juriidilise isiku liikmed, osanikud või aktsionärid. Kui eraõiguslikul juriidilisel isikul on riigilõiv võimalik katta suuremate raskusteta müüdava vara arvel, tuleb menetlusabi andmisest keelduda ning anda tähtaeg riigilõivu tasumiseks seejuures arvestades, et asja müümiseks jääks piisav tähtaeg. Valdavalt on selles otsuses väljendatud seisukohad kohaldatavad ka halduskohtumenetluses. Ringkonnakohtul tuleb apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu vabastamise taotluse lahendamisel kaaluda eeskätt taotluse rahuldamata jätmise majanduslikke tagajärgi apellandi suhtes. Riigilõivu tasumise kohustus ei tohi viia äriühingut sellisesse majanduslikku seisu, kus on tõenäoliselt vajalik pankrotiavalduse esitamine. Samuti ei tohi riigilõivu tasumine ülemääraselt kahjustada äriühingu ettevõtlusvabadust.\nTKindlS § 7 sätestab isikud, kellel on töötuskindlustusstaaž ning erand on sätestatud sama seaduse § 6 lg-ga 5. Mõlemal juhul on töötuskindlustushüvitise saamiseks nõutav vastavale perioodile eelneval perioodil kindlustusmaksete tegelik kinnipidamine. Kui kindlustusmaksed on jäänud kinni pidamata, siis vastavat perioodi kindlustusstaaži hulka ei arvata. Puudub mõistlik ning sundkindlustuse põhimõtetega kooskõlas olevat põhjendust, miks peaks erinevalt kohtlema neid isikuid, kellele makstud tasust sundkindlustusmakseid tegelikult kinni ei peetud, ja isikuid, kelle puhul sundkindlustusmaksete kinnipidamine polnud palga puudumise tõttu võimalik, ning tunnustama viimaste õigust töötuskindlustushüvitisele. Põhiseadusest ei tulene ka nõuet, et teenistusest kriminaalmenetluse ajaks kõrvaldatud isikud omaksid samasugust õigust kui isikud, kes kasutasid rasedus- ja sünnituspuhkust, lapsendaja puhkust või lapsehoolduspuhkust. Erireeglistik viimatinimetatud isikute jaoks on kehtestatud seadusandja äranägemisel selleks, et soodustada põhiseaduse § 27 lg-te 1 ja 3 toimimist. Kui isikul puudub töötuskindlustusstaaži põhjusel, et kriminaalmenetluse ajaks teenistusest kõrvaldamise periood ei arvestata töötuskindlustusstaaži hulka, siis see ei seondu põhiseaduse § 22 lg-ga 1 tagatud süütuse presumptsiooniga. Nimetatud perioodil ei käsitatud isikut kuriteos süüdi olevana.\nEdasikaebeõigus peab põhimõtteliselt olema tagatud kõigi kohtulahendite puhul sõltumata nende nimetusest. Seetõttu peab PS § 24 lõikes 5 sätestatud edasikaebeõigus olema põhimõtteliselt tagatud ka MKS § 136^1 alusel MKS § 130 lõikes 1 nimetatud täitetoimingu tegemiseks loa andmise määruse peale kui kohtuotsuse peale laiemas mõttes. PS § 24 lõikest 5 ei tulene isikute õigust vaidlustada eranditult kõiki kohtulahendeid. Nimetatud säte annab seadusandjale võimaluse seada edasikaebeõigusele seadusega nii menetluslikke piiranguid (riigilõivu tasumise kohustus, menetlustähtajad ja kaebuse esitamise kord), kui ka materiaalseid piiranguid, välistades mingit liiki (eelkõige korralduslike) lahendite edasikaevatavuse põhiseadusega kooskõlas oleval põhjusel.\nPS § 24 lõikest 5 ei tulene isikute õigust vaidlustada eranditult kõiki kohtulahendeid.Edasikaebeõiguse piiramine võib olla põhimõtteliselt lubatav selleks, et tagada maksude parem laekumine. MKS § 136^1 alusel MKS § 130 lõikes 1 sätestatud toimingute tegemiseks antud kohtu loa peale määruskaebuse esitamine ei takista selle haldustoimingu sooritamist, milleks maksuhaldur MKS § 136^1 lõike 1 alusel halduskohtult luba taotles. Selles olukorras ei kahjusta edasikaebeõiguse andmine eesmärki saavutada maksude parem laekumine. MKS § 130 lõikes 1 nimetatud täitetoimingute sooritamine MKS § 136^1 lõike 1 alusel riivab intensiivselt selle isiku omandipõhiõigust ja ettevõtlusvabadust, kelle suhtes