Keskkonna-alane jätkusuutlikkus - Jätkusuutlikkus - Weleda\nEnam kui üheksa kümnendi jooksul on meie hoolikas ja läbimõeldud lähenemine keskkonnale ja selle ressurssidele põhinenud Rudolf Steineri ideedel ja on Weleda jaoks määrava tähtsusega. Kuid meie keskkonna-alane pühendumine sellega ei piirdu. See hõlmab küsimusi liigirikkuse, toormaterjalide hanke, loodusressursside kasutuse ja jätkusuutliku pakendamise, veekasutuse ja prügi vähendamise ja kasvuhoonegaaside vähendamise kohta.\nJätkusuutlik tooraine kasutus\nWeleda kasutab umbes 1000 erinevat toorainet ravimite ning looduslike iluhooldustoodete jaoks ning me teame, et toormaterjalide saamise ja eraldamise viis mõjutab oluliselt liigirikkust. Samal ajal me mõistame, et ainult puutumatud looduslikud ökosüsteemid pakuvad piisava kvaliteediga pinnast ja tingimusi meie loodusliku toormaterjali tootmiseks. Seetõttu enam kui 78% meie kasutatavatest toormaterjalidest tuleb sertifikaadiga mahe- või biodünaamilisest põllundusest või kontrollitud looduslikelt aladelt ning me töötame pidevalt, et see protsent suureneks. Weledale on pühendumine biloloogilisele liigirikkusele väga oluline – liigirikkuseta ei oleks Weleda tooteid.\nKeskkonnasõbralik loodusressursside kasutus\nNagu iga firma, vajab Weleda tootmiseks vett ja energiat. Meie töötajad on harjunud neisse ressurssidesse austusega suhtuma ning me täiustame pidevalt protsesse, nagu näiteks kondensvee taaskasutus, mis juhitakse tagasi veekäitlusse. Kokkuvõttes vähenes veekasutus kilogrammi valmistatud toote kohta veerandi (25%) võrra aastal 2013.\nMe töötame tõsiselt ka firma energiakasutuse vähendamise suunas. Seda saame teha otseselt ja kaudselt – optimeerides jahutus- ja ventilatsioonisüsteeme, vähendades põranda- ja büroopinda, paremini kasutades olemasolevaid masinaid ning muudel viisidel, mis teevad töö tõhusamaks.\nWeleda suurendab samal ajal taastuva energia kasutust. Aastal 2013 tuli 50,7% kasutatavast otsesest energiast ja 94,3% kaudsest energiast taastuvatest energiaallikatest.\nRavimtaimede biodünaamilise kasvatuse viisid jäävad Weledas väga traditsiooniliseks. Biodünaamiline põllundus tähendab, et põllunduses, karjakasvatuses, seemnekasvatuses ja maastikuhoolduses järgitakse antroposoofilisi printsiipe.\nKõigis meie aedades – Euroopas ja mujal – kasutame biodünaamilisi kasvatusviise, et toota suurepärase kvaliteediga toormaterjale, samas parandades ja säilitades maad ja selle arvukaid elusasukaid mikroobidest metsloomadeni.\nJätkusuutlik pakendamine peab meie jaoks vastama mitmetele nõudmistele. Loomulikult peab see kaitsma tooteid, kuid peab ka olema valmistatud jätkusuutlikest materjalidest ja olema pakendamiseaja lõppedes ümbertöödeldav. Praegu ei ole ideaalset lahendust, mis vastaks kõigile neile nõudmistele. Samal ajal, kui jätkame uurimistööd tuleviku lahenduste tarvis, pingutab Weleda selle nimel, et kasutada nii jätkusuutlikku pakendit, kui võimalik.\nAastal 2012 asutasime osakondadeülese rühma, et luua uusi pakkimislahendusi. Selle tulemuseks oli rida otsuseid, mille me koheselt rakendasime – kasutada, niipalju kui võimalik, tarbimisjärgset ümbertöödeldud materjali; kasutada, mil iganes võimalik, Metsahoolduse Nõukogu (Forest Stewardship) sertifikaadiga karpe; minna metallfooliumilt üle värvitrükile. Me kavandame ka oma ikooniliste sinisest klaasist pudelite asendamist madala keskkonnamõjuga plastiga, mida on kergem ümber töödelda ja keskkonnasõbralikum kohale toimetada pakendi kaalu tõttu. Pakendit täiendatakse pidevalt regulaarsetel aruteludel koos pakenditootjate ja –ekspertidega.\nWeleda pöörab suurt rõhku töötajate, varustajate ja partnerite turvalisuse, isikliku arengu ja üldise õiglase kohtlemise tagamisele. Sotsiaalne vastutus on Weleda jaoks väga tähtis.


Sõber Raamat: Hingemurdja\nRaamat: Der Seelenbrecher by Sebastian Fitzek, tõlge Arne Nielsen (2021) ER, RR, A Hinne: B Lühikokkuvõte: https://www.goodreads.com/book/show/58106300-hingemurdja\nFüüsiliselt terved, kuid sisemiselt täiesti murtud. Neid ei vägistatud. Neid ei jälitatud. Neid ei surmatud. Nendega juhtus midagi palju hullemat … Kolm naist, kõik noored, ilusad ja elurõõmsad, kadusid jäljetult. Pärast nädalapikkust vangistust psühhopaadi käes, keda ajakirjanduses on hakatud kutsuma Hingemurdjaks, ilmuvad naised uuesti välja ja on psüühiliselt täiesti murtud – justkui elusalt maetud omaenda kehasse. Veidi enne jõule muutub Hingemurdja uuesti aktiivseks – luksuslikus psühhiaatriakliinikus.\nAastaid hiljem uurivad tudengid üht haiguslugu. Neid juhendab professor, kes näib ka ise olevat seotud mingi tumeda saladusega. Ei kulu palju aega, kuni ka tudengid on mässitud õudse loo hirmutavasse keerisesse.\nTormi tõttu muust maailmast ära lõigatud vaimuhaigla, rahutuks tegevad teated mehest, kes naisi hingeliselt murrab, ja keskne tegelaskuju, kes ei mäleta midagi endast ega oma minevikust. See kõik kuulub Sebastian Fitzeki uude haaravasse põnevikku, mis pole mõeldud nõrganärvilistele.\nWow, see triller on nii segane, kuid samas ka nii lihtne ja nii mitmekihiline.\nTäpselt nagu professor ütleb oma katsealustele - lugege hästi tähelepanelikult - ja nagu üks patsientidest ütleb - ärge keskenduge valedele sõnadele.\nSellel lool on kaks algust - haigusloo algus ja eksperimendi algus. Aga äkki on mõlemad eksperimendid? Ja kas katsealused ikka teavad, mis mängus on? Või kes eksperimenti läbi viib? Ja millist tulemust oodatakse?\nKord juba lugema hakates on raske käest panna, ükskõik kui jaburaks lugu läheb, või kui õõvastavaks. Kogu selle kohutava loo taga on ju keegi, kes mängib nendega julma mängu. Ja nii ongi, et loed ja püüad mõista, kas kahtlustatakse õiget paharit või on nad asjast täiesti valesti aru saanud ja seetõttu ise oma elu ohtu seadnud. Siin on tähtsal kohal eelarvamused, stereotüübid ja probleemid mäluga.\nPostitaja: Diana kell 10:09\nSildid: 2021, B, Eesti Raamat, Mystery, Sebastian Fitzek, Thriller


Vabariigi Valitsus kinnitas Vääna maastikukaitseala kaitse-eeskirja | Keskkonnaamet\nAvaleht Vabariigi Valitsus kinnitas Vääna maastikukaitse...\nEesti Vabariigi Valitsus kinnitas 27. augusti 2018. a määrusega nr 80 „Vääna maastikukaitseala kaitse-eeskiri” Vääna maastikukaitseala kaitse-eeskirja. Kaitse-eeskiri on avaldatud Riigi Teataja I osas 29. augustil 2018. a avaldamismärkega 14 ning see jõustub 8. septembril 2018. a. Kaitse-eeskirjaga saab tutvuda Riigi Teataja kodulehe vahendusel (www.riigiteataja.ee) ja siinse teate allosas.\nVääna maastikukaitseala asub Harju maakonnas Harku vallas Adra, Humala ja Vääna külas. Kaitseala pindala on 408,4 ha, millest 182,2 ha kuulub sihtkaitsevööndisse. Kaitseala hõlmab osaliselt Natura võrgustikku kuuluva Vääna loodusala. Ala on kaitse all alates 1991. aastast.\nVääna maastikukaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Loode-Eestile iseloomulikke põõsasmaranaloopealseid, Tõlinõmme raba, Tõlinõmme järve ning haruldasi ja kaitsealuseid liike. Loodusdirektiivi elupaigatüüpidest kaitstakse alal vähe- kuni kesktoitelisi kalgiveelisi järvi, huumustoitelisi järvi ja järvikuid, kadastikke, loodusid, niiskuslembeseid kõrgrohustuid, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niite, rabasid, siirde- ja õõtsiksoid, nokkheinakooslusi, nõrglubja-allikaid, liigirikkaid madalsoid ning soostuvaid ja soo-lehtmetsi. Samuti kaitstakse alal aasnelgi, jumalakäpa ja põõsasmarana kasvukohti.\nKüsimuste tekkimisel seoses kaitse-eeskirjaga, paberkandjal kaitse-eeskirjaga tutvumiseks või konkreetsemate käitumisjuhiste saamiseks on kontaktisikuks Keskkonnaameti kaitse planeerimise büroo spetsialist Sander Laherand (telefon 56927990, e-post sander.laherand@keskkonnaamet.ee).\nVääna maastikukaitseala on Eesti jaoks olulise väärtusega, mida on vajalik hoida ja kaitsta. Täname, et aitate hoida kodumaa väärtusi!\nKaitse-eeskiri (87.58 KB, PDF)\nKaart (1.6 MB, PDF)\nAasnelk. Foto: Sander Laherand\nPõõsasmaranaloopealne. Foto: Annaliisa Kaaremaa


