Uute taksodega pääseb ratastooliga ka kontserdile - Kõik\n"Liigun ringi üle Eesti ja võin kinnitada, et Tallinn on ligipääsetavuse mõttes teerajaja," ütles Arko Vool uut turvalist ratastoolitaksot testides.\nUute taksodega pääseb ratastooliga ka kontserdile (1)\nTulika Takso hakkab puudega inimesi linna tellimusel sõidutama kolme uue Volkswagen Caddy Maxi sõidukiga. "Uued autod on mõeldud neile, kel on nägemis- või liikumispuue ja kes kasutavad ratastooli või muid abivahendeid," lausus abilinnapea Betina Beškina. "Väga hea on see, et nüüd saavad puuetega inimesed kutsuda taksot 24 tundi ööpäevas. Hommikul ja õhtul pärast tööd oli taksot raske saada, aga nüüd on see probleem lahendatud. Tellida saab taksot telefoni, e-maili teel või sõnumina, kui inimesel on näiteks kuulmis- või kõnepuue."\nBeškina sõnul tuleb ratastoolitaksosid juurde ning kevadeks on plaanis abivajajaid teenindada juba kümne sõidukiga.\n"Edasiminek on see kindlasti," lausus oma ratastooliga uut autot testinud Arko Vool. "Enne sõidutas Termak, kel oli meile pakkuda taksodena kaks bussi. Kui aga oli tulemas mõni üritus, kuhu puuetega inimesed tahtsid ühel ajal jõuda, tekkis bussi saamisega probleeme. Sobiva aja saamisel võis olla raskusi teistelgi päevadel. Olin isegi mõnikord probleemi ees, et kui oli vaja bussi tellida, siis kõigil päevadel sobivat aega ei leidunud. Kui aga järgmisel aastal lausa kümme sellist autot sõitma hakkab, siis ei tohiks invataksodega enam üldse probleemi tekkida ja sobiva aja peaksid leidma kõik."\nEriti tunnustab Vool uue auto turvalisi kinnitusi. "Mulle tundus, et minu ratastool ei liikunud üldse," lisas ta. "Turvalisusega on väga hästi, sest ka inimest ennast kaitseb toolis turvarihm. On tool kinni ja inimene samuti!"\nJuhid on läbinud ka esmaabi-, turvanõuete täitmise ja puuetega inimeste transpordi koolituse. "Ratastooli aitan ma alati ise peale lükata," ütles Tulika ratastoolitakso juht Dmitri Kašura. "Ratastooli kinnituseks on autos neli rihma ja lisaks turvavöö. Kinnitan kõik rihmad ise, et veenduda, et asi saab õigesti tehtud."\nRatastooliga võib siseneda tagumisest uksest mööda kaldteed ja sõidu ajal saab inimene istuda enda ratastoolis. "Pean enne autojuhilt uurima, kas minu vajadustele see lahendus sobib," ütles invaskuutris liikuv Polina Konkova. Test näitas, et taksojuhi abiga veeres naise sõiduk sujuvalt taksosse ja sama sujuvalt tänavale tagasi.\nMugav on sõita ka koos saatjaga, sest allalastud põhjaga bussid mahutavad tavaistmeile neli kaaslast. "Uued ratastoolitaksod sündisid koostöös auto ümberehitaja ja automüüjaga. Arutasime koos läbi, mida on vaja teha ja kuidas seda täpselt teha," rääkis Tulika Takso AS-i juhatuse liige Anne Rebane. Firma investeerib ratastoolitaksode soetamisse 400 000 eurot.\nKa seni inimesi sõidutanud Termaki Autopargi AS jätkab tööd. "Termak viib lapsi kooli ja täiskasvanuid tööle," ütles Beškina. "Tuttuued mugavad bussid on kohandatud puuetega inimeste vajadustele."\nTulika takso teenindab puudega inimesi veel vähemalt viis aastat. Puudega inimene maksab veerandi teenuse hinnast, linn ülejäänud 75%. Selle aasta linnaeelarves on puudega inimeste sõidutamiseks poolteist miljonit eurot.\nPimedatele ja liikumispuudega inimestele\nPuuetega inimestele mõeldud taksot saavad tellida pimedad, samuti sügava või raske liikumispuudega inimesed, kes liiguvad väljaspool kodu ratastoolis või käimisraamiga. Vajalik on vastav taksokaart. "Ligipääsetavuselt on Tallinn väga palju edasi arenenud," ütles Vool. "Tänavate ja hoonete sobivus puuetega inimestele on varasemast tunduvalt parem. Tallinn on suur linn ja tema võimalused eri vajadustega arvestada paremad kui mujal kohtades. Liigun ringi üle Eesti ja võin kinnitada, et Tallinn on ligipääsetavuse mõttes teerajaja!"\nEttevõtjana julgustab Vool puuetega inimesi ka ise teenuseid pakkuma. "Olen oma tuttavaile alati öelnud, et kui tahate asju paremaks muuta, tuleb hakata ise ettevõtlusega pihta," lausus Vool, kes praegu müüb liikumispuuetega inimestele abivahendeid. "Alguses on muidugi julgustust vaja. Ma ise mõtlesin enne alustamist pikalt, kas võtta see risk või ei. Nüüd on minu vahendusel jõudnud näiteks ratastoolid, käimisraamid, kaldteed ja haaratsid paljude inimesteni."\nLinn annab puuetega inimestele taksosõiduks 190 eurot kuus\nTaksod sõidavad nüüd vajadusel ööpäev läbi ning neid pole enam tarvis 48 tundi ette tellida.\nLinn toetab puuetega inimeste sõite just neile mõeldud taksodes 190 euroga kuus. Sõitja ise peab maksma iga kord neljandiku sõiduhinnast. "Ratastoolis liikuvatele inimestele ei tohiks uue takso tellimine olla oluliselt keerukam kui tavataksode tellimine," sõnas Tulika Takso juhatuse liige Anne Rebane. "Päeval ei tule enam tellida taksot 48 tundi ette nagu varem, kella 7-20 suudame kättesaadavad olla. Kui on vaja kindlaks kellaajaks kuskile jõuda, võib alati ka takso igaks juhuks ette tellida. Taksod sõidavad nüüd ööpäev läbi, öiste sõitude jaoks tuleb auto siiski ette tellida. Lisaks hakkame teenindama turiste, kes sellist teenust vajavad."\nPuuetega inimestele sobivat taksot saavad tellida sügava nägemispuudega või sügava või raske liikumispuudega inimesed, kes liiguvad õues ratastoolis, käimisraamiga või kärus ning kellel on taksokaart. Taksoga saab sõita Tallinna linna piirist kuni 30 km kaugusele ja sealt tagasi.\nRatastoolitaksot saab tellida telefonil 612 0030 või info@tulika.ee, kuulmispuudega inimestele SMS 53002728.


Putini solvamine võib varsti trellide taha viia - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nFOTO: Alexander Ryumin / AP / Scanpix\nKriitikute sõnul meenutab seadus Nõukogude Liidu ajal rakendatud reegleid poliitiliste teisitimõtlejate vaigistamiseks.\nUue seaduse kohaselt võib määrata kuni 100 000 rubla (1343 euro) suuruse trahvi sobimatute veebipostituste eest, milles näidatakse üles lugupidamatust ühiskonna, riigi, riigisümbolite, põhiseaduse või võimude vastu. Korduvate rikkumiste korral võib trahvisumma kahekordistada või isiku koguni 15 päevaks vangi mõista.\nKriitikute sõnul võib karistuse kaasa tuua parlamendi või presidendi üle naermine ja isegi satiiriliste internetimeemide loomine.\nEelnõu esitas Putini Ühtse Venemaa partei liige Andrei Klišas, keda mõned parlamendisaadikud ka kritiseerisid. Näiteks ütles ultranatsionalistliku Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei poliitik Sergei Ivanov uue seaduse kohta: «Kui me lolli enam lolliks ei kutsu, siis see ei tähenda, et ta enam loll ei oleks.» Klišas väitis, et tegu pole tsensuuriga ja arvas, et võimud väärivad austust.\nParlament kiitis heaks ka teise Klišasi poolt esitatud eelnõu, mis annab võimudele loa blokeerida veebilehed, mis avaldavad «lugupidamatut materjali või libauudiseid». Klišas väitis, et seadust ei hakata kasutama opositsiooni veebilehtede sulgemiseks ega traditsioonilise meedia mõjutamiseks.\nSeadused võeti vastu ajal, mil Putini toetusreitingud on langenud 13 aasta madalaimale tasemele ehk 33 protsendini. Selle juures mängis suurt rolli ülimalt ebapopulaarne otsus tõsta pensioniiga viie aasta võrra.\nArvatakse, et Putin on solvangute suhtes ülitundlik. 2000. aastal võimule tõustes oli üheks tema esimeseks sammuks NTV kanalil jooksnud satiirilise telesaate ründamine, kus ühes 2000. aastal eetrisse läinud osas kujutati Putinit kurja ja ropendava pöialpoisina. Mõni kuu hiljem oli NTV telekanal riigi kontrolli all ning presidendi kohta tehtud naljad kadusid kiirelt televisioonist.


Keto-51 suuruskategooria harvesteripead on kerged ja sobivad eriti harvendamiseks. Sobivad alusmasinad: põllumajandustraktor, ekskavaator, kerge metsa masin.\nKeto-51 seeria neljajalgmudel sobib eriti puude filtrite käitlemiseks. Kaks hõõrduvate noadide komplekti hõlbustavad ka puu kere haaramist ja käitlemist.\nKeto-51 Eco Supreme harvesteripea\nTõhus lepingujärgne hõrenemine on võimalik ainult siis, kui iga toiming teostatakse tõhusalt ja täpselt. Pea struktuuris on arvesse võetud igat toimingut: puu haaramine, saagimine, sööda alustamine, saagimise täpne positsioneerimine ja puhtalt peenestamine. Peal on fikseeritud rullsüsteem, mis tähendab, et sajal on vähem seljasosi ja et sae on alati sirges asendis.\nKeto-51 Eco Processor harvesteripea\nKeto-51 ökoprotsessorite struktuur põhineb Keto-51 Eco Supremei harvesteripeal.\nTänu suurele haardeseadiste avamisele sobib see ka mitmeotstarbelise harvesteripea jaoks, mis käepideme kärpimise, lõikamise ja sorteerimisega järsude nõlvade mäealustel. Vajadusel saab seda ka laadimiseks kasutada. Peal on fikseeritud rullsüsteem, mis tähendab, et sajal on vähem seljasosi ja et sae on alati sirges asendis.\nKeto-51 LD Eco harvesteripea\nKeto-51 Eco LD3 harvesteripea\nUus harvester sobib suurepäraselt noortele puidule ja vanemale harvendusele. See on väga mugav, lõikab seda tõhusalt ja suudab isegi suured logid täpselt töödelda. Selle täpsus on parem kui varem ning paksuse mõõtmise tulemused on täpne. Harvesteri kõige olulisemad uued funktsioonid on fikseeritud saagimisseade ja kolmas rööpnagu graafika raami sees. Tänu kallutusega metallist kaitseplaadile hoitakse ruumi otsa ja harvesteri vahel automaatselt puhtana.\nKeto-55 Kõrgeim harvesteripe\nKeto-55 on varustatud laia kallutusega käega ja pöörlevate rullidega. See harvesteri mudel on eriti sobiv hõõguvatele lumes tingimustele. See hõlbustab isegi suuri puid.


Premium Nahast Reisikotid – Eesti Disain | Von Baer Tallinn\nReisimine on tänapäeval elu lahutamatu osa. Meile tundub, et iga inimene tahab reisides olla kindel oma isiklike asjade transportimiseks kasutatava reisikoti usaldusväärsuses ning heas väljanägemises. Sõltumata sellest, kas reisite parajasti auto, rongi või lennukiga, mahutavad meie nahast reisikotid, ratastega kohvrid ja trennikotid Teie asjad tänu oma funktsionaalsele disainile probleemideta ära.\nAntud kollektsiooni puhul on meie materjalivalik sama, mis teistegi Von Baeri toodete puhul: üks parimaist saadaolevatest veisenahkadest, kõrgkvaliteediline sisevooder ning Jaapani YKK lukud ja muud metallist detailid. Disaini puhul lähtusime sellest, et meie reisikotid ja kohvrid oleksid praktilised, turvalised ning asjakohased kaaslased nii ametlikel ärireisidel, komandeeringutel kui ka spontaansetel väljasõitudel.\nLisades oma tootele personaalse lasergraveeringu, saate selle muuta veelgi unikaalsemaks ja enesele südamelähedasemaks.\nKui otsite midagi kingituseks, siis kõiki meie kingitusi saate sirvida siin.\nSõltumata Teie asukohast (Tallinn, Tartu või mõni muu koht), jõuab teie poolt tellitud reisikott või kohver tänu meie ööpäevaringselt avatud e-butiigile Teieni juba järgmisel tööpäeval (makstes tööpäeval enne 16:00).