täitmist tagavaid toiminguid tehakse. Ka ei sätesta maksukorralduse seaduse tähtaega maksuotsuse või vastutusotsuse tegemiseks olukorras, kus isiku vara suhtes on ennetavalt tehtud MKS § 130 lõikes 1 nimetatud täitetoiminguid. Mõistliku aja jooksul maksukohustuse määramata jätmisel või maksu- või vastutusotsuse mittetegemisel võib jätkuv abinõude kohaldamine osutuda ebaproportsionaalseks. Kui isikul ei ole edasikaebeõigust, siis ei ole tal võimalik oma ettevõtlusvabadust või omandipõhiõigust täitetoimingutega põhjustatavate intensiivsete riivete eest kaitsta. HKMS § 30 lõike 2 punkt 2 koostoimes HKMS § 74^1 lõikega 1 on seetõttu PS § 24 lõikega 5 vastuolus ja kehtetu osas, milles need sätted ei võimalda isikul, kelle vara suhtes andis MKS § 136^1 alusel MKS § 130 lõikes 1 nimetatud täitetoimingu tegemiseks esimest korda loa ringkonnakohus, esitada loa andmise määruse peale määruskaebust Riigikohtule.\nHKMS § 30 lõike 2 punkt 2 koostoimes HKMS § 74^1 lõikega 1 ei võimalda isikul, kelle vara suhtes andis MKS § 136^1 alusel MKS § 130 lõikes 1 nimetatud täitetoimingu tegemiseks esimest korda loa ringkonnakohus, esitada loa andmise määruse peale määruskaebust Riigikohtule. Määruskaebuse esitamise õigust välistavad sätted on põhiseadusega vastuolus. Täpsemalt on PS § 24 lõikega 5 vastuolus HKMS § 30 lõike 2 punkt 2 koostoimes HKMS § 74^1 lõikega 1, ja seda osas, milles need ei võimalda isikul, kelle vara suhtes andis MKS § 136^1 alusel MKS § 130 lõikes 1 nimetatud täitetoimingu tegemiseks esimest korda loa ringkonnakohus, esitada loa andmise määruse peale määruskaebust Riigikohtule. Need sätted tuleb eelmises lauses sõnastatud osas tunnistada kehtetuks.\nMaksuhalduril on maksukorralduse seadusest tulenevalt õigus taotleda kohtult luba seada kinnisasjale hüpoteek, et tagada pärast rahalise nõude või kohustuse määramist selle sundtäitmine, kuid seejuures tuleb arvestada asja omandiõigusega. Maksumenetlusega mitteseotud menetlusvälise isiku omandiõiguse intensiivset riivet ei õigusta isiku seos maksukohustuslasega. MKS § 136^1 saab kohaldada maksumenetluses maksukohustuslase vastu esitatavatele nõuetele. Enne rahalise nõude või kohustuse määramist saab maksuhaldur MKS § 136^1 korras taotleda kohtuliku hüpoteegi seadmist vaid maksukohustuslasele kuuluvale kinnisasjale. Menetlusvälise isiku kinnisasjale kohtuliku hüpoteegi seadmist ei õigusta asjaolu, et täitemenetluse seadustikus sätestatakse võlgniku vara tagasivõitmise ühe eeldusena täitedokumendi olemasolu, mida aga MKS §-s 136^1 sätestatud olukorras veel olla ei saa. MKS § 136^1 lõige 1 ei ole erinorm TMS § 187 lõike 2 suhtes ning tagasivõitmist saab praegu kehtiva regulatsiooni järgi nõuda ainult pärast maksuseadusest tuleneva rahalise nõude või kohustuse määramist. Kui maksuhaldur soovib pärast maksuotsuse kättetoimetamist vara tagasi võita, siis tuleb lähtuda TMS § 187 lg-st 1 ning esitada hagi maakohtusse.\nPõhiseadusest tulenev õigus sõnumite saladusele on igaüheõigus, mis laieneb ka kinnipeetavatele. Esemeliselt kaitstakse selliste sõnumite saladust, mida edastatakse üldkasutataval teel. Selle põhiõiguse kaitseala hõlmab ka kõiki vahendeid sõnumi edastamisel, st nii posti teel kui ka mitmesuguste tehniliste vahendite abil sõnumite vahetamist. Erandeid võib teha kohtu loal. EIK praktikas ei ole tehtud kindlat vahet erasõnumite ja mitteprivaatse olemusega kommunikatsiooni vahel. Pigem viitab praktika sellele, et sõnumisaladuse kaitsealasse võib kuuluda ka teave sõnumi edastamise fakti, kestuse, viisi, vormi, edastaja ja vastuvõtja kohta ning tegemist võib olla ka eraelu puutumatuse riivega. Sõnumi sisu kuulub sõnumite saladuse esemelisse kaitsealasse. Kaitstavad sõnumid võivad olla vormiliselt mitmekesised. Ka postkaartide puhul, mis olid adresseeritud isikule personaalselt, kuigi kasutati tootja poolt valmistrükitud teksti, võis olla tegemist isikule suunatud sõnumiga, mis kuulub PS § 43 kaitsealasse.