Diabeedi kõhukinnisus: efektiivne ravi ravimite ja rahvahäiretega - Hormoonid January\nKõhukinnisuse ravi diabeedi korral: toitumine soolte puhastamiseks ja lubatud lahtistid\nIga diabeediga inimene teab, millised on probleemid seedesüsteemi efektiivsusega. Eriti kui see toob kaasa mitte ainult kõhunäärme, vaid ka sooled.\nPeate kohe arsti juurde pöörduma. Sooled ja maks tuleb puhastada kõrge kvaliteediga. Kui see jäetakse tähelepanuta, arenevad patogeensed protsessid, mille tulemusena hakkab tarbitud toit lagunema ja vabaneb ka mürgised ained.\nNeid ei saa taastada mis tahes ravimitega, isegi kõige võimsamate ja tõhusamate ravimitega.\nSel põhjusel peate keha põhjalikult puhastama. Kui tegemist on ainult soolestiku rehabilitatsiooniga, on mõju üsna lühike.\nSelle tulemusena on patsiendil tühjendamisprotsess oluliselt vähenenud.\nValu ja ebameeldiva kõhukinnisuse ilmnemist selles olukorras võib pidada üsna loomulikuks, sest süsivesikute ainevahetuse muutustega kaasnevad sageli probleemid endokriinsüsteemi toimimisega.\nEnne mis tahes radikaalsete meetmete võtmist, mis suudavad sellist ebameeldivat ja delikaatset probleemi lahendada, peate otsustama põhjused, mis võivad mõjutada kõhukinnisust diabeedi korral.\nSelle seisundi arengu kõige tõenäolisemateks põhjusteks võib lugeda raviarsti poolt määratud toitumise mittevastavust. Diabeedi korral on väga oluline järgida kõiki teie spetsialisti soovitusi.\nSamuti võib uimastite kasutamise tõttu tekkida kõhukinnisus. Vastuvõtmise taustal võib ilmneda selline ebasoovitav kõrvaltoime. Seda nähtust põhjustab ka soole innervatsioon, mis võib põhjustada teadaolevaid tühjendamise probleeme.\nTeist tüüpi diabeedi kõhukinnisus ilmneb kõigi metaboolsete protsesside tõsise rikkumise tagajärjel. Lisaks võib see probleem aja jooksul muutuda krooniliseks.\nKui fekaalimass on rektaalses piirkonnas piisavalt pikk, algab nende lagunemine ja fermentatsioon. Kuna sooles on toitumise jaoks üsna lai veresoonte võrgustik, võivad kahjulikud ained vere sattuda ja levida kogu patsiendi kehas.\nPärasool on samuti oluliste häirete all. Isik võib tekkida hemorroidid. Seda iseloomustab kõvade sõlmede ilmumine limaskesta all.\nTeine võib ilmneda pärasooles või pärakus valusad praod, millega kaasneb sageli väike verejooks. Kõhukinnisus kutsub esile toidu lagundamise protsessi tasakaalustamatuse.\nTervislikule eluviisile üleminek ja tervisliku ja tasakaalustatud toitumise alustamine ei ole kunagi liiga hilja.\nTe peate taastama oma kehalise aktiivsuse, mille jaoks peaksite sportima ja oma dieeti läbi vaatama. Kõige parem on alustada populaarse toitumisega, mis aitab sooled põhjalikult puhastada.\nSool on tundlik organ, millel on igas organismis eriline roll. Selle peamisteks ülesanneteks on seedimise protsess, vee ja teiste toitainete imendumine, toitained ning töödeldud toidujääkide eritumine.\nKui selle asutuse tegevus mingil põhjusel halveneb (vähendab selle tegevust), siis on fekaalimasside toodanguga seoses üsna tõsiseid raskusi. Aja jooksul kogunevad nad, mis põhjustab kehale kahjulike toksiinide teket.\nSel juhul tuleb sooled aeg-ajalt puhastada. Selleks võite kasutada tõestatud meetodeid, millest üks - toitumine soolte puhastamiseks.\nViivitusega väljaheidete tõttu ilmuvad ekstra kilod, tüütu ja põhjustavad ebameeldivaid tundeid. Mittevajaliku ülekaalust vabanemiseks peaksite sooled puhastama. Tänu nõuetekohasele toitumisele hakkab käärsoole peristaltika taastuma.\nmaksa puhastamine, võõrutus ja siseorganite ja süsteemide tervise parandamine;\nMillised lahtistid võivad olla diabeediga?\nNagu te teate, nõuavad kõnealused ravimid erilist vastutust ja täpsust. Diabeetikud peavad nende ravimite kasutamisel olema väga ettevaatlikud.\nLaktuloosil põhinevaid ravimeid võib lugeda: Duphalac, Normaze, Portalak, Dinolak ja paljud teised. Need on osmootsed lahtistid.\nAktiivse komponendi molekulid (laktuloos ja makrogool) imenduvad soole luumenist halvasti ja suurendavad osmootilist gradienti. Selle tulemusena paraneb väljaheite järjepidevus ja väljaheitesagedus suureneb.\nGlütseriin, petrolaat ja astelpaju küünlad\nGlütseriiniga küünlad toimivad üsna kiiresti ja tõhusalt. Neid on lihtne kasutada ja neid saavad kasutada kõik inimesed, isegi vastsündinud.\nGlütseriini küünlaid peetakse kohalikuks kasutamiseks mõeldud lahtistavaks. Nad aitavad vabaneda kõhukinnisusest niipea kui võimalik.\nSamuti peate märkima, et see ravim on täiesti ohutu ja mõjutab otseselt probleemi allikat. Vaseliinil ja astelpaju suposiitidel on suur tõhusus.\nViimased on eriti efektiivsed piisavalt pika kõhukinnisuse korral. Neil on väga kerge positiivne toime ja kui neid kasutatakse korralikult, on need ka vastsündinutele täiesti ohutud.\nploomide infusioon. Kõigepealt tuleb valmistada 200 g kuivatatud puuvilju, mis on täidetud veega. Jäta need sellesse vormi umbes viis minutit. Pärast seda tuleb ploomid põhjalikult pesta. Puhas vesi tuleks valada eraldi metallist mahutisse, kuivatatud puuviljad tuleks valada ja keedetakse madalal kuumusel viisteist minutit;\npihlitsinktuur. Selle valmistamiseks peate valmistama suure purgi ja täitke marjad siin, piserdades neid suhkruasendajaga. Laeva kael tuleb siduda steriilse meditsiinilise marli külge ja panna päikese kätte. Pärast marjade mahla andmist peate kasutama saadud siirupit;\ninfusiooni. Supilusikatäis seemned tuleks valada 200 ml keeva veega ja infundeerida mitu tundi. Vastuvõetud vahendite vastuvõtmiseks on vajalik enne patsiendi magamaminekut.\nKas ma saan klistiiri panna?\nPraegu on klistiirid täiesti erinevad: ravimite, sifooni pesemine, puhastamise tühjendamine ja alamkeldris.\nKui te seda meetodit ei kuritarvita, võib kõhukinnisuse klistiir isegi aidata. Kuid peate meeles pidama, et sagedase kasutamisega kaasneb soole düsbioosi oht.\nDiabeedi kõhukinnisus on üsna tavaline. Just sel põhjusel peate oma dieeti läbi vaatama ja sobiva dieedi juurde minema. See meede võimaldab mitte ainult soole puhastada, vaid ka tervenisti oma keha.\nSelle töövahendi ebaefektiivsusega peate kasutama spetsiaalseid ohutuid suposiite, mida saab osta igal apteegil. Äärmuslikel juhtudel on lubatud puhastada klistiirid, kui midagi muud ei aita.\nDiabeet ja kõhukinnisus kaasnevad sageli inimesega, kellel on probleeme glükoosi arenguga või imendumisega. Sageli muutub suhkurtõve soole düsfunktsioon krooniliseks ja sel juhul on võimalik välja lülitada väljaheites ainult spetsialisti abiga.\nDiabeet ja kõhukinnisus: milline on tervisehäirete suhe?\nOn teada, et diabeet on süsteemne haigus. See mõjutab absoluutselt kõiki elundeid, häirides nende normaalset toimimist. Ei ole erand ja seedetrakt, samuti sooled.\nKõrge suhkrusisaldus kehas kahjustab närvikiude, mis mõjutab:\nautonoomse närvisüsteemi häired, mis põhjustavad seedetrakti häireid;\nmao parees (liikumatus);\ntoitainete imendumise aeglustumine;\nperistaltika ja soole lihaste kontraktiilsuse funktsiooni halvenemine;\npäraku sulgurlihase düsfunktsioon.\nMõnel diabeedi korral esineb kõik need häired samaaegselt, kuid see juhtub harva ja haiguse edasijõudnute staadiumitega. Kõige sagedamini esineb defekatsiooniga seotud probleeme, kui on olemas üks või kaks ülalnimetatud düsfunktsiooni.\nSuhkurtõve algstaadiumis, kui patsient veel ei tea oma haigusest, esineb kõhukinnisus alatoitluse tõttu. Niipea kui inimene toiduaineid kohandab, kõrvaldades talle kahjulike toodete toitumise, taastub tool iseenesest.\nPerioodiliselt esinevad väljaheited\nDiabeediga probleemi väljaheide võib olla nii regulaarne kui ka aeg-ajalt ilmnenud. Kõhukinnisus võib tekkida isegi korraliku toitumis- ja joogirežiimi korral. Sellel on mitu põhjust:\nsuhkurtõvega patsiendi keha on kalduvus kiiresti vedeliku kadumisele ja dehüdratsioon, nagu see on teada, tekitab probleeme roojamisega;\nkõrgenenud suhkrusisaldus mõjutab negatiivselt närviimpulsside ülekannet, mis häirib soolestikku, peristaltikat ja kogu seedetrakti (diabeetiline autonoomne neuropaatia);\nDiabeet häirib normaalset vereringet, mistõttu alumise seedetrakti organid saavad vähem arteriaalset verd, mis avaldub kõhukinnisusena;\nsuhkurtõvega kaasneb alati endokriinne düsfunktsioon (üks teguritest, mis sageli tühjendamisega probleeme tekitavad).\nSamuti mõjutavad suhkurtõve korral väljaheite stagnatsiooni sageli sellel patsiendil väljakirjutatud ravimid. Perioodilise kõhukinnisuse kõige levinumaks süüdlaseks on Metformin.\nLisaks võib soovitatud dieedi järgimata jätta diabeedi korral väljaheite puudumist. Sellise kõhukinnisuse põhjus on kergesti kindlaks määratud: probleem tekkis kohe pärast sobimatute toodete kasutamist. Samuti võib toitumishäire põhjustada soole düsfunktsiooni. Diabeedi korral on oluline järgida 5–6 ühekordset sööki väikeses koguses, vastasel juhul halveneb seisund, sealhulgas kõhukinnisus.\nKroonilise iseloomuga krooniline kõhukinnisus areneb tavaliselt patsientidel, kes on juba aastaid elanud diabeediga. Sel juhul liigitatakse kõhukinnisus järgmiselt:\nesmased - probleemid, mis on tekkinud tooliga, mis on arenenud varem kui suhkurtõbi ja süvenenud pärast tema välimust;\nsekundaarne - peamine tegur, mis tekitab väljaheite stagnatsiooni, on püsiv hüperglükeemia;\nKolmanda taseme - peristaltika ja seedetrakti organite töö halvenemist täheldatakse erinevate ravimite regulaarse ja pikaajalise manustamise taustal.\nVaatamata nende sümptomite põhjuste erinevusele on sellised kõhukinnisused samad. Sellegipoolest tuleb ravi igal juhul valida individuaalselt. Teatud klassifikatsioonil on oma eripärad roojamise taastamise teraapias, mistõttu peaks seda määrama ainult spetsialist.\nKrooniline kõhukinnisus ja diabeet on väga sagedased kaaslased. Kuid ilma probleemita tühjendamisega probleemide jätmine on igal juhul võimatu, eriti diabeedi korral. Väljaheite pikaajaline puudumine on alati kaasas keha joobeseisundiga, mis võib halvasti lõppeda suhkruprobleemidega.\nKuidas toime tulla kõhukinnisusega diabeedi korral\nJuhi taastamiseks diabeedi juures peaks olema äärmiselt ettevaatlik. Mingil juhul ei ole võimatu kasutada lahtistavaid ravimeid igal väljaheites. Selline ravi peaks toimuma ainult raviarsti soovitusel.\nNiisiis, kuidas on välditud kõhukinnisus diabeedis? Patoloogia ravi viiakse läbi endokrinoloogi järelevalve all. Ravi aluseks on õige toitumine, mis sisaldab hüpoglükeemilisi ja peristaltilisi preparaate.\nSagedase soolestiku stagnatsiooni korral soovitatakse diabeediga patsiendil lisada dieeti:\nLisaks on suhkrusisalduse tõus veres koos kõhukinnisusega oluline jälgida joomist. Prioriteet on puhas puhas vesi. Kofeiini ja suhkrut sisaldavaid jooke on vaja täielikult välistada, kuna need mõjutavad negatiivselt diabeedi tervist ja tekitavad pikaajalisi tühjendamise probleeme.\nRavimid diabeedi kõhukinnisuse raviks\nFecal stagnatsiooni kõrvaldamiseks narkootikumide abil kasutati ainult siis, kui tavapärased meetodid ei anna oodatud tulemusi. Diabeedihaigetele sobivad abivahendid on õrnad laksatiivid, millel on kerge toime soolte ja peristaltikale:\nPüsiva kõhukinnisuse korral, mida ülalnimetatud ravimid ei kõrvalda, määrake sennale tuginevad abinõud. Selliseid ravimeid tuleb siiski kasutada ettevaatusega, nagu ka pikaajalise ravi korral. See aitab kaasa roojamise probleemide halvenemisele ja aja jooksul võib see viia soole täieliku ebaõnnestumiseni.\nDiabeediga kõhukinnisust ei ole kerge ravida, seega on parem neid eelnevalt hoiatada. Selleks peate hoolikalt järgima endokrinoloogi soovitusi, kes omakorda peavad algselt õigesti lähenema peamise haiguse ravile.\nSeedetrakti parandamiseks saate hommikul juua lina või oliiviõli teelusikatäis või enne magamaminekut supilusikatäit päevalilleõli.\nTestosteroon on androgeenide rühma kuuluv hormoon, mis ei vastuta mitte ainult meeste seksuaalsete omaduste arengu eest, vaid mõjutab ka erinevaid organismi ainevahetusprotsesse.


Algas parimate praktikakohtade konkurss - Personaliuudised\nAutor: Personaliuudised.ee • 23. veebruar 2021\nAlgas parimate praktikakohtade konkurss\nJuba kuuendat korda korraldab Eesti Tööandjate Keskliit konkurssi „Parim praktikakoht”. Konkursi eesmärk on tõsta esile ettevõtteid, kes pakuvad üliõpilastele ja kutseõppuritele praktikakohti ja õpipoisiõppe võimalusi. Avalduste esitamise tähtaeg on 18. aprill 2021.\nEesti Tööandjate Keskliidu tegevjuht Arto Aas ütles, et möödunud aasta oli nii ettevõtetele kui ka praktikantidele uudne. „Tervise- ja majanduskriisist põhjustatud piirangud muutsid viisi, kuidas me töötame ja õpime. Praktika väärtust see aga ei vähendanud, sest kokkupuude reaalse tööeluga on ülioluline,“ sõnas ta.


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Laupäev Awendas\nIlmad on siin ikka veel suviselt ilusad, nagu see septembrikuule omane. Otsustasime igaks juhuks võimaluse ära kasutada ja Awendas käia, äkki jääb selle suve viimaseks ujumiseks vabas õhus. Sõidu peale ostsime kohvi kõrvale toidupooliseks üheksa just ahjust tulnud sooja "Croissant'i" ehk sarvesaia, poest kus nad vaid 3 EEK tükk maksavad. Lõunasöögiks randa kaasa suure hulga puuvilja ja kaks pakki rõngassaiu, mis Philadelphia määrdejuustuga meile kõigile meeldivad.\nKoer sai kaasa võetud, et tollel oleks võimalus teiste kutsikatega rannas ringi joosta. Paraku oli inimesi vähe ja mölluhimulisi kutsikaid üldse mitte, mistõttu otsustasid lapsed talle surfamist õpetada. Algul ei saanud elukas aru, mis temalt oodatakse ja potsatas kohe vette. Mõne aja möödudes suutis siiski piisavalt pikaks ajaks lauale püsima jääda, et pilti saada.\nKuna lapsed olid hõivatud rannas mängimisega võtsin kutsa ja viisin ta pikemale jalutuskäigule metsa ning rannakividele. Tahtsin näha kui vastupidav ta veidi raskemas maastikus liikumisele on. Elukas väsis üsna siva ja hakkas hingeldama, õnneks sai soovi korral järvest vett juua nii palju kui isu oli. Paar korda viskas sirakile ja tegi näo, et on täitsa kutu, enam ei jaksa edasi liikuda. Ta esitas seda nii veenvalt, et kaalusin isegi süles kandmist. Mõistes et oleme tagasiteel hakkas aga ise innukalt sikutama näidates kui osav teeskleja võib koer olla.\nRannalinade juurde jõudes avastasin vanema lapse iseäranis eufoorilises olekus, sest oli täitunud tema unistus. Plika sirutas mulle vastu mingi kireva liigutava köiejupi, mis lähemal uurimisel osutus Garter Snake maoks. Kaasa hilisema väite kohaselt kutsutakse teda eesti keeles "Sukapaela" maoks. Lapsed olid ranna märjemas osas konni vahtimas, kui madu ootamatult rohust välja supsas ja konna jalast kinni rabas. Peale mõningast edutut konnapoolset rabelemist kadus too vähehaaval mao kehasse. Peale kõhutäit oli madu uimane lastes end lihtsalt kinni püüda. Kojusõiduni hoiti roomajat käes ja peale esialgset rabelemist paistis selline hoolitsus maole lausa meeldivat kui ta end õndsalt lapse päiksesoojal käel lesima asutas.\nKoduteel tundsin korraga miskit imelikku lehka ja ninaga sügavamalt tõmmates kahetsesin koheselt. Lasin kiirelt aknad lahti mõeldes, et millist jubedust küll koer omale sisse ajas, et see nii rõvedalt haiseb. Kui ma valjult koera süüdistasin väitis mu pisem plika solvunult tagapingilt vastu, et kutsu pole paha lõhna teinud. Minu sügavad kahtlused hajutas kõrvalistmel platseeruv vanem õde teatades ebalevalt, et interneti väitel pidavat madu end ohustatuna tundes "musk'i" ehk lõhnaainet eritama. Ilmselgelt väga efektiivne kaitsetaktika, tõepoolest kes tahaks selliselt haisvat einet. Ühesõnaga sai selgeks, et olime mõningase ootamatusena saanud uue kodulooma aromaatse sukapaela näol.\nLabels: awenda, koer, madu, rand\nKalli maitsega Koer\nOrjapidaja mõtisklused ehk "Carbon Shift"