Rubiin ja sinine kuukivi hõberipats Sri Lankalt\nAvaleht>EHTED>Sri Lanka ehtekollektsioon>Rubiin ja sinine kuukivi hõberipats Sri Lankalt\nRubiinina olen elujõu, sensuaalsuse ja energiakivi. Kuukivina olen isiklik väekivi, rahu, armastuse looja.\nEhte mõõt 3 cm, 16 rubiini 3x3 mm, 20 rubiini 4x4 mm, sinine kuukivi 1,1x0,8 cm. 5gr.\nRUBIIN. Rubiinina olen hinnatud vääriskivi ja võimas südamekristall - tervendan, aktiveerin ja aitan avaneda südamekeskusel. Tasakaalustan ja tervendan emotsioone ja südames olevat valu, aidates ka teisi emotsionaalsel tasandil paremini mõista. Suurendan armastustunde väljendamist ja kaastunnet. Toetan sind jumaliku armastusenergiaga ühinemisel.\nOlles ka tugevalt ühenduses maaga ja eluenergiaga, suurendan sinus enesekindlust, vitaalsust ja seksuaalsust. Seksuaalenergiad on omakorda seotud meie loomingulisusega ja enese julge väljendusega.\nRubiinina olen jumaliku armastuse vahendaja ja looja. Lasen sul tunda end õnnistatult ja armastatuna. Võimendan kirge elu suhtes, et näha ilu enese ümber ja julgustan tegema neid asju, mida ülekõige armastame. Toon välja sinu head tugevad omadused nagu julgus, enesekindlus ja tarkus - need, mis aitavad sul nautida elu, anda ja võtta vastu.\nMul on ka tugevad kaitseomadused, mis kaitsevad sind psüühiliste rünnakte eest. Toetan sind unistuste täideviimisel.\nTervendamisel olen eelkõige abiks eeterkeha puhastamisel, elujõu energia suurendamisel, südamekeskuse teemade lahendamisel ja kaugtervenduse puhul.\nFüüsilised vaevused: vereloome, vereringe, vere hüübimine, aneemia, haavad, verejooks, vererõhu tasakaalustaja, menstruaaltsükli häired, viljatus, menopausi vaevused, rasedus, luupainajad, palaviku alandamine, luustik, seedimine\nEnergiakeskused: südamekeskus, juurkeskus, sakraalkeskus\nNäärmed: harknääre, neerupealised, sugunäärmed\nSodiaagimärk: Jäär, Vähk, Lõvi, Ambur, Skorpion\nSININE KUUKIVI. Sinise kassisilm kuukivina olen haruldane ja hinnatud, seepärast kasutatakse mind peamiselt ehtekivina ja seda juba tuhandeid aastaid. Olen isiklik väekivi. Suurendan rahu, armastust ja intuitsiooni.


Fotod: kas sajandivanusele kodule tehti remondiga karuteene? - Sisekujundus ja sisustus - Kodustiil\nFotod: kas sajandivanusele kodule tehti remondiga karuteene?\nInimesed kipuvad sajandivanuste kodude renoveerimisel olema äärmiselt ettevaatlikud: midagi modernset neis väga sageli ei kohta. Siinsel juhul otsustasid omanikud maja aga nii seest kui ka väljast kaasajastada.\nEestvaates näeb see Austraalias asuv maja välja ikka üsna endisaegne, fassaad on saanud lihtsalt väikese värskenduskuuri. Kuid hoovipoolsel küljel on hoonel väga minimalistlikus ja modernistlikus stiilis juurdeehitus ning interjööris vihjeid minevikule juba ei kohta.\nMaja väljast enne ja pärast.\nOmanikud, noor pere, tahtsid, et maja sobiks hästi nende väga sotsiaalseks eluks, paljude sõprade võõrustamiseks ja väikestele lastele. Kuna nende stiil on kõike muud kui minevikku vaatav, pidi seda peegeldama ka nende kodu.\nSisekujunduses domineerib valge, avatud planeeringud ja suured klaaspinnad. Midagi romantilist, vanaemadeaegset siit juba ei leia.\nKuidas tundub: kas sajandivanuse kodu säärane ümberkujundamine on õigustatud või tulnuks hoida ehitusaastale omast joont?


Üks päev vabatahtlikuna\nkuupäeval august 26, 2021\nVabatahtlikku tööd olen teinud elus natuke liiga vähe. Ise tunnen nii. Et oleks saanud rohkem. Olen liiga passiivne olnud ja ise võimalusi mitte otsinud ning sageli võimaluse tekkides, sellest ikkagi eemale nihverdanud.\nNüüd läks aga nii, et küsiti ja kuna ma ei suutnud kiiresti mõjuvat põhjust keeldumiseks välja mõelda, siis nõustusin. Polnud üldse nii hirmus ja hull, kui ma olin ette kujutanud. Selg hakkas küll ühe koha peal seismisest lõpuks valutama, aga muidu polnud viga.\nAusalt, mind üllatas, et inimesed on nii varmad tegema annetusi. Tekitas endas ka tunde, et peaks ise samuti aktiivsem olema ja võimalusel siiski oma panuse ka andma, olgu kui väike tahes. Eriliselt üllatas mind see, et noored mehed on nii lahked. Eelarvamused, mis muud. Hea, et need murtud said.


Ettevõtte mõju - kuidas seda mõõta ja millest alustada? | SEB\nKäesoleva aasta Ajujahi TOP30 tiim Stories for Impact on loonud ettevõtete mõju hindamise tööriista prototüübi nimega Impact Manager. Selle abil tehti SEB jätkusuutlikkuse päeval kolme SEB Kasvuprogrammis osaleva ettevõttega nende mõju kiirkaardistus.\nKasvuprogrammi osalejad Muulin, STACC ja UP Catalyst tegutsevad erinevates sektorites - moetööstus, tarkvaraarendus, teadmusmahukas tootmine. Nad asuvad ka eri arengufaasides idufirmast kogenud ettevõtteni. Eksperiment aga näitas, et igal ettevõttel on tõepoolest võimalik oma mõju kaardistamisega alustada ja avatud meelega leida sisendit nii juhtimisotsusteks kui kommunikatsiooniks.\nAndra Altoa, SEB Balti strateegia ja kliendikogemuse juhi sõnul on ettevõtted hakanud aktiivsemalt kaasa rääkima ühiskondlikel ning keskkonnateemadel. Nii klientidele kui töötajatele on oluline teada, mille eest ettevõte seisab ja mis on need väärtused, millest ei taganeta. Ehkki teadlikkus on viimaste aastate jooksul kiiresti kasvanud, tegeleb vaid väike osa ettevõtetest süsteemselt keskkonna ja ühiskonnamõju kajastavate andmete korje ning analüüsiga. Valmisolek mõjuanalüüsiga edasi minna on olemas, samuti kasvab konkurents teenuse pakkujate seas.\nKolm olulist ja praktilist mõtet Stories for Impactilt kõigile ettevõtetele, kes soovivad oma mõju kaardistamisega alustada:\nAlusta SDG-de värvilistest kastidest ja mine iga kastikesega nii konkreetseks kui võimalik.\nÜRO säästva arengu eesmärgid (ing k Sustainable Development Goals ehk SDG) võtavad kokku valdkonnad, millele ettevõtlustegevus mõju avaldab. Seega on nad ettevõtte mõjust suure pildi saamiseks suurepärane alguspunkt. Ainult SDG-de värvilistest kastidest aga ei piisa. Ettevõttel on vaja paika panna indikaatorid ja usaldusväärsed andmed, mis näitavad, millises mahus ja mis suunas (negatiivses ja/või positiivses) mõjutatakse konkreetset valdkonda (nt kliimamuutuste leevendamist või hariduse kättesaadavust).\nMuuseas, Eestil on ka oma SDG! Nimelt: 18. eesmärk ehk kultuuriruumi elujõulisus. Ettevõttel võib olla selles osas oluline mõju näiteks juhul, kui põhitegevuse käigus arendatakse edasi erialast eesti keelt või sponsorlusega toetatakse järjepidevalt mõnda kaalukat kultuurisündmust.\nTarneahela põhjalikum analüüs aitab lisaks olulistele mõjuteguritele avastada ka ärivõimalusi ja -riske.\nRahvusvahelised standardid nagu Global Reporting Initiative (GRI) nõuavad vastutustundlikelt ettevõtetelt looduskeskkonda ja inimeste heaolu toetavaid otsuseid kogu tarneahela lõikes. Mõju kiirkaardistamise käigus tasub ettevõtetel oma tootmissisendite ja -väljundite (või teenuste) liikumine ning nendega seotud osapooled mõnel lihtsal viisil visualiseerida. Nõnda on võimalik olulisemaid mõjukohti süsteemselt uurida ning jõuda kiiremini arusaamiseni asjakohaste indikaatorite ning andmete kättesaadavuse osas. Negatiivsete mõjukohtade analüüs võib anda uut infot ka äririskide ja -võimaluste kohta. Näiteks paljud ettevõtted keskenduvad vaid kliimamuutustest tulenevatele riskidele ja süsinikujalajälje vähendamisele. Negatiivseid mõjusid ja riske on ka alternatiividel, näiteks seoses tuule- ja päikeseenergia tootmistehnoloogia jaoks vajalike metallide kaevandamise mahtude ning keskkonnamõjudega. Ettevõte, kes oma juhtimisotsustes neid arvesse võtab, püsib konkurentidest sammu võrra ees ja loob kokkuvõttes ka rohkem positiivset mõju.\nVäärtusta ja kommunikeeri ettevõtte mõju oma töötajate ning tegevusvaldkonna arengule.\nEttevõtete konkureerimine talentide pärast on ilmselge ning oma mõju kaardistamine võib aidata leida argumente ja indikaatoreid, mis tipptalente tõepoolest inspireerivad. Näiteks kaasab osa SEB Kasvuprogrammi ettevõtteid üliõpilastest praktikante, juhendavad doktoritöid, tegelevad teadusarendusega, publitseerivad tulemusi kaalukates väljaannetes ja jõuavad lausa patentideni.\nTasuta pitsa kontoris on tore, ent uue teadmuse loomist väärtustavas keskkonnas töötamine aitab küllap kiiremini edasi nii enesearengus kui karjääris. Ühtlasi on professionaalide arengu toetamine ja oma valdkonna edasi viimine oluline osa ettevõtte ühiskondlikust mõjust.\n“Enda nii sotsiaalse kui keskkonna mõjuga arvestamine on muutunud viimastel aastatel väga aktuaalseks ka meie klientide seas. Järjest rohkem kliente pöördub meie poole, et investeerida puhtamatesse tehnoloogiatesse, aga ka et viia läbi näiteks olelusringi hindamine ning vastavalt strateegiat ja tegevusi kohendada. Samuti tullakse ideedega, millega soovitakse lahendada laiemaid ühiskondlikke väljakutseid - heaks näiteks on kood / Jõhvi Tehnoloogia kooli rajamine. Sarnast trendi oleme näinud viimasel ajal ka Ajujahis, kust võis käesoleval aastal leida ka Stories for Impacti tiimi,” kirjeldab Harri Tallinn, CIVITTA innovatsiooni valdkonna juht.\nStories for Impacti ettevõtete mõju hindamise näited kolme SEB Kasvuprogrammis osalenud ettevõtte põhjal:\n3. UP Catalyst\nSooline tasakaal ettevõtetes:\nLisainfo ja kontaktid www.storiesforimpact.com\nStories for Impacti tegevjuht


Kahe Saaremaa toidutootja tooted said pääsukesemärgi - meiemaa.ee\nKahe Saaremaa toidutootja tooted said pääsukesemärgi\nKuueteistkümnest Tunnustatud Eesti Maitse märgi pälvinud tootest neli on valminud Saaremaal. Tänasest kannavad pääsukesemärki OÜ Vetteli vikerforellifilee suitsupaprika ja meresoolaga ning vikerforellifilee tsitruste ja sidrunheinaga, samuti Saaremaa piimatööstuse maitsestamata kohupiimakreem 5% ja sulatatud juust Old Saare.\nKui Saaremaa piimatööstus on taotlenud pääsukesemärki, mida praegu kannab 25 toodet, aegade algusest, siis Vettel taotles oma toodetele märki esmakordselt.\nPääsukesemärk on juba ligi 20 aastat olnud tarbijatele abiks eestimaisest lihast, piimast, kalast, teraviljast või muust toorainest valmistatud toidutoodete valimisel ning tootjale abiks turustamisel, sõnas Randpere.\nHindamine viidi seekord professor Raivo Voki juhtimisel läbi Tallinna tehnikaülikooli toidutehnoloogia osakonnas. Tooteid hindasid toiduainetööstuste, teadusasutuste ja -laborite erialaspetsialistidest koosnevad sõltumatud ekspertkomisjonid.\nToodete hindamine toimub väljatöötatud kriteeriumide alusel, ekspertide isiklikud maitse-eelistused arvesse ei lähe. Objektiivsuse tagamiseks hindavad eksperdid tooteid anonüümselt, ilma et nad teaksid konkreetse toote valmistajat ja kaubamärki.\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoda on toidu kvaliteedimärke välja andnud 1998. aastast alates, pääsukesemärk anti esimest korda välja 2000. aastal. Randpere sõnul on praegu Eestis ca 320 pääsukesemärgiga toodet.


