PAY makseviisi teabeleht • HyBa\n– HyBa PAY\n– HyBa SPLIT\nPAY makseviisi teabeleht\nPAY makseviisi teabeleht (PDF)\nPAY on innovaatiline makselahendus, mis võimaldab ostude eest tasumist edasi lükata ilma täiendavate kuludeta. Lahendus toimib faktooringu põhimõttel:\nkauba või teenuse müüja loovutab ostjale väljastatud arve HyBa-le ja saab selle eest HyBa-lt raha kohe kätte;\nostja ei pea tasuma müüjale ostu sooritamise hetkel – HyBa esitab ise ostjale arve, mille ostja tasub valitud tähtaja jooksul otse HyBa-le.\nPAY makseviisi saab kasutada HyBa-ga liitunud e-poodides, mis on tähistatud HyBa logoga. Erinevalt tavalistest laenudest ja järelmaksudest on PAY makseviis ostja jaoks tasuta, teenuse koguhinnaks on kaupade ja teenuste ostusumma.\nEeldused teenuse kasutamiseks\nPAY makseviis sobib kõigile täisealistele ostlejatele, kes nõustuvad teenuse kasutamist reguleerivate tingimustega ja vastavad järgmistele eeldustele:\nomavad püsivat sissetulekut, sh arveldusarvet Eestis tegutsevas krediidiasutuses;\nEesti kodakondsusega või alalise elukohaga Eestis.\nOstude eest tasumine „maksa hiljem“ põhimõttel eeldab, et ostja omab piisavas ulatuses ostulimiiti. HyBa tugineb ostulimiidi arvutamisel avalikest andmebaasidest kättesaadavale teabele.\nKui ostja on e-poes valinud kaupade eest tasumiseks PAY makseviisi, tuleb ostu kinnitamiseks valida sobilik maksetähtaeg (kuni 60 päeva ostu sooritamisest) ja nõustuda HyBa teenuseid reguleerivate tingimustega. Ostu kinnitamine võimaldab registreeruda HyBa kasutajaks ja saada ligipääsu HyBa iseteenindusele.\nRegistreerumine on kiire ja lihtne – andmete küsimisel lähtume minimaalsuse põhimõttest. Isikuandmete töötlemisel on aluseks kliendiandmete töötlemise põhimõtted, millega palume tutvuda HyBa veebilehel. Pärast registreerumist ja esimese ostu sooritamist on järgnevate ostude vormistamine veelgi mugavam.\nHyBa iseteenindus on veebilehel www.hyba.ee asuv virtuaalne keskkond ostude haldamiseks ja HyBa teenustega seotud infovahetuseks. Iseteeninduses on hea ülevaade kõikidest PAY makseviisiga sooritatud ostudest ja nende tasumise tähtaegadest. Iseteenindusse sisenemiseks rakendame elektroonilisi ja turvalisi isikutuvastuse meetodeid.\nOstude kinnitamisega ei kaasne täiendavaid kulusid, sest PAY makseviis on tasuta teenus. Ostudega seotud teabe ja muud HyBa teenuseid puudutavad teated teeme kättesaadavaks e-posti teel ja iseteeninduses. Kiirema teabevahetuse huvides võime lühemaid teateid edastada ka tekstisõnumiga.\nOstude eest tasumine\nPAY makseviisiga sooritatud ostu eest tuleb tasuda HyBa poolt esitatud arve alusel. Tasumine toimub üksnes HyBa-le, mitte kauba või teenuse müüjale. Enne maksepäeva võime saata arve veelkord meeldetuletuseks e-postile, et tasumine ei ununeks. Kasutades PAY makseviisi korduvalt, väljastame iga ostu kohta erineva viitenumbriga arve, kuid HyBa iseteenindus võimaldab tasuda arveid ka üheaegselt.\nOstude eest tasumiseks on kaks võimalust.\nKõige mugavam on tasuda ostude eest HyBa iseteeninduses (pangalingi kaudu), kus on täielik ülevaade kõikidest tasutud ja tasumata ostudest.\nSamuti saab ostude eest tasuda eraldi pangaülekannetega, võttes aluseks HyBa poolt esitatud arvetel nähtuvad makserekvisiidid. Pangaülekannete tegemisel on oluline märkida korrektne arvelduskonto ja viitenumber, vastasel juhul võib tekkida võlgnevus. Iga arve peab olema makstud hiljemalt maksepäeval arvel toodud täpses summas.\nOstetavad kaubad ja teenused valib välja ostja, mistõttu HyBa ei vastuta PAY makseviisiga ostetud kaupade ja teenuste vastavuse eest. Samuti ei pretendeeri HyBa ostetavate kaupade omandiõigusele – kaubad saavad ostja omaks kauba kättesaamisel ning ostja saab ise otsustada, kuidas neid edasi kasutab. HyBa ei sea kaupade või teenuste kasutamisele mingeid piiranguid. HyBa omandab müüjalt ostja soovil müügilepingust tuleneva ostuhinna tasumise nõude ning sellega seotud kõrvalnõuded, eelkõige tasumise kohustuse mittetäitmisest tekkiv viivis või kahju hüvitamise nõue. Müüja nõue loetakse HyBa-le loovutatuks alates hetkest, mil ostja kinnitab oma ostu HyBa iseteeninduse vahendusel.\nOstu tagastamiseks või ostuga seonduvate pretensioonide esitamiseks tuleb kontakteeruda müüjaga. HyBa poolt ostjale väljastatud arved kuuluvad tühistamisele või korrigeerimisele üksnes juhul, kui müüja on sellest HyBa-t informeerinud. Näiteks kui müüja on teavitanud HyBa-t ostu täielikust tagastusest, tühistame ka tasumisele kuuluva makse (tagastamisel ei tühistata reeglina transpordikulu või sarnaseid lisateenuseid, kui need sisaldusid tagastatava ostu koosseisus). Ostu osalisel tagastusel HyBa poolt väljastatud arvet üldjuhul ei korrigeerita ning ostjale teeb tagastatud kauba eest ülekande müüja. Muude ostuga seotud pretensioonide korral juhindub HyBa müüjalt saadavast teabest, jättes endale õiguse tasumisele kuuluv makse osaliselt või täielikult tühistada.\nOstja peamine kohustus on tasuda ostu eest HyBa-le hiljemalt valitud maksepäeval. Siiski võib juhtuda, et arve tasumine ebaõnnestub või ununeb ning välistatud ei ole ka makseraskuste tekkimine. Makseraskuste korral palume koheselt HyBa-ga kontakteeruda – proovime probleeme ennetada ja olukorrale koos lahenduse leida. Võlgnevuse tekkimisel tuleb arvestada täiendavate kulude ja ebamugavustega:\nsaadame võla kohta meeldetuletuse aga kui võlg jääb jätkuvalt tasumata, edastame ka tasulisi võlateatisi;\ntasumata ostusummalt arvestame viivist seadusjärgses määras alates tasumise tähtpäevale järgnevast päevast iga viivitatud päeva eest;\nvõime koheselt sulgeda personaalse ostulimiidi ja piirata HyBa teenuste osutamist;\nvõime loovutada oma nõuded müüjale või kolmandale isikule, näiteks inkassole;\npikemaajalise võlgnevuse korral avalikustatakse võlgnevuse info maksehäireregistris;\nhüvitada tuleb võla sissenõudmisega seotud kulud (nt kulud seoses inkasso-, kohtu-, täite- või pankrotimenetlusega).\nMuu oluline teave\nHyBa on Eesti Vabariigis registreeritud finantseerimisasutus ärinimega HyBa OÜ, äriregistri kood 14994375, asukoht Pronksi 19/5, 10124 Tallinn. Küsimuste korral palume kontakteeruda HyBa klienditoega e-posti aadressil info@hyba.ee või telefoni teel +372 600 2021.\nHyBa soovib pakkuda mugavat ja lihtsat ostukogemust. Kui HyBa teenused või teenindus tekitab rahulolematust, palume sellest teada anda ja juhinduda HyBa veebilehel toodud kliendikaebuste lahendamise alustest, kust leiab muu hulgas teavet vaidluse kohtuvälise lahendamise võimaluste ja HyBa üle järelevalvet teostava asutuse kohta.\nTutvu käesoleva teabelehega iga kord, kui valid ostukeskkonnas tasumiseks PAY makseviisi, sest teabelehe tingimused on aluseks PAY finantseerimisteenuse osutamisel ning ostu kinnitamisega loetakse ostja ja HyBa vahel sõlmituks PAY finantsteenuse leping. Samuti võivad tingimused ajas muutuda, sest täiustame oma teenuseid pidevalt. Lisaks teabelehele reguleerivad PAY finantseerimisteenust HyBa kasutustingimused ja hinnakiri, mis on kättesaadavad HyBa veebilehel. Teabelehe ja kasutustingimuste kehtivad versioonid esitatakse ostjale enne igakordset ostu kinnitamist.\nRaha pangakontole hetkega!\nHyBa CREDIT võimaldab Sul taotleda krediidilimiiti kuni 2000 € ulatuses. Intressi maksad vaid kasutatud summalt\nKliendikaebuste lahendamise alused\nOled HyBa veebilehel, mille kaudu osutavad finantsteenuseid HyBa OÜ (tasuta makseviisid) ja BB Finance OÜ (tasuline tarbijakrediit). Enne lepingu sõlmimist tutvu tingimustega ja pea nõu asjatundjaga. HyBa CREDIT näidistingimused: 2000 euro laenamisel 60 kuuks fikseeritud intressimääraga 36% aastas on krediidi kulukuse määr 41,70% aastas, tagasimaksete summa 3817,10 eurot ja makstav kogusumma 3817,10 eurot eeldusel, et kogu krediit võetakse koheselt kasutusse ja tagastatakse 60 osamaksega.\nVeebilehe kasutamisega kinnitad nõustumist kasutustingimustega.\nHyBa OÜ | Pronksi tn 19, Tallinn, 10124 | © Kõik õigused kaitstud\nHyBa veebileht kasutab küpsiseid