\nKaebuse HKMS § 11 lg 3^1 p 5 alusel tagastamist õigustab selle ilmselge perspektiivitus. Kahju nõuet ei saa pidada ilmselgelt perspektiivituks olukorras, kus kaebaja on väitnud talle adresseeritud sõnumi sisuga tutvumist ja selle ettelugemist. Kui vaidlusalused saadetised on käsitatavad sõnumitena, mille saladus on põhiseaduse tasandil kaitstud, ei saa nende sisuga tutvumise korral välistada sõnumisaladuse riive ning eraelu riive võimalikkust. Sõnumi ettelugemisega võidakse asjaoludest sõltuvalt teha selle sisu kättesaadavaks ka kolmandatele isikutele.\nPõhiõiguste rikkumine või riive ei pruugi endaga alati kaasa tuua kahju hüvitamist rahas. See oleneb asja sisulisel menetlemisel välja selgitatud asjaoludest ning muu hulgas ka kohtu hinnangust riive intensiivsusele. Mittevaralise kahju kohaseks hüvitamise viisiks võib kahju rahas kompenseerimise asemel olla ka kohtuotsusega kahju põhjustanud haldusakti või toimingu õigusvastasuse tuvastamine (vt ka Riigikohtu 11.12. 2009 otsuse asjas nr 3-3-1-80-09 p-i 12 ja 05.10.2006 otsuse asjas nr 3-3-1-44-06 p-i 14). Mittevaralise kahju kohaseks hüvitamise viisiks võib kahju rahas kompenseerimise asemel olla ka kohtuotsusega kahju põhjustanud haldusakti või toimingu õigusvastasuse tuvastamine (vt ka Riigikohtu 11.12. 2009 otsuse asjas nr 3-3-1-80-09 p-i 12 ja 05.10.2006 otsuse asjas nr 3-3-1-44-06 p-i 14).\nNB! Praktika muutus! Kohtueelses kriminaalmenetluses tekitatud kahju hüvitamisel ei tule kohaldada RVastS § 15 lg-t 1, mis reguleerib kohtumenetluses tekitatud kahju hüvitamist (vt Riigikohtu üldkogu 31. märtsi 2011. a otsus kohtuasjas nr 3-3-1-69-09, p 74). Samuti muudab Riigikohus varasemat praktika (vt nt Riigikohtu 20.11. 2008 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-47-08 p-i 11) ja asub seisukohale, et kohtueelses kriminaalmenetluses ametikohalt kõrvaldamisega õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamisel ei saa kohaldada RVastS § 7. Selle sätte alusel saab kahju hüvitada juhul, kui kahju on tekitatud õigusvastase haldusakti või haldustoiminguga. Kohtueelses kriminaalmenetluses antud aktid ja tehtud toimingud ei ole haldusaktid ja haldustoimingud RVastS § 7 tähenduses. Kehtivas õiguses puudub regulatsioon, mis võimaldaks hüvitada kohtueelses kriminaalmenetluses ametikohalt kõrvaldamisega õigusvastaselt tekitatud varalise kahju. Regulatsiooni puudumine riivab intensiivselt põhiõigust nõuda õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamist ning õigust tõhusale kohtumenetlusele. Kriminaalmenetluses ametikohalt kõrvaldamisega õigusvastaselt tekitatud varalise kahju hüvitamine on välistatud. Selle kohta, millisel eesmärgil on seadusandja jätnud vastava regulatsiooni kehtestamata, pole andmeid, kuid riigi rahanduslike huvide kaitsmise vajadus ei ole sellise põhiõiguste riive põhjendamiseks piisavalt kaalukas. Kahju hüvitamise aluseid ja korda sätestava regulatsiooni puudumise korral tuleb õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitada PS § 25 alusel, arvestades kahju hüvitamise üldpõhimõtteid.