Baltimaade põllumehed nõuavad avalikus pöördumises Brüsselilt võrdset kohtlemist - Maa Elu\nBaltimaade põllumehed nõuavad avalikus pöördumises Brüsselilt võrdset kohtlemist\n4. detsember 2019, 8:06\nEesti põllumajandus- ja maamajandusettevõtteid ühendav Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda (EPKK) korraldab 10. detsembril Toompeal meeleavalduse. Põllumeeste avalikud aktsioonid on nendel nädalatel toimunud või toimumas ka teistes Balti riikides. Foto põllumeeste kogunemisest Toompeal 2016. aastal.\nSamas, kui Baltimaade põllumehed peavad saama hakkama Euroopa Liidu kõige madalamate otsetoetustega, on meie tootmiskulud klimaatiliste olude tõttu ühed kõrgemad.\nMIS ON ÜHISPÖÖRDUMISE PÕHJUSED?\n7.-8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogul otsustasid riigi- ja valitsusjuhid ühehäälselt, et hiljemalt 2020. aastaks peavad kõik liikmesriigid saavutama ÜPP raames makstavate otsetoetuste taseme vähemalt 196 €/ha kohta jooksevhindades.\n2020. aastal on Eesti otsetoetuste tase arvutuslikult aga ca 175 €/ha, samas kui Euroopa Liidu keskmine toetus ulatub ca 260 €/ha.\nEesti, Läti ja Leedu põllumehed on korraldanud Brüsselis 2018. ja 2013. aastal ühiseid meeleavaldusi, et protesteerida ebaõiglaste toetustasemete vastu.\nBaltimaade ebaõiglaselt madalate toetustasemete põhjuseks on asjaolu, et hüvitiste arvutamise aluseks on võetud Balti riikide taasiseseisvumise järgsed põllumajanduse mõõna-aastad, mil lisaks väikestele saakidele oli madalseisus ka põllumajanduslik maakasutus.\nEesti põllumajandus- ja maamajandusettevõtteid ühendav Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda (EPKK) korraldab 10. detsembril kell 11-13 Toompeal meeleavalduse, sest lisaks ebaõiglastele eurotoetustele on valitsuserakonnad vaatamata varasematele lubadustele vähendanud 2020. aasta riigieelarve eelnõus põllumajanduse siseriiklike hüvitiste summat üle kolme korra - 15,3 miljonilt 5 miljonile eurole. Põllumeeste avalikud aktsioonid on nendel nädalatel toimunud või toimumas ka teistes Balti riikides.\nEesti põllumajandussektor peab võistlema väga ebavõrdses konkurentsis teiste EL riikide põllumeestega – meie otsetoetused on 2020. aastal vaid ca kaks kolmandikku Euroopa Liidu keskmisest. See pidurdab jätkuvalt Eesti põllumajandus- ja toidutootmise arengut, paneb löögi alla nii põllumajandussektori tuleviku kui ka töökohad maapiirkondades.


Tsitsipas alistas Prantsusmaa lahtistel veenvalt Medvedevi ning läheb poolfinaalis vastamisi Zvereviga - Delfi Sport\nTsitsipas alistas Prantsusmaa lahtistel veenvalt Medvedevi ning läheb poolfinaalis vastamisi Zvereviga\nFoto: Sarah Meyssonnier, Reuters/Scanpicx\nStefanos Tsitsipas (ATP 5.) võitis Prantsumaa lahtiste veerandfinaalis maailma teist reketit Daniil Medvedevit 6:3, 7:6 (3), 7:5.\nTsitsipas alustas mängu hästi ning murdis seisul 2:1 Medvedevi servi, domineerides selgelt esimest setti. Pärast seda muutis maailma teine reket oma taktikat, üritades punkte lühemana hoida ja üleüldiselt agressiivsemalt mängida.\nVaatamata sellele suutis Tsitsipas rasketel hetkedel külma närvi hoida, võites nii teise seti lõppmängu 7:3 ja kolmanda seti 7:5. Matšpallil kasutas Medvedev viimasel ajal üha rohkem populaarsust koguvat altkäe servi. Sellest hoolimata jõudis Tsitsipas pallini ja lõpetas tagantkäe äralöögiga kogu mängu.\nSel aastal liivaväljakutel juba kaks tiitlit võitnud Tsitsipase jaoks on tegu teise järjestiku poolfinaaliga French Openil. Eelmisel aastal kaotas ta selles faasis viies setis Novak Djokovicile. Seevastu Medvedev polnud enne tänavust Prantsusmaa lahtistel veel kunagi ühtegi mängu võitnud.\nZverevi ja Tsitsipase poolfinaal toimub reedel.


30 aastat tagasi põhjustas Jaak Aab purjus peaga liiklusõnnetuse, kus inimene sai viga - DELFI\n30 aastat tagasi põhjustas Jaak Aab purjus peaga liiklusõnnetuse, kus inimene sai viga\nJaak AabFoto: Taavi Sepp\nAlkoholi jääknähtudega auto juhtimise eest ametist lahkuv riigihalduse minister Jaak Aab põhjustas 30 aastat tagasi alkoholijoobes inimkannatanuga liiklusõnnetuse.\nAab rääkis, et 1988. aastal juhtis ta Viljandi-Karksi maanteel autot, kui ta põrkas kokku vastutuleva mootorrattaga. Viimase juhil sai jalg viga. Aabi mäletamist mööda mootorrattur paranes, aga sellega läks aega. Aab ütles, et maksis vabatahtlikult mootorratturile õnnetuse tekitamise eest kompensatsiooni.\nAab oli tulnud Viljandist, kus toimus ühe tema korraldatud ürituse lõpetamine. Selle käigus tarbis ta alkoholi, aga oma sõnul mitte liiga palju ja väga purjus ta olla ei saanud. Ometi oli ta õnnetuse hetkel alkoholijoobes ja seetõttu mõisteti talle kohtus karistuseks juhilubade äravõtmine üheks aastaks.\nHilisõhtul ürituselt tagasi sõites tuli mootorrattur künka tagant, nii mootorrattur kui Aabi auto olid liiga tee keskel ja seetõttu õnnetus juhtuski.\nAab ütles, et peale seda õnnetust pole ta alkoholi enam väga tarvitanud ning teadlikult joobes olekus pole ta enam rooli istunud. "Ka nüüd teadlikult ei istunud. Eks ta õppetund oli kogu eluks," lausus Aab.\nAab jäi jääknähtudega vahele sel aastal 11. märtsil, kui ta kihutas Tartus Lõunakeskuse juures 50 km/h alas 73 kilomeetrit tunnis. Tema vere alkoholisisalduseks mõõdeti 0,28 promilli.\nSeoses sellega esitas ta tagasiastumisavalduse. Kuna uut ministrit tema asemele pole veel leitud, töötab ta ka praegu veel ministrina.\nKellest saab Aabi asemik? Jüri Ratas kaarte avada ei taha\nEbavajalik bürokraatia: Politsei ei tahaks üldse liiklusrikkujate protokollidesse nende...\nREKONSTRUKTSIOON | Lauskontroll: vaata, kuidas jääknähtudega Jaak Aab oma autoga otse...\nGRAAFIK | Lubatud alkoholinäidud Euroopa Liidus: Eestis joobes juhtimise pärast vahele...


kuusteist – Birgiti päevaraamat\nPostitatud 30. jaan. 2012 by Birgit\nNii palju kraade näitab mu temperatuurimõõdik toas. Kurtsin eile ühistumutile. See telefonis hõiskas, et issand.. see on külm jah, ta tuleb õhtul koju ja keerab kraade juurde. Õhtul ronis ta mulle uksetaha ja teatas, teine korrus ütleb, et neil pole sooja vaja, et neil niigi soe, et ikka juurde keerata ei saa. Ma tegin suured silmad ja olin üldse “misasja?!” olekuga. Ta vaatas kriitiliselt mu elamises ringi ja näppis mu radikaid,\n“Oh, need ju tulikuumad (Ei olnud tulikuumad, soojad olid). Asi on selles, et sa lõhkusid endal koridori ja toa vaheseina maha ja see andis sulle ruutmeetrid juurde (wtf?!) ja need radikad ei jõua ära kütta. Palju sul ribisid on?”\nB, “elutoas ja magamistoas 10 ja köögis 7”\nÜM, “aga no siis on ju selge!!! sul tuleb rohkem ribisid panna! üleüldse on sul viimane korrus ja no ikka selgelt külmem siin ja uks ka ei pea sul soojust.. tunned, kuidas siit vahelt õhku tuleb?”\nB, “Mul on topeltuks pluss üks uks on mingi voodriga üle löödud?!”\nÜM, ” Ei nojah, aga ikkagi oled sa selle seina maha lõhkunud ja kui sul oleks uksed, siis sul oleks soem. Kas sa magamistoa ust ei taha panna?”\nB (vaatab oma uksepõskesid, mis suht äsja pandud ilmselge sooviga sinna mitte ust lisada), “Ei ja üleüldse, et mis siis ongi mõeldud, et koridoris peab olema jahedam ning uksed vahelt kinni, et soe oleks elamine?”\nÜM, “Jajah.. mul on ka nii!”\nÜhmasin veel, et ma pole ainus, kes kurdab ja kolmandal korrusel on sama probleem (sai Kärduga arutatud üks õhtu). Siis läks ÜM-i klatšimootor tööle ja küsis, et kas seal üldse elab keegi, et ta ikka pole nädalaid seal inimesi näinud. Ma ei viitsinud temaga teemat arutada ja ütlesin, et minu viimase informatsiooni kohaselt on seal ikka veel elanikud olemas ja saatsin ta minema.\nMulle tundub, et teisel korrusel elab vähemal 5 inimest sama suures korteris, kus mina üksinda ja nii on arusaadav, miks seal soojem on, aga nagu kas neil poleks lihtsam akent lahti teha kui see, et ma kas külmetan või kukun enda elamist ümber ehitama? Ilge kräpp on ikka, et mina ei saa normaalset temperatuuri, sest teistel on. Kuigi ÜM lubas juurde keerata kraade, siis täna hommikul oli ikka 16. Selline temperatuur kisub ainult teki all või köögis pliidi ees olema või tööle kämpima jääda :S\nEelmine postitus Checkisime Mäki juures kutte ä..\nJärgmine postitus I’m talking in black books\n7 kommentaari “kuusteist”\n30. jaan. 2012, 18:26\nAaaaarrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrrgggghhhh, ma praegu niiiiii vihastasin!!!\nMis see tema kuradi asi on, palju ma kodus olen?! Fakt on see, et korterid on külmad, sitaks külmad!\nJah, me olime paar nädalat “maal” aga selle ajaga pole sittagi muutunud. Me ikka veel külmetame ja tundub, et rohkem kui enne. No täiesti haige eit!\nLasen täna Härral ÜM-ile helistada ja natuke käratada. Aga enne sa võiks mulle oma termomeetrit laenata, ma tahaks teada, palju meil siin sooja on selles surnukuuris -.-\n30. jaan. 2012, 18:35\n😀 Ma just hakkasin sulle kirjutama feissbukis, et ma ei tea, kas sa seda crosstrainerit ainult mõõtmise pärast ikka hakkad endale kolmandale sikutama 😀\nMul on trenažööri peal temperatuurimõõdik\n30. jaan. 2012, 18:42\nLäheks raskeks jah 😀 Aga ma usun, et ega meilgi siin üle 16 kraadi ei ole, kindlasti mitte!\nEks vaatame, mis ÜM meile kokku luuletab siis -.-\n30. jaan. 2012, 19:38\nMnjaa… ma just hommikul kontoris rõkkasin, et kui ma laupäeval koju jõudsin, oli seal -3C 😛\n+16C on ju täiesti normaalne ? Kunagi, 10 aastat tagasi jalgpallivaatega korteris oli suht talv läbi hommikuti +9C… Alkoholi kulus ainult palju 😛\n30. jaan. 2012, 20:48\nNjah, mul on alkoholist ainult läbikülmunud veinipudel 🙂 pakun, et sellest pole abi.\n30. jaan. 2012, 23:05\nMa mõistan sind. Mina pole uuesti ühistutegelasega ühendust võtnud ega uurinud, missugune kütteplaan neil selle suure pakase ajaks on. Tundub võitlusena seitsmepäise lohega. Või peaks ta külla kutsuma ja pakkuma tal võimalust oma magamistuba kasutada? Seal on vist napilt üle 10 kraadi sees.\nHetkel näitab termomeeter köögilaual 17,6. Igal juhul ajab marru, et suudeta teha nii, et kõigil mõnusalt soe oleks.\n2. veebr. 2012, 15:59\nMuigan kõrvalt. Meil siin toatemperatuur aastaringi veidi soojem (suvel veidi jahedam) kui väljas. Ja eelmisel talvel olime kaks nädalat 10 kraadiga toas ja kellegi ei olnud iu kaevata ka. Oma viga, et elad sellises kliimas, kus majades pole küttesüsteemi.