Klassiõpetaja mitmekeelses koolis | Tartu Ülikooli Narva kolledž\nKlassiõpetaja eriala sobib neile, kellele meeldib igapäevaselt lastega suhelda ning aidata kaasa nende igakülgsele arengule. Klassiõpetaja õppekava annab teadmisi ja oskusi, et õpetada koolis enamikku õppeaineid 1.–6. klassini.\nKlassiõpetaja õppekava ühendab bakalaureuse- ja magistriõpinguid ning lõpetaja saab magistrikraadi haridusteadustes, õppetöö kestab 5 aastat.\nÕppekava raames valib üliõpilane ühe lisaeriala, milleks on eesti, inglise või vene keele võõrkeelena õpetaja. Õppetöö toimub eesti keeles, mõned õppemoodulid ja õppeained õpetatakse vene keeles. Tegemist on ainsa õppekavaga Eestis, mis valmistab ette õpetajaid nii vene kui ka eesti koolidele. Õppimine lõpeb magistritöö kirjutamise ja kaitsmisega või magistrieksami sooritamisega.\nÕppekavasse kuulub nii pedagoogilisi, ainealaseid kui metoodilisi ained. Lisaks ainealastele teadmistele õpivad üliõpilased lahendama konflikte ning mõistma inimeste käitumuslikku ja isikulist eripära. Õpingute vältel toimub pedagoogiline praktika üldhariduskoolides, mis annab ettekujutuse õpetajatöö erinevatest tahkudest ning võimaldab saada ja arendada erinevaid pedagoogilisi oskusi.\nÕppekava läbinud üliõpilane oskab planeerida õppetööd vastavalt riiklikule õppekavale ja orienteerub tänapäeva õppevahendites. Ta oskab teha koostööd kõigi haridusprotsessi osalistega, märgata ja arvestada lapse arengu individuaalseid iseärasusi ning rakendada koolipraktikas põhiteadmisi psühholoogiast ja pedagoogikast.\nTutvu õppekavaga õppeinfosüsteemis ÕIS\nHäid klassiõpetajaid vajatakse igas koolis ning kolledži vilistlastel ei teki probleeme töökoha leidmisel. Omandatud teadmised võimaldavad soovi korral jätkata õpinguid doktoriõppes. Tegemist on ainsa õppekavaga Eestis, mis valmistab ette õpetajaid nii vene kui ka eesti koolidele.\nKonkurentsivõimeline haridus, mitmekülgsed enesetäiendamise võimalused ja mitmekeelne keskkond on vaid mõned tunnusmärkidest, mis võiksid julgustada oma õpinguid jätkama just Tartu Ülikooli Narva Kolledžis.\nMeie kaasaegne maja Narva ajaloolises vanalinnas on vaid paar aastat vana ja tudengite poolt kiirelt omaks võetud. Tudengielu rikastavad kolledži majas toimuvad – põnevad filmiõhtud ja loengud, džässiklubi kontserdid, näitused, festivalid. Tudengid saavad alati neist osa võtta kas kaaskorraldaja, vabatahtliku abilise või osalejana.\nE-mail: Katrina.Abramson [ät] ut.ee | tel: +372 740 1930


Enne hoolduslehele jäämist töötatud töötunde ei tohi jätta tasustamata, sest ATS § 34 lg 1 kohaselt on ametnikul õigus saada teenistusülesannete täitmise eest palka. Vastustaja on ekslikult lähtunud eeldusest, et kaebaja on saanud sama ajavahemiku eest nii palka kui ka ajutise töövõimetuse hüvitist. Kaebaja oli hoolduslehele jäämise ajaks kõik kuuekuulise perioodi normtunnid täitnud ning graafiku järgi viibis ta hoolduslehel oma vabal ajal. Kui kaebaja oleks hoolduslehel viibitud ajal töötanud, poleks tal RaKS § 60 lg 1 p 5 kohaselt olnud õigust hüvitist saada. PäästeTS § 201 lg 3 kohaselt tasustatakse vaid väljaspool tööaega tehtud erakorraline ületunnitöö. Seega ei saanud kaebaja sama ajavahemiku eest palka ja ajutise töövõimetuse hüvitist. (p 9)\n3-3-1-66-11 Riigikohus 07.12.2011\nVt lahendi nr 3-3-1-67-11 annotatsiooni.\n3-3-1-13-10 Riigikohus 17.05.2010\nKa ametiühingute seadus käsitab teenistuja õiguste piiramisena ebavõrdset kohtlemist ja nimetab, millist tegevust ei käsitata ebavõrdse kohtlemisena. Samas aga ei käsitle ametiühingute seadus ebavõrdse kohtlemise tunnuseid, aluseid, võrdse kohtlemise põhimõtteid ega loo diskrimineerimisvaidluse lahendamiseks terviklikku regulatsiooni. Viimati mainitut sisaldab võrdse kohtlemise seadus.\nKui teenistuja väidab diskrimineerimist seetõttu, et ta esindab teenistujate huve või ta kuulub teenistujate ühingusse, tuleb rakendada ka võrdse kohtlemise seadust. Diskrimineerimisvaidluse lahendamisel peab kohus tuvastama faktilise asjaolu, mille põhjal võib eeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine. Kui kohus on sellise asjaolu tuvastanud, on diskrimineerimisjuhtum esmapilgul ilmne ja rakendada tuleb tõendamiskohustuse regulatsiooni (vt ka Euroopa Kohtu 10.07.2008 otsuse kohtuasjas C-54/07, Centrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding, p-e 30-34 ja 17.07.2008 otsuse kohtuasjas C-303/06, S. Coleman, p-e 53-56). Seetõttu peab halduskohus esmalt kontrollima, kas tööandja rikkumist kinnitav asjaolu on tuvastatud ja alles seejärel kontrollima, kas tööandja rikkus võrdse kohtlemise põhimõtteid või mitte.\nKohus ei saa hinnata seda, kas konkreetse ametniku välislähetusse saatmine on otstarbekas või mitte. Kui ametiasutus keeldub ametnikku välislähetusse saatmast põhjendusega, et see ei ole otstarbekas ega vasta ametniku teenistusülesannetele, on tegemist objektiivsete põhjendustega, mis tõendavad, et võrdse kohtlemise põhimõtteid ei ole rikutud.\nATS § 361 lg-ga 2 ja VõrdKS § 2 lg-ga 3 on täiendatud võrdse kohtlemise seadust diskrimineerimise alustega, mida direktiivid otsesõnu ette ei näe. See ei ole direktiividega vastuolus, kui liikmesriik laiendab siseriikliku õigusega diskrimineerimise aluseid ja loob seeläbi soodsamad sätted (direktiivi 2000/43 preambula p 25; direktiivi 2000/78 preambula p 28).\nATS § 43 lg-st 1 ega ka Vabariigi Valitsuse 28. märtsi 2001. a määrusega nr 108 vastu võetud "Teenistuslähetuste kulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, ulatus ja korrast" ei tulene teenistujale subjektiivset õigust välislähetusele. Seetõttu puudub ametnikul õigus nõuda enda välislähetusse saatmist. Samuti ei ole välislähetus reeglina ametniku, vaid asutuse huvides.\n3-3-1-56-09 Riigikohus 29.10.2009\nAsutuse töö ja haldusülesannete täitmise ladus korraldamine, tööaja arvestuse pidamine ning tehtud töö nõuetekohase tasustamise tagamine on asutuse kohustus. Õiguspärane töötasustamine saab põhineda korrektsel tööaja ja teenistusülesannete täitmise arvestusel.\nTavapäraselt lähtutakse asutuses nii tööaja normi piires tehtava kui ka ületunnitöö tasustamisel isikule pädeva juhi poolt kohaste aktidega kindlaks määratud töökoormusest ja lisaülesannetest ning dokumenteeritud tööaja arvestusest. Siiski võib ka ametnikule panna kohustuse dokumenteerida ülesannete täitmist, koostada aruandeid jms. Samas peab asutuse töökorraldus ja teenistusülesannete täitmise dokumenteerimine olema tagatud viisil, mis ei sea ületunnitöö tasustamist sõltuvusse eeskätt ametniku enda hoolikusest.\nTöötasu nõude rahuldamine on võimalik vaid juhul, kui töötamine, mille eest tasu nõutakse, on usaldusväärselt tõendatud. Kui asjas kogutud ja hinnatud tõendid usaldusväärselt ei kinnita väidetavalt tasustamata jäänud ületunnitöö tegemist ja selle mahtu, pole võimalik rahuldada nõuet saamata jäänud töötasu väljamõistmiseks.\n3-3-1-64-09 Riigikohus 01.10.2009\nAvaliku teenistuse seadus § 41\nATS §-s 41 nimetatud hüvitus makstakse välja ainult elukoha vahetuse korral (vt Riigikohtu nr 18.06.2009 otsust haldusasjas nr 3-3-1-48-09). Kui isik elukohta ei vaheta, siis puudub tal õigus saada ATS §-s 41 sätestatud hüvitust.\n3-3-1-48-09 Riigikohus 18.06.2009\nOluline on, et muutuks teenistusülesannete täitmise koht. ATS § 41 kolmandast lausest, mis algab sõnaga "lisaks", mis on eelneva suhtes siduv, mitte eraldav sõna, tuleb järeldada, et hüvitus ning sõidu- ja varaveokulude hüvitamine on omavahel seotud selliselt, et ka hüvitus makstakse välja ainult elukoha vahetuse korral. Kui sättes oleks peetud silmas ühekordse ametipalga maksmist ka siis, kui ametniku elukoht pärast üleviimist ei muutu, siis peaks säte olema sõnastatud teisiti. ATS § 41 grammatiline tõlgendus ei anna ebamõistlikku tulemust.\n3-3-1-14-07 Riigikohus 24.04.2007\nNii ametikohtade vähenemine kui ka teenistuse ümberkorraldamine võib kaasa tuua koondamissituatsiooni, kui ametnikku ei ole tema nõusolekul võimalik üle viia teisele ametikohale (ATS § 116 lg 3). Ametniku nõusolekut tuleb teisele ametikohale üleviimisel pidada oluliseks (vt Riigikohtu 07.04.2005 otsus nr 3-3-1-5-05 ja 11.01.2006 otsust nr 3-3-1-75-05). Üleviimisena ATS § 47 tähenduses tuleks käsitada vaid olulisi muudatusi teenistussuhte põhilistes elementides.\nKuna asutuse juhil lasub kohustus tagada avalike ülesannete sujuv ja tõrgeteta täitmine (vt näit 31.05.2005 otsust nr 3-3-1-24-05), siis peavad tal olema ka võimalused muudatuste tegemiseks teenistuse ümberkorraldamisel. Võimaluse vähemoluliste muudatuste tegemiseks annab asutusele ATS § 59 lg 11. Ametinimetuse ja ametikoha asukoha muutine asutuse struktuuris on käsitatav muudatusena, mida võib teha selle sätte alusel. Seejuures ei tohi aga muutuda ükski ATS § 59 lg-s 11 loetletud elementidest ega oluliselt suureneda teenistusülesannete maht. ATS § 59 lg 11 kohaldamisega ei tohi ka järk-järguliste muudatustega saavutada oluliselt muutunud olukorda teenistussuhte mõne loetletud elemendi osas ega teha ametijuhendis pealtnäha ebaoluliste muudatusi, mis ei pruugi kajastada tegelikkust. ATS § 59 lg 11 kohaldamise õiguspärasuse üle otsustades tuleb võimalike muudatuste olemasolu või puudumist sisuliselt hinnata ning selleks ei piisa vaid ametijuhendi tekstis sätestatu analüüsimisest.