\nHKMS ja RLS reguleerivad ammendavalt riigilõivu tasumise halduskohtumenetluses ning seetõttu ei ole alust kohaldada HKMS § 5 lg-t 1 ja TsMS § 145. Ei HKMS ega RLS näe Eesti Vabariigile ja teda esindavatele haldusorganitele ette vabastust riigilõivu ja kautsjoni tasumisest. RLS § 2 lg 1 p-s 3 on ammendavalt sätestatud alused, millal kaebus on riigilõivuvaba. Riigilõivuvabastust ametikohalt kõrvaldamise kui kriminaalmenetluse tagamise vahendi kohaldamisega tekitatud kahju hüvitamise nõude esitamisel seadus ei sätesta. Kriminaalmenetluse tagamise vahendite kohaldamisega tekitatud kahju hüvitamisel on lõivuvabastus ette nähtud üksnes vahi alla võtmisega tekitatud varalise kahju hüvitamise nõude puhul. Ametikohalt kõrvaldamine ei mahu ka RLS § 22 lg 1 p-s 3 kasutatud mõiste "kriminaalvastutusele võtmine" alla, mis tuleneb kehtivuse kaotanud kriminaalmenetluse koodeksist ja kriminaalkoodeksist. Riigikohtu praktikas on kriminaalvastutusele võtmist käsitatud ajas kulgeva protsessina, mis algas süüdistatava kohtu alla andmisest (vt Riigikohtu 12.03.1996 otsust kohtuasjas nr 3-1-1-32-96; samuti 03.10.2008 otsuse kohtuasjas nr 3-1-1-42-08 p-i 11). Kohtu alla andmisega lõppes kuriteo aegumine. Kriminaalvastutusele võtmine ei hõlmanud enne kohtu alla andmist tehtud kriminaalmenetlustoiminguid ja nendega tekitatud varalise kahju hüvitamiseks esitatud kaebus ei olnud riigilõivuvaba. Kehtivas kriminaalmenetluse seadustikus ja karistusseadustikus puudub iseseisev kriminaalvastutusele võtmise instituut, seetõttu ei ole RLS § 22 lg 1 p 3 sõnastus enam ajakohane.\nRiigil on kohustus kujundada õigusinstituut, mille normidega reguleeritakse omandiõigust erakordselt piirava õiguspärase akti või toiminguga tekitatud varalise kahju hüvitamine õiglases ulatuses. Riigil on kohustus maksta ka kriminaalmenetluses ametikohalt kõrvaldamisega omandipõhiõiguse õiguspärase erakordse piiramise korral õiglast hüvitist (vt ka Riigikohtu 31.03. 2011 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-69-09 p-i 64 ja 17.04.2001 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-10-01 p-i 4). Kehtivas õiguses puudub regulatsioon, mis sätestaks kohtueelses kriminaalmenetluses ametikohalt kõrvaldamisega õiguspäraselt tekitatud varalise kahju hüvitamise õiglases ulatuses. Kahju hüvitamise aluseid pole sätestatud riigivastutuse seaduses, mis on avaliku võimu tekitatud kahju hüvitamist reguleeriv üldseadus, ega üheski teises seaduses. Kohaldada ei saa RVastS § 15 lg-t 1, mis reguleerib kohtumenetluses tekitatud kahju hüvitamist ega ka RVastS § 16 lg 1, kuna tegemist ei ole haldusakti või haldustoiminguga (vt Riigikohtu 31.03.2011. a otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-69-09 p-e 74 ja 77). RVastS § 16 ei saa kohaldada kohtueelses kriminaalmenetluses tekitatud kahju hüvitamisel ka analoogiat kasutades. Riigivastutuse seaduse alusel kahju hüvitamise eelduseks on haldustoimingu või haldusakti õigusvastasuse või õiguspärasuse tuvastamine. Riigivastutuse seadus ei sätesta, kas, kuidas ja millises ulatuses peab halduskohus hindama kohtueelse kriminaalmenetluse toimingute ja otsustuste õiguspärasust või õigusvastasust.\nIsiku kõrvaldamine ametikohalt kriminaalmenetluse tagamiseks riivab põhiõigust vabalt valida tegevusala, elukutset ja töökohta. Kuna üldjuhul on töö peamine sissetuleku hankimise vahend, siis võib ametikohalt kõrvaldamisega kaasneda ka omandipõhiõiguse riive. Ajal, mil isik on kriminaalmenetluses ametikohalt kõrvaldatud, ei saa ta oma senisel ametikohal töötada ega saada töötasu ja kasutada muid töökohaga kaasnevaid varalisi hüvesid. Ametikohalt kõrvaldamine võib seega põhjustada kahtlustatavale või süüdistatavale varalise kaotuse. Riigil on kohustus kujundada õigusinstituut, mille normidega reguleeritakse omandiõigust erakordselt piirava õiguspärase akti või toiminguga tekitatud varalise kahju hüvitamine õiglases ulatuses. Riigil on kohustus maksta ka kriminaalmenetluses ametikohalt kõrvaldamisega omandipõhiõiguse õiguspärase erakordse piiramise korral õiglast hüvitist (vt ka Riigikohtu 31.03. 