Targo tarkvara » Raha\nArchive for the 'Raha' Category\nPublished by Targo under Haridus, Raha\nPublished by Targo under Haridus, Innovatsioon, Maad ja rahvad, Raha, Tehnoloogia\nKuidas tellida tarkvaraprojekti\nPublished by Targo under Projektijuhtimine, Raha\nEelmise aasta lõpupoole korraldas Äripäev seminari Kuidas korraldada edukaid tarkvarahankeid, kuulajaskonnaks mitmesugused avaliku ja erasektori esindajad, kellel aeg-ajalt vaja tarkvara tellida. Tegin ise ettekande agiilse arenduse teemal, refereerin nüüd ka siin. Osaliselt on kasutatud kaastöötajate Tiit Anmanni ja Aet Rahe koostatud materjale.\nAga kõigepealt väike viktoriin. Andke igale järgnevatest küsimustest vastusena 2 arvu: alampiir ja ülempiir. Püüdke teha nii, et olete 90% kindel, et õige vastus on nende 2 arvu vahel.\nMis on Päikese pinna temperatuur?\nMis on Šanghai laiuskraad?\nMis on Aasia pindala?\nMis aastal sündis Aleksander Suur?\nKui palju on ringluses eurosid (sularaha)?\nMis on Peipsi järve ruumala?\nKui palju teenis film Titanic kinodes?\nMis on Vaikse Ookeani rannajoone pikkus?\nKui palju raamatuid on USA ajaloo jooksul välja antud?\nKui palju kaalub raskeim sinivaal?\nVäliseid abivahendeid ei tohi mõistagi kasutada. Kui vastused kirjas, võib neid kontrollida siit.\nKui vastata nii, et iga küsimuse puhul on 90% tõenäosus, et õige vastus jääb antud alam- ning ülempiiri vahele, peaks saama keskeltläbi 9 õiget vastust. Samas olen seda viktoriini aga päris mitu korda tegelikus elus korraldanud. Olukorras, kus inimesed häbenevad teiste kuuldes väga ebamääraselt vastata, on tavapärane õigete vastuste arv pigem 2.\nMilles on point? Mõistagi mitte inimeste vaaladealaste teadmiste kontrollis. Pigem on asi selles, et enamvähem sellise metoodikaga antakse mahuhinnangud ka enamikule maailma tarkvaraprojektidest. Kuidas nii? Väga lihtne – iga projekt on tegijate jaoks uus. Kui järgmine projekt oleks täpselt samasugune nagu eelmine, poleks seal vaja midagi teha, vaid võiksime lihtsalt võtta olemasoleva koodi ja selle kopeerida. Väga tihti sisaldab uus projekt ka mingeid uusi tehnoloogiaid ja ärivaldkonda, mille kohta teostajatel pole vähimatki aimu.\nSiiski leiab iga päev kusagil aset stseen, kus projektijuht näitab vanemarendajale mingit umbmäärast kirjeldust ja küsib, kui kaua sellega läheb. Vanemarendaja ei taha muidugi välja näidata, et tal on sellest sama vähe aimu kui Peipsi ruumalast, ning käibki mingi arvu välja. Sealjuures enamasti ühe arvu, mitte alam- ja ülempiiri.\nHinnang läheb pakkumisse, sealt lepingusse ja aasta-paari pärast kakeldakse, miks asjad õigeks ajaks valmis pole saanud. Samuti võivad tellija ja täitja esialgsed hinnangud olla radikaalselt erinevad.\nMis on tarkvaraprojekti tüüpilised mured?\nAsjad ei saa planeeritud eelarves ja ajakavas valmis.\nSee, mida telliti, ei ole see, mida vaja oli.\nProjekti käigus muutuvad ja täienevad nõuded pidevalt.\nHalvemal juhul võib juhtuda, et:\n“Teine pool” on laisk, loll jne.\nProjekt ei saagi valmis!\nJa isegi raha juurde makstes ei saa valmis!!\nMispärast? See pole ju ometi esimene projekt, mida “te” teete? Te olete ju oma ala asjatundjad?! Professionaalid!?\nVaatleme järgnevat illustratiivset näidet (NB! Tegemist on üldistusega. Igasugune kokkulangevus reaalse elu sündmuste või tegelastega on juhuslik).\nOletame, et oled ehitusfirma omanik. Kui palju maksab see maja?\nPakkumise esitamise tingimused:\nEsitada fikseeritud hinnaga pakkumine 05.02.2013.\nValmimise tähtaeg 15.06.2013.\nTäpsustavaid küsimusi saab esitada kirjalikult, vastame 3 tööpäeva jooksul.\nMaja hind peab sisaldama kõike eluks vajalikku, s.h. siseviimistlust ning kogu vajalikku mööblit, kommunikatsioone jmt.\nTööde käigus hinda suurendada ei ole võimalik, küll aga on Tellijal õigus vajadusel hinda vähendada.\nkaasas 10 lk-line maja „detailne“ kirjeldus.\nKirjeldus sisaldab enamasti maja välimuse kirjeldust väljastpoolt vaadates. Erilist tähelepanu on pööratud detailse maja eestvaate kirjeldamisele (kuna see on tellija arvates eriti oluline osa!).\nKirjelduses ka üldandmed. Näiteks: elamispind 200 m², maja taga terrass, 3 korrust jne.\nKirjelduse on koostanud ehitusalase hariduseta ja kogemuseta isik.\nAinsaks valikukriteeriumiks on hind.\nHankega käib kaasas lepingu projekt.\nLepinguks on Tellija tüüpleping, mis ei kuulu arutluse alla!\nTellijal on õigused, Täitjal kohustused.\nTähtajad on kivisse raiutud ning nende ületamisega kaasnevad märkimisväärsed sanktsioonid Täitja suunas.\nKui keegi nüüd arvab, et ma liialdan, siis valdav enamik tarkvarahankedokumente, mida ma olen elus lugenud, vastavad sellele kirjeldusele.\nEsialgse ettekande väline kommentaar: enne seda seminari olin vahel imestanud, kust sellised hanked ometi tulevad? Üritusel hakkasin asjale pihta saama – paljudes asutustes on tööl spetsiaalne hankespetsialist, kes hangibki ühel nädalal ekskavaatoreid, teisel tarkvara, kolmandal põrandakütet jne. Selline spetsialist tunneb hästi riigihangete seadust ja oskab nt õiges vormis maksuvõlgnevuste puudumise tõendeid küsida, kuid asjade reaalsest sisust ta enamasti ei tea ja projekti elluviimisega kokku ei puutu. Siit tuleb ka hangete hinnapõhisus – hindu on palju lihtsam võrrelda kui pakkujate sisulist võimekust.\nMinu jaoks kõige nutusem asjaolu oli aga mõnede kohalviibinute suhtumine – et mis sellest siis on, kui hange on ähmaselt sõnastatud? Las pakkujad lähevad riigihangete vaidlustuskomisjoni ja räägivad seal, kui mingi probleem on! Avaliku sektori töötaja käest sellist repliiki kuulda oli kahekordselt valus – esiteks on kahju oma maksuraha pärast, millega kõigi osalevate ametnike vaidlemiseks kuluv aeg kinni makstakse, teiseks aga on kummastav see mõistmatus. Erafirmale läheb riigihanke vaidlustamine juba õigusabikuludena maksma tuhandeid eurosid, rääkimata spetsialistide ajast, kes selle asemel millegi kasulikuga võiksid tegeleda. Nii tõstab see teenuse turuhinda ja lõppkokkuvõttes jällegi maksumaksja kulusid.\nMõistagi püüab ka täitja oma juriidilist tagumikku kaitsta. Tavaliselt koostatakse selleks mitmesuguseid lepingulisasid, kus on kirjas ka tellija kohustused, näiteks kohustus ise täpseteks tähtaegadeks teatud sisendid anda jne. Ehk toimub võidurelvastumine, mille käigus kumbki pool katsub endale võimalikult palju laskemoona varuda.\nAga egas midagi, hakkame tööga pihta!\nProjekti käigus selgub, et:\n10 lk-ses dokumendis kirja pandu oli enam-vähem korrektne.\nKüll aga on palju detaile, millele keegi hanget ega pakkumust kokku pannes ei tulnud.\nPole hullu! Hind on ju lukus ja õnneks mahub lause „Maja hind peab sisaldama kõike eluks vajalikku, s.h. siseviimistlust ning kogu vajalikku mööblit, kommunikatsioone jmt.“ taha palju, isegi väga palju!\nAinsateks muredeks on mõistagi vaid asjaolud, et kõik kaasatud osapooled on õnnetud ning ka lõpptulemini jõudmine ei tee kedagi õnnelikumaks.\nKirjeldatu oli praegu standardsituatsioon. Kui selline projekt juba alanud on, juhtub enamasti üks kahest variandist:\nEsimene võimalus on see, et täitja projektijuht hoiab raudhammastega skoobist kinni. Aset leiavad järgmised tüüpilised dialoogid:\n“Aga me tahaks seda ka.”\n“Aga kuidas sellega oleks?”\nJa loomulikult kurdab tellija, et täitja on mõistmatu.\nSiiski tuleb tähele panna, et see on pigem hea variant!\nAlternatiiv on tavaliselt selline:\nKõigepealt tekivad haldamatud muudatused. Pärast mitmeid tähtaegadest üleminekuid on kaks võimalust: projekt ei valmigi mitte kunagi või siis tuleb seda saneerida, suurest osast ideedest (ja poolvalmis tööst) loobuda ning see, mis toodangusse antakse, võib olla isegi väiksem kui esialgne skoop ette oleks näinud.\nKõik tarkvaraprojektidega kokku puutuvad inimesed on ilmselt seda kolmnurka näinud. Samas keegi ei kasuta seda. Alati, kui kellegagi rääkida, et mida neist valida, saab sama vastuse nagu Karupoeg Puhhilt, kui küsiti, kas too soovib mett või kondenspiima: “Mõlemat!”\nTulemus on mõistagi selge: kui kolmnurga igat tippu väljapoole tirida, käriseb see seest ning ohverdatakse see, mida on kõige raskem mõõta – kvaliteet. On ka täiesti loomulik, et kui lepingusse ikka tähtaegade ületamise eest on trahv sisse kirjutatud, lükatakse kliendile ette mida iganes, et sellest pääseda – eks pärast jõuab klaarida.\nKuna senikirjeldatud probleemid on äärmiselt tavalised, on neile mõistagi ka mitmesuguseid vastumeetmeid leida püütud.