\n3-3-1-57-05 Riigikohus 17.11.2005\nTäiendavate ülesannete eest lisatasu nõude rahuldamise otsustamisel on oluline nende ülesannete täitmise tõendatus. Samuti tuleb arvestada, et puuduva ametniku ülesannete teiste ametnike vahel jaotamise vajadus võib aja möödudes väheneda või kaduda.\nTäiendavate teenistusülesannete jagamine ametnikele ja nende tööpanuse hindamine kuulub ametisse nimetamise õigust omava isiku või vahetu juhi ülesannete hulka. Lisatasu määramisel on oluline täiendavate ülesannete andmine, nende tegelik täitmine ja hinnang teenistusalasele täiendavale panusele.\nSeadusandja ei ole ette näinud, et puuduva ametniku ülesanded jaotatakse igal juhul teiste ametnike vahel. Ametisse nimetamise õigust omav isik või vahetu juht peab analüüsima, kas nende ülesannete mittetäitmine takistab ametiasutuse normaalset tööd ning kas ja kuidas otsustada ülesannete andmine teistele ametnikele. Korrektne juhtimine ja töökorraldus eeldab, et ametnikku on täpselt teavitatud tema teenistusülesannetest ja nende muutmisest ning muudatused on kajastatud ametijuhendites. Samas ei saa ainuüksi ametijuhendites sätestatust ja teenistuja enda kirjeldatud tegelikult täidetavate ülesannete võrdlemisest teha järeldust, et ametijuhendis sätestamata tegevus oleks igal juhul käsitletav täiendava teenistusülesandena. Ametnik peab täitma ka neid ülesandeid, mis tulenevad muudest õigusaktidest, samuti teenistuskoha olemusest ja teenistussuhte laadist, või ametiasutuse juhi või vahetu ülemuse korraldustest.\n3-3-1-7-05 Riigikohus 14.04.2005\nAvaliku teenistuse seadus § 14\nAvaliku teenistuse seadus § 37 lg 2\nAvaliku teenistuse seadus § 169 lg 3\nVangS § 136 2\nKäskkirja vormistamata jätmine täiendavate teenistusülesannete andmise ja lisatasu maksmise kohta ei ole põhjuseks, et jätta saamata jäänud lisatasu välja mõistmata. Lisatasu väljamõistmisel on oluline välja selgitada täiendavate teenistusülesannete reaalne täitmine.\nVangistusseaduse § 136² on erinorm ATS § 37 lg 2 suhtes. ATS § 37 lg 2 alusel makstava lisatasu asendamisel VangS § 136² alusel makstava väljateenitud aastate tasuga oli ametniku õiguspärane ootus kaitstud VangS § 167¹ lg-ga 2, mis näeb ette, et kui VangS § 136¹ alusel arvutatav palk on väiksem senisest palgast, säilitatakse ametnikule tema senise palga suurus.\nATS § 169 lg 3 (1. jaanuarist 1996 kuni 1. jaanuarini 2001kehtinud redaktsioonis) eesmärk ei olnud sätestada erandeid ATS §-st 14 ega võimaldada erandlikult võtta teenistusse isikuid, kes kehtestatud kodakondsuse nõudele ei vastanud. ATS § 169 lg-ga 3 sooviti üksnes leevendada Eesti kodanikest ametnike puudust seeläbi, et võimaldati teenistust jätkata juba ametis olevatel Eesti kodakondsuseta isikutel. ATS § 169 lg 3 ei kujutanud endast erinormi ATS § 14 suhtes ega võimaldanud teenistusse võtta isikut, kes ei vasta selles normis sätestatud tingimustele.\n3-3-1-11-04 Riigikohus 09.03.2004\nAvaliku teenistuse seadus § 160 lg 1\nITVS § 6\nAvalike teenistujate palganõuetest lähtuvad vaidlused ei tulene töösuhtest, vaid avalik-õiguslikust teenistussuhtest riigi või kohaliku omavalitsuse üksusega, mistõttu teenistujate vastavad kaebused tuleb HKMS § 3 lg 1 p-st 1 ja lg-st 2 ning ATS § 160 lg-st 1 tulenevalt esitada halduskohtusse.\nATS § 13 lg-st 1 ja PalS § 1 lg-st 3 tulenevalt laienevad tööseadused, sealhulgas Palgaseadus, ametnikele niivõrd, kuivõrd Avaliku teenistuse seaduse või avalikku teenistust reguleerivate eriseaduste või muu seadusega ei sätestata teisiti. Avaliku teenistuse seaduses puudub palga arvutamist ja maksmist puudutav üksikasjalik regulatsioon. ATS § 13 lg 1 ja § 37 lg 4, PalS § 1 lg 3 ja § 34 ning ITVS § 6 lg 3 koostoimest tulenevalt on ka teenistujate palganõuete esitamisel kohaldatav ITVS § 6 lg-s 3 sätestatud tähtaeg.\n3-3-1-60-02 Riigikohus 30.10.2002\nVabariigi Valitsuse 10. jaanuari 2001. a määruse nr 8 "Riigiteenistujate töötasustamine 2001. aastal" §-dest 2 ja 3 tulenevalt on lisatasu oma olemuselt personaalne ning seotud konkreetse ametniku töö tulemuslikkusega või täiendavate tööülesannetega. Nõutavast tulemuslikuma töö või täiendavate tööülesannete eest makstavate lisatasude puhul on põhjendatud regulatsioon, et neid määrab asutuse juht või teenistusse nimetamise õigust omav isik, kes konkreetset ametnikku, tema poolt teenistusülesannete täitmisega ning asutusesisese tööjaotusega seonduvaid olusid paremini tunneb. Ametnikele kehtestatud tingimuste - ministri käskkirjaga kinnitatud õppekava läbimine ja vastava eksami sooritamine - täitmise puhul on olemuslikult tegemist pigem kvalifikatsiooninõuete täitmisega ja sellest tuleneva alusega palgamäära diferentseerimiseks kui lisatasu maksmise alustega, mis on sätestatud määruse §-s 3.\n3-3-1-61-01 Riigikohus 20.12.2001\nVõrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt käsitletakse ühetaoliselt kõiki isikuid ühtedes ja samades oludes ning samadel eeldustel. Ühetaoline kohtlemine peab olema tagatud ühesuguste asjaolude korral. Võrdsuse põhimõtte rikkumisega on tegemist siis, kui ühesuguseid asjaolusid käsitletakse ilma nähtavate mõistlike põhjusteta erinevalt. Võrdse kohtlemise põhimõtet pole rikutud, kui haldusorgani diskretsiooniline otsustus rajanes haldusasja kohtumenetluses tuvastamist leidnud asjaoludest tulenevatel asjakohastel kaalutlustel.\nErinevalt puhkusetoetusest, mille maksmine on sätestatud ATS §-s 46, puudub seaduses üksikasjalikum regulatsioon teiste ühekordsete toetuste, sealhulgas jõuluraha maksmiseks. Kui kohaliku omavalitsuse volikogu määruse alusel makstav ühekordne toetus (jõuluraha), mida ametiasutuse juhil on õigus kinnitatud palgafondi piires määrata ja mida makstakse ametiasutuse kõikidele teenistujatele ühesugustel alustel, pole seotud ametnike töötulemustega, on sellisel toetusel tulevikku suunatud üldisem motiveeriv iseloom. Õigustatud on sellise toetuse maksmisel diferentseeritud lähenemine mõnedele teenistujate kategooriatele. Samaväärselt teenistujatega, kes jätkavad teenistust oma senistel ametikohtadel ei saa käsitleda teenistujaid, kelle ametikoht on koondatud ja kelle vabastamise vältimiseks pole asutus pidanud võimalikuks pakkuda vaba ametikohta ega teha asutusesiseseid ametnike ümberpaigutusi, kuid kelle teenistussuhet pole veel lõpetatud ATS §-st 133 lg 1 tuleneval põhjusel.\n3-3-1-41-99 Riigikohus 01.11.1999\nLinnavolikogu esimehe kohale ennistatud isiku kaebus teenistusest puudutud aja eest tasu, kasutamata jäänud puhkuse eest kompensatsiooni ning lõpparve maksmisega viivitatud aja eest tasu nõudest tulenev vaidlus on tekkinud avalik-õigusliku iseloomuga avaliku teenistuse suhtest. Tegemist on muu avalik-õigusliku vaidlusega HKS § 4 lg. 2 mõttes.\nTeenistusse ennistatud ametnikule tuleb maksta tasu teenistusest sunnitult puudutud aja eest, lähtudes tema asemele võetud ametniku ametipalgast. Kui see ametipalk on väiksem, tuleb arvesse võtta Palgaseaduse § -s 4 lg. 1 sätestatud ühekuulist tähtaega. Selle perioodi eest tuleb ametnikule teenistusest sunnitult puudutud aja eest tasu väljamõistmisel lähtuda ebaseaduslikult vabastatud ametniku ametipalgast.\nKui seadusevastaselt vabastatud ametnik nimetatakse uuesti ametisse sel põhjusel, et vabastamine loeti kohtuotsusega seadusevastaseks, siis on tegemist teenistusse ennistamisega ATS-i mõttes koos kõigi sellest tulenevate õiguslike tagajärgedega.\nATS § 135 lg. 1 kohaselt saab tasu teenistusest sunnitud aja eest nõuda teenistusest vabastatud ametnik, kes nõuab teenistusse ennistamist. Kohtud ei saa mõista välja tasu sunnitult teenistusest puudutud aja eest kui vabastamise otsuse peale on protesti esitanud maavanem.\nKooskõlas ATS § 135 eesmärgiga tuleb teenistusest sunnitult puudutud aja eest makstava tasu hulgast maha arvata hüvitis, mida ebaseadusliku vabastamise tõttu maksti seaduse või muu üldakti alusel.\n3-3-1-39-98 Riigikohus 15.01.1999\nKohaliku omavalitsuse all HKS § 69 lg. 1 mõttes tuleb mõista linna või valla konkreetset ametiasutust, mitte ametiasutuse struktuuriüksust.\nKohaliku omavalitsuse teenistujal on õigus saada kogu teenistuse aja eest palka volikogu poolt kehtestatud määrades. Konkreetse ametniku palgamäära ja palgaastme määrab ametnik, kellel on ametisse nimetamise õigus.\nPalgatingimuseks Palgaseaduse § 4 lg 1 mõttes tuleb lugeda ka palgaastmed ja laiendada Palgaseaduse seda sätet palgaastmete alandamisele, isegi kui samaaegselt suurendatakse astmepalka. Teenistusse võtmise õigust omav ametnik ei saa omal äranägemisel alandada kohaliku omavalitsuse ametniku palgaastet määramata ajaks.\nPalk, mis jäi ametnikul saamata teenistusse võtmise õigust omava struktuuriüksuse juhi ebaseadusliku haldusakti tõttu, tuleb välja mõista ametiasutuselt, mitte selle struktuuriüksuselt.