2011 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-69-09 p-i 64 ja 17.04.2001 otsuse kohtuasjas nr 3-3-1-10-01 p-i 4).\n3-3-2-2-10 Riigikohus 08.06.2011\nTsMS § 703 lg-st 2 tulenevalt ei ole teistmine võimalik, kui isik oli kohtumenetluses teadlik asjaolust, mille ta esitab teistmise alusena, kuid jättis selle asjaolu kohtumenetluses vastuväites või kaebuses esitamata. Samuti ei ole teistmine võimalik, kui isik kohtumenetluses esitas vastuväites või kaebuses asjaolu, mille ta esitab teistmise alusena, kuid kohus jättis vastuväite või kaebuse rahuldamata. TsMS § 703 lg-st ei saa tuletada nõuet, et TsMS § 702 lg 2 p-s 8 sätestatud alusel on teistmine võimalik vaid siis, kui isik on kohtuasjas, milles Euroopa Inimõiguste Kohus on tuvastanud konventsiooni rikkumise, eelnevalt ammendanud siseriikliku kohtutee. Sellist nõuet pole sätestatud ka tsiviilkohtumenetluse seadustiku teistes sätetes ega halduskohtumenetluse seadustikus. Teistmist võimaldavaks asjaoluks TsMS § 702 lg 2 p 8 mõttes on Euroopa Inimõiguste kohtu lahend, millega on tuvastatud konventsiooni rikkumine selles kohtuasjas, milles tehtud lahendit soovitakse teista.\nKirjalik haldusakt peab olema kirjalikult põhjendatud. Käesoleval juhul ei nähtu ala kaitsealana või hoiualana kaitse alla võtmise aktist õigusnormi, mis oleks sisuliseks aluseks aktis loetletud hoiualade kaitse alla võtmisele. Selliseks normiks saaks olla eelkõige LKS § 7 ning märkida oleks tulnud milline selles sättes nimetatud alternatiividest konkreetsel juhul hoiualade kaitse alla võtmise tingis, koos asjakohaste selgitustega faktiliste asjaolude kohta. Kui vaidlustatud akti õiguslikud põhjendused on ebapiisavad, siis ei ole kohtul võimalik akti sisulist õiguspärasust kontrollida. Riigikohtu praktikas on leitud (vt otsuse asjas nr 3-3-1-57-09 p 12), et piisavaks põhjenduseks hoiuala kaitse alla võtmisel ei saa pidada loetelu linnuliikidest, kelle kaitseks hoiuala moodustatakse, kui puuduvad põhjendused hoiuala piiride kohta, viited tõenditele nimetatud linnuliikide elamise kohta kaitse alla võetaval alal ning kaalutlused, millest haldusakti andmisel on lähtutud. Ka praegusel juhul on esitatud üksnes loetelu kogu hoiualal kaitstavate elupaigatüüpide ja linnuliikide kohta. Puuduvad viited muudele dokumentidele (nt eksperthinnangud, loodusväärtuste asukohta näitavad kaardid jm), millest võiks selguda hoiuala piiride põhjendused, selgitused, kus konkreetsed loodusväärtused hoiualal asuvad, kaitserežiimi valiku argumendid ja muud põhjendused.\nÕigusakti vorm peab olema vastavuses selle materiaalse sisuga. Õigusaktide andmisel on aga juhtusid, kus normatiivse regulatsiooni ning individuaalse ettekirjutuse range eristamine on komplitseeritud ega pruugi vastata regulatsiooni ökonoomsuse põhimõttele. Vältimatult ei ole põhiseadusevastane seaduse regulatsioon, mis näeb ette isiku subjektiivseid õigusi ja vabadusi vahetult riivava õigustloova akti andmise. Määravaks on, kas isikule on piisavalt tagatud PS §-st 14 tulenev põhiõigus korraldusele ja menetlusele ning PS §-st 15 tulenev õigus vaidlustada kohtus tema suhtes kehtestatud piiranguid. Määruse kui üldakti ja haldusakti andmise menetlus, formaalne õiguspärasus ja vaidlustamine on erinevad. Üldkorralduse andmine ei tohi ülemääraselt kitsendada isiku menetluslikke õigusi ja kaebeõigust. Kui seadusandja on valinud akti liigiks määruse, siis võib ta näha erinormidega ette täiendavad akti andmise menetlus- või vaidlustamisreeglid, mis üldiselt on omased teistsugusele akti liigile ja isiku õiguste kaitse seisukohalt konkreetsel juhul vajalikud.