Sport | Märka meest!\nKaia Kanepi ja Anett Kontaveiti viimase aja edu on kindlasti tekitanud paljudes huvi ka ise tennisega alustada.\nKuidas seda teha – küsimus, millele püüame vastata. Kes tahab tennisest pikemalt lugeda, siis soovitame kindlasti raamatut “Mängime harrastustennist”, mis annab päris hea ülevaate tennisemänguga seotud mõttemaailmast.\nLoe edasi “Kuidas alustada tennisega”\nAutor meestekuuPostitatud 18. jaanuar 2018 21. september 2019 Rubriigid Sport,UncategorizedSildid tennis\nMadis Aesma võlud ja valud treeningmaastikul.\nLoe intervjuud Madisega ja saa teada, kuidas kuu aega treeningut on mõjunud!\nEsimene emotsioon trenniga alustamisel ?\nEsimene emotsioon peale seda, kui MyFitnessi personaaltreener Indrek Viska mind üldse nii-öelda üle vaatas, oli see, et “OK – see pole minu jaoks. Ei jõua ühtegi asja liigutada, parem loobuda, kui endal siin lihamägede vahel hakata marki täis tegema.”\nLoe edasi “Madis Aesma võlud ja valud treeningmaastikul.”\nAutor Essi VahtrasPostitatud 13. juuli 2015 21. september 2019 Rubriigid Meestekuu 2015,Sport,Uncategorized\nRaadio 2: Intervjuu Madisega neljandal treeningnädalal\nKuula Raadio 2 intervjuud reipa Madisega, kus saad teada, kuidas on möödunud tema kuuajaline treeningperiood.\nLoe edasi “Raadio 2: Intervjuu Madisega neljandal treeningnädalal”\nAutor Essi VahtrasPostitatud 6. juuli 2015 Rubriigid Meestekuu 2015,Sport,Uncategorized\nMehed rühmatreeningusse — kes ütles, et aeroobika on ainult naistele?!\nOma mõtisklused pani kirjas NTC Baltikumi Master Trainer Sandra Raju.\nAeroobika on aastakümneid olnud eelkõige naiste ala või vähemalt on seda väidet laiemale üldsusele püütud pähe määrida.\nKui Jane Fonda umbes 30 aastat tagasi aeroobikale kui treeningstiilile alguse pani, olid teemas praegusel ajal stiilipidudel populaarsed kootud säärised, värvilised peapaelad ja veelgi värvilisemad retuusid, mis oma kirevusega ka kõige troopilisemad linnud ja liblikad endale lähedale oleks meelitanud. Eks ole riietusstiil ja mood on ka praegusel ajal spordiklubides suure fookuse all, kuid juurde on lisandunud pigem spordirõivaste funktsionaalsus ning tehniline väärtus, mis aitavad inimestel ohutumalt ja parema enestundega treenida. Rõõm on tõdeda, et lisaks teadlikumalt treenimise aspektile on saalidesse juurde tulnud ka meessoost isikuid, kes oma läbi higistatud särkide ning naerul nägudega kinnitavad saalist väljudes fakti, et sai ikka veits trenni tehtud küll.\nLoe edasi “Mehed rühmatreeningusse — kes ütles, et aeroobika on ainult naistele?!”\nAutor Essi VahtrasPostitatud 26. juuni 2015 21. september 2019 Rubriigid Meestekuu 2015,Sport,UncategorizedSildid meestele,Nike,rühmatreening,Sandra Raju\nRaadio 2 hommikuhääle eeskujul trenni tegema!\nKuuajase projekti ” Märka meest!” tänavune reklaamnägu on Raadio 2 hommikuprogrammi üks saatejuhte Madis Aesma, kes on tuntud ka muusikakollektiivi Andur käilakujuna. Patrooniotsingutel langes valik Aesmale seetõttu, et tegemist on tuntud inimesega, kes on ka varem spordiga kokku puutunud. Madis aitab kinnitada sõnumit, et iga mees on oma õnne sepp! Tuleb end käsile võtta, leida usk endasse ja tugitoolist püsti tõusta.\nLoe lähemalt Madis Aesma tegemistest ajakirjas Sport ilmunud artiklist juba altpoolt.\nLoe edasi “Raadio 2 hommikuhääle eeskujul trenni tegema!”\nAutor Essi VahtrasPostitatud 16. juuni 2015 21. september 2019 Rubriigid Meestekuu 2015,Sport,Uncategorized\nKogenud matkaja kogemus: miks peaks iga mees vähemalt korra mägedesse rändama minema?\nMitmekülgne mees Andres Karu räägib oma suuremast hobist ja soovitab seda ka teistele.\nMatkamisega on suhteliselt lihtne – sa kas oled matkaja või ei ole. Selle tunneb ära tavaliselt esimest korda matkale minnes ning esimeste raskustega tegeledes. Kui sa ei ole matkaja, siis hakkavad üsna kiiresti pihta probleemid (külm on, jalg valutab, pael tuli lahti, kotil on mingi mügarik täpselt keset selga jne) ja isu tegutseda kaob ära. Kui sa oled matkaja, siis on kõik probleemid peale isikliku surma ja lahtise koljuluumurru suhteliselt ületatavad.\nLoe edasi “Kogenud matkaja kogemus: miks peaks iga mees vähemalt korra mägedesse rändama minema?”\nAutor Essi VahtrasPostitatud 12. juuni 2015 21. september 2019 Rubriigid Meestekuu 2015,Sport,Uncategorized\n7 korduma kippuvat küsimust trenniga alustajatele!\nMa ei ole kehaliselt pikemat aega aktiivne olnud. Kas mul on turvaline treeningutega alustada?\nKui sa ei ole pikemat aega treeni teinud, siis on oluline alustada madalate koormustega ja enda treeningud järk-järgult üles ehitada. Rahulikult ja arukalt treeningutega alustamine aitab sul saada paremasse vormi nii, et ei tekiks ülekoormust ja vigastusi. Näiteks võib esmalt alustada väga lihtsatest aeroobsetest tegevustest nagu kõndimine, jalgrattasõit, kerges tempos jooksmine ja ujumine. Lihastreeningus tuleks kasutada kergeid raskuseid ja koormust järk-järgult tõsta. Kui on esinenud varasemaid terviseprobleeme, siis oleks väga mõistlik enne ka enda perearstiga ja füsioterapeudiga konsulteerida, kes oskab anda häid nõuandeid.\nLoe edasi “7 korduma kippuvat küsimust trenniga alustajatele!”\nAutor Essi VahtrasPostitatud 10. juuni 2015 21. september 2019 Rubriigid Meestekuu 2015,Sport,Uncategorized


Teisenda km/h mõõtühikuks Mach (Kilomeetrit tunnis mõõtühikuks Heli kiirus)\nkm/h to Mach\nKilomeetrit tunnis to Heli kiirus\nTeisenda Kilomeetrit tunnis mõõtühikuks Heli kiirus (km/h mõõtühikuks Mach):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '948 Kilomeetrit tunnis'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilomeetrit tunnis' või 'km/h'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Kiirus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '57 km/h na Mach' või '15 km/h to Mach' või '95 Kilomeetrit tunnis -> Heli kiirus' või '75 km/h = Mach' või '56 Kilomeetrit tunnis na Mach' või '42 km/h na Heli kiirus' või '4 Kilomeetrit tunnis to Heli kiirus'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(97 * 97) km/h'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '948 Kilomeetrit tunnis + 2844 Heli kiirus' või '18mm x 58cm x 93dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Heli kiirus ühes Kilomeetrit tunnis?\n1 Kilomeetrit tunnis [km/h] = 0,000 816 297 210 549 17 Heli kiirus [Mach] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilomeetrit tunnis mõõtühikuks Heli kiirus teisendamiseks.


VAR - Lehekülg 16\nLehekülg 16, kokku 21 Esimene ... 6121314151617181920 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 301 kuni 320, kokku 409\n19.08.19, 06:57 #301\nManchester Unitedi fänn\nAlgselt postitas Ev0luti0n\nEi saanud hästi aru, mis seal Prantsusmaa - Austraalia penalti määramisel häiris sind. Kui see, et Austraalia jõudis vahepeal rünnakule minna, siis see ju selgelt kirjas, et videot vaadatakse kui mäng peatatud.\nAntud juhul oli olukord kraadi võrra veel jaburam - mäng peatati ja nulliti Austraalia rünnak.\nAga üldine point on see, et näiliselt suurema õigluse (penalti määramise nimel) ei tohiks me tekitada ebaõiglust juurde (Austraalia mängib enda teada 0-0 seisult ja läheb ründama, kuid virutaalselt on nad suure tõenäosusega juba mängus kaotusseisus). Selliste olukordade puhul on muidugi õige lahendus, et mängb jääb kohe seisma, siis ei tehta kellelegi kahju.\nViimati muudetud JLuht poolt : 19.08.19 at 06:57 Põhjus: väike viga\n19.08.19, 14:41 #302\nAlgselt postitas JLuht\nKuidas Austraaliale kahju tehti? Mäng "keriti" tagasi ja selle arvelt saab Austraalia lisaminuteid. Ebaõiglust ei ole imo. Eriti just selle väite peale kuna nad saavad õigelt seisult 0-1 mängida edasi täpselt samapalju minuteid kui peab.\nSul oleks palju paremaid näiteid tuua selle kohta, võta näiteks Portugali Šveitsi mäng selles uues rahvuste liigas. 57' minutil oli Portugal 1:0 ees, portugali mängija tõmbas kastis kellegi maha ja asus vasturünnakule, läksid kasti ja nende vastu tehti selge viga, kohtunik määras penalti. VAR incoming, kuna portugali penaltile teenimisele eelnevas olukorras tehti šveitsi mängija vastu kastis viga tühistati portugali teenitud penalti ja määrati penalti hoopis šveitsile.\nKahju ei saanud siiski keegi, portugal tegi vega ning šveitsile määrati penalti, portugal poleks ise seda penaltit teeninud kui nad poleks varem viga teinud.\nAinuke asi mis seda imho parandaks oleks see kui VARi reegleid austataks ja VARi otsuse teeb VARi tiim mitte kohtunik väljakul. Siis võiks VAR kohe lasta rünnaku peatada kui jõuavad penalti otsuseni varem kui mängus uus värav lüüakse.\n19.08.19, 18:57 #303\nEbaõiglus seisneb väga lihtsas tõdemuses - kaotusseisus oleval meeskonnal on vaja värav lüüa, sellest tulenevalt, on 1-0 seisult nende väravalöömise tõenäosus suurem võrreldes olukorraga, kus seis on 0-0, eriti arvestades, et Austraalia on nõrgem meeskond, aga see kehtib ka üleüldiselt. Õigluse perspektiivist pole sugugi õige lisada süsteemi mingi tegur, mis eemaldab ühte liiki ebaõiglust, kuid tekitab teistsugust juurde. Asja peaks nii koomale tõmbama, et ta suudaks ainult ebaõiglust eemaldada, aga mitte seda millegi muu arvelt teha.\nKõige mõistlikum asi, mida VAR-i puhul saaks teha, oleks see, et anda näiteks meeskonna kaptenitele mängu jooksul 2 võimalust VAR-i kasutada. Muidugi on see olukord märksa keerulisem, sest kuidas mäng seisma jätta jne, kui keegi hakkab Diego Costat tegema.\n19.08.19, 19:12 #304\nMäng keritakse sõna otseses mõttes tagasi ja sa saadki mängida 1-0 seisus, kogu mäng mis toimus sellest hetkest mille põhjal VAR otsuse tegi ja mäng peatati tühistatakse ja lisatakse lisaminutite näol. Et sinu näite puhul austraalial oleks täpselt sama palju aega värav tagasi lüüa kui see penalti otsus oleks pidanud toimuma. Ühtegi ebaõiglust juurde ei teki, ma reaalselt ei saa aru mis siin ebaõiglaseks jääb.\n19.08.19, 19:25 #305\nSain alguses natuke poolikult asjast aru. Selles suhtes on sul õigus - õigluse perspektiivist on asi korras. Siit tekib muidugi omakorda see mängu loomulikkuse vs masinlikkuse küsimus, aga see on jah juba teine teema.\n20.08.19, 13:45 #306\nAlates sellest hetkest kui VAR vutimaailma päästma tuli, on saanud selgeks 2 fakti jalgpallifännidest.Tegelikult oli see enne ka, aga nüüd on rohkem võimendunud.\n* Fännid, kes ei ole osanud kunagi ise jalgpalli mänginud ja kui nad on mänginud on räigemat sorti puujalad ja olenemata VAR õiglusest on kohtunikud alati munnid.\n*Fännid, kes oskavad jalgpalli mängida ja ei räuska iga kahtlase olukorra peale ja ei tule foorumisse moraali pidama kuidas kohtunikud sittusid mängu ära. Neil on üldjuhul parem analüüsivõime mängija seisukohalt ja nad suudavad mängujärgselt ise näha, et olin ise sitt, mitte kohtunik.\n24.08.19, 18:28 #307\nVähemalt võib kindlalt väita nüüd, et VAR ei päästa mitte midagi kui kohtunikud on halvad. Ei ole asi selles, et ei näe olukorda, lihtsalt premi kohtunike tase on alla igasugust arvestust. Kõige paremate meeskondadega liiga, aga samas kõige halvem liiga tänu kohtunike tasemele.\n25.08.19, 15:36 #308\nVaikselt saab selgeks, et VAR üksi ei päästa, peab halvad kohtunikud ning ka mitte erapooletud kohtunikud välja praakima, kõik need vabandused, et mäng on kiire ja kohtunik ei näind olukorda võib ära unustada, sest asi pole KUNAGI selles olnud.\nKui see vari tiim eluaegset keeldu ei saa...\nHow the fuck suuremad jalgpalli nimed suu kinni hoiavad sellise koha pealt? Häbi.\n26.08.19, 11:44 #309\nRonaldo suluseis, jälle serie a\n1. Ronaldo sulujoon on tõmmatud õlast vasaku jala ette - vale, joon oleks pidanud olema tõmmatud parema jala ette, sest selle koha peal on Ronaldo parem õlg. Sulu joon on tõmmatud natukene liiga kaugele.\n2. Kaitse mängija sulu joon on tõmmatud põlvedest alla kuigi sellel pildil pole isegi freim korralikult peale jäänud - vale, joone oleks minu silmade järgi pidanud tõmbama õlast, sest see on kaugemal kui põlv(ed). Sulu joon peaks olema lähemal.\nKokkuvõte, ründaja joon lükati liiga kaugele, kaitsja joon vastupidiselt liiga lähedale keskjoonele. Kuna sulg on nii imeväike, siis ei tea kas tegelikult seal sulgu üldse oli.\nVARi tiimid on sitad. Masendav.\n26.08.19, 13:30 #310\nPalun võta aeg maha, mine kuhugile rabasse jalutama või hammusta Tinderist mingi lõdvakas endale. Loe oma tekst läbi, õpi natukene kujutavat geomeetriat ja tee endale jalgpalli reeglid selgeks.\n26.08.19, 13:44 #311\nAlgselt postitas Rudy\nPalun too üks viga mu tekstist välja, eriti kujutatava geomeetria ja jalgpalli reeglite osa\nTeinekord ära kommenteeri kui sa ise eksid, ty.\nAbistavaks vihjeks kuna sa ilmselt ise reegleid ei tunne ja jääd hetkel hätta kujutatava geomeetriaga: Kõik kehaosad millega võid palli puutuda reeglite päraselt; nina, till, õlg, perse võivad olla suluseisus või selle ära katta.\nRonaldo parem õlg ei ole vasaku jala kohal, ehk maapinna suhtes ei ole ta seal kuhu joon on tõmmatud. Ronaldo parem õlg on pigem parema jala kohal või siis kahe jala keskel maapinna suhtes. Kui me seda ei arvestaks võiksime ka selliseid jooni joonistada.\n26.08.19, 16:22 #312\nRonaldo parem õlg on pigem parema jala kohal\nparem jalg on kehat tahapoole suunatud ja ülakeha ette kallutatud. Sa nagu üldse ei näe?\n26.08.19, 16:32 #313\nNäen. Proovi uuesti.\nVihje, maa asukoht Ronaldo parema õla suhtes. Nii nagu see joon VARi järgi joonistatud on tähendaks, et Ronaldo parem õlg oleks ta vasaku jala peal, tõuse püsti ja proovi enda keha nii keerata, et su parem õlg oleks vasaku jala peal, suht väga keerdus pead olema, võrdle seda ronaldo asendiga nüüd. Joon on selgelt tõmmatud liiga kaugele, punane joon on valesti määratud.\nKujuta ette, et pead tõmbama sirge joone õlast alla maani, kas see joon läheb otse parema jala ette/peale või kuhugi mujale?\nJah see on millimeetrite mäng, aga siin millimeetrid mängus ongi.\nParemini ma seletada ei oska kui aru ei saa, 3d kujutis aitaks, aga ei viitsi otsida.\n26.08.19, 16:48 #314\nMa võibolla natuke lihtne poiss, aga ma usaldan natuke rohkem tehnoloogia poolt tõmmatud jooni kui sinu hinnagut, kus see maapind asub ja kuidas need jooned tegelikult olema peaksid.\n26.08.19, 16:50 #315\nEi, sa ei usalda hetkel tehnoloogiat vaid sa usaldad mingit suvalist jorssi kes VARi ruumis suva järgi neid jooni paneb. Kui sind huvitab kuidas neid pannakse (vähemalt mis meile näidatakse) siis võta kordusest Manu ja Wolvesi mäng. Wolvesi värava sulu kontroll näitab selle ära.\nÄKKI tõesti on VARi ruumis midagi paremat mida meile ei näidata, aga seda ma ei tea. Need jooned mis meile näidatakse on valesti tõmmatud ja see on fakt see ei ole minu hinnang.\n26.08.19, 17:06 #316\nJa seda fakti näeme me kuskohast?\nÜldiselt jah, see teema kipub juba ebaterve huumori alla.\n26.08.19, 17:14 #317\nKui ruumiline mõtlemine puudub, siis mul kahju teist. Vaata VARi pilti ja minu kahte retardo pilti. Saad aru, et loeb väga palju KUHU sa joone tõmbad?\nJa ei, ebaterve huumor ei tähenda seda kui mingid inimesed asjast aru ei saa.\nIlmselgelt ei ole sul mu "geomeetria ja jalgpalli reeglite" kohta midagi öelda, sest ei olegi midagi öelda kuna mul on õigus.\n26.08.19, 18:09 #318\nVihje, maa asukoht Ronaldo parema õla suhtes. Nii nagu see joon VARi järgi joonistatud on tähendaks, et Ronaldo parem õlg oleks ta vasaku jala peal\njoon mis õla pealt alla tõmmatud, on ju selgelt teises kohas kui parema jala tald. Mis sousti sa ajad.\n27.08.19, 02:53 #319\nExactly, peaks olema parema jala liinil, aga on vasaku.\n01.09.19, 22:41 #320\nKõik ajad on GMT +3. Kell on praegu 00:59.