\nÜks levinumaid “lahendusi” on võimalikult põhjaliku nõuete loetelu koostamine enne projekti algust. Tavaliselt käib see nii, et tellija poolelt on keegi saatnud laiali ringkirja ja palunud kõigil huvilistel oma mõtted kirja panna. Tulemus copy-paste’itakse hankedokumenti ning öeldakse, et vaat, täpselt neid asju ongi vaja.\nSelle lähenemise probleemid on muidugi ilmsed:\nKirjapandu on prioritiseerimata – kuna igaühel on hirm, et tema soovid võivad välja jääda, fantaseeritakse kokku pigem rohkem kui vähem. Tulemuseks on süsteem, mille võimalustest rohkem kui 50% ei hakka keegi kunagi kasutama – enam kui pool tellija rahast läheb lihtsalt raisku! Halvemal juhul võib hankedokumendist leida ka omavahel risti vastu käivaid soove…\nMe välistame kõik head ideed, mis meil projekti käigus võivad tulla.\nLõplikul süsteemil on kõik “design by committee” omadused.\nTeine võimalus on, et lepingus fikseeritakse keerukas muudatuste haldamise protseduur. Iga muudatus tuleb kõigiga kooskõlastada, projektiplaani täiendada jne. See on natuke parem variant, aga toob kaasa äärmiselt koormava bürokraatia. Kui iga ettepanek nõuab projektiplaani mõjuhinnangut ja spetsifikatsioonide ümberkirjutamist enne muudatuse heakskiitu, võtab plaanide ümberjoonistamine ja kooskõlastamine lõpuks inimeste kogu aja ära ja keegi ei taha seda teha. Lõpuks jõuame olukorrani, kus muudatuste haldamise protseduurist on saanud muudatuste vältimise protseduur.\nTäitja poolt pakutakse muidugi omi võimalusi. Raudhammastega projektijuhist oli juba juttu, aga kõige tüüpilisem on kõigi ajahinnangute korrutamine mingi konstandiga (näiteks π). Siin on muidugi tulemuseks, et tegelik ajakulu tuleb tõenäoliselt hoopis midagi muud, kui esialgu planeeritud, ning üks või teine pool tunneb paratamatult, et on pügada saanud.\nArendajate lemmikalternatiiv on mõistagi Time&Material – tellija maksab kogu aja eest, mis arendajal kulus. See on tellijaile tihti hirmutav ning õigusega – kulude kontrolli alt väljumine on arvestatav oht.\nKokkuvõttes jõuame arusaamisele, et:\nMittetriviaalsed tarkvaraprojektid on põhimõtteliselt ennustamatud.\nMuudatused on vältimatud.\nTarkvaraprojekti ei ole võimalik ega praktiline detailselt ette planeerida.\nKombinatsioon “fikseeritud hind, skoop ja tähtaeg” lõpeb enamasti ebaõnnestumisega.\nJäreldus: muudatustesse tuleb suhtuda nagu paratamatusse ning protsess tuleb üles ehitada nendega arvestamiseks, mitte nendega võitlemiseks.\nAga mida konkreetselt teha?\nPeamine rohi, mida kirjeldatud probleemide vastu välja pakutakse, on agiilne arendus. Peaaegu kõigile tarkvaraorganisatsioonidele meeldib kirjeldada ennast kui agiilseid. Mis värk sellega aga tegelikult on?\nAgiilse arenduse alustalad on:\nSuhtlemine on tähtsam kui protsess.\nTöötav tarkvara on tähtsam kui dokumentatsiooni täielikkus.\nKliendi ja täitja koostöö on tähtsam kui lepinguläbirääkimised.\nMuudatustele reageerimine on tähtsam kui plaani järgimine.\nVaatlen siin lähemalt Scrumi, aga nimetatud printsiibid kehtivad ka kõigi teiste metoodikate (nt Kanban) puhul.\nScrumi peamine omadus on Product Backlog – tööde hulk, mille võiks ära teha. Kõik uued ideed lisatakse lihtsalt backlog’i. Iga alametapi ehk sprindi alguses valitakse tööde nimekirjast (tellijaga koostöös!) kõige olulisemad asjad, mida ära teha, ja tarnitakse selle tulemus mõned nädalad hiljem.\nSiit on ka selgelt näha, et projekti lõplik skoop ja tähtaeg ei saa olla korraga fikseeritud! See tähendab ka loobumist konkreetseks tähtajaks valmivast detailsest projektiplaanist (ning selle pidevast ümberjoonistamisest).\nTeine peamine omadus on sagedased (mõõdetavad nädalates, mitte kuudes) tarned ning see, et iga tarne tulemus peab olema kliendile kohe kasutatav.\nJa kolmas peamine omadus on kiire klienditagasiside. Siit tuleneb ka nimetus “agiilne” ehk väle. Asi pole mitte selles, et programmeerijad liigutaksid kiiremini näppusid, vaid selles, et klient vaatab tööde tulemusi kiiremini ja sagedamini üle!\nScrumi õnnestumise või ebaõnnestumise määrab üldjuhul see, kas tellija läheb metoodikaga kaasa või mitte. Tean paljusid projekte, kus tiimiliikmed ütlevad, et oh, meil on Scrum, sest nad teevad igapäevaseid koosolekuid, aga tegelikult on projektil ikka fikseeritud skoop ja tähtaeg. Kui projekti üks pool on agiilne ja teine mitte, on tulemus nagu absurdianekdoot:\nK: “Mitut sürrealisti on vaja, et lambipirni vahetada?”\nSee, et skoop pole fikseeritud, peab olema ka arenduslepingus kajastatud, vastasel korral ei tule asjast midagi välja.\nLisaks tagasisidele on vajalik ka tellija aktiivne osalus backlogi prioritiseerimises, mis nõuab detailset süvenemist ning inimesi, kellel on tegelikult ka võimalik panustada aega ja pingutust ning samas võtta vastu otsuseid prioriteetide osas. Kui iga otsust mingi komitee või juhtrühm kinnitama peab, ei tule jälle midagi välja.\nKuidas Scrumi hinnastada?\nHeaks mudeliks on fikseeritud skoobi ja T&M vahepealne variant. Iga sprindi alguses lepitakse kokku mingi tulem ning vastava sprindi lõpus tasutakse selle eest. Enam pole vaja maagilisi konstante, millega hinnanguid korrutada ja mis emmale-kummale poolele kaotuse kaasa toovad!\nSüsteem on õiglane, sest tellija maksab parasjagu selle eest, mis on kätte saadud (iga sprindi tulemus peab olema kasutatav!), ning täitja saab parasjagu nii palju raha, kui palju on tööd tehtud.\nSiiski võib jääda kahtlus, et milleks see kõik? Tundub kangesti hirmutav, et kuidas me siis ei kirjelda kõiki nõudeid, kuupäevi ja eurosid algusest peale ära…\nAgiilse arenduse konkreetsed kasutegurid, mida igaüks oma tuttavatele tarkvaratellijatele võib presenteerida, on:\nTellija saab selle, mida ta tegelikult tahab – pool tööst ei lähe enam raisku!\nArendus on efektiivsem – pidevatele plaanimuutustele läheb vähem auru -> suurem kasu nii tellijale kui täitjale\nEbaõnnestumisel pole vaja kogu projektist loobuda – suur eelis klassikalise waterfalli ees!\nDramaatiliselt kõrgem kvaliteet – enam pole vaja nui neljaks konkreetseks tähtajaks midagi tarnida.\nNing last but not least, vähem inimestevahelisi konflikte – projektijuhid ei pea enam pärast projekti lõppu otsejoones Anonüümsetesse Alkohoolikutesse suunduma.\nPublished by Targo under Raha, Tehnoloogia\nACTA – kas eesmärk pühendab abinõu?\nPublished by Targo under Raha\nPildil on ACTA vastased protestijad Stockholmis, Rootsis, riigis, mille kohta Ansip ütles, et kui juba rootslaste meelest asi korras on, pole meil ka vaja muretseda. (Pilt ise on pärit Rootsi Piraadipartei juhilt Rick Falkvinge‘lt, kes mõistetavatel põhjustel ei pahanda, et ma seda siin kasutan).\nACTA üle on paljud inimesed sel nädalal end muidugi juba siniseks vaielnud, aga sellegipoolest sattusin täna seltskonda, kus pidin selgitama, miks selle pärast mures ollakse, koondan seega oma vastavad mõtted ka siia. Vabandan ette suure hulga teksti pärast, aga küsimus on paraku oluline.\nLihtsaim lähenemine on muidugi selline, et “varastamine on halb”, meil on nüüd leping, mis võimaldab seda piirata, kõik on suurepärane, hurraa. Vaatame nüüd aga järgmist hüpoteetilist näidet: Mis oleks, kui selsamal ettekäändel, et “varastamine on halb” sunniksime kõiki tööandjaid oma töötajaid tööle tulles ja sealt lahkudes kohustuslikus korras läbi otsima, et leida, ega neil mingit varastatud kraami kaasas ei ole? Paar varastatud asja leitaks kindla peale üles, aga keegi ilmselt ei kahtle, et majanduslik raiskamine ning inimeste isikuvabaduste rikkumine selle kasu tuhandekordselt üles kaaluvad.\nMa ei ütle, et ACTA tingimata samasugused tagajärjed kaasa tooks, seda (ega ka vastupidist) pole keegi veel suutnud minu jaoks piisavalt veenvalt põhjendada. Samas piisab sellest näitest illustreerimaks, miks lihtsa “varastamine on halb” lahmimisega ei saa ehku peale suvalisi otsuseid vastu võtta. Kahjuks näitavad isegi tavapäraselt mõistlikud ajalehed üles väga primitiivset suhtumist, ei viitsi küsimuste olemusse süüvida ning korrutavad puhta kullana esimest ettejuhtuvat infot.\nMinu isiklik ACTA lugu algas veebis mitmesuguste materjalidega tutvumisega, mis tundusid mulle veenvamate ja sisukamatena kui ACTA-t pooldavad materjalid (huvitaval kombel pole ma eriti näinud, et keegi muudele materjalidele peale selle memo viitaks). Isikuvabaduste teema on mulle tähtis, minu vanemad olid taasiseseisvumisliikumise ajal aktivistid ja mäletan ise lapsena Balti ketis seismist. Nad ei riskinud repressioonidega mitte selleks, et me oma kättevõidetud õigustel nüüd lihtsalt hooletusest, selgrootusest või pahatahtlikkusest kaduma laseks minna.