Vooremaa Jõgeva haiglas on pühade ajal tavalisest suurem melu\nJõgeva haiglas on pühade ajal tavalisest suurem melu\nKolmteist aastat SA Jõgeva haigla juhataja ametikohal olnud Peep Põdderi sõnul ei erine pühadeaegne tööpäev tavapärasest. „Hommikul tuled ikka valvesse ja järgmine hommik lähed puhkad kodus välja, ülejärgmine päev tuled jälle valvesse – nii olen siin peaaegu üle päeva,“ sõnas Põdder.\nOlenemata sellest, et tööpäev on üsnagi tavapärane, on haiglas siiski pühade peale mõeldud. „Eks toidukorrad on veidi pühademaigulised, tehakse verivorsti ja antakse hapukapsast. Tavaliselt teevad oma töötajad ka õhtul väikese lauakese ja tulevad korraks kokku,“ kinnitab Põdder ning lisab, et teretulnud nähtus on see, et pühade ajal on haiglas melu natukene suurem – patsientidel käib külas rohkem rahvast.\n„Meil on all vaimse puudega inimeste päevakeskus ja nemad küpsetasid kõvasti piparkooke, täna (üleeile – toim.) käisid maja peal kõigile jagamas. Pühad on ikka selline meeldiv ja tore aeg, eks haigetest, kes peavad oma pühad siin veetma, on natukene kahju ka, aga me püüame nende siis olemist veidikene paremaks teha,“ sõnas Põdder.\nJõgeva haigla juhataja sõnul on ülesöömine peamine põhjus, miks pühade ajal arstide poole pöördutakse. „Eestlaste puhul on pühade kõige suurem probleem ülesöömine, armastatakse sellist head rasvast jõulupraadi ja hapukapsaid. Kõik sapikivid hakkavad liikuma ja kõhunäärme põletikud kipuvad ägenema,“ tõi Põdder näite ning lisas, et teiseks põhjuseks on traumatism. „Jõulude ajal ollakse suhteliselt palju väljas ja kui teed on libedad ja võib-olla jalg ka natukene pehmem, siis võib kukkuda või jala välja väänata. Kolmas seltskond on need inimesed, kellel ei ole tavapäevadel aega, aga pühad on vabad ja siis muuhulgas tasub ka arsti juures ära käia.“\nLisaks töö tegemisele saab Jõgeva haigla juhataja pühade ajal korraks ka perega jõule pidada. „Meil on peres üldiselt selline traditsioon, et oleme kõik oma jõuluaja töö järgi seadnud. Mu tütar on ka noor tohter, resident, kes on valves ja leppisime kokku, et oma jõulud saame 24ndal pidada. Jõululaupäeva hommikul lõpetame valve ning esimesel jõulupühal oleme tütrega mõlemad jälle valves,“ ütles Põdder.\n„Kui Muhamed ei tule mäe juurde, siis tuleb mägi Muhamedi juurde, nii et vana-aasta õhtul olen valves ja ehk tuleb abikaasa mulle siia ikka külla. Meil on selline omapärane pere, et mina olen jaanipäeval sündinud ja abikaasa vana-aasta õhtul ning meil on siis komme vahel ka jaanipäeval jõululaule laulda,“ rääkis Põdder, kelle sõnul on ka aasta viimasel päeval pere midagi head tohtrile süüa toonud ja ikkagi uksevahelt sisse vaadanud.


Ken Torn hakkab Euroopa meistrisarjas võistlema uue nelikveolise Fordiga - Ralli.ee\nKen Torn hakkab Euroopa meistrisarjas võistlema uue nelikveolise Fordiga\nMöödunud hooajal võistlesid Ken Torn – Kauri Pannas autoralli Euroopa meistrivõistlustel (ERC) esiveolisel Ford Fiesta Rally4 autol. Eestlased võitsid ERC3 ja ERC3 Junior arvestustes viiest sõidetud etapist neli ning hooaja lõpus tõstsid Torn – Pannas peakohale mõlema eelmainitud klasside Euroopa meistritiitlid.\nKen Torn – Kauri Pannas esiveolisel Ford Fiesta Rally4 autol Foto: Sven Kollus\nKui algselt oleks Torn – Pannas pidanud tänavuse hooaja kahel valitud ERC etapil võistlema Motorsport Italia poolt välja pandud Škoda Fabia Rally2 autol, siis tänu ERC sarja promootori Europsort Eventsi, rehvitootja Pirelli ja M-Sport Poola omavahelistele suhtlustele jõuti kokkuleppele, et ühise toe abil pakutakse valitsevatele ERC3 Junior meistritele hoopis võimalust võistleda kuuel ERC Junior etapil FIA uue generatsiooni neljaveolisel Ford Fiesta Rally3 autol.\nTorn – Pannase ERC hooaeg saab alguse 6.-8.maini sõidetava Kanaaride ralliga.\nFIA ERC Junior klassis, kus tänavu võistledakse Rally3 autodel on sarja peaauhinnaks võistlemine Rally3 autol ja Pirelli rehvidega hooajal 2022.\nERC3 meistrid 2020 Torn – Pannas Foto: Sven Kollus\n„See on mulle suurepärane võimalus astuda karjääris järgmine samm ja võistleda neljaveolise autoga. ERC3 Junior tiitliga kaasnenud auhind Eurosport Events poolt oli küll suurepärane ja oleksin saanud võistelda kahel rallil Rally2 autoga, kuid kogemuse saamiseks neljaveolise autoga oleks mul vaja võistelda võimalikult paljudel etappidel. Kahjuks puuduvad mul endal vahendid, et Rally2 autoga võistelda rohkematel etappidel ning seega võtsin ilma kahtlusteta vastu pakkumise, et saaksin võistleda kuuel ERC etapil uue generatsiooni Rally3 autoga. Olen uue hooaja hakul väga ootusärev ja ei jõua ära tänada selle võimaluse eest Eurosport Eventsi, Pirellit ja loomulikult M-Sport Poolat.“\nJean-Baptiste Ley, ERC koordinaator\n„Ühine otsus, mille FIA ja Eurosport Events 2017.aastal vastu võtsid, oli ERC Junior klass jagada vastavalt pilootide vanusele kaheks erinevaks arvestuseks. Seda põhjusel, et noorte võistlejate karjäär kulgeks mööda loogilsit rada ehk esiveolise auto pealt neljaveolisele. Tänu Rally3 autole on nüüd võistlejatel võimalik see samm teha veel mõistlikuma eelarvega. Ken tõestas oma talenti Rally 4 autol ja saab nüüd võimaluse seda uuesti teha Rally3 autol.“\nMaciej Woda, M-Sport Poland direktor\n„Ken ja Kauri läksid möödunud hooajal iga etapiga järjest tugevamaks ja näitasid, et iga võistluspaari jaoks on just Ford Fiesta Rally4 see auto, millega heidelda meistritiitlite eest nii rahvusvahelistel, kui ka kohalikel meistrivõistlustel. Koos Kauriga on meil Keni usku, et ta suudab Rally3 autoga kiiresti kohaneda ja suudab oma talenti ka edaspidi tõestada Euroopa meistrivõistluste tihedas konkurentsis M-Sport Poola uue generatsiooni autoga.“\nTerenzio Testoni, Pirelli Rally manager\n„Oleme väga rahul, et just Ken Torn on esimene võitja sellele preštiisele auhinnale ehk võistelda uuel Rally3 autol. See annab meile võimaluse olla seotud ralliga igal tasemel ning aidata noori nende eduteel.“\nFIA ERC3 Junior Meistrivõisltuste 2021 kalender\n1: Rally Islas Canarias (Asfalt) 6-8 mai\n2: 77th Rally Poland (Kruus) 18-20 juuni\n3: Rally Liepāja (Kruus) 1-3 juuli\n4: Rally di Roma Capitale (Asfalt) 23-25 juuli\n5: 50th Barum Czech Rally Zlín (Asfalt) 27-29 august\n6: Rally Hungary (Asfalt) 22-24 oktoober\nOliver Solberg alustab oma hooaega Egon Kauriga samal rallil\nRoland Poom teeb Euroopa meistrivõistluste (ERC) debüüdi Poolas\nRoland Poom teeb Euroopa meistrivõistluste (ERC) debüüdi Assooridel\nVIDEOD: Ott Tänak ja Thierry Neuville testisid Soomes uut Hyundai i20 WRC-d\nToivo Asmer valiti Eesti Autospordi Liidu uueks presidendiks\nReedel Poolas alguse saanud Euroopa autoralli meistrivõistluste avaetapp sai jätku laupäeva hommikul, kui ees ootas seitse kiiruskatset. Roland Poom -...\nOtt Tänakule kuuluv RedGrey meeskond ei saa osaleda Sardiinia rallil\nAvarii teinud Egon Kaur stardib Sardiinia rallil Arcticu ja Portugali MM-ralli võiduautoga\nVIDEO: Egon Kauri avarii, mis eestlased jalameheks jättis\n23 05, 2021\nOliver Solberg ei saa osaleda Sardiina MM-etapil