Põnevas ja leiduderikkas Risti kirikus toimub restaureerimise tänujumalateenistus – Külauudised\nRisti kirik on ehitatud tõenäoliselt 14. sajandi algupoolel tsistertslastest munkade pool. Täna tegutseb pühakojas elujõuline ja arenev kogudus. Et tegemist on kohaliku kultuurielu keskusega, siis on kiriku parendamistöödele jõuliselt õla alla pannud Pria maaelu edendamise meede (120 000 EUR). Samuti on mitmel korral saanud toetust koguduse poolt Lääne-Harju Koostöökogule esitatud Leader-meetme projektid (45 543 EUR). Koguduse-poolseid jõupingutusi on hinnanud ka riiklik Pühakodade Programm, mis on viimase nelja aasta jooksul toetanud kiriku interjööri restaureerimist 54 522 euroga.\nIgapäevaselt on kirik külastajatele avatud suvekuudel. Sügis-talvisel perioodil pääseb restaureeritud kirikusse jumalateenistuste ajal, suuremate gruppide puhul on kokkuleppel koguduse juhatusega võimalik kirikut külastada ka muul ajal.\nKogudus loodab, et mõne aasta pärast õnnestub restaureerida kiriku pikihoone ja eeskoda. Kiriku välisilme peab jääma ootama kaugemat tulevikku.\nPühapäeval, 13. oktoobril ehk lõikustänupühal kl 13 algaval jumalateenistusel teenib kaasa Rapla pasunakoor, orelil mängib Pille Metsson.\nEelmine Eelmine postitus: Pühapäeval saab Kapa stuudiumis kuulata terviseloengut\nJärgmised Järgmine postitus: Eesti kodu on palkidest


Küsi meilt nõu digimeedia ja sotsiaalmeedia turunduse kohta\nHundred⁹⁹ teenuste spektri kaks kõige olulisemat mõõdet on digitaalne ja kogemuslik mõõde. Täna on digiturunduse tähtsus suurem kui kunagi varem ning investeering klientide ja töötajate lojaalsusesse see, mis tagab stabiilse ja kestva äri arengu.\nKüsi meilt nõu digimeedia ja sotsiaalmeedia turunduse kohta. Kui sul on veebipood, kirjuta meile ja arutame võimalusi poe tulemuslikkuse tõstmiseks ja veebilehe leitavuse parandamiseks otsingumootorites.\nKuidas tõsta kliendikogemuse kvaliteeti? Võta meiega ühendust ja räägi oma ärilistest väljakutsetest. Tutvu meie brändiarenduse teenustega kui oled loomas uut brändi või soovid muuta olemasolevat. H⁹⁹ strateegid nõustavad sinu äri ka digitaalsete, audiovisuaalsete, meelelahutuslike, kliendikogemuslike ja elamuslike projektide arenduse ja produktsiooni osas.


2005. aastal täitub 80 aastat Eesti Vabariigi riigivapi kinnitamisest, mis oleks hea põhjus tähistada 2005. aastat vapiaastana, analoogselt tänavuse lipuaastaga.\nOn küll Eesti lipu aasta, ent hoopis põnevamat ainet pakub arutlemiseks Eesti vapp. Vapiajaloo osas on Eesti jätkuvalt 19. sajandis, sest Eesti riigisümboolikat tutvustades korratakse jätkuvalt stambiks kujunenud seletust, nagu oleks Taani kuningas andnud oma vapi kasutamise õiguse 13. sajandil kõigepealt Harju-Viru vasalkonnale, siit aga kujunesid kolm leopardi kogu Eesti heraldiliseks embleemiks. Mis annab alust selles kahelda?\nAugustis tähistasime Eesti Vabariigi taasiseseisvumise päeva. Oleme tänaseks taaslõimunud Euroopa kultuuriruumi, mille kulminatsiooniks sai astumine Euroopa Liitu. Lõimumise üheks aspektiks on kindlasti ka euroopaliku sümboolika omaksvõtmine. Selle selgemaks avalduseks on Eesti Vabariigi riigivapp. Kuid ka maakonnad ja linnad kasutavad oma ajaloolist traditsiooni omavat vappi. Vallavappide kollektsioon on alles kujunemisjärgus.\nÜlaltoodu puudutab eelkõige heraldika vapikunsti aspekti, sest vapiajaloo osas oleme jätkuvalt 19. sajandis. Mitmesugustes Eesti riigisümboolikat tutvustavates trükistes korratakse stambiks kujunenud seletust, et Taani kuningas olevat andnud oma vapi kasutamise õiguse 13. sajandil kõigepealt Harju-Viru vasalkonnale ja siit kujunesid kolm leopardi kogu Eesti heraldiliseks embleemiks. Mõnede autorite väitel olevat mainitud kuningaks olnud Valdemar II, enam tõenäoliseks peetakse aga Erik IV-t või Christoffer I-t. Kuna Harju-Viru vasalkond oli aluseks hilisemale Eestimaa rüütelkonnale, siis nimetan seda seletust rüütelkonnateooriaks.\nRüütelkonnateooria loodi 19. sajandil baltisaksa arhivaaride ja ajaloolaste spekulatsioonina, mis pidi rõhutama kohaliku aadelkonna prioriteeti Eestimaa valitsemises. Kolme lõviga vapi võimalikule kasutamisele Eestimaa sümbolina juba 13. sajandil viitavad ühena esimestest Robert von Toll ja Johann Sachssendahl oma allikapublikatsiooni “Est- und Livländische Brieflade” neljandas osas . Samas nenditakse, et puuduvad otsesed allikad, mis seda tõestaksid.\nVapp, pitsat ja vapipitsat\nRüütelkonnateooriast lähtuvad autorid mainivad sageli ühte 1284. aastal koostatud ürikut, mida säilitatakse praegugi Eesti Ajaloo Arhiivis. Dokumendi eelviimases lauses mainitakse, et ürikut kinnitavad selle koostamisel osalenud subjektide – Tallinna piiskopi, Taani kuninga nõuniku ja kogu maa vasallide esindaja – pitserid. Kahjuks olid üriku allservas rippunud pitserid hävinud juba 19. sajandiks, mil see dokument avastati. Ilma kahtluseta mainitakse vasalkonna pitserit (ac sigillo communitatio vasallorum) 1323. aastal Novgorodi minevatele Tallinna kaupmeestele kaasa antud turbekirjas (vt “Liv-, Est- und Curländisches Urkunderbuch nebst Regesten II”, nr 773). Kahjuks on ka sellel olnud pitserid hävinud.\nPitseri samastamine vapiga põhineb 19. sajandil levinud vapiajaloolisele seisukohale, mille järgi olevat juba 12. sajandist võetud kasutusele vapipitsatid; veel tänapäevalgi samastavad mõned ajaloolased pitserit vapiga, hoolimata sellest, et pitseripildil puudub heraldilise kilbi kujuline alus. Koos sellega oli kinnistunud seisukoht, et vapp anti alati koos privileegidega. 19. sajandi ajalooline heraldika käsitles 12/13. sajandi vappi kui midagi, mis oli valmis ning algusest peale reeglitega määratud. Vapiajaloolaste rahvuslikud koolkonnad vaidlesid eelkõige selle üle, kus riigis ja milline valitseja heraldikale aluse pani. Prantslased seostasid seda Louis VII-ga. Inglased otsisid heraldika juuri William Vallutaja ajast. Sagedamini mainiti ka Anjou krahvi Geoffroi Plantagenetit, kes olevat saanud esimese lõvidega vapi kuningas Henry I-lt 1127. aastal. Sakslased nimetasid heraldika reeglite kinnitajana keiser Friedrich Barbarossat.\nEestimaa vapi päritolu käsitlenud baltisaksa autorid tuginesid loomulikult Saksamaal valitsenud vapiajalooteooriatele, milledes rõhutati, et tiitel ja sellega seotud vapp anti samaaegselt. Eelmainitud “Est- und Livländische Brieflade” neljandas osas esitatud spekulatsioon viitabki võimalusele, et lihtsustatud, s.o ilma südameteta (tegelikult vesiliilialehtedeta) Taani kuninga vapp võis olla antud koos Eestimaa hertsogi tiitliga. Kahjuks välistab selle ilusa seletuse fakt, et esimene Eestimaa hertsog (eestlaste hertsog) Knud (kes oli samas ka Blekingi hertsog) ei omanud õigust seda kasutada. Kolm lõvi oli juba 13. sajandil ainult Taani kuninga tiitlivapp ja teised kuninga suguvõsa liikmed pidid kandma sellest erinevat vappi. Blekingi hertsogi vapikilbil kujutati ainult ühte lõvi.\nEsimene kuningas, keda tema täistiitlis nimetati ka eestlaste hertsogiks, oli Christoffer I. Kuninga majesteedipitsatisse lisati see Valdemar IV ajal. Sellest faktist lähtudes on üritatud põhjendada, et kolme leopardiga vapp oli Jumala armust taanlaste ja slaavlaste kuninga ning eestlaste hertsogi (WALDEMARUS-DEI-GRA-DANOR-SCLAVOR-QUE-REX-ET-DUX-ESTON ) ühine tiitlivapp.\nEsitatud spekulatsiooni ei saa siiski tõsiselt võtta. Pitseril olevat vappi tuleb käsitleda ainult esikohal oleva tiitli – taanlaste kuninga – tunnusena, ei enamat. Tiitleid tähistavate vappide koondamine ühele vapikilbile sai alguse Hispaaniast 1230. aastal, mil Kastiilia kuningas Fernando III krooniti ühtlasi Leone kuningaks. Põhja-Euroopa riikidesse levis see komme 14. sajandil. Taani kuningatest kasutas sellist võtet esimesena Erik VII, kelle vapil ja pitseril kujutati Taani, Rootsi vana ja uut, Norra ning Vendi kuninga tiitlivappi. Hiljem lisati sellele veel Oldenburgide perekonnavapp. Sellega tehti selge vahe valitseja tiitli- ja suguvõsavapile.\nToodud seletusest saab järeldada, et Taani kuningas ei saanud mingil viisil anda oma vappi Harju-Viru vasallide korporatsioonile. 13. sajandil oli korporatiivne vapiõigus veel väljakujunemata. Seda asendas korporatiivne pitsatiõigus. Kahjuks ei ole allikate puudumisel võimalik kirjeldada ka vasalkonna pitseripilti.\nSeda rüütelkonnateooriat ei seatud kahtluse alla ka 20. sajandil. Kuna Eesti Vabariigis ei huvitunud sellest teemast ükski ajaloolane, siis loomulikult puudus vapi ajalookriitiline käsitlus. Esimese tervikliku ülevaate esitas Eesti Vabariigi Siseministeeriumi ametnik M. Morrison 1929. aastal artiklitena ajakirjades Kaitse Kodu (23) ja Politseileht (35/36). Nendes põhjendab ta vapi kasutamisõigust kinnitavate aktide puudumist tavaõigusega ning arvab, et vasallide lojaalsust rõhutava kuningavapi kasutamist tõenäoliselt ei keelatud. Ka Artur Taska kirjeldab oma raamatus “Eesti vapp” kolme lõvi kasutamist Tartu(?) ja Viru vasallide korporatsiooni pitsatis 1284. aastal. Hannes Waltergi on maininud, et vapi aluseks oli Taani kuningasuguvõsa vapp.\nKilp ja vapp\n13. sajandil oli vapp eelkõige valitsejail ning suveräniteeti ja seda väljendavat tiitlit omavatel suurfeodaalidel. Mõistet vapp ei tuntud ning heraldilist pilti kirjeldati kilbil (clipeus). Rüütli dekoreeritud kilp 13. sajandil veel vapiõigust ei kandnud, see oli kilbiomaniku isiklik embleem, mis eristas teda lahingus ja turniiril. Vapiks muutus kilp siis, kui see lõigati pitsatisse. Heraldilise väärtuse omandas rüütli kilp 13. sajandi lõpul, valdavalt 14. sajandil. Siis ilmusid vapid ka Harju-Viru ning Tartu ja Saare-Lääne piiskopi vasallide pitseritele.\nEestimaa hertsogi tiitlivapp jäigi tõenäoliselt Taani ajal loomata. Jüriöö ülestõusu järel läksid Põhja-Eesti maakonnad Saksa Ordule ning koos sellega kadus vajadus seda ala tähistava eraldi vapi järele. Ordu ajal olid Põhja-Eestis halduspiirkondadeks foogt- ja komtuurkonnad, milliseid tähistasid omad sümboolsed pildid. Harju-Viru vasalkond kui korporatsioon ei omanud tol ajal sellist suveräniteeti, mida oleks pidanud tähistama eraldi heraldilise embleemiga.\nSel ajal kui Eesti kuulus Liivi Ordu koosseisu, arenes vapikultuur Lääne-Euroopas iseseisvaks valdkonnaks. 15. sajandil kinnistusid mõisted vapp ja heraldika. Tõuke selleks andsid muudatused rüütlite relvastuses. Tänu turvistiku tugevnemisele kaotas kilp sõjalise tähtsuse ning muutus eelkõige dekoratiivseks detailiks. Kilbipilt kinnistus lõplikult juriidiliseks sümboliks, mille omamist ja kasutamist normeeriti. Vapiõigus laienes ka linnadele, kirikutele, gildidele ja kogukondadele. Kujunesid välja peamised vapiliigid, nagu suguvõsa- ja perekonnavapp, kogukonnavapp, munitsipaalvapp, allianssvapp, kirikuvapp, dominioonivapp, pretensioonivapp jms. Vapikunstile omase heraldilise kilbi kasutamine oli muutunud sedavõrd populaarseks, et kilbikujulisele alusele paigutati isegi linnakodanike peremärke. Kirjeldatud praktika ei olnud võõras ka Tallinnas.\nKarl IX kuldtukat\nTiitlitele põhinev vappide kasutamise süsteem kinnistus eelkõige monarhiates koos aadlihierarhia väljakujunemisega. Eesti lülitati sellesse süsteemi 16. sajandi teisel poolel Liivi sõja tulemusena, kui Põhja-Eesti liideti Rootsi ja Lõuna-Eesti Poola koosseisu. 1582. aastal võeti Rootsi riigis uuesti kasutusele nimetus Eestimaa, millega tähistati üheks halduspiirkonnaks koondatud Harju-, Viru-, Järva- ja Läänemaad. Rootsi kuningas Johan III oli esimene, kes lisas 1584. aastal oma tiitlite loetellu Eestimaa hertsogi. Teades, et Soome suurhertsogi tiitli jaoks kujundati 1580. aastatel eraldi vapp, mida tunneme tänapäeva Soome Vabariigi sümbolina, võiks eeldada, et siis loodi ka Eestimaa vapp. Selle kohta ei ole aga leitud (õigem oleks öelda: ei ole otsitud) ühtegi kindlat tõendit. Erandiks on aastaisse 1570–1580 dateeritud Rootsi Liivimaa vapikavand: sinisel kilbil kolm kuldset või hõbedast leopardset lõvi. Kindlaks Eestimaa vapi olemasolu tõestavaks allikaks on seni 1606. aastal Karl IX kroonimise auks vermitud kuldtukat, mille reversil kujutatakse Rootsi kuningavappi ümbritsetuna tiitliläänide vappidest. Sellel Eestimaa vapil kujutatakse esmakordselt Taani vapilt laenatud leopardseid lõvisid.\nMiks Taani lõvid? Sellele küsimusele vastamisel võiks esitada mitu ajaloolist spekulatsiooni. Üks võimalik seletus oleks, et kuningas Karl IX oli teadlik Eestimaa hertsogi tiitli kasutamisest Taani ajal. Vapi valikut võis motiveerida Tallinna nn suur linnavapp, mis tegelikult kujunes välja samuti 17. sajandi alguseks. Sellele räägib vastu vaid fakt, et linnavapi kujunemine seda ümbritseva maa tunnusena ei olnud Lääne-Euroopale omane.\nNii jääb küsimus vapi algmotiivist esialgu vastuseta.\nHeraldikast lähtudes esindas Eestimaa hertsogivapp keskaegset vapiõigust, mille peamiseks subjektiks oli isik. Samas ühtisid hertsogkonna piirid riikliku haldusüksuse – Eestimaa kubermangu – piiridega. Selle tähistamiseks kasutati sarnast vapipilti, kuid hertsogikrooni asemel oli vapil kuningakroon. Sarnane vapp oli kujutatud ka Eestimaalt värvatud väeüksuste lippudel.\nEestimaa liitmise järel Vene riigi koosseisu jätkati Rootsi-aegset vapi kasutamise praktikat juba sellepärast, et Vene keskvõimul ei olnud midagi paremat. Pealegi teostas Peeter I oma reforme Rootsi eeskujul. Mõningad muutused olid vaid välised, näiteks kubermanguvapil asendati kuningakroon tsaarikrooniga.\nVene ajal seostati kolme lõviga kubermanguvapp heraldiliselt Tallinna suure vapiga. See vastas Vene heraldilisele traditsioonile, milles vürstkondade ja kubermangude vapiks kinnitati vastava maa pealinna vapp. Eestimaa kubermangu nimetati 18. sajandil Tallinna kindralkubermanguks või asehaldurkonnaks. Sellele viitavad ka tolleaegsed mündid, livoneesid, milledel kujutatakse tsaarikotka taustal Tallinna ja Riia linnavappi.\nVene ajal sai ametliku kinnituse kõigepealt Tallinna linnavapp. See toimus 1788. aastal. Eestimaa kubermanguvapi kinnitamiseni jõudis Senati Heraldikadepartemang 1856. aastal. Sellel ehivad kuldset, kolme sinise leopardse lõviga kilpi impeeriumikroon ja Andrei Pervozvannõi sinise ordenilindiga seotud kuldsed tammeoksad. Eestimaa hertsogi/vürsti (hertsogkonna/vürstkonna) kolme leopardse lõviga vapp sai ametliku kinnituse 1882. aastal suures riigivapis.\nJärgnevalt pakub huvi küsimus, millal kirjeldatud vapp kujunes Eestimaa rüütelkonna embleemiks? Kindel on, et Rootsi ajal Eestimaa rüütelkonnal oma pitsatit ja vappi ei olnud. Eestimaa rüütelkonna korporatiivsed õigused laienesid 18. sajandil. Keskvalitsus andis aadlike korporatsioonile õiguse ise koostada aadlimatriklit ning anda välja aadlike tiitlit ja privileege tõestavad diplomid. Aadlike omavalitsusülesannete avardumisega tekkis vajadus eraldi ametkonnapitsati järele. Ei olnud mingit probleemi kujutada sellel Eestimaa hertsogi vappi, kuna aadlikud kuulusid Eestimaa Hertsogkonna Rüütelkonda. Vapil viitavad sellele otseselt vürstlikku isikut tähistavad vapimantel ja vürstikroon. Need on ka Eesti Ajaloo Arhiivis säilitatavatel dateerimata pitsatitel ja pitseriproovidel. Rüütelkonna vapiks hakati vappi pidama siis, kui ilmus hüpotees, et kolme lõviga vapp on saadud Taani kuningalt.\nEesti talupoegade suhtumine vappidesse oli kuni 19. sajandi keskpaigani pealiskaudne. Uue talurahvaseaduse vastuvõtmise järel 1856. aastal hakati Eestimaa kubermanguvappi kujutama vallavanema ametirahal. Eestimaa lõvid paigutati koos Liivimaa greifiga ning Tartu linnavapiga 1869. aastal ka esimese üldlaulupeo märgile. Sarnast märki kanti samuti neljandal üldlaulupeol 1891. aastal.\n20. sajandi algul muutus eestlaste poolt enamkasutatavaks kolme leopardiga Tallinna linnavapp. Eeskuju näitasid Tallinna eesti seltsid. Eelkõige tuleks siin nimetada spordiseltsi Kalev, mille embleemil olid esmakordselt koos nii sinimustvalge kui tulevane riigivapp.\n1917. aastal omandas Tallinna vapp rahvusliku embleemi tähenduse kõigepealt loodavate rahvusväeosade pitsatites. Leopardid ehtisid Vabadussõja ajal ohvitseride auastmetunnuseid ning staabisõjaväelaste käiseembleemi. Nii oli loomulik, et ka riigivapiks esitati mitte kolm leopardset lõvi, nagu see olnuks vapiõiguslikult kohane, vaid Tallinna leopardid. Ligikaudu kuus aastat kestnud arutelu ja vaidluse tulemusena kinnitas II Riigikogu 19. juunil 1925. aastal oma kolmandal lugemisel Eesti Vabariigi riigivapi. Mõiste leopardid esineb ka riigivapi kirjelduses.\nTaasiseseisvumisel leiti, et vapil on lõvid, mitte leopardid. 1993. aasta 13. aprillil vastu võetud riigivapiseaduses kirjeldatakse Eesti vappi järgmiselt: Eesti Vabariigi [...] riigivapiks on kuldsel kilbil kolm sinist sammuvat, otsavaatavat (passant gardant) lõvi.\nNB! Heraldikas nimetatakse leopardiks sammuvat lõvi, kes on näoga vaataja poole pööratud. Leopardne lõvi on lõvi, kelle pea on profiilis.\nTIIT SAARE (1956) on ajaloolane, Mäetaguse kooli ajalooõpetaja, kes lippe ja vappe uurib 1978. aastast. Raamatute “Lipud enne ja nüüd” ning “Sümboolika leksikon” autor.\nTaska, Artur. Eesti vapp, Tallinn 1993.\nValter, Hannes. Vapilugu jätkub. Sirp ja Vasar, 18. november 1988.\nLeimus, Ivar. Tallinna vappidest ja pitsereist. Vana Tallinn VIII (XII).