\nSellepärast kirjutasin kolmapäeval järgmise kirja, saajaks Rait Maruste, koopia Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liikmetele.\nLp. hr. Maruste!\nKirjutan Teile kui oma rahvaesindajale, kelle poolt viimastel Riigikogu valimistel hääletasin. Hääletasin eelkõige seetõttu, et olen kõrgelt hinnanud Teie panust Eesti kui õigusriigi kujunemisse ning arengusse, nii et Eestist on saanud kodaniku- ja isikuvabadusi austav riik.\nSamuti on Reformierakonna poliitika olnud läbi aegade minu vaadetega enim kooskõlas, austades inimeste majanduslikku ning isiklikku vabadust, see viimane on kesksel kohal minu väärtushinnangutes.\nNüüd aga ähvardab kõik selle üles kaaluda Eesti toetus ACTA lepingule, mida toetab ennekõike just Reformierakond. Kuna ACTA piirab minu hinnangul oluliselt ettevõtete ja inimeste põhilisi vabadusi, tekitab sündmuste areng minus suurt muret.\nPalun seetõttu Teil kui ausal ja väärikal inimesel väljendada avalikult oma selget seisukohta ACTA osas. Kui Reformierakond oma toetust siiski jätkab, ei pea ma edaspidi enam võimalikuks Teid toetada.\nJuhin tähelepanu, et Reformierakond saavutas suure edu just viimatistel e-valimistel, s.t selle osa seas rahvast, kes on noorem, haritum ja aktiivsem internetikasutaja. Praegu on tuhanded inimesed just nimelt sellest grupist tulemas tänavatele, et protestida Reformierakonna vedamisel sõlmitava lepingu vastu. ACTA toetamine saeb seega eelkõige just seda oksa, millel Te ise kõik istute.\nSellele kirjale sain mitu huvitavat vastust, alates mõnest, kes ütles, et jagab seisukohti ja ACTAt ei toeta, kuni mõneni, kes arvas, et ACTA on täiesti normaalne värk.\nSamas tooniandvaim oli seisukoht, et ei tea, pole veel päriselt jõudnud tutvuda, misasi see selline on. Ühesõnaga, tunda andis mõningane peataolek ja imestus, et mis nüüd ometi lahti on. Palju viidati Justiitsministeeriumi memole, milles omakorda on tõlgitud Euroopa Komisjoni seisukoht, et kõik on korras. Tekib muidugi küsimus, et kui kõigil piisab mingile välisele arvamusele viitamisest ja ise pole vaja sugugi mõelda, milleks meile neid ametnikke siis üldse vaja on?\nPõnevaim vastus oli aga Tõnis Kõivu oma, kes viitas oma blogikandele teemal “varastada ei tohi“. Refereerin puhkenud diskussiooni põhjalikumalt, sest minu meelest on siin tegu ACTA debati musternäidisega, mis iseloomustab väga hästi ka mitmeid teisi praegu käimasolevaid sarnaseid väitlusi.\nEsialgset sissekannet ei hakka siin sõna-sõnalt tsiteerima, mine tea, mis seadused meil aasta pärast on, aga muuhulgas kirjutab Tõnis Kõiv, et:\ninimesed on ära hirmutatud ja paanikas,\nACTA kohta levitatakse valelikke müüte,\nkedagi kunagi kohtuväliselt taga kiusama ei hakata,\nACTA on mõeldud ainult laiaulatuslike kommertseesmärgil rikkumiste tõkestamiseks.\nKirjutis leidis laialdast vastukaja, saades ilmselt rohkem kommentaare, kui kõik Tõnis Kõivu senised postitused kokku Ühes neist kommentaaridest tõi hr Kõiv ise näitena Eesti Ekspressi artikli, kus räägitakse Lotte filmi allalaadimisest, ning lubas kõhklemata selliste nähtuste vastu seista. Kuna neil, kes oma lastele Lotte filmi tõmbavad, pole kindlasti laiaulatuslikke kommertseesmärke, tekkis mul küsimus:\nPraegusel hetkel on küsimus veel lahtine.\nMingil hetkel kirjutas Elmar Osa:\nACTA ise on küll avalik, aga oluline osa tema mustanditest ja läbirääkimiste dokumendidest on salastatud…. Viini Konventsioon näeb ette, et kui mõni rahvusvahelise lepingu punkt on ebaselge, siis tuleb seda tõlgendada varasemate mustandite ning läbirääkimis dokumentide põhjal.. kas ei ole see vastuolus põhiseaduse mõttega, kui seaadus ise on avalik aga selle loomise ja arutelude dokumendid salastatud.\nSellele vastas Tõnis Kõiv (vt täielikku vastust):\nKahjuks on tõesti suur osa Euroopast tunduvalt suurema salastatusega harjunud kui meie siin Eestis.\nSeetõttu leiab vajalikud dokumendid meie Välisministeeriumi kodulehelt:http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0380:FIN:ET:PDF\nSiin jääb mulle segaseks, kas hr Kõiv vastas Elmari küsimusele meelega mööda või kogemata, palusin seetõttu ise täpsustust:\nSellele küsimusele pole ma samuti veel sisulist vastust saanud.\nMinu põhikommentaar oli aga järgmine:\nSamuti poleks midagi uut selles, et mingi tagamõttega vastuvõetud seadusi haktakse (kuri)tarvitama hoopis teistel eesmärkidel, vt nthttp://en.wikipedia.org/wiki/Controversial_invocations_of_the_USA_PATRIOT_Act\nNeljandaks, ACTA võimalikud hüved ja ohud ei ole kuidagi tasakaalus. Internetis failivahetamise vastu võitlemine on küllaltki lootusetu projekt, sest vastumeetmed on tehnoloogiliselt alati sammu võrra maas. seetõttu on ka parimal juhul saavutatav kasu väga väike, suurendades autorõiguste omanike (mitte tingimata autorite!) tulusid ehk paari protsendi võrra. Kui nüüd peaks juhtuma, et kasvõi mõnesid inimesi seetõttu ebaõiglaselt ruineeritakse, teisi ahistatakse või nende järel nuhitakse, siis oleme maksnud tulemuse eest mitu suurusjärku kõrgemat hinda kui vaja.\nMinu keskne tees on paralleel DMCA-ga. Kolisin üsna varsti pärast selle vastuvõtmist USA-sse ja mäletan sealsete poliitikute sõnavõtte, kes küll seemneid ei soovitanud süüa, aga väitsid ikkagi, et kõik on korras ja midagi hullu ei juhtu. Nagu ülaltoodud linkidelt näha, juhtus ikka küll.\nTõnis Kõiv andis aga sellise vastuse (vt täielikku kommentaari):\nVaatasin läbi teie postitatud lingid, mis puudutasid USA-s aastatel 2007-2009 toimunut. Ma arvan, et te mõistate ise ka, et Ameerikas plaanitavad SOPA ja PIPA (mis ei ole veel vastu võetud) ei saa mitte kuidagi olla aastaid tagasi toimunud kohtulahendite aluseks. USA õigussüsteemist hoiatavaid näiteid võtta ei ole eriti viljakas tegevus, sest Eestis on hoopis teine õigussüsteem. Kui USA-s on common law süsteem siis Eestis kontinentaal-euroopa õigussüsteem.\nKuna minu meelest oli taas tegemist mööda vastamisega, täpsustasin:\n1. Ma pole SOPA/PIPA kohta sõnagi öelnud. Ma rääkisin peamiselt DMCA-st, mis võeti vastu sarnaseid eesmärke silmas pidades. DMCA sündis enne, kui internetiaktivism oma praeguse ulatuse saavutas, seetõttu ei protestitud selle vastu ka nii, nagu praegu SOPA või ACTA vastu, ning tagajärjeks on kirjeldatud kuritarvitused.\nJa sain vastuse:\nSelle peale ei oskagi midagi kosta.\nSama threadi teises harus, Tõnis Kõiv:\nSelle peale mina:\nJa TK vastus (vt täielikku):\nMinu meelest minu eelnevad näited demonstreerisid just, et siin soovitatud käitumine ei ole realistlik. Tundub, et rohkem progressi selle aruteluga pole võimalik saavutada.\nKellel selles diskussioonis õigus on, kas mõni osalejatest on üles näidanud naiivsust, pahatahtlikkust, pealiskaudsust, demagoogitsemist, võhiklikkust, hoolimatust või välist mõjutatust, jäägu lugeja otsustada.\nAeg näitab, mis sellest kõigest saab, täna aga soovitan kõigil osaleda protestiaktsioonides, sinna ka tegelikult kohale minnes, mitte ainult Facebookis nuppe vajutades! Muuseas, sealsamas Stockholmis, millele esialgne pilt viitab, on end protestile kirja pannud peaaegu 12 000 inimest.\nPoliitikutelt, kes ACTA-t pooldavad (eriti kui olete mõne sellise poolt hääletanud), soovitan aga küsida:\nMis on konkreetsed negatiivsed mõjud, kui Eesti ACTA-t heaks ei kiida?\nKas olete nõus vastutama, kui mõnda eestlast ikkagi hakatakse ACTA tõttu ebaõiglaselt taga kiusama?\nKas olete nõus vastutama, kui Eesti ettevõtted siiski hakkavad ACTA pärast majanduslikku kahju kandma?\nKas olete nõus vastutama, kui Eesti tehnoloogiline positsioon maailmas ACTA pärast kannatada peaks saama?\nKui kõik on hästi, pole neil ju kaotada midagi.\nLisaks peaksid nad sisuliselt vastama järgmistel linkidel mainitud murekohtadele:\nMingisugustele välistele materjalidele viitamine ei ole vastuvõetav, inimene peaks vastama oma sõnadega, demonstreerides küsija probleemist tegelikku arusaamist. Meie rahvaesindajad peaksid olema piisavalt pädevad, et endale asjad korralikult selgeks teha, selle põhjal otsus vastu võtta ning suuta seda sirge seljaga kaitsta.\nTehke talle ka konkreetselt selgeks, et mõistliku vastuse andmata jätmise korral jäetakse tema nimi hoolega meelde ning edaspidi tema poolt ei hääletata.