Paide Muusikakooli põhimäärus–Riigi Teataja\nPaide Muusikakooli põhimäärus\nPaide Muusikakooli põhimäärus - sisukord\n§ 3 Muusikakooli teeninduspiirkond\n2 MUUSIKAKOOLI TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED\n§ 7 Tegevuse eesmärk ja ülesanded\n3 MUUSIKAKOOLI STRUKTUUR JA ÕPPEKORRALDUS\n§ 8 Struktuur, õppevormid ja -meetodid\n§ 9 Õppeaasta ja õppeperiood\n§ 11 Õppekavad\n§ 12 Õppekavaväline tegevus\n§ 13 Õppurite hindamine\n4 MUUSIKAKOOLI JUHTIMINE\n§ 18 Õppurite õigused ja kohustused\n6 MUUSIKAKOOLI VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE\n§ 19 Muusikakooli vara\n§ 20 Kooli finantseerimine\n§ 21 Aruandlus ja järelevalve\n§ 22 Muusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine\nRT IV, 28.04.2017, 10\nVastu võetud 20.04.2017 nr 9\n(1) Muusikakooli nimi on Paide Muusikakool (edaspidi muusikakool).\n(2) Muusikakooli asukoht on Eesti Vabariik, Järva maakond, Paide linn.\n(1) Muusikakool on haridusasutus, mis registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris ning Eesti Hariduse Infosüsteemis.\n(2) Muusikakool on Paide Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) hallatav asutus, kool ei ole juriidiline isik.\n(3) Muusikakooli põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Paide Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu).\n(4) Muusikakool omab tööandja õigusi. Muusikakooli töötajate põhjendatud koosseisu kinnitab muusikakooli direktor (edaspidi direktor) kooskõlastatult linnavalitsusega.\n(5) Muusikakooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimused ja korra ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab linnavalitsus.\n(6) Muusikakool tegutseb seaduste, käesoleva põhimääruse, linnavolikogu ja -valitsuse õigus- ja haldusaktide ning teiste muusikakooli tegevusvaldkonda reguleerivate õigus- ja haldusaktide alusel.\n§ 3. Muusikakooli teeninduspiirkond\n(1) Muusikakooli teeninduspiirkond on Paide linn.\n(2) Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õppur muusikakooli juhul, kui õppuri elukohajärgne omavalitsus või õppuri elukohajärgne omavalitsus ja õppuri seaduslik esindaja või õppuri seaduslik esindaja üksi on nõus katma muusikakooli õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse. Õpilaskoha tegevuskulu arvestuslik maksumus on muutuv suurus, mille kinnitab igaks eelarveaastaks linnavalitsus.\n(1) Muusikakooli pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati keskel on Paide linna vapp, ringselt ümber vapi on tekst: PAIDE MUUSIKAKOOL PAIDE LINN.\n(2) Muusikakool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor kooskõlastatult linnavalitsusega.\n(1) Muusikakooli asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.\n(2) Muusikakooli asjaajamiskorra kinnitab direktor käskkirjaga, lähtudes õigus- ja haldusaktides sätestatust.\n2. peatükk MUUSIKAKOOLI TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED\n(1) Muusikakooli tegevuse eesmärk on pakkuda muusikalist haridust ja võimalusi isiksuse igakülgseks muusikaliseks arenguks.\n1) professionaalse muusikalise põhihariduse andmine;\n2) laste ja noorte loomevõimete avastamine ning kavakindel arendamine, eesmärgiga võimaldada neil hiljem jätkata professionaalset muusikaharidust;\n3) täiskasvanud õppuritele sobivas vormis õppe korraldamine;\n4) kohaliku kultuurielu edendamine eesti kultuuritraditsioonide alusel, olles kõikidele muusikalisi andeid omavaile lastele kättesaadavaks lüliks haridussüsteemis;\n5) tegevuse eesmärgiga seotud projektide koostamine ja juhtimine.\n(3) Muusikakool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata:\n3) arendada kohaliku kultuurielu elavdamiseks kontserttegevust, esinedes õppurite ja õpetajatega nii oma koolis kui mujal;\n4) rentida välja ruume ja õppevahendeid.\n(4) Tegevuse eesmärgi realiseerimise eelduseks on muusikakooli tihe partnerlus Paide Linnavalitsuse hallatavate asutustega ning Tartu regiooni muusikakoolidega.\n3. peatükk MUUSIKAKOOLI STRUKTUUR JA ÕPPEKORRALDUS\n§ 8. Struktuur, õppevormid ja -meetodid\n(1) Muusikakoolis on järgmised osakonnad:\n(2) Muusikakoolis kasutatakse järgmisi õppevorme ja -meetodeid:\n§ 9. Õppeaasta ja õppeperiood\n(2) Õppeaasta koosneb õppeperioodidest ja õppevaheaegadest. Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund ja semester. Õppeperiood jaguneb kaheks semestriks. Õppeperioodis on kokku vähemalt 175 kalendripäeva.\n(3) Õppevaheajad muusikakoolis on üldhariduskooli õppeaasta koolivaheaegadega samal ajal.\n(4) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema puhkepaus vähemalt 5 minutit.\n(5) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis, mille kinnitab direktor.\n(1) Õpe toimub õppuri alus-, põhi- või keskharidust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest või õppuri tööst vabal ajal.\n(2) Õppekorralduse aluseks on huviharidusstandardi alusel koostatud õppekavad.\n(4) Muusikahariduse andmine toimub järgmiste õppeastmetena:\n1) eelkool kestusega 1-2 aastat;\n2) põhiõppe noorem aste 1.- 4. klass\n3) põhiõppe vanem aste 5.-7. klass\n(5) Eelkooli ülesandeks on arendada laste muusikalisi võimeid, lauluoskust ja loovust. Põhiõppe noorema astme ülesandeks on muusikaliste algteadmiste omandamine ja õpilaste loomevõimete arendamine. Põhiõppe vanema astme ülesandeks on muusikaliste teadmiste ja oskuste edasiarendamine eesmärgiga valmistada õppureid ette professionaalse muusikahariduse õppeks. Lisaastme ülesandeks on muusikaliste teadmiste ja oskuste süvendatud edasiarendamine.\n(6) Täiskasvanud õppurile laienevad täiskasvanute koolituse seaduse vabaharidusliku koolituse sätted. Vabade kohtade olemasolul võib rahvastikuregistri andmetel Paide linna elanikuks oleva täiskasvanud õppuri õpe toimuda kokkuleppel õppuriga ainult pilliõppe ainekava järgi. Õppurile ei väljastata lõputunnistust.\n(7) Õpe on tasuline.\n§ 11. Õppekavad\n(1) Muusikakool koostab muusikalise hariduse andmiseks õppekavad lähtudes huviharidusstandardist ja huvialade riiklikust raamõppekavast.\n(3) Õppekava on aluseks igaks õppeperioodiks kehtestatavate tunnijaotuskavade, tööplaanide ja õppurite individuaalplaanide koostamiseks.\n(4) Õppekava kinnitab muusikakooli direktor käskkirjaga pärast hoolekogu ja õppenõukogu heakskiitu.\n(5) Ettepanekuid kooli õppekava muutmiseks, uue kehtestamiseks või olemasoleva kehtetuks tunnistamiseks võivad teha linnavalitsus või tema volitatud isik, kooli hoolekogu või õppenõukogu. Tehtud ettepanekud kinnitab muusikakooli direktor.\n(6) Muusikakooli õppekava võib muuta või kehtetuks tunnistada pärast jooksva õppeperioodi lõppu.\n(7) Õppekavade või õppekavade muudatuste registreerimiseks edastab direktor kinnitatud õppekavad või õppekavade muudatused viie tööpäeva jooksul Eesti Hariduse Infosüsteemile. Muusikakooli õppekavad registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.\n(8) Ainekavad koostavad vastavate huvialade pedagoogid ning need kinnitatakse direktori poolt.\nÕppekavade väliselt võib muusikakool korraldada loenguid, kontserte ning muusikakooli põhitegevusega seotud tasulisi üritusi.\n§ 13. Õppurite hindamine\n(1) Õppurite hindamise korra kehtestab õppenõukogu.\n(2) Muusikakooli klassi- ja lõputunnistustele kantavad hinded lähtuvad 10-pallisest hindamissüsteemist.\n(3) Õppurite teadmisi ja oskusi hinnatakse kaks korda aastas, samuti kontsertidel, arvestustel ja eksamitel, mille hulk ja põhinõuded on määratud õppekavaga.\n4. peatükk MUUSIKAKOOLI JUHTIMINE\n(1) Muusikakooli juhib direktor, kelle kinnitab ametisse linnavalitsus linnapea ettepanekul. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles linnapea või selleks tema poolt volitatud ametiisik.\n1) tagab muusikakooli tulemusliku toimimise ja töö;\n2) vastutab muusikakooli üldseisundi ja arengu, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;\n3) teeb muusikakooli kasuks tehinguid ulatuses, mis on vajalikud kooli põhimääruse järgsete ülesannete täitmiseks;\n4) koostab muusikakooli eelarve eelnõu, esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja linnavalitsusele menetlemiseks;\n5) korraldab muusikakooli valduses oleva vara valitsemist;\n6) tegutseb muusikakooli nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;\n7) kinnitab muusikakooli asjaajamiskorra, kodukorra, töökorralduse reeglid ja muud töökorralduslikud dokumendid;\n9) annab muusikakooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab direktor seaduses ja kooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke tööalaseid korraldusi;\n13) kinnitab igal aastal õppurite arvu Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavalt kehtestatud korrale ja tähtaegadele;\n15) osaleb linna arengukava koostamisel;\n(1) Muusikakooli õppenõukogu ülesanne on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine.\n(2) Õppenõukogu liikmed on õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajad. Õppenõukogu tööd juhib direktor.\n(3) Õppenõukogu töövorm on koosolek. Õppenõukogu koosolekud peavad toimuma vähemalt kaks korda semestris.\n(4) Õppenõukogu kutsub kokku direktor. Teade õppenõukogu koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast avaldatakse kooli teadetetahvlil.\n(5) Õppenõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole õppenõukogu liikmetest.