Suurima käibega kinnisvarafirma oli Minu Vara\n29. oktoober 2002 kell 12:10\nÄripäeva kinnisvarafirmade TOPi suurima käibega firma aastal 2001 oli AS Minu Vara 267 miljoni krooniga.\nEnim, 5,25 korda, suutis käivet kasvatada OÜ Vara ja Hooldus.\nSuurima kasuminumber, 77 miljonit krooni, oli E.L.L. Kinnisvaral, kasumi kasvu arvestuses osutus edukaimaks Tallinna Ärikeskuse AS.\nRentaabluse TOPi võitja on AT Kinnisvara Investeeringute OÜ 644 protsendiga, varade tootlikkuse TOPi võitja aga Lossi Kinnisvarabüroo OÜ 117 protsendiga.


Kuul – Aragoniit, 45-50mm, pruunikas (1447)\nKategooriad: Kuulid ja munad, Vardad ja massaažikivid\nKuul – Aragoniit, 45-50mm, pruunikas\nAragoniit on hea Maa tervendaja ning maandav kivi. Maajumalannale häälestatuna aitab ta kaitsta Emakese Maa väärtuslikke resursse. Kivi muundab geopaatilist stressi ja puhastab blokeeritud väejooni. Oma võimega keskendada ja maandada füüsilisi energiaid on see kasulik stressirohketel aegadel. Aragoniit stabiliseerib juur- ja maatšakrat, tervendades sidet maaga. Kivi viib teid õrnalt tagasi lapsepõlve või kaugemalegi uurimaks oma minevikku.\nAragoniit võitleb liigse tundlikkusega, on hea inimestele kes sunnivad end liiga tugevasti tagant, kivi hõlbustab ülesannete laialijagamist. Aragoniidi praktiline energia soodustab distsipliini ja usaldatavust, arendades pragmaatilist ellusuhtumist, õpetab kannatlikkust ja leplikust. Kivi aitab kontsentreeruda käsilolevale tegevusele, tuues paindlikust ning tolerantsi.\nFüüsilisest seisukohast on aragoniit kivi, kes aitab meid iseenda kehas mugavalt ja hästi tunda. Aragoniit soojendab jäsemeid, tuues energia kehasse. Kivist võib olla kasu külmavärinate, kaltsumi omastamise, luude tervendamise puhul ja selgroo lülivaheketaste elastsuse taastamisel.\nAragoniit peatab öised tõmblemised ja lihaskrambid, tugevdab immuunsüsteemi. Kivi on kasulik hajevil inimeste kehasse tagasitoomisel. Hoidke seda käes või asetage haigele kehaosale või vannitage end eliksiiriga. Pange padja alla, et võidelda öise rahutusega. Kivi on hea käte kaudu rahustaja.\nKuul – Aragoniit, 45-50mm, pruunikas Aragoniit on hea Maa tervendaja ning maandav kivi. Maajumalannale häälestatuna aitab ta kaitsta Emakese Maa väärtuslikke resursse. Kivi muundab geopaatilist stressi ja puhastab blokeeritud väejooni. Oma võimega keskendada ja maandada füüsilisi energiaid on see kasulik stressirohketel aegadel. Aragoniit stabiliseerib juur- ja maatšakrat, tervendades sidet maaga. Kivi viib teid õrnalt tagasi lapsepõlve või […]


Kauplused ja teeninduspunktid, isegi kõige väiksemad, investeerivad üha enam kaasaegsetesse IT-süsteemidesse. Alarm, seire ja kliimaseade, nii et enamikus kohtades on see lihtsalt standard. Paljud ettevõtjad varustavad oma tuttavaid ettevõtteid ja professionaalseid kassaaparaate.\nMitte midagi muud, selliste roogade jaoks kasutatakse mitu tundi päevas. Sellepärast peaks rahandussüsteem olema tõhus, praktiline, mugav ja eelkõige selline. Tekib küsimus: millist mudelit otsustada?\nViimasele uuringule ei ole konkreetset vastust. Kõik sõltub meie kontori vaesusest ja pakkumistest. Toitlustusettevõttes on mobiilne kasiino suurepärane lahendus. Praeguse edu juures on väärt tähelepanu energiatõhususele. Kogu kaupluse järjekorrast on parim üks suuremat kassat, elegantne ostjale ja kassapidajale.\nPiletikassast teavitamisel tasub kindlasti mainida selle valdamisega seotud formaalsusi. Kõigepealt tuleb iga sellist seadet näha finantskategoorias ja teostada maksustamise (protsessi teostab volitatud hooldustehnik. Registreerimine ei tohiks põhjustada meile suurt probleemi, kuigi formaalsused võivad osutuda tüütuiks. Ja seega ainult algus ...\nTeine väga oluline tegevus on kassaaparaadi korrapärane läbivaatamine. See on Poola seadusega pandud kohustus. Selle tegemata jätmine on maksuhalduri rahaline rikkumine, mille eest ettevõtja võib trahvi saada.\nArvestades ülaltoodud aspekte, ostes kassaaparaati, tasub vaadata seda müüvat ettevõtet, Krakowi kassasüsteem on turustaja, kes pakub ostetud seadmete jaoks terviklikku teenust. See on oluline seadme ebaõnnestumise õnnestumisel. Sellistes vormides luuakse väga tugev ja tõhus abi, sest see on teie ettevõtte raha eest. Õnneks võib hoone pakkumisi vaadates olla õrn. Ettevõtete lõviosa ei jäta üksikuid kliente, see aitab ka vajadusel.