2020. aasta on liigaasta — millised ohud sellega kaasnevad ehk mida enne uut aastat teha ei tasu? - Naistekas\n2020. aasta on liigaasta — millised ohud sellega kaasnevad ehk mida enne uut aastat teha ei tasu?\nLiigaastat peetakse ettearvamatuks aastaks, mistõttu on väga oluline teada, mida praegu teha ei tasuks. Ohud võivad meid tabada erinevates valdkondades, mistõttu teeme selgeks, kuidas neist mööda hiilida.\nMillised ohud ootavad meid 2020. aastal?\nEsiteks soovitavad eksperdid tungivalt mitte riskida. Mida rohkem inimene liigaastal riskib, seda suurem on tõenäosus, et ta komistab probleemide otsa, mille lahendusi on võimatu leida. Näiteks tasub vältida põhjendamatut kulutamist, aga ka reetmist, petmist, truudusetust ja tülisid.\nTeiseks, sel aastal ei tohiks alustada suurejoonelisi projekte koduses majapidamises ega tööl. Töö vahetamine pole samuti soovitatav.\nKolmas punkt puudutab pulmi. Suhteid saab tugevdada ka ilma allakirjutamiseta ehk ilma ametliku abieluda. Vähemalt tasuks sel aastal pulmad edasi lükata, aga kui olete juba kõik ette ära planeerinud, ei ole enam midagi teha. Sel juhul soovitavad eksperdid teil lihtsalt erksamad ja ettevaatlikumad olla.\nLoe edasi, kuidas 2020. aastal probleeme lahendada, Koduhaldja blogist.


Oht on muutuda liiga paigatuks ja spirituaalseks - Eesti Kirik\n27.04.2016 | Liina Raudvassar | Rubriik: Persoon kaasajast\nÕpetaja Arne Hiob manitseb, et me ei tohi olla naiivsed nagu Eeva ja Aadam Eedeni aias. Liina Raudvassar\nTallinna Jaani koguduse abiõpetaja ja usuteaduse instituudi dotsent teoloogiadoktor Arne Hiob (55) tunneb ennast kulgevat teel, mis talle määratud, ja adub kutsumusena teha oma tööd nii hästi, kui temale antud annid lubavad.\nVabaduse väljakul asuv Jaani kirik on keset pealinna melu otsekui oaas, kus igati paslik aeg hetkeks maha võtta. Et rääkida usust ja uskumisest ning sellest, mis tänapäeval ristiinimesele jalale lambiks. Arne Hiob on oma tihedas päevakavas, kus tuleb end jagada lektoriameti, vaimulikukutse, kirjatööde ja koduste tegemiste vahel, meie jutuajamiseks aja leidnud.\nKui ennast tutvustad, siis kas kasutad eelistatult sõna luterlane või kristlane?\nIkka kristlane. Luther oli ka kristlane. Luterlane on see, kes pühakirja keskmesse tõstab. Ka Martin Luther ise rõhutas, et mitte tema, vaid Piibel peab mõõdupuu olema. Luterlasena arvestan nii luterlikku traditsiooni kui eelkõige ikka Piiblit. Tasand number üks on enese määratlemisel ikkagi kristlus. Olen kristlane, siis luterlane.\nKui vabalt ja hästi tunned ennast luterlikus konfessioonis, nendes raamides?\nOlen tundnud ennast nii vabalt kui hästi, aga minu meelest on need raamid mõtlemapanevalt kõikuma löönud. Uued suundumused, eriti lääne kirikutes, aga ka Eestis, kipuvad traditsioonilistest hoiakutest mööda minema.\nVõiks esitada võrdpildi supi keetmisest, mille valmistamiseks kasutatakse erinevaid produkte. Minu emale meeldis sellist keeta. Ta ostis nn supipõhja poest ja siis kodus lisas kõike meelepärast. Kui liiga ohtralt lisandeid panna, ei saa tulemust enam algse nimega nimetada – see ei ole enam seljanka, vaid mingi uue nimega saadus.\nTajud sama nähtust tänases luterluses?\nTajun küll, just seal, kus lastakse ennast liiga palju mõjutada uusaegsest deistlikust või koguni materialistlikust maailmapildist, millest lähtudes asutakse varasemat kritiseerima ja välja rookima. Spetsiifiliselt kristlik ühiskond loodi ikkagi keskajal ja see on ka kõigist teistest ette arenenud Euroopa kultuuri põhivundament või n-ö alumine korrus. Teise korruse moodustab alles valgustusaeg oma uuendustega. Tagasi keskaega (ja ka reformatsiooni poole) vaadates ei tule lammutada alumist korrust, vaid ainult parandada mõrasid, sest teine korrus ei saa jääda õhku rippuma.\nKui aga läänes harrastatakse lõhkumistegevust või korraldatakse kirikutes kõike moderniseerivat euroremonti, siis peab alumise korruse kadumisel varisema ka teine. Muidugi, keskaegne vundament on tugev ja teisel korrusel nokitsedes võib tükk aega mängida igasuguseid ümbertegemise mänge, kuid sellise «supi» sees ei tunne ennast arvatavasti paljud enam hästi. Igatahes minevikku ei igatse ma küll karvavõrdki tagasi, vaid minevikku vaadates ja seal unustatud häid elemente jälgides tuleb vaadata ikka tuleviku poole.\nKolmas korrus saab aga püsida ainult kahel alumisel. Meie oleme tänapäevani jõudnud läbi luterliku ajaloo, mis on kristluse haru. Piibel aga koosneb kahest testamendist, kus uus toetub vanale jne. Seda kõike peaksid arvestama ehitajad ja renoveerijad.\nKuidas suhtud sellesse, et lähenev reformatsiooni aastapäev kutsub senisest enam mõtlema, mis see Lutheri õpetus ikkagi on?\nSee on igati teretulnud. Toon ka vastupidise näite. Olen kuulnud katoliiklikku käsitlust reformatsioonist. See väidab, et Lutheriga algas reformatsioon, mis kahjuks nurja läks ning kirikut ja kristlikku maailma lõhkuma hakkas, enne kui Ignatius Loyolast jesuiitide kaudu tõelise reformatsiooni ja katoliikliku uuendamise kaasa tõi.\nKui nemad saavad reformatsiooni niimoodi käsitleda, siis meie võime esile tõsta oma vaatenurka. Kuid mu meelest ei tohiks liiga palju rõhutada, kuidas Luther moodsat ühiskonda ette valmistas. Peab meelde tuletama, et Martin Luther ei andnud ise selliseid hinnanguid, seda on hiljem ja osalt meelevaldselt temale omistatud. Usupuhastaja vaatas ainiti Kristuse poole, soovis toetuda ainult pühakirjale ja kristlust puhastada, enne kui viimne aeg sisse murrab.\nKas sa hindad kohastumist pigem negatiivseks?\nMõtlen kohastumist ilmalikustumisega, sekularismiga. See oli ilmselt vajalik sekundaarse nähtusena puhastuse ja arendamise eesmärgil kristluse primaarsel põhjal. Kuid ta soovib ammu kristlust kõrvaldada või ületada, tuues kaasa sisemise destruktsiooni, isegi kui tal õnnestub väliselt mõnda aega hiilata. Minu hinnangul on nõnda mõistetud ilmalik element tänapäeval nii tugev, et seda asjaolu lihtsalt ei saa ignoreerida. Keegi peab selle ilmalikustumisega võitlema. Ma tunnen seda mõneti enda missioonina, mistõttu mu kirjutised ja sõnavõtud selliseid teemasid riivavad. Ei tohi lihtsalt kaasa joosta ühiskonna arengutega.\nOlen tajunud, et kui lääne sekularism süveneb, siis tuleb sellest niisugusel kujul lahti öelda. Mida ütleks Karl Barth kiriku kohta, mis on üksnes «moodsa inimese» veel-uskuda-saamise või üldinimlike religioossete igatsuste teenindaja? Seda, mida klassikaline käsitlus nimetab leiutatud religiooniks, nimetab Barth uskmatuseks.\nSeesama Karl Barth olla oma üliõpilastele öelnud, et lugege nii ajalehte kui Piiblit, aga ajalehes seisvat hinnake Piiblist lähtuvalt. Kas sinu üliõpilased võiksid sama soovituse saada?\nVõivad küll. Piibel, kui me usume Jeesusesse Kristusesse, on sama eile, täna ja igavesti, on mõõdupuu hindamiseks. Piibel on Jumala ilmutus, mis jääb meie usu normiks. Piibel on mitte meie ebatäiusliku jumalaaimduse peegeldus, vaid Jumala ilmutuse ja Jeesuse täiusliku jumalakogemuse peegeldus. Täiuslik mõõdab ebatäiuslikku, mitte vastupidi.\nKuidas tahes teostus ilmutus n-ö tehnilises mõttes, kehtib see, et kui Piibel ei ole enam aluseks, normiks ja mõõdupuuks, siis tähendab see stsenaariumi ümberkirjutamist. Muudad aga stsenaariumi, muutub näidend – ja kerkib taas küsimus, kuivõrd võiks hoopis uue ja värske režissööri käe all elada uus teatris.\nKuivõrd arutad oma elus raske otsustuskohani jõudes, kuidas Jeesus oleks selles olukorras käitunud?\nIkka, olen mõelnud Jeesuse sõnale kogu aeg, aga et ma seda väga dramaatiliselt oleksin tajunud, seda ehk mitte.\nMa olen võtnud tema sõna nõnda, et püüan selle järgi teha ka siis, kui ma ei suuda seda kogeda või lõpuni mõista. Apostel Johannes ütleb Kristuse kohta, et kes ei usu teda lihas tulnuna, see lükkab Jumala tagasi ja on antikristuse teenistuses (1Jh 4:1–3, 2Jh 1:9–11).\nNeed on küll harjumatult karmid sõnad armastuse apostli suus, kuid nad tabavad tuuma: kõige häirivam on alati olnud kristlikus usus, et Jumalale kuulub ka mateeria, et ta teeb imesid ja läheneb inimesele kuni viimaste tõkete kadumiseni Jeesuses Kristuses. Paljal spirituaalsusel ei saa põhineda meie ilmalik elugi, vaid vajab materiaalset baasi.\nKas õhtused uudised, mis ei ole head, jäävad sind rõhuma?\nEi jää rõhuma. Marksism õpetab, et religioon lakkab olemast. Kristlus õpetab, et ajastu lõpuks säilib ainult usklik jääk. Idausundid väidavad, et ajastud kulgevad langusjoonel. Teadlased hoiatavad kriiside eest. Aga on olemas sõnum Kristuse tagasitulemisest, mida keegi pole veel näinud ja mida on võib-olla kirjeldatud vanaaegse maailmapildi alusel. Kuid ta elab ja tuleb koos jumalariigiga.