\n(6) Õppenõukogu võtab oma pädevuse piires üksikküsimuste lahendamiseks vastu otsuseid.\n(7) Koosoleku päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu kas avaliku või salajase hääletamise teel. Otsus võetakse vastu poolthäälte enamusega, võrdsete häälte korral saab otsustavaks koosoleku juhataja hääl.\n(8) Õppenõukogu koosolekuid protokollitakse. Koosoleku protokollija määrab direktor. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ning protokollija.\n(1) Hoolekogu on muusikakooli juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata kooli tegevust\nning teha ettepanekuid kooli direktorile ja linnavalitsusele kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.\n(2) Linnavalitsus moodustab seitsmeliikmelise hoolekogu. Hoolekogu liikmeteks on linnavolikogu, vilistlaste ja õpilaste esindaja, kaks õpetajat ja kaks lapsevanemat. Hoolekogu esimeheks ei või valida õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat. Õpetajate esindajad valitakse õppenõukogu koosolekul, lastevanemate esindajad lastevanemate üldkoosolekul ja õpilaste esindaja valitakse VI-VII klasside õpilaste hulgast.\n1) teeb vajadusel linnavalitsusele ettepaneku järelvalve teostamiseks muusikakooli tegevuse üle;\n2) kuulab ära direktori aruande muusikakooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning annab omapoolseid soovitusi;\n4) teeb ettepanekuid muusikakooli põhimääruse muutmiseks;\n5) teeb ettepanekuid muusikakooli tasuliste teenuste ja õppetasu suuruse kohta;\n6) teeb ettepanekuid muusikakooli sisulise tegevuse arendamiseks.\n(4) Hoolekogu töövorm on koosolek. Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.\n(5) Hoolekogu esimese koosoleku pärast hoolekogu liikmete kinnitamist kutsub kokku direktor. Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu esimees salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega. Esimehe kandidaadi võib üles seada iga hoolekogu liige. Hoolekogu esimehe valimised korraldab esimesel koosolekul muusikakooli direktor.\n(6) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele ka koosoleku päevakord.\n(9) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse õppeaasta algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt seitsmendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokoll avaldatakse muusikakooli veebilehel.\n(10) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa direktor, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.\n(1) Koolitöötajad on õpetajad ning teised töötajad.\n§ 18. Õppurite õigused ja kohustused\n1) tutvuda enne muusikakooli õppima asumist ja õppimise ajal kooli õppekavade, põhimääruse ning kodukorraga;\n2) nõuda huviala õppekavale vastavat tegevust ning soovi ja võimaluse korral õppida\n3) osaleda valitud esindaja kaudu muusikakooli hoolekogu tegevuses.\n1) järgima muusikakooli kodukorda.\n2) hoidma muusikakooli kasutuses olevat vara.\n3) tasuma linnavolikogu kehtestatud õppetasu.\n(3) Muusikakool tagab õppuri koolis viibimise ajal tema tervise kaitse.\n6. peatükk MUUSIKAKOOLI VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE\n§ 19. Muusikakooli vara\n(1) Muusikakooli vara moodustavad talle linna poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valitsemiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ning muu vara. Muusikakooli vara on Paide linna omand.\n(2) Muusikakooli vara valitsemine toimub vastavalt Paide linnavara valitsemise korrale.\n(3) Muusikakool hoiab korras oma ruumid, territooriumi, inventari ja õppevahendid.\n§ 20. Kooli finantseerimine\n(1) Muusikakooli finantseeritakse Paide linna eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.\n6) osutatud tasulised teenused.\n(4) Linnavolikogu võtab vastu Paide linna eelarve, mille koosseisus on muusikakooli kulude ja investeeringute eelarve. Eelarve tuludes kajastuvad muusikakooli omatulud, millest osa moodustab muusikakooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadav tulu.\n(5) Õpilaskoha tegevuskulu maksumuse kinnitab linnavalitsus.\n(6) Direktor korraldab muusikakooli tegevust selleks ettenähtud eelarve piires.\n(7) Raamatupidamisarvestust peetakse tsentraliseeritult linnavalitsuses.\n§ 21. Aruandlus ja järelevalve\n(1) Muusikakool esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras ning tähtaegadel.\n(2) Teenistuslikku järelevalvet muusikakooli tegevuse üle teostab linnavalitsus.\n(3) Riiklikku järelevalvet muusikakooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.\n§ 22. Muusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine\nMuusikakooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine toimub seadusega ettenähtud korras.


RIIKLIK TUNNUSTUS - TERVE JA TURVALINE RAPLAMAA\n2019 – Ülle Laasner, kauaaegne Raplamaa tervisedendaja\n2020. aastal on paikkonna tervisedenduse 25. sünnipäev – 1995. aastal alustasid tööd maakondades, maavalitsustes, tervisedenduse spetsialistid. Ülle Laasner on Raplamaal tervisevaldkonda juhtinud üle 20 aasta – ta on töötanud Raplamaa tervisedendajana aastast 1999.\nRaplamaa edu võti on tugeva struktuuriga tervisedenduslikud võrgustikud – tulemuslikult tegutsevad nii turvalisuse nõukogu, tervisenõukogu kui uimastiennetusnõukogu, pea 20 aastat toimis ka trauma-nõukogu, mis lõpetas tegevuse 2017. aastal.\nÜlle Laasner on algatanud ja olnud eestvedajaks maakonna mitmetele liikumistele: 1997. aastal inimeseõpetuse ainesektsioon, 1998. aastal tervist edendavate koolide liikumine, 2005. aastal Eesti Punase Risti Raplamaa Selts, ta on entusiastlik Naabrivalve fänn, olles ise nii mitmete sektorite looja kui maakondliku võrgustiku eest seisja. Ta on loonud tugirühmasid ja MTÜsid. Aastal 2015 koostas ta paikkonna tervisedenduse 20. sünnipäevale pühendatud raamatu paikkonna tervisedenduse ajaloost.\nRaplamaa on olnud eesrinnas kohalike omavalitsuste tasandi tervisedenduse aredamisega (aastast 2004), avaliku sektori toitlustuse arendamisega (aastast 1999), aastaid tegeleti maakonnas tema eestvedamisel vigastuste ennetamisega. Tänaseks on see valdkond päädinud koha leidmisega siseturvalisuse arengukavas, Raplamaa on jaganud oma kogemusi nii rahvusvahelisel kui riiklikul tasandil.\nRaplamaal oli eelmisel sügisel XXIII tervist edendav konverents, maakonna meedia on hea koostööpartner elanikkonna harimisel – nii kohalik ajaleht, kus on ilmunud aastast 2000 tervise erilehed kui kohalik raadio, kus aastast 2011 on eetris raadiosaated tervise ja turvalisuse teemadel. Poolteist aastat on olnud tervisesaade eetris lausa iganädalaselt (saade Tervist!). Raplamaa esimene terviseprofiil nägi ilmavalgust 2005. aastal, 5 aastat varem kui enamusel Eesti maakondadest.\nEi ole vist Eestis maakonda, kellele Raplamaa poleks ühel või teisel moel abikätt ulatanud koolituste või kogemuste jagamise näol.\nEndise kehalise kasvatuse õpetajana on ta siiani spordiga väga seotud juhtides Rapla Sulgpalliklubi Valge Hani tuues viimase paari aasta jooksul Raplamaale massidesse sulgpalliharrastuse – täna mängib sulgpalliklubi eestvedamisel Raplamaal regulaarselt sulgpalli sadakond väikest ja suurt inimest.\nTunnustab tervise- ja tööminister Jegeni Ossinovski\nElari Hiis on Rapla maakonna tervisenõukogu liige aastast 2010 ja selle esimees viimased kaks aastat.\nElari Hiis on aga ameti poolest aastast 2005 olnud Käru vallavanem, enne seda kolm aastat Käru Vallavolikogu esimees. Ta on Raplamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse aseesimees käesoleval valimisperioodil.\nElari ongi olnud maakonna tervisenõukogus Raplamaa Omavalitsuste Liidu esindajana, poliitikute esindajana. Läbi tema on Raplamaa poliitikud rahvatervise teemadega väga hästi kursis olnud. Kui Tervise Arengu Instituut alustas rahvatervise seaduse uuendamise protsessiga, haarati sellesse ka Elari Hiis, kes andis töörühmas seaduseloomesse sisendeid omavalitsuste esindajana. Viimased aastad on Elari koostöös Tervise Arengu Instituudiga (projekt „Rahvatervisealase pädevuse suurendamine Eesti paikkondades”) koolitanud mitmete maakondade omavalitsusliite (vallavanemad ja volikogude esimehed) – nt Läänemaal, Lääne-Virumaal, rääkimata Raplamaast, kus Raplamaa Omavalitsuste Liit on saanud koolitust lausa kolmel korral.