FestivalFestivalistMeeskondŽüriiUudisedEesti filmitööstuse arenduskeskusProgrammid & regulatsioonidEU50310 projekt "Pimedate Ööde Filmifestival"FilmidKõik filmidFilmi külalisedProgrammidAjakavaOMA KAVAVäljamüüdud seansidKavamuudatusedFestivalimeluPÖFF soovitabÕhtune VööndEsilinastuste Black CarpetPÖFF meetingpointPÖFFi auhinnatseremooniaPÖFFi lõpupiduPÖFFi meenedInfoPiletidKinodInfopunktidPassidTõlkeinfoSoodne parkimineErisaadePÖFFi meenedKülalisteleKes siin on?MajutusIndustry@TallinnPressPressiteatedAkrediteerimineAuhinnad 2015PressikeskusSponsorid\t20. PÖFFi auhindade võitjad on selgunud!\nVaata PÖFFi Kaheksa ja poole 10. saadet!\n20. PÖFFi auhindade võitjad on selgunud!\nŽürii liikmed: Uberto Pasolini, Steen Bille, Fridrik Thor Fridriksson, Laura Birn, Kang Soo-Yeon, William Goldstein\nGrand Prix - Parim Film\nVastu võtab: Eitan Anner\nŽürii kommentaar: Inspireeriva teekonna eest lootuse ja julguse…\t28.11.2016\nPimedate Ööde filmifestivalil pooleli jäänud kolme seansi piletid hüvitatakse\n27. novembri õhtul Solaris keskuse sideruumis toimunud põlengu tõttu ei saanud PÖFF kolme viimast seanssi lõpuni näidata. Õnneks keegi õnnetuses viga ei saanud ning põleng likvideeriti vähem kui tunniga. Kõigile piletiomanikele hüvitatakse kahju Apollo Kino kinkepiletitega, mida saab taotleda kirjutades aadressil teenindus@apollokino.ee.…\t27.11.2016\nPÖFFi Uudiskiri - 27. november\nPÖFFi uudiskiri - vaata, millised filmid võitsid PÖFFil auhindu ja milliseid pärle viimasel päeval vaadata saab!\tPressiteadePimedate Ööde filmifestivalil pooleli jäänud kolme seansi piletid hüvitatakse28.11.2016\tTäname\nPressiteadePimedate Ööde filmifestivalil pooleli jäänud kolme seansi piletid hüvitatakse28.11.2016\tAlafestivalid\n">Tweets by TallinnBNFF Liitu meie uudiskirjaga\nMTÜ Pimedate Ööde FilmifestivalTelliskivi 60a10412 TallinnRegistrikood: 80044767KMKR: EE100520914IBAN: EE791700017002751609\ttel: +372 631 4640fax: + 372 631 4644e-post: info@poff.ee


Filmifestival KINO MAALE 07.-27.10.2019 – Lindi Lasteaed-Algkool\nArhiiv Vali kuu juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 mai 2018 aprill 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015\nMeie maja töötajad\nMeie kooli õpilased\nÕppetöö korraldus koolis (eriolukord)\nÕpetajate konsultatsioonide ajad 2019/20 õa\nÕppeaasta teema ja eesmärgid\nlõpetajad 2018, 2019\n2017 aasta lõpetajad\n2016 aasta lõpetajad\n2015 aasta lõpetajad\n2014 aasta lõpetajad\n2013 aasta lõpetajad\n2012 aasta lõpetajad\n2011 aasta lõpetajad\n2010 aasta lõpetajad\n2009 aasta lõpetajad\n2008 aasta lõpetajad\nLasteaia õppekava, vastuvõtu kord jt dokumendid\nKoolijuhatajad ja õpetajad Lindi vanas koolimajas\nVilistlased Lindi uues koolimajas\nVilistlased Lindi vanas koolimajas\nAasta õpetaja, Lindi kooli sõber, aasta isa\nPildid 2019/20 õa\nPildid 2018/19 õa\n2019/2020 õa videod\n2018/2019 õppeaasta videod\n2017/2018 õppeaasta videod\n2016/2017 õppeaasta videod\n2015/2016 õppeaasta videod\n2014/2015 õppeaasta videod\n2013/2014 õppeaasta videod\n2012/2013 õppeaasta videod\n2011/2012 õppeaasta videod\n2010/2011 õppeaasta videod\nHome Päevakaja Filmifestival KINO MAALE 07.-27.10.2019\nFilmifestival KINO MAALE 07.-27.10.2019\n24. Sep 2019 24. Sep 2019\nFilmifestival KINO MAALE toob esmakordselt fookusesse Taani filmikunsti ja žanritest lühimängufilmi\nFilmifestival Kino maale pressiteade\nFilmifestival KINO MAALE toimub ajavahemikus 7.–27.10. 2019 ja toob festivali tänavugi lastele ja noortele ning täiskasvanutele lähemale, peaaegu kodu uksepakule. Filmifestival Kino maale, mis toimub kolmandat aastat, pakub vaatajatele kolm värviküllast filminädalat, keskendudes esmakordselt lühimängufilmile, kuid näidatakse ka animatsioone ja dokumentaalfilme. Fookuses on esmakordselt Taani filmikunst ja Eesti animaatorite uudislooming. Samuti esitleme festivalil esmakordselt filmiteemalist filateelia näitust.\n“Oleme rõõmsad, et tänavu saame vaatajatele pakkuda kauaoodatud uut filmižanri meie festivalil, milleks on lühimängufilm. Tänavu on filmivalik žanriliselt mitmekesisem, kui kunagi varem, põnevat vaatamist on igale sihtgrupile”, ütles festivalijuht.\nFestivali alustavad lastele ja noortele ning 1. jalaväebrigaadi ajateenijatele mõeldud kaks eraldi töötuba, lisaks ka konkurss. Filme näidatakse lasteaedades, koolides, raamatukogudes, noortekeskustes, kultuuri- ja rahvamajades, muuseumites ja nii mõneski söögikohas, samuti ka Elroni rongides ja GoBusi bussides. Filmiteemaline filateelia näitus “Filmikaadrid margialbumis” toimub Tapal 21.10 – 17.11. Kokkuvõtteid festivalist tehakse 26. oktoobril 2019 Tapa Kultuurikojas.\n“Festivalikavas on 10 erinevat programmi, kokku üle 60 filmi. Tänavu on peafookuses Taani filmikunst, kuna teeme tänukummarduse Taani ja Eesti suhetele, mis seotud Waldemars Day 800 ehk Taani lipu sünnipäevaga. Legendide kohaselt, on Taani lipp pärit just Eestist. Taani filmikunsti näitame läbi 6 erineva ja mitmekesise programmi, samuti on meil rahvale pakkuda 4 programmi Eesti animaatorite töödest”, ütles festivalijuht.\nAnimatsioonitöötoad toimuvad esmaspäevast kolmapäevani, 07.–09. oktoobril kl 12–16 Tapa Gümnaasiumis (Pargi 12, Tapa) ning töötubades õpitakse joonisfilmi, nukufilmi/lamenuku ja eksperimentaaltehnikaid. Töötubadesse registreerumine on avatud reedeni, 4. oktoobrini 2019 tel 53037660. Töötube viib läbi MTÜ Nukufilmi Lastestuudio. Töötubades osalemine on tasuta. Töötubadest saavad osa võtta kõik Eesti lapsed ja noored vanuses 5–19 eluaastat, oodatud on ka filmihuviliste vanemad ja juhendajad.\n2017. aasta aprillis asutatud Filmifestival KINO MAALE toimub ajavahemikus 07.-27. oktoober 2019. Filmifestivali KINO MAALE toetavad Tapa vallavalitsus, Rahvakultuuri Keskus, Taani Suursaatkond ja Taani Filmi Instituut, Eesti Joonisfilm, Nukufilm, SA Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital Lääne-Virumaa Ekspertgrupp, Lääne-Virumaa Omavalitsuste Liit, Ledzep Trailers jt\nFilmifestival Kino maale peakorraldaja\nHuviringid Lindi Lasteaed-Algkoolis ja rahvamajas\nÜleskutse Lõikuspeoks kõigile peredele!\n2019/20 õa videod\nLindi Lasteaed-Algkool, lindiakool@gmail.com, 44 67 733


Sügisspartakiaadi pokkeriturniiri võitja kuulis mõõduvõtust viimasel hetkel – Eesti Firmaspordi Liit\nPosted by: Taavi Kruut Post Date: 28th September 2018\nSügisspartakiaadi pokkeriturniiri võitja kuulis mõõduvõtust viimasel hetkel\nFirmaspordi Sügisspartakiaad 2018 pokkeriturniir möödus meeleolukalt, mõttespordis pani end proovile\n110 firmasportlast ja kõige kõrgemad kohad läksid jagamisele taaskord pangandustöötajate vahel. Võidu\nvõttis SEB, teiseks tuli ettevõtete arvestuse Danske Bank ja kolmandaks Orkla Eesti AS.\nFinaallaua võitja Madis Teinemaa (SEB) liitus mõõduvõtuga viimasel hetkel. “Tegelikult polnud ma sügisspartakiaadist suurt midagi kuulnud, päev varem avastasin, et siin mängitakse pokkerit. Õnneks pääsesin nimekirja,” ütles Teinemaa, kes on kaardimängu vastu huvi tundnud juba alates 7. klassist. “Matemaatika tunnis tundus vahepeal huvitavam sülearvutis pokkerit mängida,” muheles ta.\nFirmasportlane andis lubaduse järgmisel aastal tiitlit kaitsma tulla. “Lahkun siit väga heade emotsioonidega, kuigi vahepeal ei vedanud kohe üldse. Paar pokkerikätt läks ära päris õnnetult, aga võit oli suur kergendus,” tunnistas Teinemaa.\nFakti, et viimastena mängisid lauas pankade töötajad, kommenteeris võidumees järgmiselt: “Oskame numbreid lugeda ja teame, mis hetkel tuleb risk võtta ja millal loobuda.”\nTallinna Lennujaama Spordiklubi lippu kõrgel hoidnud ja finaalis neljandaks tulnud Marius Pihlak väljaspool firmaspordi üritusi pokkerit ei mängi. “Olen siin kas kolmandat või neljandat aastat ja tegelikult seda mängu väga hästi ei oska, aga näed, kuhu nii jõuda võib. Jube mõnus,” jäi Pihlak õhtuga rahule.\nGrete-Merit Siiak (Nordea) saavutas finaalis 7. koha. “Ma ei uskunud, et eelvoorust edasi pääsen ja veel finaallauast sellise kohaga lahkun. Tegin päris paljudele poistele tuupi,” rõõmustas Siiak, kes peab end pokkeris pigem algajaks. “Mingeid reegleid ma tean, kaarte ei loe, sisetunde järgi all in ja läheb. Tulingi siia spartakiaadile end proovile panema.”\nAlexey Soloviev (Credit24) oli ainus, kes oma ettevõtte eest finaali pääses. “Langesin päris kiirelt välja, panin kõik mängu ja kaotasin. Tegelikult ei ole ma väga suur riskija, sest mu igapäevane töö seisneb riskide juhtimise,” sõnas Soloviev, kes saavutas 19. koha. “Mullu jäin finaalist välja, kas aastat tagasi saavutasin siin 8. koha.”\nHannes Hanimägi (Nordea) proovis pokkeris õnne esimest korda elus. “Lugesin eile internetist nende sõnade tähendust, mida siin mängus kasutatakse, tulin varem kohale ja jälgisin eelvoore. Mastikäe tugevuse mõiste sisu on mulle varasemast teada. Kokkuvõttes oli huvitav ja oluliselt parem kui õues vihma käes vibu lasta. Usun, et panen end järgmisel aastal samal turniiril uuesti proovile,” sõnas Hanimägi.\nTarvo-Jaan Rebane (Danske Bank) leidis, et eelvoorus polnud õnn tema poolt. “Kukkusin välja üsna võistluslikult, olin sunnitud väikese kassaga all in panema, ei vedanud,” ütles Rebane.\nOlari Rätsep (Tallinki Spordiklubi) langes välja ässapaariga. “Kaasmängijal olid kaheksad, lauda tuli veel üks kaheksa ning siis oligi kõik. Aus võitlus,” tunnistas Rätsep.\nFirmasportlase lemmik kaartideks on kuningas ja emand. “Nende puhul on võimalikud väga mitmed erinevad kombinatsioonid ja variantide rohkus mulle meeldib,” põhjendas ta.\nLaina Mesila-Kaarmann (Orkla Eesti AS) eelistaks kätte saada emandate paari. “Nendega saab üles või alla liikuda,” selgitas elu teisel pokkeriturniiril osalenud firmasportlane. “Mulle on see mäng alati meeldinud ja rahvasportlikel turniiridel on õnnel väga suur osa. Enamus on harrastajad, proffe kas pole või on mõni üksik. Mina tulingi õnne proovima, siin ei mängita ju raha peale.”\nMari Hindov (Swedbank) keerleb spartakiaadide karusellil juba viiendat aastat. Pokkeris lahkus ta oma lauast kolmandana. “Argus sai saatuslikuks, ei läinud õigel ajal mänguga kaasa,” ütles Hindov.\nSügisspartakiaadil valis firmasportlane erinevatest aladest lisaks pokkerile veel bowlingu, vibulaskmise, sõudeergomeetrite mõõduvõtu ja mini-reketloni. “Selles spordisarjas saab proovida väga palju erinevaid alasid ja teha ka seda, mida sa päriselt oskad. Vahel leidub ettevõtmisi, millega muidu kokku ei puutuks – suvel mängisime näiteks mullijalgpalli ja rannatennist. Viimases käisime pärast suvespartakiaadi veel ühel turniiril.”\nRain Ellerile (Swedbank) sai saatuslikuks liigne tagasihoidlikkus “Kukkusin välja vale taktikaga, mõtlesin et ootan õige kaardi ära, aga lõpuks seda ei tulnud. Jäin oma lauas viiendaks, mis pole sugugi paha,” leidis Eller.\nFirmaspordi Sügisspartakiaadil mängis ta pokkerit esimest korda. “Pean ennast üsna algajaks, alustasin sellega umbes kolm või neli aastat tagasi. Kusjuures siin turniiril algaja õnn tegelikult täitsa toimib, sain hea kogemuse.”\nGaius Metsa (Elisa Spordiklubi) etteaste jäi lühikeseks. “Olin liialt agressiivne, mis on Eesti meeste puhul kindlasti väga suur miinus, aga nii see läks. Halvasti!” sõnas Mets mõtlikult.\nFirmasportlase esimene pokkerimäng jääb üheksakümnendate teise poolde. “Mängisime sõbra suvilas müntide peale viie kaardi pokkerit, mis on sellest siin erinev,” täpsustas ta ja jätkas: “Kaardimäng on paeluv, kuigi minu Mõisakülas elanud vanaisa Lembit leidis, et see on saatanast. Tema ei mänginud mitte kunagi. Mina seda meelt ei ole ja usun endiselt, et tegemist on väga ägeda mõttemänguga. Samas muidugi ei ole tegu lõpuni mõttemänguga, kuna seal on sees ka suur õnnefaktor.”\nGaius Mets imestas, et kaasmängijad polnud oma riietusega üldse vaeva näinud. “Nägin laudades väga vähe pintsakuid. Ülikonnas oleks ehk veider tulla, aga siin pole üldse vaeva nähtud. Piinlik!” manitses hetkeks stiilipolitsei rolli kehastunud teksades ja ruudulise pluusiga firmasportlane ja lisas: “Mõtlesin hommikul, mis ma ise selga panen ja otsustasin vabalt võtta. Kuna pokkeri puhul liigub mõte ka Las Vegase suunas, siis võiks olla lisaks ruudulisele särgile lisaks veel kauboi kaabu ja kaelarätt.”\nFirmaspordi Sügisspartakiaad 2018 jätkub reedel sõudeergomeetrite võistlusega, kus tuleb vähe mõelda ja kiirelt tegutseda.\nPokkeriturniiri tulemused leiate SIIT\nPokkeriturniiri galerii leiate SIIT