\nValgustusjärgsed kontseptsioonid lähtuvad sellest, et kurjus on paljalt psüühiline nähtus ja sotsiaalselt tingitud. Kui sotsiaalsed asjad korras, kaob kurjus ja tuleb kommunism või heaoluühiskond. Psüühikat aga puudutab üleskutse «Ärge olge kurjad!». Kui keegi ei ole enam kuri, siis polegi kurjust. Kuid see on pinnapealne teooria, mida kritiseerides võib sada viga leida. Jeesus õpetab, et kurjus tuleb südamest (Mt 15:19). Me peame n-ö uuesti sündima, et vanast vabaneda.\nMe ei tohi olla naiivsed nagu Eeva ja Aadam Eedeni aias, et langetame otsuseid väliste muljete põhjal. Madu paistis kole kena ja ajas meeldivat juttu. Mulje põhjal leiti, et me ei tohi maole vastu hakata, ei tohi sallimatud olla. Paralleel tänasega. Tunneme kaasa nälgivale lapsukesele põgenikelaagris ning soovime siiralt talle varju. Võtame põgenikud vastu, koos teistega ka mehed, kes teevad kriminaalkuritegusid. Ja kui mõni vihastab, et ikka ei taibata ega takistata põgenike tulekut, siis süüdistatakse: «Näe, kuri!» Tegelikult poeb kuri sisse palju kavalamalt ja hea näo all.\nPalun räägi oma teest ristiusuni.\nMinu tee ristiusuni tuli filosoofia kaudu. Alguses olid küsimused. Mis on üldse olemise ja meie elu mõte? Kuni ma jõudsin Piiblini, Uue Testamendini. Mind vapustas Jeesuse apokalüptiline kõne Matteuse evangeeliumis, kui ta vaatab Õlimäelt Jeruusalemma templi poole ja ütleb, et tulevad sõjad ja katastroofid, kus taevavägesid kõigutatakse. Päike pimeneb ja kuu ei anna valgust ning kivi ei jää kivi peale (Mt 24). See katastroofi kirjeldus paistis tuumasõja kontekstis nii realistlik. Nende kirjelduste kaudu räägitakse, et tuleb ärataganemise aeg. Kui vaatame, mis meie elus toimub, siis tooni annavad võimsad relvad ja tõepoolest ühiskond kipub kalduma ära usu teedelt.\nSaan aru, et kahtlus on sinu usuteel päris võõras.\nMitte päris, vahel olen ka kahelnud, aga kahtlus on ikkagi võitmiseks, mitte eesmärgiks. Klassikaliselt öeldes: kui kurat tuleb kiusama, siis ei otsita temaga kontakti. Kahtlus tuleb ületada kasvõi tahtega. Õigesti on nähtud usu keskse elemendina tahet ehk igatsust. See, mis on meile oluline, mille poole püüdleme, väljendab seda, mida me tegelikult usume. Kui kerkib alatasa soov kristlust kogu aeg kritiseerida, siis näitab see, et usk kaldub juba mujale.\nSaades kristlaseks astusid usuteaduse instituuti, kus sind ootasid võimekad õpetajad. Kelle mõju hindad eriti?\nMa ei ole tüüp, kes konkreetse isiku eeskuju küljes väga oleks rippunud. Palju sai kokku puututud Kalle Kasemaaga ja Jaan Kiivitiga. Esimeselt sain palju häid kogemusi seoses keelte maailmaga, viimases hindasin tõsist luterlast. Kõige rohkem suhtlesin teoloogiliselt aga Elmar Salumaaga.\nElmar Salumaale omistatakse ütlemine, et inimene ei saa kunagi valmis. Kui valmis sina enda hinnangul oled?\nEi, ma ei ole kindlasti valmis, aga tajun, et seisan teel, mis on mulle määratud. Salumaa pakkus ka selleks eeskuju: tuleb teha tööd, tajudes oma ülesannet.\nNagu Elmar Salumaa panustas omal ajal usulise lektüüri levitamisse, on ka sinul suur teene sel alal.\n1986. aastal UIsse õppima asudes ma üldse ei mõelnud, et võiksin raamatuid kirjutada. Oli küll tunne, et mõtteid tuleb sõnastada ning üles kirjutada. Pärast doktoritööd hakkasin rohkem kirjutama. Esialgu artikleid, alates 2008. aastast aga raamatuid. Ma ei pea ennast kirjanikuks, aga tajun kirjutamist missioonina.\nUku Masingut, kelle pärandiga oma doktoritöös tegeled, sa isiklikult vist pole kohanud.\nEi ole. Sellepärast saingi rahulikult teha doktoritööd, sest mul puudus isiklik pelgus. Samas tunnistan, et Masingu teoseid kirjutusmasinal ümber kirjutades taipasin, mida tähendab ilmutatud tekst. Masingu tekstid tundusid meie jaoks nii pühad, et kui kuskil oli trükiviga sees, oli kiusatus see ümberkirjutamisel alles jätta. Äkki pidigi selline viga olema, küsisime tõemeeli. Püha teksti tuleb kirjutada ümber originaali peensusteni jäljendades. Nagu Piibli puhul.\nJeesuse radadele jõudsid küpse teoloogina.\nEsmakordselt 2008. aastal sinna sattudes oli minu pagasiks kirjanduse kaudu tekkinud mulje. Umbes selline, et kõik Jeesusega seotud paigad Iisraelis on tagantjärele kokku luuletatud, sest õigeid kohti pole enam teada. Kohale jõudes ja raamatuid uurides veendusin vastupidises. Osa paiku on üsna kindlalt teada, teisi ei ole teada, kolmandates ei sunni aga miski kahtlema. Tundub, et sageli sunnib inimesi kahtlema pigem deistlik (materialistlik) maailmapilt, mis keelab Jumalal sekkuda maistesse oludesse, lahutab vaimse dualistlikult füüsilisest maailmast ja nõuab Loojalt viisakat distantsi hoidmist oma loodu suhtes. Seega ei usuta juba ette paikade olemasolu.\nOled võrrelnud Iisraeli koduga, kuhu igal õhtul hea taas jõuda.\nOlen aru saanud, et pärimuslooliselt on teada enamik Jeesusega seotud paikade asukohti. See vaimustab. Muidugi on Jeesus siinsamas meie lähedal, aga keegi ei keela tunda rõõmu neist paigust, kus ta kõndis. On hea meel, et olen saanud paljusid huvilisi nendel teedel saata. Meie rühmas on mitmeid, kes on korduvalt Iisraelis käinud.\nKas koht mõjub?\nJah, mõjub. Tuleb meelde, mida ütles reisimees Eduard Bornhöhe 1898. aastal Palestiinasse jõudes: kui pühade paikade saatus oleks luterlaste kätte jäetud, siis me ei teaks varsti, kus Jeruusalemmgi on. Oht on minna liiga paigatuks ja spirituaalseks. Justkui ei tunneks huvi, mismoodi ja kus need sündmused aset leidsid.\nÕppinud EELK Usuteaduse Instituudis 1986–1993, 1994 kaitses magistritöö\nTartu ülikooli usuteaduskonnas 1996–2000, 2000 kaitses doktoritöö\nOrdineeritud aseõpetajaks 1990, saanud õpetaja õigused 1993\nTeeninud Koeru kogudust, aastast 1993 Tallinna Jaani koguduse abiõpetaja\nUsuteaduse instituudis süstemaatilise teoloogia dotsent\nMartin Lutheri Ühingu liige\nEelmine: Minule isamaaliste vaadetega inimesena on luterlus ainuõige\nJärgmine: Tõnu Lehtsaar sada päeva usuteaduskonna juhina


Elimar Schubbe "Werner Bergengruen" | Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride kolledž\nElimar Schubbe "Werner Bergengruen"\n"Werner Bergengruen – ein deutschbaltischer Dichter im geistigen Widerstand gegen den Nationalsozialismus"\n30.01.2018 kell 16\n1934. aastal Tallinnas sündinud ja terve elu ajakirjanikuna töötanud Elimar Schubbe kõneleb baltisakslastest ja kirjanik Werner Bergengruenist (1892-1964), kes oli omal ajal üks tuntumaid baltisaksa kirjanikke Saksamaal. Tema teosed "Surm Tallinnas" (tegevuspaigaks sõja järel hävitatud Kopli surnuaed) ja "Nii taevas kui ka maa peal" on ilmunud ka eesti keeles. Neist viimase tõlkimise eest sai tõlkija Mati Sirkel 2013. aastal ka riikliku kultuuripreemia.\nWerner Bergengruen sündis 1892 Riias arsti perekonnas ja saadeti vanemate otsusel 1903 Saksamaale õppima – seda on ta ise nimetanud "väljarebimiseks loomulikust keskkonnast" ja deporteerimiseks“ (Bergengruen 1986: 108). Bergengruen tegutses peale õpinguid ja sõjas osalemist ning enne kirjandusele pühendumist ajakirjanikuna. Ta kirjutas eripalgelisi teoseid ning sarnaselt mitmetele teistele balti kirjameestele tõlkis ka vene kirjandust. 1936. aastal pöördus ta katoliiklusse. Bergengrueni üheks edukaimaks romaaniks oli "Der Großtyrann und das Gericht", mille tõttu ta 1937 saksa riiklikust kirjanike kutseühingust Reichsschriftumskammer välja heideti, põhjendusega, et oma kirjandusliku tegevuse iseloomu tõtta ta sinna ei sobi. Mitmed oma teosed (sh. "Nii taevas kui ka maa peal") avaldas ta seejärel illegaalselt ja tema kriitiline suhtumine natsionaalsotsialismi on ka käesoleva ettekande üheks teemaks. Elimar Schubbe kirjutab: "Pärast seda, kui mu (väga hea) saksa keele õpetaja lõpuklassis arvas, et ma olen Bergengrueni teost "Nii taevas kui ka ma peal" valesti interpreteerinud, kirjutasin ma Bergengruenile ja küsisin, kas ta oma romaanis diskrimineeritavate vendidega sümboolselt mitte natside poolt taga kiusatud juute silmas ei pea. Bergengruen vastas: "Ma tahtsin kirjutada romaani moraali põhiväärtustest, väljendasin loomulikult aga ka oma seisukohta kaasaja suhtes." Bergengrueni 1944. aastal kirjutatud luuletus "Die letzte Epiphanie" (kogumikus "Dies irae", 1945) ettelugemisega alustati 1962 Jeruusalemmas sõjakurjategija Adolf Eichmanni kohtuprotsessi.\nLähemalt võib Bergengrueni kohta lugeda Tartu linnaraamatukogu blogist. Sellest aga, kuidas "Surma Tallinnas" Eesti liitumisläbirääkimistel EL-iga ette loeti, on pajatanud Mart Laar. Bergengrueni tütre Tallinna-külastusest võib lugeda siit.\nElimar Schubbe on baltisakslane, kellel on palju teeneid Eesti ja Saksamaa koostöö tihendamisel ja kes Eestis patrioodina on toonud siia hulgaliselt Saksa turiste, et neile Eestit ja selle ajalugu tutvustada. 2014. aastal sai ta EELK koostöömedali. Lähemalt saab tema kohta saab lugeda siit.\nEttekanne toimub koostöös Baltisaksa Kultuuri Seltsiga Eestis.