Linnapea Urmas Klaas ja Norra suursaadik Else Berit Eikeland avavad välinäituse Norra-Eesti suhetest\nFoto: Triinu Paist-Palm/Norra Saatkond\n13. september / Tartu linnapea Urmas Klaas ja Norra suursaadik Else Berit Eikeland avavad neljapäeval, 16. septembril Tartu raekoja kõrval välinäituse "Norra ja Eesti läbi aegade". Näitusega tähistatakse Norra ja Eesti diplomaatiliste suhete 100. aastapäeva ning kahe maa vahelisi sõbralikke suhteid viimase sajandi jooksul ja enne seda.\nNorra suursaadik Else Berit Eikeland rõhutas, et Norrat ja Eestit seovad nii ajaloolised kontaktid kui ka uued koostööteemad. "2024. aastal saavad Euroopa kultuuripealinnadeks nii Tartu kui ka Norra läänerannikul asuv Bodø linn. Nende kahe linna vahel käib juba täna tihe mõtetevahetus ja valmistatakse ette mitut koostöö suunda," rääkis Norra suursaadik. "Me rõõmustame ka mitmekümne teaduskoostöö projekti üle, mis seovad Tartu Ülikooli ja Norra ülikoolide teadlasi EMP ja Norra toetuste programmi raames," lisab suursaadik\nSada aastat tagasi tunnustas Norra noort Eesti Vabariiki iseseisva riigina ja seati sisse diplomaatilised suhted. 1905. aastal iseseisvunud Norra oskas hästi hinnata omariikluse väärtust. Norra ei tunnustanud kunagi NSV Liidu ebaseaduslikku annektsiooni Eestis ning 1953. aastal moodustati Oslos Eesti Vabariigi valitsus eksiilis. 1991. aastal jätkusid suhted juba kahe vaba riigi vahel.\nPõhjala maade puhul ei ole ka üllatav, et tuntud polaaruurijaid on tulnud nii Norrast kui Eestist - näiteks Fridtjof Nansen, Roald Amundsen ja Fabian Gottlieb von Bellingshausen saja eest ning Timo Palo ja Audun Tholfsen jätkavad uhket traditsiooni moodsal ajal.\nNorra ja Eesti koostöö on olnud tihe nii innovatsiooni ja IKT vallas kui ka keskkonna ning kliimamuutuste valdkonnas. Mõlema sektori koostöö ja arendusprojektid on leidnud aset EMP ja Norra toetuste raames. Vaieldamatult kauneimaid tulemusi on aga andnud koostöö kultuuripärandi vallas, kus Norra toetusel on renoveeritud Eestis 15 mõisakooli.\nKõigi nende lugudega saab tutvuda juba neljapäevast Tartu raekoja kõrval, kui Tartu linnapea Urmas Klaas ja Norra suursaadik Else Berit Eikeland avavad kell 14 välinäituse "Norra ja Eesti läbi aegade". Näituse on koostanud Norra Saatkond ning see jääb avatuks 17. oktoobrini.\nNädala eelinfo 22. juuni 2020


Teadlased lõid robotile uue meeleelundi - Teadus - Heureka\nTeadlased lõid robotile uue meeleelundi\n9. märts 2013, 0:55\nProfessor Maarja Kruusmaa ujutab TTÜ biorobootikakeskuse spetsiaalses basseinis lisameeleelundi saanud robotkala.\nFOTO: TTÜ Biorobootika Keskus\nKõigil kaladel jookseb piki keha küljejoon, millega nad tunnevad vee liikumist. Tallinna Tehnikaülikooli teadlased õpetasid vooluga kaasa mineku oskuse selgeks ka robotkalale.\n«Silmadega näeme, ninaga haistame, kõrvadega kuuleme, kuid küljejoonega tajumise kohta ei ole sõna olemas,» tõdeb TTÜ biorobootika professor Maarja Kruusmaa. «Me pole osanud sellele tajule tähelepanu pöörata.»\nOmeti on tegu äärmiselt olulise tajuga kõigile vees elavatele organismidele. On pimedaid kalu, kes suudavad edukalt ringi ujuda, saaki püüda ja kiskjate eest põgeneda vaid küljejoone kaudu tuleva teabe abil.\nKüljejoon on olemas kõigil kaladel, neil vee-elukatel, kes ei ole kalad, on evolutsioon loonud midagi sarnast. «Hüljestel on hüdrodünaamilistele stiimulitele tundlikud vuntsid,» toob Kruusmaa näiteks. «Keskkond tingib, et selline meeleelund peab olemas olema.»\nHiljuti lõppenud rahvusvahelise projektiga püüdsid teadlased anda ka veealuses keskkonnas toimetavale robotile viimaks sellesama hädavajaliku tundemeele. Sel nädalal maailma vanima teaduste akadeemia ehk Suurbritannia Kuningliku Ühingu toimetistes ilmunud artiklis kirjeldavad TTÜ biorobootika keskuse juht Maarja Kruusmaa ja doktorant Taavi Salumäe küljejoonega sarnaste anduritega varustatud robotkala.\nRobotkala tunnetab kunstliku küljejoonega rõhumuutusi, saab selle abil aru vee liikumise mustritest ja oskab seda tõhusamaks edasiliikumiseks ära kasutada. Näiteks võiks allveerobot end selle abil seada millegi kiiluvette ja liikumisel energiat kokku hoida. «Kala tunneb peaanduritega, kui tuleb keeris, ootab kindla aja ja lööb siis sabaga – tekib jõud, mis lükkab kala edasi nagu sprinterit stardipakkudel,» selgitab Kruusmaa. «Sellise meeleelundiga ei ole ükski robot varem töötanud.»\nKunstliku küljejoone loomine on järjekordne samm autonoomsete ja päris kalu eeskujuks võtvate allveerobotite väljatöötamisel, mille kallal Kruusmaa keskus on pikalt vaeva näinud. Tallinna rühm pole maailmas ainus, kes on püüdnud küljejoont luua, kuid kõik teised maadlevad keerukate töökindlusprobleemide kallal.\nKa Tallinna robotkala pidi algul külge saama koostöös itaallastega valmivad nanotehnoloogilised andurid, mis matkivad kala küljejoonel olevaid tuhandeid tillukesi karvakesi. Igaks juhuks töötati välja ka tagavaravariant. «Kas või selleks, et kui ägedad andurid valmis saavad, siis oleks, millega võrrelda,» räägib Kruusmaa. Selleks kasutasid nad sukeldumiskella rõhuandureid, mille abil saab vee all teada, kui sügaval ollakse.\nNende ümberehitamise ja tundlikkuse suurendamise peale kulus teadlastel kaks aastat. Nüüd tunnevad andurid ära rõhumuutuse, mis on võrdne veesamba kõrguse muutumisega ühe millimeetri võrra. Ning need andurid läksidki lõpuks käiku, sest uhkemaid ei saanud projekti lõpuks päris töökindlaks.\nKruusmaa on juba saanud mitmelt poolt maailmast koostööpakkumisi uue küljejoonetehnoloogia rakendamiseks ja arendamiseks. Näiteks kavatseb ta uurida, kuidas kasutada neid andureid klassikalistel allveerobotitel, mitte ainult kala matkivatel.\n«Kunstlik küljejoon lisab ühe modaalsuse, kust saab tohutult palju infot keskkonna kohta,» tõdeb Kruusmaa. «Nüüd tuleb õppida seda kasutama. Ilma selle meeleta allveeroboti kasutamine on nagu pimeda mehe kinno viimine – midagi ta sealt aru saab, aga hästi palju läheb kaduma.»


august 2018 – Veel üks spordiblogi\nTrenninädal 20. – 26. august 2018\nMaratonini on jäänud kaks nädalat ning alates eelmisest nädalast on ettevalmistuste mõttes kõik ka hoogsal sammul kuristikku kõndinud.\nEsmaspäeval oli riigipüha. Puhkasin eelmise päeva jooksust ja käisime koeraga matkamas, õhtul nuumasime end pühade pidusöögil. Kannatasin korralike kellavõõrutusnähtude all.\nTeisipäeval oleksin pidanud tegema 400-meetriseid kiireid intervalle, aga tegin selle asemel 2-minutilisi. Kokku 11x2min intervalle ja puhkepausid vahele. Telefoni ma kaasa ei võtnud, aga teadsin täpselt, kus maal kodust saadik 5km täis saab, seega intervallitasin edasi-tagasi 10km. Minutite süsteem õnneks motiveeris ka piisavalt pingutama, ehkki täpset tempot ma ei teadnud. Kokku jooksin 10km ajaga 1:01:27 ning arvestusliku tempoga 6:09min/km.\nKolmapäeval käisin kolleegidega esimest korda elus paintballi mängimas. Kokku müttasime oma varustusega võsa vahel üle kahe tunni ja juba paari mänguga hakkas vaikselt isegi mingi taktika tekkima. Õnnetuseks käis lõpu poole jalg jooksu pealt kuskile heina vahel varjunud auku ja pahkluust korraks külje poole kahekorra. Õhtul adrekaga ei saanud olukorrast veel hästi aru, tegin veel paar mängu otsa ning käisin hiljem koeragagi jalutamas. Öösel aga üritasin vetsu minna ja jalg oli nii valus, et põhimõtteliselt vinnasin end käte abil voodisse tagasi ning mõtlesin, kas panna ropsi või minestada ära. Ja see pole veel kõik – kas ehmatusest või jalast täiesti sõltumatult tabasid mind mingid kummalised vappekülmad, millest hakkasin kahtlustama mõnda organismis pesitsevat viirust. Mõlgutasin tükk aega mõtteid, kas minna kohe EMOsse või maratoni osalust maha ärima, aga jäin lõpuks siiski uuesti magama.\nNeljapäeva hommikul sai õnneks jalale jälle toetuda ning pärast poolt rulli kinesioteipi ka vaikselt kõndida. Õhtul ettenähtud jooksust ei hakanud ma muidugi isegi unistama ja tegime selle asemel vaikse avasta-eestimaad rattatripi Raadi lennuvälja ja Aovere tee kandis. Kokku 25,97km ajaga 1:16:31, keskmine kiirus 20,36km/h (lennuvälja kandis võsa vahel ekslemine tõmbas seda kõvasti alla).\nReedel oli jalg teibikihi all juba kõvasti rõõmsam ning töölekõndimine läks veidi reipamal sammul. Päris õhtul tekkis tahtmine päev otsa kuumas kontoris istumise peale ennast ikka natuke liigutada ja läksin ettevaatlikult kõnnisegusele sörgile. Energia oli ikka paras null, ent jalg kandis ja tegin kokku 4,4km ajaga 31:51 ning tempoga 7:14min/km.\nLaupäeval pidime õhtul pulma minema, ent hommikul läksime enesetunde värskendamiseks taas väiksele jooksutiirule. Läksin eelneval õhtul magama väikse pingepeavaluga, mis hommikuks ainult hullemaks läks. Alguses väga rahulikult alanud sörgist sai täiesti iseenesest küll paras tempojooks läbi seenevihma ning koduni tagasi jõudsime juba ca 5:20 tempos. Peavalu oli ka lõpuks üle läinud ja jalg pidas end viisakalt üleval. Ma ei jõua teipimist ikka ära kiita – mingeid keerulisemaid parandusi sellega muidugi ei teeks, aga lihtsamaid toestamisi saab teha küll ning sellised lollid vigastused paranevad sellega ikka väga kähku ära. Kokku tegime 6,55km ringi ajaga 37:21 ja keskmise tempoga 5:42min/km. Õhtul sai veel pulmas tundide viisi nii palju otsa tantsitud, et jalad jäid päris valusaks.\nPühapäeval sain luugid lahti alles 11 paiku, mis minu kohta on ulmeliselt hilja ning enesetunne oli nii reibas, et Jaanus hakkas vaikselt pika jooksu juttu veeretama. Mõtlesime siis tavapärastele radadele enesetunnet proovima minna, kus iga ringi pikkus juba ammu peas on ning Endomondo tarvis telefoni kaasa vedama ei pea (Endomondo kasutuskindlus on vahepealsete aastatega küll kuskile prügiämbrisse alla ära käinud).\nKava nägi see nädal veel ette 24-kilomeetrise jooksu, millest ma ei julgenud isegi unistada. Tegime esiteks 10-kilomeetrise ringi, mille teises pooles oli mul küll tunne, et üldse ei viitsi rohkem joosta. Mitte ei jõua, aga lihtsalt ei viitsi. Pärast joogipausi suundusime lühemale 7-kilomeetrisele ringile, mis eelmisest juba kõvasti lennukama enesetundega möödus ning lõpuks kütsime ikkagi teise 7-kilomeetrise ka otsa. Viimase kilomeetri tegime veel täisspurdiga ning tehtud see pikk jooks saigi. Täiesti ulme!\nKokku siis 24,1km ajaga 2:17:36 ja keskmise tempoga 5:43min/km (arvestuslik poolmaratoni aeg 2:00:27). Väga oleks tahtnud pulssi teada, sest 20-kraadise ilma ja pilvega oli enesetunne eelneva trenninädala kohta ikka umbe hää (eriti et viimane puhas puhkepäev jäi esmaspäeva). Niimoodi võib lootma hakata, et kui ilmataat maratoniks õnnistab ning järgmised kaks nädalat korralikult puhata, võiks maratonist isegi asja saada.\nKokkuvõttes sai see üsna nutuselt alanud nädal luuavarrest korraliku lõpupaugu ning võibki järgnevad nädalad puhkamisega tegeleda. Näiteks järgmise nädala lõpus läheme minipuhkusele Hispaaniasse ja jooksma ilmselt üldse ei hakkagi – matkama muidugi küll. Sel nädalal kogunes kilomeetreid 45,05 ning aasta skoor on ilusad 1112.\nKrõõt\tUncategorized\tLisa kommentaar august 26, 2018 august 26, 2018 3 Minutes\nKrõõt\tUncategorized\t4 kommentaari august 19, 2018 august 19, 2018 2 Minutes\nKrõõt\tUncategorized\t3 kommentaari august 12, 2018 august 12, 2018 5 Minutes\nKrõõt\tUncategorized\t7 kommentaari august 5, 2018 august 5, 2018 4 Minutes