Suurima haugi sikutas Koslepil merest naine - Saarte Hääl\nSuurima haugi sikutas Koslepil merest naine (4)\n– 24/09/2013Rubriik: Maakond\nKORRALIK PURAKAS: Suurima, 4,2 kg kaalunud haugi püüdis Koslepil merel saarlaste värvides olnud Veera Burkatskaja. Foto: erakogu\nLäinud nädalavahetusel, vahetult enne sügise algust sai teoks järjekorras juba XIII Koslep ehk saarlaste ja mandrimeeste traditsiooniline jõukatsumine haugipüügis. Jõukatsumise suurima haugi kaaluga 4,2 kilogrammi sai õrnema soo esindaja, saarlaste värvides seilanud Veera Burkatskaja.\nKoslepit saarlaste poolelt organiseeriv harrastuskalamees Aivar Sõrm tõdes, et ilm sattus võistupüüdmiseks soe ja sõbralik. Nõnda suundus laupäeva hommikul ümber Saaremaa kalaõnne otsima ühtekokku 50 osalist 20 paadiga.\nÜheksa püügitunni jooksul saadi kokku 166 enam kui kilost haugi – väiksemad Koslepil arvesse ei lähe – kogukaaluga ligi veerand tonni, lisaks hulgaliselt ka väiksemaid ja paarkümmend ahvenat. “Kalavarudele samas olulist põntsu ei pandud, sest lõviosa püütust lasti hea kombe kohaselt pärast kaalumist merre edasi kosuma,” kinnitas Sõrm.\nÜksikarvestuses saavutas parima tulemuse 17 haugiga Aivar Sõrm ise, 13 kalaga järgnes mandrimeeste arvestuse parim Indrek Ivanov. Niinimetatud uustulnukatest, keda sedakorda oli korraldaja andmeil suisa viis, oli kõige õnnelikuma käega kohalik mees Eero Laak 11 kalaga.\nKohtumise üldarvestuses jäid Aivar Sõrme andmeil suhteliselt napilt peale saarlased, kes said mõne haugi rohkem. Lõpp-skooriks kujunes 55 : 45. Koslepi üldskoor on pärast seekordset võistupüüdmist 8 : 5 saarlaste kasuks.\nÜritus päädis kokkuvõtete tegemise ja täpsusvisetega, kus mandrimehed said lohutusena kindla revanši koos teadmisega, et kuival maal on nemad ikkagi saarlastest paremad.\nTervikuna jäi Aivar Sõrme sõnutsi talle ürituse ajal merel seilates silma väga suur hulk muid harrastuskalastajaid paatides, nii mandrilt kui ka saarelt. “Kohati oli liiklus tihedam kui Riia linnas,” nentis ta. See annab Sõrme hinnangul tunnistust ühelt poolt huvikalastuse järsust kasvust ja teisalt kinnitust, et meres on, mida püüda.\nLisatud: 24.09.2013 / 11:35\nAiiii milline valus löök meessoole :)\nLisatud: 24.09.2013 / 18:20\nLisatud: 24.09.2013 / 21:24\nPalju õnne ja väga tubli :)\nLisatud: 24.09.2013 / 23:13\nHihii…ei ole mitte esimene kord, kui mehad naise käest koslepit saavad ;)


Miks põlves krigiseb: taastusraviarst selgitab liigeshaiguste tekke ja õige ravi tagamaid - Tervis - Liigeste haiguse koor\nKuigi see ei anna garantiid, et kutsikatel ei teki liigese probleeme, on tõenäosus haigestumiseks väiksem. Luudes ja liigestes tekkivate muudatustega kaasnevad põletikulised protsessid; muutuvad nende ehitus ja talitlus. Ema teadis rääkida, et Laine keeldus rinnapiimast juba imikuna. See toimib võidena: kui liigestes on vähe vedelikku, on neid valus kõverdada. Teave ravimi kohta on üldistatud, esitatud ainult informatiivsel eesmärgil ja see ei asenda ametlikke juhiseid.\nEttevalmistused kontsert on kaasa toonud haigused, liigeste\nValmis salvi hoidke klaaspurgis ning pange vajaduse korral marliga haavale. Kui olete haava vesinikülihapendiga puhastanud, pange sellele määrdega kokkutehtud side. Esialgu teeb see valu, kuid kui haav puhastub ja hakkab paranema, läheb valu üle.\nSalviga kokkutehtud sidet tuleb vahetada iga päev, kuni haav on täiesti puhas. Esimesed annavad endast märku, kui olete päev läbi aiamaad kaevanud, teised teevad teie elu põrguks, kui olete ebamugavate jalavarjudega metsas hulkunud. Kuidas neist vaevajatest lahti saada? Kõigepealt pistke kannatada saanud käed või jalad külma vette, närige siis peeneks herne- või oakaun ja pange seda putru haigele kohale.\nÜmbritsevat nahka tuleb määrida vaseliini või rasvase kreemiga. Hommikul leotage kätt või jalga soojas vees ning tõmmake tüügas ära. Segage 2 spl pulbriks peenestatud jõekäsna 4 spl keedetud veega ja pange kohe äralöödud kohale. Kui niiskus on natuke aurunud, hakkab jõekäsn mõjuma ega lase tekkida verevalumitel.\nMõju trauma. Umbes liigeste haigused Artriit - sidekoe haigus, mis avaldub kujul põletikke, liigeste. Sõltuvalt põhjus, helistaja haigus, see võib tekkida vastavalt destruktiivne tee osteoartroos ja nagu põletik reumatoidartriit Peamine põhjus välimus osteoartriit on seljas ära liigeste-ja kõhrkoe. Haigus annab endast teada läbi valu lihastes ja sidemete, samuti jäikus liigutusi. Reumatoidartriit iseloomustab põletik väikeste liigeste pintslite ja stopp.\nEnamasti ilmub see jalale kohas, kus lihased kinnituvad pöiavõlvi toetavate sidekoeliste struktuuride külge, ent võib tekkida ka Achilleuse kõõluse juures. Seda häda põhjustavad suurte koormuste all deformeerunud pöialuud ja -kõõlused.\nMurdke õitsvaid sirelioksi, kuivatage neid päikesepaistelises kohas ja valmistage tõmmis. Kannuse raviks Liigeste haiguse koor eriti tugevate valude korral 2 korda päevas pärast sööki 20 tilka tõmmist vajaduse korral võib tilkade arvu suurendada ni ja hõõruge sellega 3 korda päevas haiget kohta ka väljastpoolt.\nPöia Liigeste haiguse koor lamenemisest tulenev lampjalgsus on enamasti küpse ea häda. Selliste pöidade eesmine osa on lai, suur varvas on väljapoole pöördunud ning talla all võib olla valusaid konnasilmi.\nTihti on Perriartitriit ola uhise ravi rahvas nii rist- kui pikivõlv. See tekitab pöia keskosas valu ning õhtuti ja käimise ajal säärelihastes ebameeldivaid aistinguid.\nLampjalgsus on äärmiselt piinav ega anna end ravida, ent valu vähendamiseks ja pöidade edasise deformeerumise vältimiseks saab siiski üht-teist ette võtta. Tehke iga päev minutit sooja jalavanni vee temperatuur mitte üle Veele on kasulik lisada peotäis meresoola, kummeli- või salveitõmmist või vannivahtu.\nPärast seda protseduuri sooritage tingimata pöialihaseid ja -liigeseid tugevadavaid harjutusi, igaüht korda. Istuge toolile, toetage kannad maha ja kandke toetuspunkt sujuvalt üle varvastele; pöörake varbad sissepoole, nii et suured varbad puudutavad teineteist, ning ajage need seejärel laiali, nii et kannad puutuvad kokku; tehke pöidadega kahele poole ringliigutusi, kergitage pöidade siseservi, suruge välisservad vastu põrandat ja tammuge nendel; haarake pöidadega pliiats või pulk ja tõstke üles; kõverdage ja sirutage varbaid, sikutage nendega Liigeste haiguse koor vaipa või käterätti; veeretage taldadega taignarulli või palli.