Riietusruumi metallkapid 28tk (155253409) - Osta.ee\nWatches, jewels, valuables (2997)\nKitchen goods (2244)\nSoviet goods (14363)\nBelles lettres (33235)\nClothing and shoes (90701)\nWomen's clothing (39721)\nMen's footwear (2459)\nGirls' clothing (9244)\nTools, machinery, cunstruction (16144)\nItem ID: 155253409\nItem ID: 155253409 Item condition: used\nFri 07.05.2021 14:03:33\nKorraga müüa 28 kasutatud riietusruumi metallist kappi. Ühe kapi mõõdud - laius 80cm, sügavus 55cm, kõrgus 190cm, kapid on 2-osalised, ühe osa laius 40cm. Kapid on olnud pikalt kasutuses ja neil on mõned defektid:enamusel kappidel on kriimud või väiksemad mõlgid, osadel on suuremad mõlgid, 3 kappi on lukus ja võtmed puuduvad, 4 kapil puuduvad võtmed (uksed lahti), osadel kappidel on seest puudu riidepuu pulk, kahel kapil on ühte ossa sisse ehitatud väike riiul. Tootel võib esineda kriime ja muid kahjustusi. Asukoht Ilmatsalu tn Tartus\nleoric asked 02.05.2021 13:06\nTere, sooviksin osta 3 kappi, kas saame kuidagi kaubale? lugupidamisega Sulev.\nELV Mööbel replied 03.05.2021 10:46\nTere, panime kõik kapid korraga müüki ja kuna neile on tehtud ka pakkumisi, siis ei ole võimalik siit kappe enam eraldada.


Slim alla jalad 2 nadala jooksul, Ja natuke saladustest ...\nSlim alla jalad 2 nadala jooksul, Harjutused rasva põletamiseks basseinis. Slimming Secrets\nKuidas jõusaalis kõht ja küljed eemaldada? Tee 15 rünnakut iga jala eest. Mao ja külgede eemaldamiseks on vaja kõvasti lihaseid pikka aega tugevdada ja kõvasti tööd teha, kasutades nii tavalisi torso kallutusi kui ka järgmisi vahendeid: kätekõverdused;.\nKaalulangus Kusimustik PDF\nSlim fotod enne ja pärast.\nNo ma olen sinust pikem paar cm Slim alla jalad 2 nadala jooksul paari viimase kuu jooksul. Alustasin toitumiskava jälgimist sellepärast, et ei oska süüa. Kui varem tahtsin kaalust alla saada, siis võtsin toidukogused minimaalseks ja minu menüü nägi. Kaalust on tugevalt alla kohvi võtab söögiisu ära ja on seedimisele hea. Päeva jooksul vahest sõin mõne õuna. Milline peaks olema lapse areng esimesel 11 kuu jooksul? Kuidas tõhusalt pumbata press Kuidas kaalust alla võtta kiiresti ja lihtsalt kodus.\nVõtta paar kilo alla. Aasta 4. Juuni Womens health paberväljaanne. Kehakaalu langetamisel on meil ettevaatlik idee, et ainult need köögiviljad aitavad meil seda pikka ja rasket protsessi aidata.\nKäivitage kõikehõlmav laadimine, on vaja valida ideaalse treeningu komplekt rasva eest. On väga oluline, et teile meeldis harjutusi ja lähenes, siis on teil rohkem motivatsiooni nende rakendamisele. See ei ole oluline, mida te valite või midagi muud, peamine asi, mis vastab tehnikale ja korrektsusele. Ärge kiirustage, sest nad ütlevad teie peaga välisse, alustage valguste harjutustega ja suurendavad järk-järgult koormust.\nMis tähendab mõne kuu pärast selliseid treeninguid, on teie keha täielikult harjunud ebamugavustunne ja lamamine ei ole enam. Harjutused hakkavad teile ja teie tervisele tegelikku kasu tegema. Kõige tõhusam on - intensiivne laadimine hommikul. Need on kõige problemaatilisemad tsoonid, nii et koolituse esimesed päevad, tasub alustada voodis paremale, valetades. See aitab teil lihtsaid harjutusi. Seda saab seostada nende lihaste ja sidemete venitamisega ning keerates elementide ühest teisele küljele.\nTehke kõige lihtsam harjutus aitab teil: Harjuda hommikuse koolituse; Mõista, et sellise kompleksi on täiesti lihtne teostada; Pange tähele, kui palju teie seisund paraneb; Valmistage ennast ja keha keerulisemaks harjutuste komplektiks; Aktiveerida lihase töö; Tunne head rõõmu rõõmu. Me kõik teame, et hommikul on üsna raske ennast voodist välja tulla, mitte midagi teha mingi võimlemine.\nAga kui sa tahad parandada oma heaolu ja muidugi kaalust alla võtta, peate ennast ja loodud tootlikku tööd ise ja teie keha. Õhtune ja hommikune laadimine - parim vahend Ülekaalulisuse vastu võitlemisel.\nKüsimused neile, kes on kaalust alla võtnud, küsivad ru 6 majandus-ja keskkonna-patarei anda pika eluea ja järgmised jooksvad kulud. Funktsioon kümned. Võimalused, mis meid mõnikord üllatavad, kuid mis, kui me alla ei anna, võivad. Sereupiin teeb paksuks või kaalust alla. Need on inimesed, kes ütlevad meile, et lõpetage unistamine, kes kordavad, et paneme jalad maa peale.\nKeeruline treening fotod, pildid Jalad ja tuharad Kaalulanguse puhul kaalutakse kõige tõhusamat treeningut. Kui päeva jooksul te lähete natuke, siis alusta oma kompleksi kõndimisest sekundit, samas tõsta oma põlvi.\nJälgige hingamisteede rütmi, 4 sammu - hingata järgmisi 4 sammu - hingata. Hoidke oma käed tooli tagaküljele, seista sokid, tõusma ja langege sekundi jooksul, vaadake pilti. Kõhtu ja külgedel Käes Me valime teile mugav hantlid, 1 kilogrammist ja eespool. Me tõstatame mõlemad käed samal ajal pooltel, umbes sekundit sõltuvalt teie vastupidavuse tasemest. Loe lähemalt selle kohta artiklis.\nTere, poisid ja tüdrukud! Nii et ma tahan küsida - kuid on nüüd nõrk kohe homme hommikul alustage neid harjutusi kõhu ja külgede eemaldamiseks?\nMiks valgutoidud aitavad kaalust alla võtta\nKas sa tead, mida vajate harjutusi naistele rasva kõhu eemaldamiseks? Ma sain uue video Harjutustega, mis on harjutused Elena Alexandrova pressist, ta tõotab tõsiselt, et need harjutused on piisavad, et täielikult vabaneda kuu kõhus. Noh, ma võtsin hommikul ja proovisin.\nAga kui olete harjunud hommikul regulaarselt koolitama, ei piisa sellest loomulikult. Kuidas ehitada laadimine kleepumiseks kõhtu ja külgede jaoks? Täitke täitmise korrektsuse ja kiire tempo kohta. Enne koolituse alustamist kontrollige, kuidas teatud harjutusi tehakse - need tuleb kergesti teha.\nKas need harjutused pärast ärkamist hommikune laadimine min. Kui pressiteadete lihased ei tee neid harjutusi iga päev. Püüa teha harjutusi ilma puhata 2 minutit.\nNiisiis, me analüüsime kõiki harjutusi, mis aitavad eemaldada mao ja külgi, pumbake ajakirjandus. Pettupiga plank Peamine positsioon on plank. Harjutus on see, et me läheme oma küünarnukud ja tulevad tagasi baari uuesti. Kontsad koos, kõht tõmmatakse üles ja erinevalt see ei tööta. Me teostame treeningu 30 sekundit või kaalume iga käe eest Mis mõju see harjutus annab?\nJEBAKAN CATUR TERBARU PUTIH MEMATIKAN KORBAN MENTERI\nJärgmine liikumine tagastatakse baari tagasi. Iga positsiooni puhul täidame ka 30 sekundit või 10 korda. Samm baaris Peamine positsioon on plank. Me käime käed jalgadele ja naaseme baari juurde. Viibis baari ja kõndida jalad käed. Planck mägironija Lähtepositsioon - Planck. Pingutage põlve rinnale ja tagastage see tagasi.\nMe kordame teise jala. Püüa mitte teha kõrge vaagna. Sa võid panna oma suu soki põrandale. Tee iga jala jaoks 10 kordust. Su keha suudab nädala jooksul lahti saada ainult et j2rgmise aasta juuniks kaotan kaalus umbes kilogrammi. Selle nädala jooksul oleme erinevates tegevustes käsitlenud teemat "Sügis metsas". Nädala jooksul oleme uurinud erinevaid samblaid ja samblikke nuustanud.\nVäikseimad on aga Singapura kassitõu esindajad, isased kaaluvad 2,7 kg ja emased 1,8 kg. Kui kass on kes kaalus 21,3 kg seitsme nädala jooksul. Üks manustamine hoiab ära taasnakatumise puukidega kuni 3 nädala jooksul. Paelussid: - Raviks paelussidega nakatumise korral.\nPäeva jooksul Dieeti tohib korrata alles 3 — 4 nädala Kui nüüd kaalu kg kolme kuu jooksul selle aja jooksul kilogrammi kaalus. Kuidas kiiresti kaalus alla 20 kg, mis sest nii lühikese aja jooksul, et vähendada kaalu 20 kg või mis on kaasas suurenenud kaltsiumi olid korda.\nInglise dieet on arvestatud nädalaks ja vöimaldab selle aja jooksul kilogrammi kaalus 5 kg alla? Tõhusad harjutused vees Alltoodud harjutused annavad ühiseid mõjusid ja võimaldavad töötada ka eripakkumistele.\nKõik selle kompleksi harjutused on heade puusade jaoks hea, välja arvatud 5, 7 ja 8.\nHarjutage kehakaalu langetamiseks kõhul ja külgedel | Ametlik kodulehekülg Eco Slim\nKuigi kaheksas harjutus mängib osaliselt ilusate puusade moodustamisel. Rindade lihaste moodustamise jaoks tõhus treening Vees on see, mis number 7.\nNüüd vaadake rohkem üksikasju treeningkompleksiga ja nii, et need on mõeldud lihasrühmade jaoks. Harjutus 1 Eesmärk. Me tugevdame puusalihaseid, tõmmake selgroo, krae tühjendama. Õige positsioon edaspidi "I.\nKäed asuvad vabalt. Väljahingamine vette. Hingamine õhk ei ole kohe, vaid mitu osa. Hingamine, tõsta oma nägu veest välja. Sama ilma juhatuseta.\nHingata osa, töötage jalgadega nagu razol. Käed tõmbavad edasi, venitada selg.\nJalad töötavad puusadest, ärge painutage neid põlvistes, jalad on lõdvestunud. Harjutus 2 Eesmärk.\nSama - ma skulpy reie ja maha laadida selg. Veidi järgige, kinnitades positsiooni, tõstke mao üles see takistab näo sukeldumist veessetõstke üks käsi läbi ülemise ja asetage selle vee peale.\nSeejärel tõstke ja asetage teine, ühendage need. Töötage jalad nagu eelmises treeningus. Käed, tõmmake kogu keha edasi.\nTe peate tundma kätelihaste pinget ja tagasi. Harjutus 3. Samad puusad, selg.\nJätke üks käsi pardal, vajutage keha teisele. Hingamise jaoks keerake oma pea keha vastu surutud küljele. Käsi Blackboard tõmbas edasi. Pea sissehingamisel tugevalt ei tõsta, hoidke seda lõdvestunud välja hingata.\nÄra kiirusta, tehke kõik aeglaselt. Harjutus 4. Juhtumi sügava lihaste väljaõpe, mis moodustab kehahoiaku ja talje.