Majanduskasv tõi USA aktsiaturgudele pettumuse\nToomas Truuverk • 31. juuli 2000 kell 8:28\nReedel koondus USA aktsiaturgude põhitähelepanu II kvartali SKT avaldamisele ? tulemuseks jäi 5,2% tõusu. Analüütikutele oli see paras üllatus, sest keskmised ootused olid seatud vaid 3,8%-le.\nAktsiaturgudele mõjus teade majanduse ülekuumenemisele viitavast jätkuvast kiirest arengust halvasti ja taas hoogu saanud kartus intressimäärade tõstmise osas tõi tehnoloogiaaktsiaid koondava Nasdaqi indeksi järsult 4,66% võrra alla. Traditsioonilist majandust esindav ja ühtlasi veidi vähem intressitundlik Dow kaotas väärtusest vaid 0,71%.\nUSA investorid on nüüd raske valiku ees, sest ühelt poolt näitab II kvartali SKT 5,2%ne tõus, et majanduse rahunemisest rääkida ei saa, mis paneb tõsise küsimärgi alla viimasel ajal palju diskussioone tekitanud soft landing?u ehk ?pehme maandumise? võimaluse. Lisaks on küllalt suur tõenäosus intressimäärade tõstmiseks augusti lõpus.\nTeisalt on küsimus ettevõtete tulevastes kasumites. Kuigi paar suurettevõtet on andnud kasumihoiatuse, on jõudsalt arenev majandus just see, mis võimaldab ka ettevõtetel üksikult võttes oma käibeid ja tulusid kasvatada. Tundub siiski, et praegu on peale jäämas mure edasiste tulude ja intressimäärade võimaliku tõustmise osas. Seega on surve USAs pigem aktsiahindade langusele.


Ettevõttest | Autospirit Subaru\nAutospirit AS on Subaru ja Fiat esindusõigusi omav ettevõte. Meie esindus asub Tallinnas Ehitajate tee 122. Lisaks uute sõiduautode ja kaubikute müügile, hooldusele ning remondile tegeleme ka kasutatud sõidukite müügiga.\nSubaru on tuntud kui kvaliteetne ning vastupidav Jaapani automark millele on iseloomulik unikaalne pidev nelikvedu ja madala raskuskeskmega boksermootor, mis üheskoos võimaldavad eriti kindlat liiklemist Eesti muutuvates ilmaoludes. Subaru on automaailmas liikumas premium brändide kategooriasse ning mudelivalik on hetkel oluliselt täienemas ning uuenemas mis loob suurepärased võimalused võimsaks arenguhüppeks kõikjal maailmas.\nEesti Ratsaspordi Liit on vabatahtlik ühendus, mis koondab endas ratsaspordi ja ratsutamisega seotud klubisid, seltse jms. Tema eesmärgiks on ratsaspordi ja ratsutamise arendamine Eestis. Autospirit soovib panustada Eesti ratsaspordi arengusse, ning on Eesti Ratsaspordi Liidu ametlikuks autopartneriks aastast 2013.\nNiitvälja Golf on Eesti vanim golfikeskus. Niitvälja on koht, kus kogunevad nii professionaalid kui ka algajad golfisõbrad. Autospirit väärtustab inimeste tervislikku eluviisi. Autospirit on Niitvälja Golfi autopartneriks 2013 aastast.\nFoto: Mats Soomre, www.soomre.com\nFoto: Laura Oks, www.laura.camera


Seiklushuvi tõi hiina noormehe Vao külla - Uudised - Virumaa Teataja\nSeiklushuvi tõi hiina noormehe Vao külla\nMihkel Mehiste jälgimas Hiina meeste osavust kokakunstis.\nHiina noormees Yang Fan tuli huvitavale mõttele otsida laiast ilmast temaga ühel ja samal päeval – 5. oktoobril 1990 – sündinud inimesi, luua nendega sidemeid, kohtuda ning uurida, millega nad täpselt tegelevad. Eesmärk on näidata kõigile elulugusid, mis on alguse saanud täpselt ühel ja samal päeval. Filmida neid inimesi, rääkida nende unistustest ja eesmärkidest.\nMongooliast õnnestus Yang Fanil leida kolm inimest, Venemaalt viis, Soomest, Islandilt, Leedust ja Eestist igaühest üks. Kokku on noormehel kavas külastada vähemalt 14 inimest.\nReisist ja kohtumistest valmib Hiina rahvustelevisioonile film, mille vaatajaskonna suurus on Eesti väiksust arvestades veidi hoomamatu. Varem oli noormehel soov jätkata õpinguid Ameerika ühendriikides ning perekond kogus selleks raha. Siis aga tekkis idee Hiina filmimaailmas kaasa lüüa ning õpinguraha otsustati kasutada hoopis harukordse reisi kulude katteks. Varem on Yang Fan teinud dokumentaalfilmi 2200 km pikkusest rattareisist Tiibetisse, mis sai rahvusvahelise tunnustuse.\nKäesoleval reisil on noormees koos saatjaskonnaga teel olnud juba neli kuud. Yang Fan ise sõidab suurema osa teest külgkorviga mootorrattaga, tema kaaskond autoga. Saatjate seas teeb reisi kaasa ka Yangi isa, kes aitab reisi ja kohtumised jäädvustada. Seltskonnal on kaasas väike akudel töötav helikopter, millega saab filmida reisi ja kohtumisi 200 m kõrguselt.\nVenemaa läbimiseks kulus reisiseltskonnal kaks kuud. Venemaalt suunduti Soome, sealt lennukiga Islandile ja Soome tagasi ning siis laevaga Eestisse.\nEestis aitas noormehel kontakti saada Hiinas töötav ja hiinlannaga abielus olev eesti ajakirjanik Leslie Leino. Eestlane, kes on sündinud 5. oktoobril 1990, on Vao külas elav noormees Mihkel Mehiste. Mihkel Mehiste sõnul oli esialgne info sellisest kokkusaamisest üllatav ning tekitas umbusku. Kuid lähemal uurimisel selgus, et Yang Fan teebki filmi, ja ta oli nõus kohtuma temaga täpselt ühevanuse hiinlasega.\nYang Fan saabus koos oma kaaskonnaga Eestisse, esialgu käidi Tallinnas ja seejärel Jõhvis, kus on Mihkel Mehiste esivanemad. Seejärel tulid hiinlased kolmekesi Vao külla. Kõigepealt külastati Vao külas paiknevat talli, kus Mihkel Mehiste ka kaasa lööb. Seejärel näitas Yang Fan teda ennast tutvustavat ja iseloomustavat lühifilmi.\nOmamoodi elamuseks kujunes hiinlaste pelmeenide valmistamine Mehistete pool. Meeste harukordne vilumus ja hiina pelmeenide koostis tekitasid huvi ja elevust. Juba pelmeenidesse lisatav sibula kogus oli aukartustäratav. Lisaks veel ingver, hulk küüslauku ja mitmesugused kastmed.\nOmavahel suheldi inglise keeles, aga meeste omavahelist hiina keeles suhtlemist oli väga huvitav kõrvalt kuulata. Mitte midagi tuttavat kõrvu ei kostnud, aga põnevust tekitas küll. Ei tule ju väga tihti ette olukorda, kus hiina mehed ühe väikese Eesti küla köögis Hiina toitu valmistavad.\nEestist liigutakse edasi Leetu. Huvireisijate autol olev kiri – Peking, Moscow, Rome – laseb aimata teekonna jätkumist Euroopa lääne ja lõuna suunas.


Eesti Energia on sel sügisel müünud klientidele rohkem kui 1 MW mahus päikeseenergia „võtmed kätte“ lahendusi. See teeb kokku 60 lepingut erakliendiga.\n„Oleme saanud viimaste kuude jooksul sadu huviavaldusi ning enamik neist on laekunud sügiskuudel, septembrist novembrini. Päikesepaneelide paigaldamine on tõepoolest hoogu juurde saanud, sest kliendid on näinud, et kasu saab nii keskkond kui ka isiklik rahakott. Keskmise elektritarbimisega majaomanik viib aasta lõikes oma elektrikulu nulli ehk säästab 1000-1500 eurot aastas,“ märkis Aan.\n„Selleks, et päikeseelektrijaam järgmise aasta lõpuks kindlasti võrguga ühendatud saaks, tuleb kõige hiljem tegutsema asuda kevadel, sest erinevate lubade taotlemine ja lepingute sõlmimine võtab omajagu aega. Soovitan tegutseda kohe, sest nii saab jaama ehituse sättida talvisele perioodile ning lõigata kasu aprillist ja maikuust, mil jaama tootlikus on õhu jaheduse ning päikese parema kaldenurga tõttu kõige suurem,“ lisas Aan.


Laika Virgin: tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka Jarek Kasar - Eesti Päevaleht\nLaika Virgin: tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka Jarek Kasar\nVeel mõned kuud tagasi täiesti tundmatu bänd olnud Laika Virgin on „Eesti TOP 7” muusikavideote edetabelis olnud kaheksa nädalat ja suurema osa ajast esimesel kohal. Õnn? Ei, puhas strateegia.\nIndrek Ups ja Andero Nimmer; laulja Freddy magas kodus näitsiku käte vahel nagu staarile kohane. Terje Lepp\nAga mitte selline strateegia, kus suhtlusvõrgustikes ja fännide seas iga päev kümme korda vastavaid üleskutseid tehakse. Laika Virgini strateegia oli lihtsalt ilmuda välja justkui mitte kuskilt ning siis kõrgustesse tõusta. „Alguses me muidugi natuke hääletasime ise ka enda poolt, aga viimasel ajal pole pidanud selleks oma näpukesi kulutama,” kratsib bassimees Indrek Ups pead. Kuid süntekamängija Andero Nimmer on kindel, et inimesed tundsid neis midagi head ära. Ühtlasi usub Indrek, et „Nähtamatu” video eristub – see on ju see karusselli-video.\nEsimesest kahest loost, mis on muusikanäljastele ja uudishimulikele avalikuks tehtud, ei tohiks aga midagi järeldada. Sest kalendrisügise lõpuks ilmuv plaat tuleb nii eklektiline, et poisid on juba valmis segaduses inimeste/kriitikute käest peksa saama. Ühelt poolt on see kuulajatele elu huvitavamaks tegemiseks, teisalt teeb selline ülesanne nende endi töö põnevamaks. Kolmandaks on kokku tulnud eri muusikaliste huvidega inimesed: Indreku funky ja hiphopi kartoteek, Andero vana kooli pop ning lõpuks laulja Freddy kiindumus Beach Boysi. Viimasest (ja ehk ka džässlaulu õpingutest) on tekkinud Laika Virgini praegu veel iseloomulik falsetiga vokaal. Paar päeva tagasi õpetati Freddy ka madala häälega laulma. („Ma arvan, et falsetis laulmine hirmutab natuke inimesi,” tõsineb Andero. „Jah, siis on kohe pede ju,” ironiseerib Indrek.)\nAlguses nokitsesid muusika kallal tööd teha Andero ja Indrek kumbki omaette, siis hakkasid nad teineteisele oma oopusi kuulata saatma ja teineteisele takka kiitma. „Me olime nagu mingid hullumeelsed, kes sonisid, et on andekad,” naerab Andero. „Aasta aega lasime inimestele oma demosid ja kiitsime: „On ju nii hea!”. Selle peale inimesed köhatasid kohtlaselt.” Siis hakkasid aga mõned autoriteedid asja tuuma mõistma, asi hakkas end õigustama ja varsti oli tandemiks liitunud poistel taskus plaadileping Chalice’i ja Tommyboy plaadifirmaga Superbandiit.\nKeedavad klišeed kompotiks\n„Meil läks ikka aasta, mil me tegime väga palju, sadu halbu lugusid,” tunnistab Andero ja Indrek nendib, et ka see periood tuleb bändidel läbi teha. „Ja alles siis hakkas meil ühel hetkel klikkama.” See periood läbiti salaja. „Me tuleme hoopis teistmoodi, kui teised on tulnud. Ja teeme hoopis teistmoodi albumi,” paljastab Andero bändi strateegia.\n„Meie muusika tekitab kindlasti väga palju eri emotsioone,” usub Andero. „Mõned võivad meid jälestama hakata, teistel tekib kindlasti palju küsimusi, näiteks et kas see on nali. Ma arvan, et me manipuleerime natuke kuulajatega ja keedame palju popi klišeesid kompotiks kokku. Kuid eesmärk ongi, et muusika kedagi külmaks ei jätaks.”\nPlaadil, kus pidavat olema väga palju väga erinevaid lugusid, teevad kaasa näiteks Marten Kuningas (kõigile väikestele tüdrukutele mõeldes), Kene Vernik (kõigile väikestele poistele mõeldes), Robin Juhkental, Sergo Vares, Tommyboy ja Chalice.\n„Mulle tundub, et see plaat tuleb lihtsalt nii hea!” teatab Andero. Üleliia suuri ootusi nii ei teki? „On ka põhjust, sellist asja pole Eestis tehtud,” lubab ta.\n„On öeldud, et me kõlame, nagu Vaiko Eplik oleks liitunud Code One’iga,” sõnab Andero. „Aga meil on väga palju lugusid, mida Vaiko Eplik ei julgeks teha. Näiteks kolme akordi laule.”\nLaika Virginit mõjutavad lisaks kogu maailmas olevale muusikale filmid, raamatud või öisel tänaval vastu jalutav, peolt tulev inimpunt. Kuid seda nad ei arva, et lugu peaks kuskilt klaasipõhjast ise tulema. „Tegema peab, ise ei tule mitte midagi,” nendib Indrek tammsaarelikult. „Tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka Jarek Kasar.”\nVeel aasta tagasi poleks poisid uskunud, et teevad Kasari ehk Chalice’iga plaadi. Käisid vaid tema kontsertidel, kus mees tundus kaugel ja kättesaamatu. Nüüd seavad nad juba üles tingimusi oma tulevase plaadi kuulamiseks – „Võta aega,” tsiteerivad nad klassikuid, „kui meie plaati kuulama hakkad. Kes ei jõua kõike ühe korraga ära kuulata, võib ka väikese pausi teha. Kes ei jõua tervet rehkendust teha, tehku pool. Ja kui hästi läheb, siis sa tahad seda uuesti ja uuesti kuulata. Plaadi kuulamise kõrval võib näiteks joonistada ja pildid bändile saada. Kui tekib tunne, siis võib ka tantsida. Ja kui viis korda oled plaadi korralikult läbi kuulanud, siis võib kuulamise kõrvalt juba kõike teha. Tegelikult on kõrvalised tegevused plaadi hinna sees. Kõike võib.”\n•• Andero Nimmer – klahvpillid, trummimasinad\n•• Indrek Ups – bass, elektrikitarr\n•• Freddy Schmidt – vokaal, elektrikitarr, akustiline kitarr\n•• Joosep Voolmaa – trummid