Video : 10 nõuannet õietolmu allergia leevendamiseks - Südameapteek\nVideo : 10 nõuannet õietolmu allergia leevendamiseks\n10 lihtsat nõuannet, kuidas kevadist allergiat leevendada.\nNõuandeid õietolmuallergia leevendamiseks kevadel\nVõimalusel kasuta õhupuhastusseadet;\nPesu on soovitatav kuivatada toas;\nPühi tolmu iga päev märja lapiga;\nVii toast välja lilled;\nJälgi aerobioloogiajaama andmeid õietolmusisalduse kohta õhus;\nNiisuta ja loputa nina meresoolalahusega vahetult peale tuppa tulekut;\nVähendab tõhusalt nina ja urgete kinnisust külmetuse, gripi või allergia korral, puhastab aktiivselt ninakäike ning niisutab nina limaskesta. Seetõttu aitab see taastada ninafunktsioone, mille tulemusena väheneb tüsistuste (sinusiit, otiit) risk ja paraneb nina kaudu hingamine.\nLahust tuleks kasutada püstises asendis, 1-3 annust mõlemasse sõõrmesse, 2-3 korda päevas. Lahus on täiesti looduslik. Ei tekita sõltuvust ja sobib kasutamiseks igapäevaselt kas üksinda või koos allergiaravimitega.\nKevadisel ajal on kõige raskem ennekõike õietolmuallergia all kannatavatel inimestel. See avaldub kõige sagedamini heinapalavikuna ehk silmade, nina ja bronhide reaktsioonina õietolmule.\nNina kinni? 3 nõuannet, kuidas nina lahti saada\nAutor: Kadri Sirkas, Südameapteegi proviisor\nHooaeg Allergia allergia õietolm\nToiduallergia – kuidas ära tunda? Toiduallergia on organismi ebatavaline reageerimine mõnele toiduainele.\nHooajaline allergia – mis see on ning kuidas seda ennetada ja ravida? Miks tekib allergia? Mis on allergia sümptomid? Kuidas eristada allergiat külmetusest? Apteeker selgitab.


Peen meresool vetikatega | LIVIN\nMeresool vetikatega, peen, ökoloogiline\n„Natur Hurtig“ peen meresool ökoloogiliste vetikatega - rafineerimata, ilma absorbentideta. Saadud traditsiooniliselt merevee aurustamisel spetsiaalsetes basseinides. Merevetikad suurendavad looduslikult joodi sisaldust soolas. Sisaldab palju joodi. Laboris heaks kiidetud kvaliteettoode. Kotis.\nNaturaalne sool tõmbab vett kergesti ligi, seetõttu tuleks seda hoida kuivas kohas. Kui keskkonnas on palju niiskust, lisa soolapakki veidi riisi.\nKoostisosad: meresool, vetikad* (0.4%).\n100 g toodet sisaldab keskmiselt: energiasisaldus 0 kJ/0 kcal, rasvu 0 g (millest küllastunud rasvhappeid 0 g), süsivesikuid 0 g (millest suhkruid 0 g), valke 0 g, soola 98 g, joodi 2000 μg (1333% NRV).\nJood on oluline närvisüsteemi normaalseks funktsioneerimiseks, kognitiivseks funktsiooniks, energia metabolismiks ja naha seisundi säilitamiseks. Jood on oluline normaalseks kilpnäärme tööks ja kilpnäärmehormoonide sünteesiks.\nVegan külm peedisupp


Andres Anvelt idapiiri ehitusest: riigi julgeoleku küsimusi ei saa taandada vaid rahale; surve idapiirile on oluliselt kasvanud - Delfi Eesti\n17.juuli 2018 16:39\nSiseminister Andres Anvelt ütles vastuseks riigikontrolör Janar Holmi täna saadetud idapiiri ehitust puudutavale kriitilisele kirjale, et riigi julgeoleku, kaasa arvatud idapiiri väljaehitamise küsimusi ei saa taandada vaid rahale. Seda eriti olukorras, kus viimase paari nädalaga on surve idapiirile oluliselt kasvanud.\nAnvelt ütles Delfile, et ei ole Holmiga nõus. „Me oleme kabinetis alternatiive arutanud ja alternatiivid on väga lihtsad, et me ehitame Läti moodi piiri, kes ehitab tara, aga kellel on kolm korda rohkem piirivalvureid. Ma arvan, et uute piirivalvurite värbamine tänases demograafilises situatsioonis kokkuvõttes läheks veel palju kallimaks,” sõnas Anvelt.\n„Praegusel juhul see ambitsioon, mis me oleme võtnud, vastab täielikult sellele, mis me tänasel päeval näeme. Meil on viimase kahe-kolme nädala jooksul 200 katset ületada ebaseaduslikult piiri, nii et ma arvan, et mida rutem me selle valmis saame, seda parem riigile ja ka sellele, et me oleme Euroopa Liidu välispiir,” ütles siseminister.\nAnvelti kinnitusel on Eesti idapiiri hinnanud Frontex ja hinnanud selle asjakohaseks, sama on leidnud ka siseeksperdid. Siseministri hinnangul tuleb riigikontrolli seisukohta võtta väga tõsiselt, aga samas tuleb jätkata piiri väljaehitamist.