Sluggy jõulupidu - Page 3\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 20:23\nAnnie kes oli endiselt oma kaaslasega püsti seisnud sättisid end päris mugavalt Jack'i ja tema kaaslase kõrvale, ning Annie oli valmis kõiki piinama. Jutuga. Vist.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 20:36\nLaud oli sööke täis ning igal hetkel, mil keegi midagi võttis, ilmus võetud asju juurde. "Asuge aga õhtustama," arvas Slug ning istus siis ka ühele vabale kohale. Kui kõik omale söögid ette tõstavad, tahab tema vestlust hakata arendama.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 20:49\nNat tõstis endale veidi sööki, mitte eriti palju ja asus vaikselt sööma.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 20:55\n"Noh, julgemalt-julgemalt," lausus Slug. Väga viisakad ja tagasihoidlikud lapsed, peaks mainima.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 20:56\nAl naeratas, võttis sööki juurde ja asus julgemalt sööma.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 21:25\nMegan istus samuti laua äärde. Tema pahameeleks just Sluggy kõrvale. Neiu võttis endale juua.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 22:09\nKathy läks siis lauda väga lambikasse kohta istuma ja sättis endale natuke salatit taldriku peale. Muidugi leidis Katherine ka mingeid muid suupisteid, mida ta vaikselt näksis.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 22:11\nSeep ja Bella istusid juba ammu. Nüüdsiis tõstsid nad endale ette ka toitu.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Reede Dets 16 2011, 22:12\nJack kallas ka endale midagi juua. Kõht polnud kuigi tühi. Siiski tõstis ta endale ka midagi ette.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Laup Dets 17 2011, 20:17\nSam vaatas Nati, ning asus siis ka sööma. "Mis muidu balliga seoses plaanis on. Kellega lähed ja kas üldse lähed?" küsis Sam naeratades.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 11:20\n"Lähen, üksi arvatavasti," arvas Al. "Ise?"\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 13:06\nKathy oli söömise lõpetanud. Nüüd oli tal igav, ta võiks samahästi kohe praegu tagasi Gryffindori torni minna. Ta istus ja mõtles seal.\nViimati muutis seda Katherine Willow (Püh Dets 18 2011, 19:16). Kokku muudetud 1 kord\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 15:50\nOT:Ma sunnin Sami Lilyga tulema\nJane tõstis endale taldrikule veidi süüa, tegelikult ainult viisakuse pärast.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 18:27\n"Täna tuleb tore õhtu," oli Slug kindel. "Kuidas siis koolis ka läheb?" õppetöös, pöördus mees õpilaste poole. Slug'i klubi oli ju hea idee, saab õppetööst eemale? Slug ise oli küll oma idee üle uhke.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 18:30\n"MA lähen ka üksi vist" lausus Sam jooki võttes.\nOT: Sam ei tule kahjuks teie kummagiga\nNat oli söömise lõpetanud ja jäi igavusest istuma, oodates et Sluggy midagi räägiks.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 18:40\nAlexa Carter kirjutas:\nKuulnud, millest õpilased rääkisid, pidi Slug vahele segama. "Jutt käib vist jõuluballist?" no pidi üritama mingit vestlust arendada.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 18:46\n"Koolis läheb hästi," sõnas Al, kellel tõesti hästi läks. "Jõuluballist jah," sõnas Renata.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 18:54\n"Hästi läheb," vastas Kathy suvaliselt. "Ja siin käis jah jõuluballist juttu," lisas ta veel kinnituseks.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 18:56\n"On teil siis kaaslased olemas?" küsis Slug sõbralikult, huvitudes.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 18:58\n"No jamhh." vastas Katherine lihtsalt. Ta kavatses Xavieriga minna.\nViimati muutis seda Katherine Willow (Püh Dets 18 2011, 19:17). Kokku muudetud 1 kord\n"Ei ole," sõnas ka Al.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Püh Dets 18 2011, 19:31\n"koolis sujub kõik kenasti jah," lausus Jack, minnes teemaga kaasa. Võis ju jätta mulje, et tal olid ka hinded korras jms.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Esm Jan 02 2012, 16:19\n"Koolis on kõik täitsa normaalne" ütles ka Jane.Mitte just igast tunni, aga tüdruk ei tahtnud ka lolli muljet jätta nii, et seda ta ei maininud.\nPealkiri: Re: Sluggy jõulupidu Esm Jan 16 2012, 17:21\nOT: Ettsee teema seisab juba kaua. Arendaks edasi või lõpetaks ära?


"Ma usun endasse ja elan kirega"\nIidsetel aegadel tõi granaat oma kandjale edu sõjaretkedel ning lisas elule vürtsi, rõõmu, lõbu ja ilu. Granaati seostatakse ka eluenergia, vastupidavuse, tugevuse ja hea kõneosavusega. Sageli soovitataksegi granaati kanda siis, kui ees on füüsiliselt või vaimselt kurnav periood.\nGranaat on ka head kaaslane inimesele, kes planeerib millegi algatamist. Granaat soosib enesekindlust ja aitab elus edasi minna. Ta annab oma kandjale jõudu ning aitab tahtejõulisel inimesel oma eesmärke, võimu ja ametikohal kõrgemat positsiooni saavutada.Lisaks sellele aitab granaat ka pidevalt kiirustaval inimesel rohkem praeguses hetkes elada, keskenduda järgmisele sammule ning vajalikul hetkel oma sisemistele jõuvarudele ligi pääseda.


Nali: Elutarkus, hajameelsus, segadus pulmas\n1. Poiss küsib oma isalt: “Isa, kui palju maksab pulmade pidamine?” Isa vastab: “Poeg, ma ei tea, ma siiamaani maksan.” 2. Noor poeg küsib: »Isa, kas see on tõsi et mõnes Aafrika riigis mees ei tunnegi oma naist enne kui te temaga abiellub?” Isa vastab: “Poeg, see on igalpool maailmas niimoodi.” 3. Peol üks naine küsib teiselt: “Kas Sa ei kanna oma abielusõrmust vales sõrmes?” “Jahh, see on tõsi. Aga ma abiellusingi ju vale mehega.”\nMartini naine hakkas märkama kui hajameelseks ta abikaasa oli muutumas. Kuna ta oli tähelepanelik naisterahvas, siis ta veenis Martinit minema spetsiaalse arsti jutule. Arsti juures Martin oli üsna mures. Kuna ka arst märkas patsiendi rahutust, siis ta küsis et mis viimasel mureks on. »Nohh,« hakkab Martin rääkima »tundub et ma muutun üha hajameelsemaks. Ma pole kunagi kindel kuhu ma oma auto jätsin, või kas ma kirjutasin üles endale kuhu ma sõitma pean, või isegi seda et mis ma oma sihtkohas tegema pidin. Ma tõesti vajan abi. Mida ma tegema peaksin? « Arst mõtleb hetke ja siis vastab lahkel toonil: “palun maksa visiiditasu ette ära”.\nVäike Mari oli esimest korda elus pulmas ja vaatas suure huviga ümberringi toimuvat. Kui abielutsetemoonia läbi sai küsis väike Mari oma emalt: »Miks tädi ümber mõtles?« Ema küsib vastu: »Mis sa silmas pead? « »Noh, ta läks ühe mehega altari poole ja tuli teise mehega tagasi sealt.


VIDEO: Ott Tänak ja Dani Sordo Serras de Fafe 2020 rallil - Ralli.ee\nVIDEO: Ott Tänak ja Dani Sordo Serras de Fafe 2020 rallil\nOtt Tänak ja Martin Järveoja võitsid osa sel nädalal Portugalis toimunud Serras de Fafe e Felgueirase rallist, kus koguti Hyundaiga kogemusi kruusateedel. Lisaks eestlastele sõitsid Portugalis ka Dani Sordo ja Carlos del Barrio, kirjutab ERR Sport.\n“Kasutasime seda nädalalõppu selleks, et veeta autos rohkem aega ja sõita Hyundai i20 Coupe WRC autoga enne kruusarallisid rohkem võistluskilomeetreid,” lausus Tänak meeskonna pressiteate vahendusel.\n“Alati on tore võtta osa nii populaarsest sündmusest ja ikoonilistest katsetest, mis on meile Portugali rallilt tuttavad. Oli produktiivne nädalalõpp, tegime koos inseneride ja Daniga tööd, et leida kruusal häid seadistusi.”\nLoe lisaks ka ERR Spordist.\nVIDEO: Serras de Fafe ralli testikatse\nVIDEO: JMK-Ralli 2020 (Action & Crash)


Eesliide 2687 on Larochette suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9998544 ja suunakoodi 2687 jaoks tuleb valida number 2687 9998544. Larochette asub Luksemburg.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9998544, suunakoodi 2687 (Larochette) ja Riigi suunakood 00352 jaoks tuleb valida number 00352 2687 9998544. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 2687.\nKui te ei asu Luksemburg ja soovite helistada inimesele Larochette, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Luksemburg Riigi suunakood on +352 (00352), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Larochette, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +352 2687. Fiktiivse telefoninumbri 9998544, suunakoodi 2687 (Larochette) ja Riigi suunakood 00352 jaoks tuleb valida number 00352 2687 9998544.