\nElari Hiis seisab aktiivselt Raplamaa omavalitsusjuhtide seas ja Raplamaa Omavalitsuste Liidu juhatuses tervisedenduse eest tuues vallavanemate kogu ette teemasid, mis võib-olla ei ole kõige populaarsemad, kuid mis on rahva (sh laste) tervise seisukohalt olulised (nt kooli- ja lasteaiatoitlustuse teemad), samuti on ta seisnud selle eest, et maakonna tervisedenduslikud tegevused on omavalitsuste liidu poolt saanud rahastatud (Raplamaa OL on rahatanud terviseprojekte väga hästi, iga-aastaselt 2 000 -3 000 € ulatuses). Elari esindab maakonna tervisenõukogu ka 2016. aasta algul loodud maakonna turvalisuse nõukogus, kuhu kuuluvad erinevate turvalisust tagavate organisatsioonide juhid.\nKäru vallavanemana on ta panustanud oluliselt ka Käru valla inimeste tervisesse – ta on Käru valla tervisenõukogu, mis on maakonna üks aktiivsemaid kohaliku tasandi tervisenõukogusid, aktiivne liige. Traditsioonilised on südamekuul rattamatk vallavanemaga – kes ei tahaks oma vallavanemaga koos matkata! Ta on rajanud väikesesse Käru valda (ca 600 inimest) Leader programmi toel suurepärase terviseraja koos mänguväljaku ja muude atraktsioonidega, mida aktiivselt kasutatakse. MTÜ Käru Tuletõrje Seltsi juhatuse liikmena on ta selle seltsi arengusse väga palju panustanud, sest maakonna äärealale riiklik pääste jõuab häda korral suhteliselt hilja. Leader meetmest on saadud Elari juhtimisel toetust Käru pritsumaja renoveerimiseks. Elari on ka aktiivne Kaitseliidu liige – ta on Kaitseliidu Rapla maleva pealiku abi ja juhatuse liige. Väikeses vallas tagavad turvatunde just sellised inimesed!\nElari on aktiivne rahvatantsija ja kultuurivedur – ka see on tervisedenduse üks oluline osa!\nElari on kuulunud 2011. ja 2014.aastal Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA juurde moodustatud üle-eestiliste laulu- ja tantsupidude korraldustoimkonna koosseisu nn E-teami juhina ehk vabatahtlike juhina. Tema ülesanne on olnud väljakuplatside, rongkäigu ja toitlustuse korraldus ning teenindamine. Elari kuulub ka Rapla maakonna laulu- ja tantsupeo komisjoni ning on aastaid olnud maakonna laulu- ja tantsupeo rongkäigu korraldaja. 2016.a maakonnapeo ajal oli ta samuti vabatahtlike pealik, kelle vastutusalaks oli rongkäigu liikluskorralduse turvamine, peoplatsi ja toitlustuse korraldamine. Elari oli 2015.aastal Helsingi Mardilaadal toimunud Raplamaa kui fookusmaakonna tutvustamise projektijuht.\nSee on uskumatu, kui palju üks inimene teha jõuab – ja seda oma valla, oma maakonna rahva heaolu ja turvalisuse suurendamiseks!\nLiivia Vacht on Raplamaal tegutsenud terve oma tööalase karjääri. Tema südameasjaks on olnud laste ja eeskätt poiste vaimne tervis. Alustanud oma tööalast tegevust Järvakandi Abikooli internaadi kasvatajana, on ta tänaseks erapraksises perelepitaja, koolitaja ja eripedagoog.\nLiivia on erialalt eripedagoog-nõustaja. Ta on töötanud noorsoopolitsei inspektorina, kooli logopeedina ja põhikooli klassijuhataja ning inimeseõpetuse õpetajana. Kogu tema tööalane tegevus on olnud seotud abivajavate lastega. Oma igapäevatöös on ta puutunud kokku paljude emotsionaalselt häiritud ja sageli vääriti mõistetud laste ja noorukitega ning see on ajendanud teda pidevalt end täiendama. Lisaerialana omandas ta andragoogi ja perelepitaja kutse. Ta on viinud läbi täiskasvanute koolitusi nii maakonnas kui ka väljaspool maakonda. Pikki aastaid on Liivia koostöös Eesti – Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituudiga osalenud mitmetes suurprojektides, mis suunatud laste ja noorukite vaimsele tervisele.\nAastatel 2008-2014 töötas Liivia Raplamaa Info- ja Nõustamiskeskuses õppenõustamise koordinaatorina, sel ajal moodustas ta maakonna koolide tugispetsialistide ainesektsiooni, kuhu olid koondunud kõik koolipsühholoogid, logopeedid, eripedagoogid ja sotsiaalpedagoogid. Ta on olnud abiks ja koolitajaks erinevate lapsevanemate tugigruppide moodustumisel ja tegutsemisel.\nPerelepitusteenust on Liivia osutanud Raplamaal aastast 2009, mis praeguseks on tema põhitöö erapraksises. Perelepitus on kohtuväliste perevaidlusküsimuste läbirääkimisprotsess perelepitaja kaasabil. Eriti on see oluline lapsi ja nende elukorraldust puudutavates küsimustes pärast vanemate lahutust või lahku elama asumist.\nLiivia Vacht on 1996. aastast psühholoogilise kriisinõustamise võrgustiku liige ja 1991. aastast Raplamaa Usaldustelefoni vabatahtlik vastaja. Liivia on olnud Rapla maakonna uimastiennetusnõukogu liige aastatel 2000-2009, Rapla maakonna tervisenõukogu liige aastast 2008, töötas aastatel 2007-2009 Rapla maakonna tervisedendajana, on olnud aastast 2009 Eesti Lepitajate Ühingu juhatuse liige ja Eesti Haiglaõpetajate Seltsi liige.\nLiivia Vachti panus Raplamaa psühhosotsiaalse keskkonna parendamisel on olnud väga suur.\nTunnustab tervise- ja tööminister Urmas Kruuse.\nTarmo Peterson on ettevõtlik inimene – tegutsenud nii avalikus kui erasektoris. Rapla maakonna traumanõukogusse kuulub ta aastast 1999, kuhu ta kutsuti kui Kohila vallavanem. Sellest ajast, kui ta antud poliitiliselt ametikohalt lahkus, on ta olnud eraettevõtja ja jätkanud osalemist traumanõukogu töös ning panustanud vigastuste ennetamise valdkonda Raplamaal.\nKuna tema spetsialiteediks on arendustegevus, siis on ta oma sellealaseid oskusi rakendanud tervisedenduses ja vigastuste ennetamisel juba 15 aastat. Tänu temale leidis maakonna traumanõukogu süsteemse olemuse ja tegutsemisesuunad aastal 2000. Ta on viinud läbi maakonna elanikkonna vigastushaigestumuse analüüse Eesti Haigekassa andmete baasil, panustanud maakonna terviseprofiili andmete ning erinevate kohalike uuringute analüüsi. Ta on viinud läbi nii maakondlikule kui vabariiklikule tervisedendajate võrgustikele ja ka nt maakonna planeeringu- ja ehitusspetsialistidele koolitusi, mille eesmärgiks on ohutu ja turvalise keskkonna planeerimine, aga ka turvalisuse filosoofilisi mõttearendusi. Nt terminid sisemine ja välimine turvalisus, mida tänasel päeval kasutatakse juba erinevates arengukavades, on Tarmo sõnavaras juba 15 aastat. Ta on koostanud maakonna terviselehte aastate jooksul mitmeid artikleid.\n2009. aastal korraldasime Raplamaal „Kõige turvalisema valla“ konkursi, mille hindamis- ja analüüsi süsteemi looja oli Tarmo. Selle konkursi raames on Tarmo hoidnud silma peal kõikidel maakonna omavalitsuste arengukavadel ja planeeringutel turvalisuse aspektist lähtuvalt.\nTarmo Petersoni staatus maavanema traumameeskonna korraldusel ongi – ettevõtja. Traumanõukogu liikmed ei ole meeskonna loomisest saadik saanud kunagi palka ega kompensatsiooni, see töö on olnud vabatahtlik ja parima sooviga panustada inimeste heaollu.\nTavapäraselt on tervisenõukogudes esindatud avaliku ja kolmanda sektori inimesed. Selliseid erasektori esindajaid, teise sektori panustajaid, on tervisedenduses väga vaja. Eeskätt ka selleks, et tajuda teise sektori tähtsust, võimalusi ja olulisust riigi arengus.\nRapla maakond on aastatel 2004-2015 rahvusvahelise Safe Community võrgustiku liigu ka tänu ka Tarmo Petersonile.\nTunnustab sotsiaalminsiter Taavi Rõivas.\nRaplamaa mees Toomas Tõnisson on programmi „Otsi Otti“ (ehk eksinud laps metsas) Eestisse tooja, selle programmi väljaarendaja ja Eestis ellu viija.\n„Otsi Otti” programm on saanud alguse Ameerikast nimetuse all “Kallista puud” 80. aastate alguses. Sealt laienes programm Kanadasse, Uus-Meremaale, Inglismaale ja Rootsi. Eestisse jõudis programm Toomase eestvedamisel 1996. aastal Rootsist (Hita Vilse) nimetuse all “Otsi Otti”. See programm annab lastele esmased vajalikud teadmised juhuks, kui nad mingil põhjusel ei leia koduteed. See õpetus on lihtne ja lastepärane, sisaldab palju mängulisust. Kui laps on need teadmised juhendaja kaasabil omandanud, võime loota, et ta suudab aidata iseennast juhul, kui ta on eksinud. Otsi Otti programmi arendamine saigi alguse Rapla maakonnas pilootprojektina – Rapla ja Vigala valdade lasteaedades. 1998. aastal moodustati Toomase eestvedamisel Kodanikukaitse Selts, kes selle programmiga üle Eesti aktiivselt tegeles. Koolitused lasteaiaõpetajatele on toimunud kõikides maakondades, küll kümmekond aastat tagasi.