\nKriitikat tuleb Anvelti sõnul vaadata alati sisuliselt, kuid riigi julgeolekut ja riigikaitselisi ning sisejulgeoleku küsimusi ei saa mõõta vaid rahas. „Kui meil aasta otsa pole olnud survet piirile ja viimased kaks-kolm nädalat me näeme seda survet sadades, kui meil on hakanud droonide igapäevane ebaseaduslik piiriületamine, siis ma arvan, et riigi suveräänsuse seisukohalt on igasugune piir naabriga, kellega ei ole stabiilseid suhteid, vajalik,” rääkis ta.\nSiseminister tõi välja, et Eesti piiriehitus saab raha ka välisvahenditest, sest see on nii Euroopa Liidu kui ka NATO välispiir. Näiteks on Ameerika Ühendriigid panustanud üle 5 miljoni dollari. „Ma ei usu seda, et pinge piiril väheneks, pigem viimased andmed näitavad, et kui me Vahemerel võitleme rändekriisiga, siis me ei tohi unustada ära ka maismaapiiri,” sõnas Anvelt.\nAndres Anvelt idapiiri ehitusest: riigi julgeoleku küsimusi ei saa taandada vaid rahale; surve i...\nEesti idapiiri kohal lendavad sageli võõrad droonid (35) 13.07.2018


Elar Toomsalu pakkumised (20) – Uus Maa Kinnisvarabüroo\nElar Toomsalu pakkumised (20)\nTallinn, Lasnamäe linnaosa, Liikuri tn 18a. Möbleeritud üürikodu uues kortermajas! Kohe vaba!\nRae vald, Peetri alevik, Kuldala tee 7. Uus üüripakkumine Peetris! Korter vaba al 01.02.\n2 439,74 €/m2\nTallinn, Kristiine linnaosa, Rähni tn 5. Turul uus! Roheline elukeskkond ja väga hea transpordiühendus!\nTallinn, Kesklinna linnaosa, Uus Maailm, Väike-Ameerika tn 27. Turul uus üürikodu! Saadaval alates 04.02.2020.\nTallinn, Põhja-Tallinna linnaosa, Pelgulinna, Maisi tn 4a. Uus pakkumine hinnatud Pelgulinna miljööalal!\nTallinn, Kesklinna linnaosa, Kaupmehe tn 6. Uus üüripakkumine! Suur rõdu, saun, kamin ja garaaž!\nPärnu linn, Audru alevik, Püramiidi. Ainulaadne elumaja suurel jõeäärsel kinnistul!\nPärnu linn, Lemmetsa küla, Püramiidi. Ainulaadne elumaja suurel jõeäärsel kinnistul!\nKose vald, Tuhala küla, Oru tee 14. Kvaliteetne maja ‘valge karbi’ kujul!\nTallinn, Kesklinna linnaosa, Juhkentali, Juhkentali tn. Hea asukoht! Korter on vaba!\nTallinn, Pirita linnaosa, Pirita tee 26F. Eksklusiivne esinduskorter koos suure terrassiga!\nTallinn, Kesklinna linnaosa, Pirita tee 26F. Eksklusiivne esinduskorter koos suure terrassiga!\nTallinn, Kesklinna linnaosa, Liivalaia tn 40. MÜÜA 5 ÜÜRITOAGA KORTER TALLINNA SÜDALINNAS!\n1 768,65 €/m2\nTallinn, Kristiine linnaosa, Järve tn 31. Värske pakkumine 3-toalisele perekodule!\nTallinn, Kesklinna linnaosa, Valge tn 16. Heade vaadetega korter, varsti valmivas majas!\nTallinn, Lasnamäe linnaosa, Valge tn 16. Heade vaadetega korter, varsti valmivas majas!


Artikleid loetud: 38 942 845 korda\nErinevate tähemärkide erilised omadused (järg)\nTeisipäev, 29.10.2019.a. | Loetud: 2393 korda\nKaaludele ei ole hea nimetada asju õigete nimedega, see võib neid šokeerida. Ka diskreetseid küsimusi ei ole hea esitada. Kaalud ei talu liiga familiaarset suhtumist, on suured esteedid. Kaaludele ei tohi ette heita ka laiskust, sest tegelikult pole tegevusetus nende puhul laiskus, lihtsalt iga tegevuse alustamine võtab aega lõputu kaalumise tõttu ja nad väsivad kiiresti. Kaalud on olemuselt väga armastusväärsed ja südamlikud, suhtlemine ja huvitavad vestlused meeldivad neile. Kaalusid peetakse kõige tasakaalukamaks märgiks, aga see ei ole ilmtingimata nii. Kaalud võnguvad tegelikult pidevalt kahe äärmuse vahel. Eelistavad harmooniat tõele ja võivad ka manipuleerida selle nimel. Kaalud suudavad kohaneda ja kompromissidele minna, et kõik oleksid õnnelikud ja rahul. Neis on erakordset sitkust. Üksikuna tunnevad end poolikuna, vajavad alati partnerlust.