GALERII | SAA TUTTAVAKS: need on „Eesti selgeltnägijate tuleproovis“ võistlema hakkavad ekstrasensitiivid! | Õhtuleht\nToimetas Keit Paju, 5. oktoober 2017, 22:06\n"Eesti selgeltnägijate tuleproovi" katsetelt pääses saatesse 12 eriliste võimetega inimest. Saa nendega tuttavaks!\nNõid HELVE näeb läbi inimesi ja olukordi ning varjatud info ilmub talle piltidena. Ta on töötanud nii muusemipedagoogi kui maakonnalehe reporterina. Mida aeg edasi, seda rohkem julgeb ta enda sõnul "kapist välja" tulla ja tegutseda esoteerikavaldkonnas.\nMilline nõid sulle kõige parema mulje jättis?\nmartin 13. oktoober 2017, 10:05\nja selgeltnägija. öelgu siis ,mis on minu nimi!\nParas 12. oktoober 2017, 16:36\nSee punt tsirkusesse tööle panna!


rohenäpp: mai 2008\nkollaste kääbuskasvuliste aediiriste pesa\nSun Fairy õis\npisike ja väga kaunis Sun Fairy (kas on ?)\npisike armas kannike\nsüdamlik looduse looming\nPostitaja: Helve kell 16:06 2 kommentaari:\nRonitaimed. Kas minu tanguutia elulõng ei olegi tanguutia elulõng?\nOtsisin netiavarustest infot ebaküdoonia kohta ning sattusin ka elulõngu uurima.\nMul neid aias üksainus, teadsin, et tal tanguutia elulõng nimeks.\nKuid oh üllatust: tanguutia elulõng peaks olema kollaste õitega, minu omal hoopis valged õied.\nSee on siberi elulõng - Clematis sibirica syn. Atragene alpina ssp sibirica.\nKuna ma üldse ronitaimedest väga vähe tean, siis copysin alljärgneva info siia:\nRONITAIMED e. LIAANID\na) dekoratiivsel eesmärgil (eksponeeritakse mõnd ilusat taime või tema läbi ka objekti, millele ronitaim on paigutatud)\nb) funktsionaalsel eesmärgil (varjatakse, kaetakse või eraldatakse midagi)\nRonitaimede abil saavutatavat haljastust nimetatakse vertikaalhaljastuseks.\nHaljastuses, sh. vertikaalhaljastuses on põhimõtteks, et inetute või laokil objektide või pindade varjamiseks ei ole õige kasutada silmatorkavaid taimi, kuna efekt, mis saavutatakse, on vastupidine soovitule. Seega sobivad rikkalikult õitsvad suursugused taimed pergolate kujundamiseks või ideaalsele (aga ka stiilsele!) taustale ning rohkelt ühetaolist rohelist massi andvad taimed robustsemate pindade katmiseks. Ühtlasi tuleb jälgida taustpindade ja vertikaalhaljstuse vahelist proportsiooni ning taimede visuaalse mõju sobivust ning kooskõla haljastatava objektiga. Nii näiteks ei ole heaks proportsiooniks 50% taimi : 50% seina (seda nii horisontaal- kui vertikaalsuunas), parema tulemuse annab suhe 1/3 ja 2/3. Niisamuti ei ole õige paigutada paneel-korrusmajade seintele ronima nõrgakasvulisi õrnu ronitaimi. Küll aga võivad samad taimed mõnikord sobida rõdudele.\nKvaliteetsed ronitaimeistikud on potistatud ning kinnitatud ronimistugedele ning etiketitud.\nSugukond viinapuulised -Vitaceae\nPerekond metsviinapuu - Parthenocissus\n1) Parthenocissus quinquefolia -harilik metsviinapuu\nTugevakasvuline, sõrmjate viietiste liitlehtedega liaan, mis suudab ronida 15-20 (25) meetri kõrgusele ning on võimeline katma suuri pindasid. Seega on 5-6 korruselise paneelmaja sein võimalik katta metsviinapuuväätidega täies kõrguses. Taim on kiirekasvuline (juurdekasvuks kuni 3 m aastas). On varjutaluv, mistõttu võimalik kasutada ka hoonete põhjakülgedel, kuigi jääb seal mõnevõrra nõrgemaks. Hästi kasvab ka päikese käes. Sügisel värvub varakult tumepunaseks. Külmakindel ning vastupidav linnatingimustele. Puuduseks on, et annab sügiseti väga rikkalikult lehemassi, mille koristamine juurdunud alumiste väätide vahelt on küllaltki töömahukas. Istutustiheduseks on 1…2 tk/jm.\n2) Vitis amurensis - amuuri viinapuu\nJagunematute, 3…5 hõlmaliste lihtlehtedega, kuni 10 meetri kõrgune liaan. Hapumaitselised marjad mustad, sinakasvalge kirmega, umbes 1 cm läbimõõduga ning söödavad. Talub kuni –40 kraadilist pakast. Valgusnõudlikum kui harilik metsviinapuu. On suhteliselt vähe levinud, kuid vääriks laiemat kasutamist. Paljuneb nii seemneliselt kui haljaspistikuist.\n3) Vitis vinifera -harilik viinapuu\nHarilik viinapuu ei kõlba meie tingimustes kasutamiseks haljastuses ning väärib siinkohal nimetamist ühelt poolt süstemaatilise kuuluvuse tõttu viinapuuliste sugukonna viinapuude perekonda ning teiselt poolt kui harrastusaednike oskusi ning pühendumust proovile panev marjakultuur. Harilik viinapuu tõuseb, olenevalt tugede kõrgusest, 10 … 20 meetri kõrgusele. Esineb palju sorte, millest mitmed suudavad talvituda ka Eestis (kütteta kasvuhoonetes või kaetuna välistingimustes). Viinapuud on väga valgusnõudlikud, lubjalembesed ning suhteliselt põuakindlad. Tuntuim viinamarjakasvataja Eestis on J. Kivistik Räpinas, kelle käest on võimalik hankida ka paljundusmaterjali.\nSugukond kuslapuulised - Caprifoliaceae\nPerekond kuslapuu - Lonicera\n4) Lonicera caprifolium -lõhnav kuslapuu\nTõuseb mööda sõrestikku 3…5 meetri kõrgusele. Vastakud lehed on veidi sinaka varjundiga ning võrse tipuosas alusel kokku kasvanud, moodustades ümber võrse justkui “kraesid”. Et õied asetsevad võrsete tipuosas ning väljuvad tegelikult alusel ringiks kokkukasvanud lehtede kaenlast, paiknevad ka õied tegelikkuses ringjalt ümber võrse. Hiljem paiknevad samamoodi ringjalt ümber võrse ka oranžid, umbes poolesentimeetrise läbimõõduga viljad. Seega võiks lõhnava kuslapuu äratundmise hõlbustamiseks kasutada tunnussõnu “kraed ja kaelakeed”.\nLõhnava kuslapuu õied on tugevalt lõhnavad, valkjasroosad, sisaldades veidi ka kollast. Kuigi liik on poolvarjutaluv, õitseb ta paremini päikesepaistel. Õitsemine algab, olenevalt aastast mai lõpul ning kestab juunikuu keskpaigani. Liik on suhteliselt külmakindel, kuid kannatas näiteks 2002/03 talvel siiski tugevalt. Kiirekasvulise liigina aga taastub 1…2 aasta jooksul. Oma visuaalse tugevuse (loe: õrnuse, hapruse) poolest sobib pigem koduaeda kui suurelamute juurde. Paljuneb nii seemneliselt kui haljaspistikuist.\n5) Lonicera periclymenum - väätiv kuslapuu\nVäga sarnane eelmise liigiga. Eristamistunnuseks on, et ei moodusta “kraesid”, lehed on palju lineaalsemad ning vähem sinised. Õied on kollakasvalged, väljastpoolt punased. Erinevalt lõhnavast kuslapuust õitseb suve teisel poolel, sageli kuni sügiseni välja, kuid õitsemine ei ole nii rikkalik, kui lõhnaval kuslapuul\nSugukond aktiniidialised -Actinidiaceae\nPerekond aktiniidia -Actinidia\nPerekonna tuntumateks esindajateks meil on südajas aktiniidia (A. kolomikta) ning teravalehine aktiniidia (A. arguta). Märkimist väärib, et aktiniidiate perekonda kuulub ka kõigile viljade kaudu hästi tuntud hiina aktiniidia (A. chinensis) ehk kiivi.\n6) Actinidia kolomikta -südajas aktiniidia\nVäga dekoratiivne, sõrestikel umbes 5 meetri kõrgusele tõusev, kesksuvel valge-roosa laiguliseks värvuvate lehtedega kahekojaline liaan (värvuvad valdavalt isastaimede lehed, mistõttu dekoratiivhaljastuses tuleks eelistada just neid). Südaja aktiniidia viljad on umbes väikese tammetõru suurused, rohkelt seemneid sisaldavad, pikkadel rootsudel rippuvad, kiivimaitselised marjad. Et marju saada, peab emastaimedega lähestikku kasvama ka isastaim. Et taimede sugu oleks teada, tuleb aktiniidiaid paljundada vegetatiivselt, suviste haljaspistikutega.\nLiik on poolvarju taluv, kuid paremini kasvab ning värvub päikeses. On suhteliselt külmakindel, kuid 2002/03 talvel esines kahjustusi. Võivad kahjustada ka kevadised hiliskülmad. Tugev hiliskülma kahjustus esines 2004. aasta kevadel. Noori aktiniidiataimi võivad kahjustada ka kassid, kes närivad nende juuri (analoogselt palderjanitaimedega).\nSugukond väändikulised - Schizandraceae\nPerekond sidrunväändik -Schizandra\n7) Schizandra chinensis -hiina sidrunväändik\nTagasihoidliku neutraalse välimusega, sõrestikel ja tugedel kuni 10 meetri kõrgusele tõusev liaan, mis on tuntud eelkõige oma toniseerivaid aineid ning vitamiine sisaldavate viljade poolest. Marjataolised oranžikaspunased viljad paiknevad pikkades, kuni 10 cm pikkustes tihedates kobarates. Kõige dekoratiivsem ongi sidrunväändik just viljade ning kollase sügisvärvuse perioodil. Suudab kasvada poolvarjus ning on Eestis kõikjal külmakindel. Oma olemuselt sobib eelkõige koduaeda.\nSugukond kikkapuulised -Celastraceae\n8) Perekond tselaster -Celastrus\nEestis on levinud (niivõrd-kuivõrd!) peamiselt 2 liiki: harilik ehk roniv tselaster (C.scandens) ning ümaralehine tselaster (C. orbiculatus).\nKuni 10 meetri kõrgusele tõusev vähehargnev liaan, mis keerdub vastupäeva oma tugede ümber. Et tselastrite poolt tugedele avaldatav surve (pigistus) on väga tugev, võivad nad hukutada elusaid puid, mille ümber nad väänduvad. Seetõttu on tselastrid rahvasuus tuntud ka “puukägistaja” nime all. Tulenevalt eeltoodust on tselastrite kasutamine vertikaalhaljastuses võimalik üksnes seal, kus pole ohtu, et nad satuvad ronima kasvavate puude tüvedele. Küll aga on nad täiesti omal kohal tööstuslike objektide või piirete vertikaalhaljastuses, kus neid istutatakse sillutatud aladele tehisobjektide lähedusse. Hea näide on Helsingi Läänesadamas paikneva tollilao piirdeaed, mille tugipostid on varjatud tselastritega. Analoogsete objektide haljastamiseks on tselaster piisavalt tagasihoidlik ning delikaatne ega põhjusta eriti suurt töömahtu lehemassi koristamisel sügiseti.\nTselastrite viljadeks on ereoranžid kuprad, mis on mürgised (NB! sugulus kikkapuuga!).\nKoduaedade haljastuses enim kasutust leidvateks ronitaimedeks on elulõngad.\nElulõngad kuuluvad tulikaliste sugukonda. Elulõngede perekond kannab ladina keeles nime Clematis ning sellesse kuulub umbes 240 liiki ning arvukalt sorte, mis erinevad omavahel õite värvuse ning suuruse ning paiknemise järgi kas eelmise või jooksva aasta võrsel. Enim levinud on Jackmanni ehk värdelulõng, mis on liikidevaheline hübriid ning millest on omakorda aretatud palju sorte. Sordielulõngade õied võivad olla isegi kuni 15 cm läbimõõdus. Huvipakkuv on fakt, et õielehed, mida oleme harjunud pidama kroonlehtedeks, on tegelikult tupplehed. Kroonlehed aga paiknevad õie keskosas ning kujutavad endast nö. õiesüdamikku.\nElulõngad võib tinglikult jagada kolme gruppi:\nI: Elulõngad, mis õitsevad elmise aasta võrsel mais-juunis. Neid tuleb tagasi lõigata kohe pärast õitsemist, et järgmiseks aastaks jõuaksid kasvada noored tugevad võrsed. Selle grupi elulõngad taluvad ka poolvarju, kuid paremini õitsevad päikese käes. Sellesse gruppi kuulub näiteks laialt levinud alpi elulõng, aga ka mitmeid teisi elulõngaliike.\n9) Clematis alpina -alpi elulõng\nSõrestikel kuni 3 meetri kõrgusele tõusev, habras liaan. Õied (tupplehed) sinised kuni violetjad, läbimõõduga 3…6 sm, südamikuosas (kroonlehed) valged. Pärast õitsemist jäävad taime kaunistama siidjad seemnetupsud.