Üheksateist minutit – Mesiliis\n19 minutitjodi picoultlugemisrõõmraamatud\nNo need juhututtavad\nReply\tGrets 24. aug. 2015 at 15:23\nAaah, nüüd ma tahan seda twisti teada. :D Aga samas plot väga ei tõmba…\nReply\tmesiliis 24. aug. 2015 at 15:35\nHaha :D No pmst oli nii, et Peter ja Josie olid lapsest saadik sõbrad, isegi kui algklassides poissi kiusati. Siis muutus Josie popiks ja hakkas megapopulaarse kutiga käima ja hülgas Peteri.\nJosie kutt, Matt, sai ka tulistamises surma, aga teda tulistati ainsana kaks korda. Ja terve raamat olid nagu minevikuvaated, et pealtnäha olid Matt ja Josie ideaalne paar, kuigi tegelikult oli Matt nii füüsiliselt kui vaimselt vägivaldne, sundis tüdrukut tegema asju, mida too ei tahtnud ja ühesõnaga väga halb suhe oli. Twist oli see, et Josiel oli mälukaotus ja alles lõpus tuli meelde, et kui Peter oli Josie ja Matti nurka ajanud, kukkus tal seljakott relvadega maha. Ühe relva sai Josie enda kätte ja selle asemel, et Peterit tulistada, tulistas ta Matti. Ja Peter tulistas teda teist korda. Jaa…kõik :D\nReply\tGrets 24. aug. 2015 at 15:40\nAitäääh. :) Kogu tulistamisteema on küll väga keeruline, aga seda on noortekirjanduses juba nii palju teemaks võetud, et raske seda mõne teise nurga alt näidata. Sellist koolitulistajat ei ole vist üheski raamatus siiski olnud, kes ise terroriseeriks pidevalt teisi.\nReply\tmesiliis 24. aug. 2015 at 15:45\nMa kusjuures polegi rohkem lugenud midagi, mis koolitulistamisest kirjutaks.. Isenesest on teema keeruline jaa. Ma saan täiesti aru, et tegelikult selles olukorras polegi kõik ainult hea või halb, aga samas on minu arust tulistaja alati ikkagi süüdi. Vahet pole, mis selle teoni viis, need võivad olla pehmedavad asjaolud, aga süütu ei ole ükski tulistaja..\nAga jah, sellest vaatenurka veel pole olnud, et terroriseerija oleks ka koolitulistaja..\nReply\tGrets 24. aug. 2015 at 16:40\nEi, kohe kindlasti ei ole ükski eluvõtmine siis põhjendatud. Olgu, siis ehk ikka on, kui sellega hoitakse see ära, et see tapetu oleks ise kellegi elu kallale läinud. Aga norimise puhul kohe kindlasti mitte. Ise ka sellega põhikoolis "tegelenud" ja noh, tuli lihtsalt pidevalt vastu panna ja nende jaks saab ka otsa. Seda eriti siis, kui näidata, et mõni mõttetu tiinekas kellegi vaimu ei murra. :) Oeh, peaks ka lugema hakkama, aga töö kõrvalt ei ole väga viitsimist ja kohe jälle ülikooli. Nagu sain aru, siis Sinul algab ka kool? Edukat ja asjalikku kooliteed! :)\nReply\tmesiliis 24. aug. 2015 at 16:49\nNo just, täiesti nõus sinuga :)\nMul õnneks tööl on päris palju vaba aega, mida saangi raamatute lugemisega (või siis sarjade vaatamisega :D) sisustada. Kui nüüd kool algab, siis ei kujuta küll ette, palju aega üle jääb..\nHehe, aitäh ja sulle ka edukat kooliaastat! :)\nReply\tLizzy 24. aug. 2015 at 15:23\nÜhesõnaga nagu Klassi raamatuversioon? Seda raamatut ei oska kommenteerida, aga klassi puhul ma sain küll kasparist ja joosepist 100 korda rohkem aru kui kiusajatest, kes tehti äärmiselt vastikuks. Äkki Jodi failis selles mõttes`? Või äkki polnudki point koolitulistajat ohvrina näidata?\nReply\tmesiliis 24. aug. 2015 at 15:31\nNo klass on parem, sest Klassis suutsin ma ka panna end Kaspari ja Joosepi olukorda. Ok, ma endiselt ka nende puhul arvan, et see pole üldse lahendus, et nende tegu oli vale, aga nt Kaspar oli lihtsalt.. valel ajal vales kohas, kes pm ühe hetke vaimus tegi tulistamisotsuse, samal ajal kui joosepil ilmselt oli see juba pikemalt peas keerelnud.\nNo Jodi mõte oli iseenesest näidata, et sellise teo puhul pole asi must ega valge. Pole üht kindlat ohvrit ja üht kindlat süüdimõistetut. Aga ta teostus oli päris halb, sest lõppkokkuvõttes üritas ta liiiga palju Peterit ohvrina kujutada ja tema tegu õigustada. No vähemalt mulle tundus nii :D\nReply\tLizzy 24. aug. 2015 at 19:47\nJah, loomulikult et vale. Moraalse pasandusega ei pea vastama suurema moraalse parandusega. Nt kui ma praegu läheks ja tapaks värdja ära, siis oi, mis jamad ma kõik kaela saaks, aga samas ma pole praegusel hetkel üldse kindel, et see RAHULOLU tehtust ei kaaluks seda ühiskonna etteheidet üles. Nii et jah. Ma ei tea, klassi esmakordselt vaadates ma olin täiega rahul, et nad selle tulistamise ette võtsid :D. Aga kogu see film oligi nii üles ehitatud, et selleks hetkeks publik ei kritiseeri enam.\nReply\tmesiliis 25. aug. 2015 at 08:06\nNo klassi puhul oli nt see, et see tegu, mis tulistamiseni viis, oli jube. Kogu see sunnitus suhuvõtt jms. Raamatus oli okei kiusamine nagu ikka, ja siis see, mis ta nö üle piiri ajas, oli armastusluuletuse saatmine teistele ja sööklas pükste maha tõmbamine.. et noh.. jah.. Igal juhul ma juba klassi vaadates mõtlesin, et ühelt poolt on arusaadav, MIKS nad nii tegid ja on pehmedavaid asjaolusid, aga samas on see ikka väga mööda mõtlemine, et mind kiusati ja alandati ja mõnitati ja ma nüüd lähen lasen nad maha.. ja möödaminnes need ka, kes midagi ei teinud. :D\nReply\tLizzy 25. aug. 2015 at 20:14\nNojaa, aga klassi puhul see olukord oligi nagu nii masendavaks maalitud, et paistis nagu muud lahendust poleks. Okei, üks asi, mida nad oleks võinud teha, on kohe päevapealt teise kooli minna. Ja ma ei saa aru nt miks Joosep nägi ainuvõimalusena oodata, kuni kool läbi ja siis minna, kui on olukord nii hull. See oli ju tallinn, mitte mingi kolgas, kus ainult üks kool. Nii et see aspekt jäi nagu vaatamata, aga ilmselt selleks hetkeks, kus see rannastseen oli olnud, neid lihtsalt muud variandid ei huvitanud. Ma ei tea küll KUIDAS nad oleks saanud pärast seda kooli tagasi minema ilma püssideta.\nReply\tmesiliis 25. aug. 2015 at 20:21\nNeil olekski olnud muid lahendusi ka, aga relvadega minek.. no see polnud minu arust lahendus, vaid konkreetne kättemaks. Et noh, ma muidugi saan aru, miks nad nii tegi, aga samas ei saa ma neid kuidagi selle teoga vabandada, et oo neid ju kiusati. Loomulikult on see ülihaige teema ja neist on kahju, samas kui kiusajatele ei tunne keegi kaasa, aga mu jaoks on see relvade haaramine kuidagi liiga äärmuslik..\nEt jah, ma ka ei kujuta ette, kuidas nad kooli tagasi oleks läinud, aga ma ilmselt olekski eeldanud, et normaalne inimene vahetab selle peale kooli eg lähegi tagasi.\nReply\tAnonymous 26. aug. 2015 at 12:59\nnõustun Lizzyga eelnevate kommentaaridega.\nOlen ise olnud koolis kiusatav ja kujutan täiesti ette kui kohutav see olla võib ja et sellele polegi loogilisi või inimlikke õigustusi kui keegi läheb ja laseb.. Muidugi ei kiida seda heaks ega pea õigeks, aga see on tegelikult mõistetav, eriti õrnas eas, kui ühed inimesed on võtnud teiselt ära tema põhiõigused, alavääristanud ja võtnud ära tema inimliku rolli, siis arvan, et pooleldi vajutavad nad ise päästikule. Eriti hullud on need noored, kes on nö kõrvalt vaatajad, kes noh, päriselt ise ei kiusa aga naeravad ikka kaasa JA tegelikult lasevad kiusajal kiusata. Olen näinud ja ka enda pealt kogenud, et ränga kiusamise haavad tõenäoliselt käivad suuremal või vähemal kujul kaasa inimesega terve ta elu. Samal ajal kui kiusaja ehk saab suureks ja ei peagi seda eriliseks asjaks. Aga see on. Me ei tea, kuidas käitumine olukordades, mis on maksimaalselt hullud (ja teismeeas ränga kiusamise ohver olla on indiviidi jaoks ikka maksmaalselt hull – tol hetkel ei oska ju loota, et varsti läheb paremaks või aeg läheb ja läheb üle, saad suureks) ja viivad äärmusteni, mida ettegi ei oskaks enne kujutada. Seda just nt Klassi mõttes, kuigi nt süütüte inimeste maha laskmine on muidugi õigustamatu. (kes asjasse ei puutunud)\nReply\tJodi Picoult “Üheksateist minutit” – Lizzy blogi 19. jaan. 2016 at 22:09\n[…] algab Jodi Picoulti romaan “Üheksateist minutit”. Kõigepealt aitäh Mesiliisile selle raamatu tutvustuse eest, mis tekitas minul ka isu seda lugeda. Kuigi ma lükkasin reaalse lugemise umbes pool aastat […]


ajakiri KODUTEEL / Narvas peeti pereseminare\nEMK Narva koguduse pastor\nNarva koguduses algas 2013. aasta pereseminaride t?he all.\nPastori kutsel k?isid kolm korda Narvas Tallinna koguduse venekeelse tugikeskuse ?Perekond? tegijad Tatjana Radomskaja, Roman Radomski, Aleksandr Fjodorov ja Veronika Fjodorova. Seminarid toimusid 19. jaanuaril, 2. ja 16. veebruaril, teemaks oli ?Kahekesi ?hel teel?.\nEsimesel kohtumisel toimus ?petus kahel teemal: perekondlik ?nn ? Jumala plaan abieluks, perekondlik hierarhia ja perekonnapea prioriteedid. Teise kohtumise teemadeks oli abikaasade vajaduste rahuldamine omavahel ja koost??s Jumalaga, konfliktid ja nende lahendamine perekonnas ning andestus. Kolmandal kohtumisel oli p?evakorras kolm teemat: ustavus ja p?hadus abielus, intiimsuhted perekonnas ja pereplaneerimine, annid ja kutsumus ? teenimine perekonnas.\nSeminarid juhtisid t?helepanu sellele, kuidas korraldada oma suhteid perekonnas, et need vastaksid Jumala kehtestatud korrale. K?lama j?i, et paljude probleemide p?hjuseks abielus on inimlik egoism.\nSeminaridel osales ?ldse 27 inimest, neist paljud s?itsid kohale Kohtla-J?rvelt; kolmandal kohtumisel osales kolm perekonda Narva-J?esuust. K?ik osalejad j?id seminariga rahule ja Kohtla-J?rve Jumala S?na kogudus on huvitatud pereseminari materjalidest, et kasutada neid ka oma koguduse peret??s. Head reklaami tegi pereseminarile Narva kristlik raadiojaam Raadio Eli.


Vähe sellest, mida on nimisõna\nMis on nimisõna? Kui õppetund Vene keel kõlas selline küsimus, kuid õpilane ei tea vastust, siis on aeg maha istuda ja morfoloogia. Morfoloogia - see on keeleteaduse osa, mis uurib sõnaliigi ja teab, mida nimisõna. Pigem ta teab kõike.\nMorfoloogia vastus sellele küsimusele on järgmine: "The nimisõna - kõik nimed asju!". Õppeained grammatikas nimetatakse asju ja inimesi, nähtuste olemust, taimed ja loomad, üldiselt kõike, mis vastab küsimusele "kes" või "mis". On küsimus "mida" vastutav elutute objektidega grammatikas nimetatakse eluta nimisõnad. Küsimus "kes" seatud umbes elusorganismid: inimesed, loomad ja putukad. Nad - animeerida nimisõnad.\nNimisõnad võib olla õige ja ühise keele. Pärisnimed on inimesed, loomad ja linnud, kuid nad tuleks kutsustakse ka hüüdnimesid. On pärisnimed ja planeedid, külad, linnad ja riigid, jõed, mered ja ookeanid. Kas neid ja lasteaiad, laagrites, raamatud, ajakirjad, filmid ja mängib. Kõik nad on kirjutatud suurte, suurtähtedega, ajakirjade ja nimed, raamatud, filmid ja on noteeritud ilmselt tähtsusest.\nTa on tõesti nime Lida.\nKogu pere taas vaatasin filmi "Armastus ja tuvid".\nNäitleja Juri Vladimirovitš Nikulin tärniga film kangelaslik koer nimega Mukhtar kohta.\nLapsed on alati hea meel vaadata Eclipse of the Moon.\nSõitsime mööda Volga suurel laeval "Zarya".\nKõik muud nimisõnad nimetatakse ühise keele on kirjutatud väikeste väiketäht.\nUmbes mõned neist me ütleme "ta." Või saame asendada sõna "minu". Need nimisõnad on mehelik. Umbes teised - öelda, "see", "minu". Nende hulka kuuluvad naiselik. Mis on nimisõna kastreerima? On nimed esemed, mis ei kuulu naine või mehelik. Nende kohta ütleme: "see" või "minu." Nad on kesksoost.\nNäiteks nimisõna "onu" ja "mees", "laps" ja "poiss", "hobune" ja "kandma", "laud" ja "pot" - mehelik. Nimisõnad "ema" ja "vanaema", "tüdruk" ja "naaber", "pan" ja "light", "koer" ja "kannavad" - on naiselik. "Puu" ja "ratas", "päike" ja "mere ääres", "ime" ja "laps", "takso" ja "Domino" - vaadake kastreerima sugu.\nAga nende seas on sedalaadi sõltub soost isiku nad kutsuvad praegu.\nNäiteks: Meie Julia suur lollpeaga! (F). Õpetaja ütles, et Dima - asjatundmatu (nimisõna). "Lollpeaga" - nimisõna üldiselt selline, nagu nimisõnad lõpeb "a" või "I".\nNäiteks: Yasha unekott, siis magasin sisse jälle! (M). Marina nii unine, ta on sageli hilja esimene õppetund! (F).\nMõnikord ei ole lihtne määratleda perekonna, eriti kui sõna välismaise päritoluga. Näiteks "marmelaad", "releed", "coat" - kastreerima ja "kohv" ja "karistus" - isane. Aga "nuikapsas" ja "Avenue" - naiselik. Kui on raskusi selline parem konsulteerida sõnastik.\nPiires ühes artiklis ainult osaliselt vastata küsimusele "Mis on nimisõna."\nSee teema mitu artikleid, eriti kui me meeles pidama, et nad erinevad soo, arvu ja juhul jagatakse vähenemas ja on kirjutatud reeglite järgi.\nSokid ja sokid? Kuidas: paari sokke või paari sokke?\nTegusõnade inglise keeles: kategooria ja funktsioone\nKuidas õppida inglise: nõuandeid ja nippe\nLarissa Phaselis Princess 5 * (Türgi, Kemer): kirjeldus hotelli, teenuste, ülevaateid\nVere oksendamine. Põhjused tekkimist ja võimalikud haiguse\nFunktsioonid ja põhiliste pedagoogiliste diagnostika