\nTa ei talu nõrkust ükskõik millises vormis. Skorpion mõistab ebatäpsuse hukka, aga ise eriti täpne ei ole. Ta uurib teiste saladused välja, aga enda omi ei paljasta. Tal on alati oma seisukohad ja neid ei suuda keegi muuta. Ta võib rääkida mahedalt, aga olla seejuures ennekuulmatult õel. Skorpion on kõige sõltumatum märk ja seejuures väga karismaatiline. Tema sarm on lausa hädaohtlik. Ta mõistab ja näeb läbi teise inimese iga tundevarjundi, tema eest ei saa midagi varjata, teda ennast on aga võimatu tundma õppida. Läbinägelikuna on Skorpion väga osav manipulaator, ignoreerib ohte ja tabusid. Skorpion on Sodiaagis ka kõige enesehukatuslikum tähtkuju, sest sageli kahjustab tema tehtav hävitustöö ka teda ennast. Sellest kõigest hoolimata talub ta hästi muudatusi ja on väga tugev ning salapärane isiksus, kes taotleb ainuvõimu.\nAmbur on väga tavapäratu, moodne ja ettearvamatu ja ta on ka väga taktitu. Käitub spontaanselt, mõtlematult ja rikub rohkelt reegleid. Ta on ise suuremeelne, mistõttu ei talu väiklust. Ta ei talu ka teiste poolt tekitatud kohustusi ja äraorganiseerimist, ta on vaba ja rõõmus hing. Ka Ambur on kaksikloomusega. Seltskondlik, tormakas, armastab vabadust, alati valmis teele asuma, kunagi pikki ettevalmistusi ei tee, pikalt midagi ei planeeri. Ambur on viimasel hetkel tegutseja. Ta otsib vastuseid oma küsimustele, püüab end igal viisil teostada. Otsekohene, taktitu ja kadestamisväärselt positiivne Ambur õpetab teisi elama, aga harva elab ise samade põhimõtete järgi. Otsekohene ja impulsiivne, lennutab nooli hea õnne peale, sageli ilma kindla sihtmärgita ja väga sageli tabab märki. Sodiaagis kõige õnnelikum märk. Ääretult optimistlikuna tegutseb enne ja siis mõtleb.\nKaljukits hindab kõiges kvaliteeti. Temaga ei tohiks olla liiga pealetükkivalt avameelne. Ta on raskemeelne, tõsine, ei talu kassikulda ega võltsi käitumist. Headel kommetel on oluline tähtsus temaga suhtlemisel. Traditsioone austavana omab tohutut energiat kaosele ja muutustele vastuseismiseks. Distsipliin ja auahnus viivad teda väga sageli tippu ja ta rühibki pidevalt tippude poole. Kohustuste ja vastutuse koorem võib tappa tema elurõõmu. Kaljukits on väga karm eesmärkide poole rühkides, aga kui ta saavutab soovitud stabiilsuse, siis tunneb ta tugevat soovi uurida vaimset maailma ja aidata ühiskonda. Kaljukits on tähtkuju, kes paistab nooremana välja vanem oma east ja vanemana noorem oma east. Tema küps iga on õnnelikum noorusest.\nTalle ei avalda muljet ei kõrged aunimetused, akadeemilised tiitlid ega ka suur rahakott või uhke auto. Ta ei hooli niisugustest ajaliselt piiratud asjadest. Ta hindab rohkem vaimsust. Ta on küll abivalmis ja sõbralik, aga tarbetult ta ennast ohtu ei sea. Intuitsioon ja mõistus on tema puhul väga tugevas koosluses. Ettearvamatu ja kaootiline natuur, vaadetelt tulevikus ees. Igas Veevalajas on teatud annus geniaalsust, aga just seetõttu on Veevalaja ka paljudes asjades kohanemisvõimetu ja temas on ka mässumeelsust. Elava, originaalse ja leidlikuna taotleb temagi omal moel täiuslikkust. Just Veevalajad võivad olla hapnema läinud ühiskonnakorra suured kõigutajad. Nende siira soovi taga maailma aidata peitub suur annus fanatismi ja hullust. Siiski ei ole Veevalaja sel määral revolutsionäär, et enda elu täielikult ohtu seab. Pigem on ta ekstsentriline ja kiretult erapooletu, aga igal juhul progressiivne.\nKalade puhul on kõige keerulisem nende tundeelu. Neid vaevab alaväärsuskompleks, isegi kui seda väliselt näha ei ole. Kalad ei soovi kiireid otsuseid langetada, tunnevad end halvasti vastutuse koorma all. Kalade loomus on ebaküps, kõikuv, ebamäärane. Neil pole piiritaju, nad ei ole kindlad oma tegevuses, nad korjavad muljeid igalt poolt enda ümbert. Passiivselt agressiivsed, sageli märtrina käituvad, sageli võtavad ülesandeid, mida ei kavatsegi täita, annavad liiga kergekäeliselt lubadusi. Igapäevase reaalsusega toimetulek on raske, sest üks pool neist on lahkus ise ja teine passiivselt manipuleeriv, samas on emotsioonid neile elus toeks. Olles väga osavõtlikud ja kaastundlikud, elavad nad mingis müstilises maailmas, tajuvad varjatud energiaid. Kalad sattuvad kõige enam sõltuvuste küüsi.