\nRapla maakonna vigastuste ennetamise programmi raames on alates 2002. aastast toimunud Otsi Otti koolitused. Oleme koolitanud mitmeid gruppe õpetajaid, aga ka lapsi. Aastast 2003 on Raplamaal igal kevadel Otsi Otti nädal, kus kõik koolieelikud kordavad maakonna neljas keskuses toimuvatel õppustel üle metsa eksimise teadmised ja praktilised oskused. Raplamaal on viimase kümne aasta jooksul saanud metsa eksimise õppust üle 3000 koolieeliku!\nTänu heale koostööle Rootsi Tsiviilkaitseliiduga, on Toomas toonud Eestisse Rootsist ka „munakiivri“ (näidisvahend minikiivrist, millega tehakse toore munaga katseid kiivri olulisusest), millega me alustasime laste koolitamist Raplamaal kõikides lasteaedades 2003. aastal (kõik lasteaiad said ka selle näidisvahendi vigastuste vältimise projekti raames) ning aastaid hiljem võttis selle ülesande endale Maanteeamet ja tootis juba üle Eesti neid kiivreid. Samuti oleme tänu Toomasele Rootsist toonud sisse suumõõdutorud perearstipraksistele. Suumõõdutoru on näitlik vahend kuni kolmeaastase lapse hingamisteede suurusest ja sellesse mahtuvate ja last lämmatavate asjade mõõtmiseks.\nToomas Tõnisson on olnud aastaid aktiivne sidusrühmade koolitaja ka koduvigastuste ennetamise teemal (lasteaiaõpetajate abid, avahooldustöötajad, õpetajad, pereõed jpt). Samuti on Toomas aktiivselt osalenud aastast 2008 „Kaitse end ja aita teist“ Raplamaa ohutuslaagrite korraldamisel 6. klassidele ning laagrites erinevate ohutusteemaliste töötubade juhtimisel (talulapse ohutus, metsa eksimise vältimine jms).\nTunnustab sotsiaalminsiter Hanno Pevkur.\nAivo Sildvee on olnud Kaiu Põhikooli direktor aastatel 1989 -2001. Kaiu Vallavalitsuses töötab ta spordinõunikuna aastast 2001. Aivo Sildvee on Rapla maakonna Spordiliidu juhatuse esimees (alates 2008), praegu on käsil teine hooaeg juhatuse eesotsas. Ta on sellel mittetulunduslikul ametikohal maakonna spordielu arengusse aktiivselt panustanud. Aivo Sildvee on ka Eesti Koolispordiliidu revisjoni-komisjoni esimees, Eesti Olümpiaakadeemia Raplamaa koordinaator ja üldkogu liige ning Kaiu Spordiklubi juhatuse esimees.\nRapla maakonna esimene kohaliku omavalitsuse tasandi tervisenõukogu moodustati Kaiu vallas Aivo Sildvee eestvedamisel 2006. aasta septembris. Praeguseni on Aivo Sildvee olnud tervisenõukogu juht ja on tervisedendust entusiastlikult tähtsustanud nii oma valla kui ka maakonna tasandil. Kaiu vald on olnud üks eesrindlikumaid omavalitsusi tervisedenduses nii Raplamaal kui Eestis.\nAivo Sildvee on valla tervise- ja spordivaldkonna juhina läbi viinud mitmeid valla tervisedenduslikke projekte. Kaiu vallas koostati terviseprofiil 2010. aasta alguses ja 2010.aastal esitas Kaiu vald Euroopa Sotsiaalfondi avatud taotlusvooru terviseprojekti, mis rahastati ühena vähestest projektidest Eestis ning mis viidi edukalt ellu 2011.aastal. Viimase kahe aasta tegemisteks on tervisliku eluviisi toetamise projektid tööealisele elanikkonnale, nagu puu- ja köögiviljakampaania raames toimunud kokanduskursused pereemadele ning alkoholi liigtarvitamist ennetavad koolitused.\nKaiu vald võitis 2012. aastal üleriigilise puu- ja köögiviljakampaania konkursi „Sööme ära!“, milles osales 12% valla elanikkonnast. Traditsiooniliseks on saanud aastast 2005 südamenädala kampaania korraldamine Kaiu vallas. Need üritused on populaarsed vallaelanike hulgas, samuti ka ülemaailmsed südamepäevad ja tervisevõtmes tähistatav rahvusvaheline eakate päev.\nÜheks populaarseks ja tervislikku toitumist propageerivaks ürituseks on olnud sügisandide näitus üleriigilise toitumiskampaania ajal, kus oli 2011.aastal näiteks 348 eksponaati. Kohale toodi kõikvõimalike omakasvatatud aiasaadusi, isevalmistatud hoidiseid, erinevaid õuna- ja kartulisorte, aga ka ravim- ja maitsetaimi ning metsaande, mis kasvanud Kaiu maadel. Näitus lõppeb alati „rohevahetusega“, kus iga eksponaat leiab endale uue omaniku. See hea praktika näide on ka üleriigilises tervist toetavate tegevuste andmebaasis (terviseinfo.ee).\nAivo Sildvee eestvedamisel valmis 2010. aastal Kaiu valla terviserada (Leader projekti toetusel), mis on aktiivselt kasutatav valla elanike poolt, samuti miniareena kohaliku kooli juures, võrkpalliväljakud ja mitmed teised spordirajatised. Aivo korraldab Kaiu vallas aastaringselt erinevaid võistlusi, nende seas ka perespordipäevi. Kuimetsa karikaturniir võrkpallis ja lumerajavõistlused sõiduautodele on tuntuse poolest ületanud Raplamaa piirid. Poeg Taivo mälestuseks korraldab Aivo korvpalliturniiri, mis sel aastal peeti 7. korda.\nAivo Sildvee on olnud Raplamaa Tervisedendaja 2011 nominent. Kaiu vald aga Raplamaa Tervisedendaja 2012 nominent.


Ekonet alistas Rakke teisel lisaajal!\n17. märts 2018 17. märts 2018\nEsiliigas pidasid tõelise põnevusheitluse maha SK Rakke ja Ekonet Eesti – kahe lisaajaga mängus tõmbas lõpuks pikema õlekõrre Ekonet, kes hoolimata sellest, et kohtumine lõpetati neljakesi, võitis 101:93!\nAlvar Värs rassis SK Rakke vastu 50 minutit ja viskas 27 punkti (foto: Ain Liiva)\nVaid viie mängijaga külalised ei lasknud end sellest pisidetailist häirida, asusid poolajaks 35:28 juhtima ning kasvatasid viimaseks veerandajaks 58:45 eduseisu.\nMarulist tagaajamist alustanud kodumeeskond jõudis eelviimasel minutil järele ning juhtimagi, kuid Tristan Frederik Murumägi vabavise viigistas normaalaja lõpuks seisu 76:76-le.\nEsimesel lisaajal õnnestus Rakkel haarata seitsmepunktiline (83:76) eduseis, aga viimasel minutil jõudis Ekonet taas viigini, vabaviskest tehti seisuks 89:89. Teiseks lisaajaks kodumeeskonnal enam jaksu ei jätkunud – külalised viskasid 12 punkti Rakke 4 vastu ja kuigi Ekonet Eesti lõpetas ühe mängija viie vea tõttu kohtumise neljakesi, pääseti sel korral vaid ehmatusega.\nVõitjatel kogusid kõik mängijad kahekohalise punktiskoori, parimatena Alvar Värs 27, Aaron Kiik ja Rainer Talpas 23 punkti. Rakke parim oli normaalaja lõpuminuteil kahe tehnilise vea tõttu eemaldatud Mihkel Gull 20 punktiga, Mikk Altermann lisas 15 ja Hendrik Tamp 14 punkti.\nEkonet Eesti jaoks oli võit ekstra magus, sest senine liider Ilves Transport kaotas üllatuslikult Rakvere Tööriistamarketile, mis tähendab, et Ekonet tõusis Sõmeru järel teisele kohale, mis viiks nad põhiturniiri järel otse poolfinaali. Viimases voorus minnakse vastamisi turniiritabeli lõppu kuuluva SK Aasperega, kes on senistest mängudest saanud vaid 2 võitu.\nTurniiritabeli viimasel kohal paiknev SK Rakke on senistest mängudest kogunud 2 võitu ja 13 kaotust, põhiturniiri viimases mängus minnakse võõrsil vastamisi SK KNT meeskonna.\n← Tööriistamarket šokeeris Ilves Transporti!\nEerik Sillamaa viskas Sõmeru vastu 50 punkti! →


Kihlveokontorid: Maria Šarapova on Prantsusmaa lahtiste suursoosik | Õhtuleht\nKeegi ei tea, kas Šarapova Prantsusmaal üldse väljakule saab!\nKihlveokontorid: Maria Šarapova on Prantsusmaa lahtiste suursoosik (2)\nToimetas Henry Rull, 30. aprill 2017, 13:11\nMaria Šarapova.Foto: Bernd Weissbrod\nEndine naiste tennise maailma esinumber Maria Šarapova saab 16. mail teada, kas talle antakse Prantsusmaa lahtistele vabapääse või mitte. Kihlveokontorid on aga kindlad: Šarapova saab Pariisis võistelda.\n30aastasele venelannale määrati mullu 15-kuuline võistluskeeld, sest ta jäi vahele keelatud aine tarvitamisega. Oma comebacki võistluskarussellile tegi Šarapova täna lõpeval Stuttgardi turniiril.\nSaksamaal ka Anett Kontaveidi alistanud Šarapova teekonna lõpetas poolfinaalis prantslanna Kristina Mladenovic. Oleks meie idanaaber finaali jõudnud, oleks ta kindlustanud pääsme 22. mail algavate Prantsusmaa lahtiste kvalifikatsiooni.\nEhkki praegu pole selge, kas Šarapova Pariisis mängib või mitte, usuvad kihlveokontorid, et korraldajad otsustavad venelannale halastada. Nimelt on näiteks bet365, Ladbrokes, Coral ja Betfred seadnud Šarapova koos rumeenlanna Simona Halepiga Prantsusmaa lahtiste suurimaks favoriidiks. Nende võidukoefitsent on 7,0\n29. aprill 2017, 12:49\nKui Šarapova jõuab Stuttgartis finaali, saab ta paljude meelehärmiks pääsme Prantsusmaa lahtiste kvalifikatsiooni