\nLiik on külmakindel ning võib talveks jääda üles sõrestikule. Huvitavaid tulemusi anab ka alpi elulõnga paigutamine mõne suurema puu tüvele.\nII: Suureõielised, eelmise aasta võrsel, peamiselt juunis õitsvad hübriidsordid. Sellesse gruppi kuuluvad elulõngad võivad suve lõpupoole õitseda veel teist korda. Seetõttu ei ole õige neid tagasi lõigata, vaid painutada talveks maha ning katta. Et elulõngade väädid on väga rabedad ning murduvad kergesti, on mahapainutamine küllalt riskantne. Praktiliseks “nipiks” on siin mingi ümara, umbes poolemeetrise läbimõõduga eseme (nt. puupakk) asetamine taime kõrvale ning järskude murdumisnurkade vältimiseks painutada elulõngaväädid maha ümber selle. Seejärel katta. Sama võtet kasutatakse ka roni- ning tüvirooside talvitumise parandamiseks.\nIII: Elulõngad, mis õitsevad sama aasta võrsetel. Seetõttu jääb õitsemine suve II poolde ning võib kesta kuni sügiseni. Kirjeldatavasse gruppi kuulub nii liike kui sorte. Liikidest parim on tanguutia elulõng. Samasse gruppi kuulub ka Jackmanni elulõng ning hulgaliselt sorte. Selle grupi elulõngade majandamine on väga lihtne: taim lõigatakse sügisel tagasi 20 … 40 cm peale ning kaetakse. Kevadel hakkavad kasvama noored võrsed, mis puhkevad õide samal suvel.\n10) Clematis tangutica -tanguutia elulõng\nÕied läbimõõduga kuni 10 cm, veidi kellukjad, kollased. Tõuseb kuni 3 meetri kõrgusele. Õitsemist alustab juulis ning võib õitseda augusti lõpuni. Dekoratiivsed on ka siidjad seemnetupsud.\n11) Clematis vitalba -harilik elulõng\nKuni 10 meetri kõrgusele tõusev liaan. Õied tipmistes püstistes pööristes, 2 … 3 cm läbimõõduga, kreemikasvalged. Õisi on väga rohkelt, õitseb juulist kuni külmadeni. Sobib nii kodu- kui tööstushaljastusse kui ka puutüvede katmiseks.\n12) Clematis viticella -sinine elulõng\nKuni 5 meetri kõrgusele tõusev liaan. Õitseb juulis-augustis, õied 5…7 cm läbimõõdus, mitmes erinevas toonis sinised. Sobib seinte, müüride, sõrestike jm. katteks\n13) Clematis x jackmanii -värdelulõng (mainitud ka eespool!)\nEnimlevinud elulõngad kuuluvad just selle hübriidliigi sortide hulka. Neid majandatakse samuti nagu kõiki III gruppi kuuluvaid elulõngu.\nElulõngadel on väga sügavale ulatuv tugev narmasjuurestik, mistõttu istutamisel kaevatav istutusauk peab olema umbes 1 meetri sügavune ning vähemalt poolemeetrise läbimõõduga ning seda isegi siis, kui istutatava taime juurestik on esialgu väike. Selleks, et elulõng saaks kiiresti kätte oma kasvuhoo, täidetakse istutusauk viljaka mullaga. Elulõngad ei talu kõrget põhjavett. Seetõttu on liigniisketel kasvukohtadel sügava istutusaugu kaevamine eriti suure tähtsusega, kuna siis on võimalik selle põhja paigutada piisava paksusega drenaažikiht. Ka ei talu elulõngad mullapinna liigset kuumenemist suvise palava päikese käes, kuigi muus mõttes õitsevad elulõngad hästi üksnes täisvalguses. Mullapinna kuumenemise vältimiseks on vaja maapind kas multšida või kasvatada elulõnga juurel padjandtaimi\nVähem levinud ronitaimeliikideks on veel\n• Hydrangea petiolaris -roniv hortensia (ei ole seni suudetud meil edukalt kasvatada; takistuseks eelkõige sobivate muldade puudumine, kuna vajab happelise reaktsiooniga, kuid seejuures kerget ja viljakat mulda)\nAga see, et ronivat hortensiat ei õnnestu eestis kasvatada, ei vasta tõele. Meie aias on ta kasvanud ja õitsenud vast juba 10 aastat, ilma mingeid erilisi tingimusi loomata\n• Hedera helix -harilik luuderohi (külmaõrn ning kasutusel pigem toataimena; maapinda mööda roomavana on pidanud vastu saartel)\n• Aristolochia macrophylla -suurelehine tobiväät (külmakindel ning väga huvitav liik, mis suudab tõusta kuni 10 meetri kõrgusele; õied on piibukujulised, millest ka nimi)\n• Humulus lupulus -harilik humal\n• Mitmesugused ronivad suvikud\nEraldi mainimist väärivad\n• Roniroosid oma väga rikkalikus liigi- ning sordivalikus\nRoniroosidega tutvutakse dendroloogia roose käsitlevas teemas.\nPostitaja: Helve kell 10:06 1 kommentaar:\nAiatööna viitsisin jälle ainult fotokat klõpsutada ja lihtsalt niisama ilmailu nautida.\nMul on raskusi taimede ja puude-, põõsaste nimedega. Olen kõigile eriliselt tänulik, kes mind aitavad sel teemal.\nlobeeliahakatised katkises savikannus\nmadalad kollased iirised. mis nime nad küll kannavad? praegu on nad mul igal hommikul esimesed tervitajad ja õhtul viimased unele lehvitajad, minu erilised lemmikud millegipärast...\nvõõrasemad poseerivad kahekesi\nkas mingi piimalill?\nküpress-piimalill - Euphorbia cyparissias.\nkõigepealt kaunid õied, see tähendab ka taimeriigis, et tee tööd ja näe vaeva, siis tulevadki lõpuks dollarid\nmagunad? valge ja oranž, kuhu küll kollane sai?\nsõnajalataimeke on siia kivimüürile tulnud kas tuule, lindude või millegi muu salapärase liiklusvahendiga\nsee väike madal roosakasvalge kurekell puges peenralt kivimüüri serva alla ja muudkui tasapisi kosub seal. peenrapealsed on kõik lahkunud nelja tuule poole või külma kaenla alla, kes teab...\nminu aia ainukesed margareetad on oma kodu leidnud varjulises nurgas väikese küpressi all\nlillepeenrasse on tekkinud kuumaasikate pesa\nvalged kuhilakesed, villane lodjapuu Viburnum lantana\nPostitaja: Helve kell 15:07 2 kommentaari:\nTähtede seis ei olnud soodne töö tegemiseks. Veidi soodsam oli pildistamiseks ja aiablogi täiendamiseks.\nKasutades seda olukorda ära, tekkiski päeva jooksul suuremal hulgal postitusi.\nTulbid õitsevad veel täies ilus, mõni pole avanenudki.\nkas see tulp on valge või roheline?\nmillal see huvitav lilla tulp mu aeda tekkis?\nsärav lillakasroosa padjandfloks kivimüüril\nvalge padi kiviktaimlas\nakakapsas on nii ilus!\nselle lille nime ma ei tea.\nproovisin veidi teise nurga alt pildistada, et kas on kirillovi kuldjuur (Rhodiola kirilowii syn. Sedum kirilowii)\nPostitaja: Helve kell 21:55 3 kommentaari:\nSelle osani aiast pole veel kujundustööde käik korralikult jõudnud.\nPlaanid on peetud ja midagi on siin juba füüsiliselt ka olemas.\nSee on selle astmelise maasikamaailma algus.\nPostitaja: Helve kell 18:27 2 kommentaari:\n19 aastat tagasi, kui saime majakrundi, ehitama hakkasime ja aeda rajama, unistasin pargist ka. Kõik unistused ei peagi täituma, kuigi võiksid ju.\nSel ajal oli meil väiketalu ja kogu maa oli kasutusel põllu- või karjamaana.\nNagu teate, Mart Laari valitsus tegi väiketaludele kiire lõpu. Sel ajal olime väga vihased, kadus ju elatusallikas ja maapiirkonnas oli palgatööd saada väga raske.\nPraeguseks on olukord töö osas stabiliseerunud.\nJa ma ei ole kindel, et väiketalupidamise kadumise üle veel praegu kurvastan. Talu - see on elustiil, mitte töökoht. See on elu täis ränka tööd ja vahel harva lusti ja lõbu ka.\nTegelikult võiks ju talupidamise ja väiketalude vajalikkuse üle veel üsnagi pikalt mõtiskleda, kuid täna pole selleks see aeg ja see koht. Võib-olla kunagi hiljem.\nIgatahes soovisin oma jutuga sinnamaale välja jõuda, et tänu Mart Laarile on mul nüüd koht, kuhu park rajada!\nSee on endine karjamaa. Praegu kasvab siin juba päris mitu liiki pisikesi puid.\nParemale jääb noor kuusehekk, piir naabriga.\nEndisel põllumaal on hetkel "põhitegijad" harilik kuusk ja maarjakask.\nPargiga külgnevasse endise söödakeldri seina äärde istutasin mustsõstarde rea. Need ei mahtunud marjaaeda ära ja istikuid ei raatsinud minema ka visata (naabrid said niikuinii oma jao) ja arvasin nad sinna päris hästi sobivat. Vaadates nende vohamist, näib, et tõesti sobilik on see koht neile! Mustsõstardest edasi, endise lauda seina ääres on sel kevadel rajatud vaarikaistandus.\nTokikeste juures on "loomulikult" noored maarjakased!\nMaarjakask, üks nn põhitegijatest! Teda kasvab mõlemas pargiosas ja allpool oleva pildi üks sirgetest ridadest on ta ka.\nMaarjakased sain ca 20 cm pikkustena Raivilt. Tal jäid need üle ning pakkus välja oma töölistele. Panin nad "lasteaeda" kasvama, mõned läksid ka välja, kuid enamus jäi ellu ja nii nad levivad siia-sinna.\nTeeäärne haljastus tolmu püüdmiseks.\nPostitaja: Helve kell 08:07 Kommentaare ei ole:\nsealt ma tulen...\njalapuhkamise ning piknikupaik. Varjulise katuse all ja ka päikesesäras.\nVaade lõunast põhjasuunas, ikka piknikuplatsile!\nPika toimega lehteminejad. On tükk tegemist pereliikmele selgitamisega, et ei ole kuivanud, lehed tulevad ükskord niikuinii! Ja nii kordub see igal kevadel (selgitamine).\nSelline on vaade minu lemmikistumispaigast.\nPostitaja: Helve kell 00:34 1 kommentaar:\nJalutavad kaks parti pargis. Täitsa sihikindlalt. Ühe võilille juurest teise juurde. Neid huvitavad just need äraõitsenud võililled, valged seemnepilvekesed. Väga vahva oli jälgida, kuidas tupsukesed üksteise järel partide nokkade vahelt kõhtu kadusid.\nNiisiis aiapidajad: võilillede leviku vältimiseks parte kasvatama!\nPostitaja: Helve kell 14:34 Kommentaare ei ole:\nLõpuks vallutavad ikkagi tomatid kasvuhoone enda valdusesse.\nNii nagu inimeste riigis, kehtib taimeriigiski tugevama õigus. Eriti veel siis, kui tugevam seaduste, väetiste jms varal lisaabi saab.\nPraegu elutseb mu kasvuhoones palju erinevaid taimeliike.\nSinna nende vahele on tomatitaimed ennast vohamisvalmis seadnud.\nKuna sai päris palju erinevaid sorte istutatud, siis tegin plaani moodi joonise, et oleks hiljem tore näha, mis on mis ja kuidas kannavad. Ning õpetust edaspidisekski, milliseid sorte osta või kasvatada.\n1; 2; 6 - Malle\n3; 8 - Must prints keskvarane, kõrge\n4; 9 - Limonnõi Gigant kollane, kõrge, vili suur kni 1 kg, hästi väetada!\n5 – Viinamarjatomat\n7 - Mato keskvarane\n10; 14 - Peremoga\n13 - Kollane pirntomat\n11:15 - Härjasüda\n12; 16 - Visa\nPaar aastat pole enam ise tomatiistikuid ette kasvatanud. Möödunud aastal oli põhjuseks ajapuudus, sel aastal aga arvasin, et ostes on võimalik saada palju erinevaid sorte ja läksin seega lihtsama vastupanu teed.\nKuigi näpud sügelesid kevadtalvel külvitööde järele.\nesimesed õitsejad: nr 4, 9, 12, 16 Limonnõi Gigant ja Visa.\nSiin aga minu kasvuhoone tootsi peenrana.\nIsekülvi teel on siin salat, till, rebasesaba ja veel mingi lilleke, mille nime ei tea, aedvaak ja veel kindlasti üht- teist mis hetkel meelde ei tule.\nSiis on siia külvatud veel ettekasvatatavate taimede seemned: mõned lilled, kõrvits, arbuus, kurk jne. Meliss on ka isekülvi teel tulnud. Päris kenasti laiutab!\nIatutatud on porrulauk. Peterselli istutasin ka, las külvab ise mulle järgmiseks aastaks sinna seemneid.\nNing mis kõige loomulikum: ükski peenar ei saa läbi ajada umbrohuta!\nJa tootsi peenar iseenesest teeb aiapidamise lõbusaks. Nagu seda siin teistegi sõbralike aiablogijate juurest lugeda võib!\nPostitaja: Helve kell 08:44 3 kommentaari:\nPostitaja: Helve kell 13:55 Kommentaare ei ole:


BUSINESSEUROPE JA EUROOPA KOMISJONI SUVISED MAJANDUSPROGNOOSID - Tööandjate Keskliit\nBUSINESSEUROPE JA EUROOPA KOMISJONI SUVISED MAJANDUSPROGNOOSID\nJuulis avaldasid nii Euroopa Komisjon kui ka Euroopa tööandjate keskorganisatsioon BusinessEurope suvised majandusprognoosid.\nBusinessEurope esitatud aruandes leitakse, et ELi eksport on tugevalt tagasi tõusnud, sest suuremad kaubanduspartnerid taastuvad kiiremini kui Euroopa. Tarbijate kindlustunne on samuti taastunud, viidates sellele, et leibkondadel on usk, et paremad ajad on ees ja soovivad jätkata tavapärasemaid kulutusi, luues võimaluse majanduse täielikuks taastumiseks.\nSelleks aastaks prognoosib BusinessEurope EL 27 riigile 4,4% majanduskasvust, järgmisel aastal 4,6%;\nSamas leitakse, et kuigi ELi majandus on jõudsalt elavnemas, on tagasitee täieliku taastumise poole pikk ja täis negatiivseid riske, sealhulgas inflatsioonisurvest ja uute, nakkavate viirusevariantide levikust. Pandeemia põhjustatud majanduslike häirete kõrvaldamiseks kulub mõnda aega ja negatiivseid pikaajalisi tagajärgi saab leevendada poliitiliste reaktsioonidega.\nBusinessEurope hoiatab, et praegu on oluline vältida ettevõtete ja töötajate toetusmeetmete enneaegset lõpetamist. Samuti peab silmas pidama järgmist:\nkeskpikas perspektiivis peavad ELi liikmesriigid naasma eelarvepoliitiliselt jätkusuutlikule positsioonile ja tagama, et ei tekiks võlgade plahvatusi, mis tooksid kaasa negatiivse finantsturu reaktsiooni;\npikaajalise majanduskasvu ja töökohtade tagamiseks on nüüd tähtis, et ELi institutsioonid tagaksid, et riiklikud taastumis- ja vastupanuvõime kavad on piisavalt seotud Euroopa poolaasta raames määratud struktuuripõhiste riigipõhiste reformide elluviimisega;\non vajalik, et poliitikakujundajad väldiksid liigset regulatiivset koormust ettevõtjatele, kes niigi on kriisist kurnatud.\nEuroopa Komisjoni 2021. aasta suvine majandusprognoos leiab samuti, et taasavamine hoogustab taastumist.\nPrognoosi kohaselt elavneb Euroopa majandus oodatust kiiremini, kuna aasta esimene kvartal oli aktiivsem kui eeldati ja teises kvartalis kiirenes pandeemia ohjeldamiseks võetud piiravate meetmete leevendamine tänu tervishoiualase olukorra paranemisele.\nMajanduskasv kiireneb, kuna majandus taasavaneb ja usaldusnäitajad on lootustandvad\naasta suvise majanduse vaheprognoosi kohaselt peaks ELi ja euroala majandus kasvama sel aastal 4,8% ja 2022. aastal 4,5%. Eelmise, kevadise prognoosiga võrreldes on kasvumäär 2021. aastal oluliselt kõrgem. Eelduste kohaselt saavutab reaalne SKP nii ELis kui ka euroalal uuesti oma kriisieelse taseme 2021. aasta viimases kvartalis, see tähendab kvartal varem kui arvati kevadprognoosis.\nKasvu hoogustumist eeldatakse mitmel põhjusel. Esiteks oli majandustegevus esimeses kvartalis oodatust aktiivsem. Teiseks vähenes tänu tõhusale strateegiale viiruse leviku tõkestamiseks ja vaktsineerimise edenemisele uute nakkusjuhtumite ja haiglaravi vajajate arv, mis omakorda võimaldas ELi liikmesriikidel teises kvartalis majanduse taas avada. Eriti hästi mõjus taasavanemine teenustesektoris tegutsevatele ettevõtetele. Tarbija- ja ettevõtjaküsitluste optimistlikud tulemused ja liikuvust puudutavad andmed viitavad sellele, et eratarbimises on taas alanud jõuline kasv.\nEelduste kohaselt on majanduskasvu peamiseks mootoriks eratarbimine ja -investeeringud ning seda toetab tööhõive, mis peaks liikuma majandustegevusega ühes taktis. ELi peamiste kaubanduspartnerite jõuline kasv peaks mõjuma soodsalt ELi kaupade ekspordile, teenuste eksport aga kannatab rahvusvahelise turismi vallas veel püsivate piirangute tõttu.\nMärkimisväärse panuse majanduskasvu peaks andma taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastu poolt prognoosiperioodil toodetav jõukus on eelduste kohaselt umbes 1,2% ELi 2019. aasta reaalsest SKPst. Kasvuimpulsi eeldatav suurus püsib võrreldes eelmise prognoosiga põhimõtteliselt sama, kuna viimaste kuude jooksul ametlikult esitatud riiklikest taaste- ja vastupidavuskavadest pärinev teave kinnitab üldiselt kevadel antud hinnangut.\nEesti majandus kasvas 2021. aasta esimestel kuudel jõudsalt, millega kuulutakse ELi kõige kiiremini kasvavate majanduste hulka. Kasv esimeses kvartalis jõudis 4,8%, peamiselt valitsuse tugevate kulutuste ja ekspordi tõttu. Tööhõive pole veel taastunud ja seda eelkõige sektorites, nagu toitlustus ja turism (piirangutega seotud tööhõivemahukad sektorid). Tulevikku vaadates on soodsad väljavaated sise- ja välisnõudlusele ning selle rakendamisele. Taastamis- ja vastupanuvõime kava on kavandatud investeeringute tugevdamiseks. Eratarbimine jääb prognooside kohaselt peamiseks majanduskasvu tõukejõuks, mis on tingitud majapidamiste kogunenud säästude eeldatavast kulutamisest ja hiljutistest muudatustest teise pensionisamba süsteemis (võimaldades pensionivarad ühekorraga välja võtta).\nSKP reaalkasv ulatub 2022. aastal 3,8% -ni.\nEesti kohta pikemalt leiate infot siit ja aruande kohta üldisemalt siit.


“MEIE KODU 2018” │ Klassikalise joonega elutuba Harjumaal - Moodne Kodu\n“MEIE KODU 2018” │ Klassikalise joonega elutuba Harjumaal\nHallides toonides kujundatud elutuba mõjub lihtsalt, ajatult ja soliidselt. Soojust ja õdusust lisavad suur ahi ja pilkupüüdvad valgustid. Pereema sõnul toovad rõõmsaid värve elutuppa ka pere kolm last.\nVaata pilte ka teistest konkursile laekunud elutubadest:\nKui sinulgi on stiilne elutuba, siis haara kaamera ja osale Maakodu ja moodnekodu.ee ühisel konkursi “MEIE KODU 2018” elutoa kategoorias. Vaheauhinna rahvahääletusel osalemiseks saab pilte saata kuni aprillikuu lõpuni. Kategooria peaauhinnale kandideerimiseks palume pildid saata hiljemalt 20. septembril.\nISKU on välja pannud nii elutoa kategooria vaheauhinna (250-eurone kinkekaart) kui ka peaauhinna — 500-eurose kinkekaardi ning võitja selgitab žürii välja novembrikuus. Kõik vaheauhindade võitjad osalevad ka finaalis.\n"MEIE KODU 2018" │ Rõõmsalt värvikate aktsentidega elutuba\n"MEIE KODU 2018" | Helge ja valgusküllane elutuba Pärnu linna piiril\n"MEIE KODU 2018" │ Moodsalt maalähedases võtmes kujundatud elutuba\n“MEIE KODU 2018" │ Soe ja hubane elutuba\n"MEIE KODU 2018" │ Lihtne ja rahulik elutuba Tartumaal


Juhtimise teemat on käsitletud juba ajast, mil hakkas arenema tööstus ning ettevõtte omanikel oli vaja osata paremini organiseerida inimesi, et nad suudaksid tööd teha ja samas vaikides rahul olla.\nAJAJUHTIMISE PSÜHHOLOOGILISED TEHNOLOOGIAD\nMe kõik teame, et meile on antud 24 tundi ööpäevas ning sellest peab jätkuma kõigiks tegevusteks, mis on vajalikud meie töökeskkonnas, isiklikus ja sotsiaalses elus.\nIga juhi jaoks on põhitõde — kui soovid olla edukas juht, pead olema eelkõige väga hea enesejuht! Lihtne ja selge, kuid mitte alati lihtsalt toimiv reaalses elus…\nSee on põnev ja teistmoodi juhtimiskoolitus, mille põhierinevuseks on kasutatav meetod. See on õppimine aktiivtegevuse kaudu.\nKoolituse programm lähtub individuaalse juhtimise ideest ehk juhtide oskusest mõista oma alluvate psühholoogilisi eripärasid ning neid arvestades saavutada organisatsiooni jaoks suurim efektiivsus.


Merko uued Lahekalda korterelamud Maarjamäe paekaldal saavutasid täiskõrguse – Pealinn.ee\nMerko uued Lahekalda korterelamud Maarjamäe paekaldal saavutasid täiskõrguse (0)\nMerko arendatavas Lahekalda elukvartalis peeti arendusala esimese kahe kaheksakorruselise hoone sarikapidu – aadressidel Paekalda 23/1 ja Paekalda 23/2 valmib kokku 98 korterit.\nMerko rajab Lahekalda kvartali Tallinnasse lauluväljaku lähedale Maarjamäe paekaldale, teatas ettevõte. Tulevikus plaanib Tallinna linn ehitada Lahekalda vahetusse naabrusesse Tallinna haigla ning arendusala jääb ümbritsema lõik ligi üheksa kilomeetri pikkusest rajatavast klindipargist. Piirkonna areng loob Merko sõnul Lahekalda elanikele täiendavaid võimalusi nii töötamiseks, kodulähedaste teenuste tarbimiseks kui vaba aja veetmiseks.\nPaekalda 23 A-energiaklassiga kortermajade arhitektuurse lahenduse on loodud Arhitektuuribüroo Pluss arhitektid ja siseviimistluspakettide autoriteks on Lävi sisearhitektid. Merko rajab hoonete ümber haljastatud puhkealad täiskasvanutele ja lastele ning paigaldab mõlema hoone katustele päikesepaneelid.\nLigi 17 hektari suurusele Lahekalda arendusalale valmib etapiviisiliselt kuni veerandsada eluhoonet enam kui tuhande korteriga. Uude elukvartalisse on planeeritud ka lasteaia ja kodukaupluse ehitus. Tänaseks valminud kuues hoones elab pea 300 peret, käimas on kahe hoone ehitus 98 korteriga.


Telli “Eesti Pressifoto 2020” raamat siit! – epfl.ee\nPosted on 07/03/2019 04/03/2020 by Liis\nTelli “Eesti Pressifoto 2020” raamat siit!\nEesti Pressifoto 2020 on ajaraamat mis võtab kokku möödunud aasta Eesti elus läbi pressifotograafide kõikjalejõudva objektiivi.\nJärjekorras kümnes Eesti Pressifoto raamat sisaldab enda kaante vahel nii Neeme Raua intervjuud maailmakuulsa sõjafotograafi James Nachtweyga kui Marge Monko tagasivaadet Eesti pressifotode valimise 23 aastale. Raamat on läbivalt nii eesti kui inglise keeles.\nTellimiseks saada kiri liis@epfl.ee, kuhu kirjuta mitu raamatut sa soovid ning millisesse pakiautomaati raamatu(d) sulle saadame.\nTasumine ülekandega EPFLi arveldusarvele Swedbank EE412200221050399058. Kui soovid tasuda arvega siis saada selle kohta rekvisiidid. Postikulud on tellija tasuda.\nPrevious PostEelmine eestiminut.ee veebikeskkond on avatud.\nNext PostJärgmine Tallinnas avati pressifoto aastanäitus ja avalikustati fotopreemiate võitjad


Liikme suurus 16 5,\nEksamitulemuste hindamine ja eksamitööga tutvumine 1 Eksami teoreetilise osa ja kaasusülesannete osa tulemust hinnatakse hindega ühest kümneni vastavalt saadud punktide arvule järgmiselt: 1 96— punkti — hinne 10; 2 91—95 punkti — hinne 9; 3 81—90 punkti — hinne 8; 4 71—80 punkti — hinne 7; 5 61—70 punkti — hinne 6; 6 51—60 punkti — hinne 5; 7 41—50 punkti — hinne 4; 8 31—40 punkti — hinne 3; 9 21—30 punkti — hinne 2; 10 0—20 punkti — hinne 1. Revisjonikomisjoni töökorraldus 1 Revisjonikomisjoni töövorm on koosolek. Sõlmitavad lepingud kuuluvad eelnevalt läbivaatamisele ja heakskiitmisele volikogus, kui nende täitmisega kaasnevad kulutused omavalitsuse eelarvest või võetakse muid varalisi kohustusi KOKS  § Märkuse protokolli muutmiseks võib esitada kolme tööpäeva jooksul teistele juhatuse liikmetele ja protokollijale. Kutsesaladuse hoidmine 1 Koja juhatusse, kutsekomisjoni, revisjonikomisjoni ja aukohtusse kuuluvad patendivolinikud ning koja töötajad ei tohi avaldada neile nende tegevusega teatavaks saanud andmeid patendivoliniku kutsetegevuse sisu kohta. Kui juhatus liikmesuse üleandmisest põhjendatult keeldub, jääb ühistu liikmeks liikmesuse üleandmist soovinud isik.\nKoja aseesimees 1 Esimehe äraolekul või Liikme suurus 16 5 korral korraldab juhatuse tegevust esimehe asemel koja aseesimees. Koja esimehe ja aseesimehe tagasikutsumise kord 1 Koja esimehe või aseesimehe võib koosolek enne tema volituste tähtaja lõppemist tagasi kutsuda. Tagasikutsumise võib algatada vähemalt kaks juhatuse liiget.\nEsimees või aseesimees, kelle tagasikutsumist otsustatakse, hääletamisest osa ei võta.\nJuhatuse koosolek 1 Juhatuse koosolek toimub vastavalt vajadusele, kuid vähemalt Liikme suurus 16 5 kvartalis. Juhatuse liikmetele teatatakse koosoleku päevakord ning toimumise aeg ja koht vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku päevakorda võib võtta uusi päevakorrapunkte või muuta olemasolevat päevakorda. Uus koosolek kutsutakse kokku käesolevas paragrahvis sätestatud korras. Juhatus võib koosoleku või selle osa kuulutada kinniseks.\nJuhatuse otsuse vaidlustamine 1 Juhatuse otsuse peale võib huvitatud isik esitada kaebuse halduskohtusse. Koja veebileht 1 Koda teeb oma veebilehel kättesaadavaks avalikkusele vajaliku teabe patendivolinike kohta, eelkõige büroode aadressid, vastuvõtuajad ja sidevahendite numbrid.\nNad võivad neid andmeid kohtus avaldada ainult juhatuse loal. Kutsekomisjoni moodustamine 1 Kutsekomisjon moodustatakse kuni seitsmeliikmelisena. Kutsekomisjoni esimees võib äraolekul või enda taandamise korral määrata ajutiselt teise kutsekomisjoni liikme ennast asendama.\nTaandamise lahendab kutsekomisjoni esimees. Ajutise liikme ametiaeg lõpeb taandunud liikme naasmisel. Kutsekomisjoni otsuste vastuvõtmise kord 1 Kutsekomisjoni koosolekul hinnatakse kutseeksami kaasusülesannete osa ja tehakse kutse andmise või kutse andmisest keeldumise otsused. Muid kutsekomisjoni pädevusse kuuluvaid küsimusi võib komisjon otsustada koosolekut kokku kutsumata. Sellisel juhul toimub otsustamine elektrooniliselt.\nKutseeksami toimumisest teavitamine 1 Teade kutseeksami toimumise kohta avaldatakse vähemalt kaks kuud enne eksami toimumist. Patendivoliniku kutse taotlemine 1 Isik, kes soovib patendivoliniku kutset taotleda, esitab kutseeksami väljakuulutamise järel kutsekomisjoni poolt kehtestatud tingimustel ja Kuidas suurendada liikme kiiret aega kutsekomisjonile avalduse koos seaduses ette nähtud dokumentidega.\nRevisjonikomisjonil on õigus saada koja organitelt oma ülesannete täitmiseks vajalikke dokumente ning teavet. Liikme suurus 16 5 esitab oma arvamuse juhatusele ning koosolekule.\nRevisjonikomisjoni esimees 1 Revisjonikomisjon valib oma liikmete hulgast esimehe. Revisjonikomisjoni töökorraldus 1 Revisjonikomisjoni töövorm on koosolek.