Karl-Martin Rammo: Säuts\nTwitterit mul küll pole, aga säutsun siis siia. Seda teevad tegelikult ka teised, näiteks linnud õues ja muudki.\nKevadest pole enam pääsu, sest täna ta ka ametlikult alguse sai. Nii imelik kui see ka pole, siis jõudis ta minuni samuti just täna. Jalutades on hanged jäänud märkimisväärselt väiksemaks, meri on lahti ja purjetamine võib varsti varsti alata! Kevadet kuulutavad ka kõikvõimalike talvealade hooaegu kokku võtvad spordiuudised, mis lahkavad kui palju keegi teenib, mida ta sööb ja mis ta vabal ajal teeb. On näha, et suvised alad pole veel täiel jõul tuult tiibadesse saanud, talvised aga hakkavad otsa saama ning seepärast ongi kerge lünk meie spordiuudistes.\nMinul aga on asi jõudnud nii kaugele, et kodust ära minekuni on jäänud veel 1 nädal. Enam pole tegelikult sedagi. Täpsemalt 28, esmaspäeva hommik hakkan mina siit maalt liikuma Palma de Mallorca suunas. Paljud mu konkurendid on küll mööda ilma laiali ja juba ammu enda oskusi lihvimas, kuid sellele ma suurt tähelepanu ei pööra, sest usun enda tiimi tegevustesse ja plaanidesse täielikult. Pean siiski tunnistama, et teiste treeningute blogisi lugedes ning pilte vaadates jookseb suu vett ning nagu te eelmistest postitustest aru olete saanud, siis ei jõua merele minekut ära oodata!\nHooajaks viimased ettevalmistused kodusel pinnal hakkavad ka vaikselt lõpule jõudma. Kaater hakkab kokku saama ning tundub, et kõik saab reisiks 100% valmis ning Palmal saame uue auriku juba vette lasta.\nRohelist muru teile,\nPosted by Karl-Martin Rammo at 11:16 AM


Viis digilubadust uueks aastaks, mille peaksid kindlasti ellu viima – Solve for Tomorrow\nUue aasta algus on aeg, kus inimesed annavad endale traditsiooniliselt lubadusi, mida hooga täitma hakata. Kuna järjest rohkem veedab inimkond aega kübermaailmas, reastas Samsungi Õpilaste Digitaalne IQ programmi juht Egle Tamelyte uue aasta tähtsaimad digilubadused, mille iga nutisõber endale kindlasti andma peaks.\n1) Vaheta regulaarselt parooli\nIlmselt on tegu kõige vanema ja universaalsema soovitusega, ent see on ja jääb ka järgmisel aastal sama tähtsaks soovituseks kui varem. Hea ja tugev parool on see, mis aitab palju jama ja hilisemat peavalu vältida. Parool võiks koosneda nii tähtedest, numbritest kui ka sümbolitest.\n“Kes ei oska kohe endale sobivat parooli välja mõelda, võib minna näiteks heaparool.ee veebilehele, mis on kontrollitud ja usaldusväärne veebileht keeruliselt murtava, ent lihtsalt meelde jäetava parooli loomiseks,” kommenteeris Tamelyte. „Turvalised paroolid tuleks luua kogu perele ning edasijõudnud võiksid kasutusele võtta paroolihalduri.“\n2) Võta kasutusele kaheastmeline autentimine\nIlmselt on tegu eelmise aasta ühe kuumima sõnapaariga, mis jõudis endise IT-ministri kaudu paljude inimeste teadvusesse. Kas see pani aga reaalselt ka sind kaheastmelist autentimist kasutusele võtma? Selguse huvides olgu siinkohal veelkord üle kinnitatud, et kaheastmeline autentimine ei tähenda telefonis kahe parooli või PIN-koodi ja mustri samaaegset kasutamist, vaid turvategevust, mis nõuab kasutajalt sisselogimisel enese identifitseerimist kahel sõltumatul viisil: näiteks parool ja sõnum, mis saadetakse eraldi telefoni.\n“Eelmisel aastal suutsid küberkurjategijad nii mõnegi tuntud inimese sotsiaalmeediakonto ära kaaperdada ja veel muudki pahandust teha, kuna kontod polnud kaheastmeliselt turvatud,” selgitas Tamelyte. “Sarnased küberrünnakud inimeste vastu suurenevad järgmisel aastal kindlasti, seega on oluline teada, kuidas end tõhusalt kaitsta.”\n3) Lõpeta brauseri tabaluku usaldamine\nKüberpättide maailmas on hetke kuumim trend õngitsemine ehk inimestelt püütakse pettuse teel kätte saada paroole ja muid andmeid, et pätid saaks nendega juba ise edasi tegutseda.\nKui seni on üsna kindel turvalisuse näitaja olnud veebibrauseri aadressiribal kõige ees olnud tabalukk, mis markeeris krüpteeritud veebiprotokolli, siis nüüd on olukord muutumas – eelmisel aastal hakkasid levima internetipettused, kus tabalukku võltsiti ning püüti niimoodi hajameelseid internetikasutajaid lõksu tõmmata.\n4) Uuenda kõikide seadmete tarkvara\nTarkvarauuenduste välja laskmiseks on tehnoloogiaettevõtetel tavaliselt üks põhjus – see teeb midagi paremaks ning lapib ära augud, mis alguses võisid sisse jääda. Kuigi võib tunduda, et igasuguseid uuendusi tuleb uksest ja aknast sisse iga päev, tasub need ära teha.\n“Eriti oluline on see noorte inimeste puhul, kes digimaailmas väga paljude rakendustega toimetavad ning kõikvõimalikke rakenduste abil juhitavaid nutividinaid omavad,” rääkis Tamelyte. “Samsung käis eelmisel aastal Eesti koolides Digitaalse IQ programmi ja Netiketi võistluse raames paljude kooliõpilastega kohtumas ning selgus, et regulaarselt uuendavad oma seadmete tarkvara vähem kui pooled õpilastest.”\nPeamine põhjus tarkvarauuenduste edasi lükkamiseks on viitsimatus, ent just nagu hea laps peseb õhtul hambad ära, tasub ka digihügieeni eest igapäevaselt hoolitseda.\n5) Räägi lähedastega küberohtudest\nSellest ei piisa, kui oled ise teadlik ja digiharitud inimene, kuna küberkurjategijad on nutikad ning võivad sind rünnata kohast, mille peale sa ise ei tulegi – näiteks vanaema koduarvuti või nõrgalt turvatud wifi-võrgu kaudu, samuti tädi Maali robottolmuimeja või nutikülmiku kaudu. Üheskoos targalt tegutsedes on ebameeldivustesse sattumise oht väiksem.\n“Igal andmekillul on oma hind ning kui pätt on mingi isikliku teabe kätte saanud, võib ta seda hämarate eesmärkide tarbeks edasi müüa,” selgitas Tamelyte. “Seetõttu tuleks oma pereringis selgitada, kuidas digimaailmas turvaliselt käituda ning vajadusel aidata kehvema teadmisega sugulastel uued paroolid, tulemüürid või viirusetõrjed ära seadistada.”


ALERO JAHUTUSVEDELIKU LEKE !!!: MINU 2000 OLDSMOBILE ALERO 2.4L-L ON ... - LEKK\nAlero jahutusvedeliku leke!\n2000 VANAMOBILE ALERO\nMinu 2000 Oldsmobile Alero 2.4l-l on korduv jahutusvedeliku leke. Ma ei suuda seda leida. Kas veepump ja termostaat olid vahetatud ja see töötas paar nädalat hästi. Nüüd valab jahutusvedelik pärast sõitu, kui olen parkinud. Tundub, et sõidu ajal ei leki. Midagi, mida voolikutest näen, ei paista kaugeltki märg ja leke tuleb sõitja poolelt otse mootori lähedalt. PALUN AIDAKE! Ma ei tea, kust veel kontrollida saaks ja õpin ikka autosid. Tunnen end nii abitu, et mida teha.\nKork on puhas. Veehoidla on puhas. Ma lähen läbi survekatse. Proovisin seda tühikäigul töötada ja pöörata, et auto temp üles tõusta. Ei saanud sundida seda lekkima. Tundub mõnevõrra juhuslik ja kui see palju lekib, tuleb välja. Võib-olla 2–4 reisi lekkega, et mu jahutusvedeliku paak puhastada. Tundub, et see ei leki enne, kui see saavutab normaalse töötemperatuuri. Postitan varsti, kui saan veel üksikasju. Igasugust abi hinnatakse tõeliselt.\nEnne liiga kaugele jõudmist märkasin muutust. Umbes 10 minuti pärast, kui olin auto välja lülitanud ja lekkimata, olin sees, lähen tagasi ja MASSIVE PUDDLE oma õlivormi alla. Tundub, et see tuleb selle külgedelt alla, kuid ma pole kindel, kus see võiks olla. Suur voolik, mis mootori alla läheb, näeb välja täiesti kuiv. Radiaatori voolikud on kuivad. Ülevoolavoolikust ei leki. Alustades survekatset, et teada saada, kas see annab kasulikku teavet\nMa ei saa endale lubada neetud lekke eest veel 1000 dollari suurust remonti. Kas teil on sama probleem? Jah Ei Pühapäev, 26. juuni 2011, kell 15.54\nEsimene pilt on lomp, mis algab sõiduki keskel asuvate esirehvide keskelt / tagant. Teine pilt on ainus koht, kus näen jahutusvedeliku kogumist ja tilkumist, kuid siiski pole õnne ülevalt poolt midagi näha. Pildid (suurendamiseks klõpsake) Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +5 Pühapäev, 26. juuni 2011, kell 17.55 RLBUTTA16\nSee tilgub kohast, kus see must tükk minu õlivormi puudutab. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +4 Pühapäev, 26. juuni 2011, kell 17.58 SATURNTECH9\nSee must tükk näeb välja nagu hooratta / pöördemomendi muunduri kate, mida ma piltidel palju ei näe, niipalju kui leke tuleb. Parim asi, mida teha, on rentida jahutusvedeliku rõhu tester, mis pumpab süsteemi üles ja vaatab, kust leke tuleb. Samuti tuleb jahutusvedeliku kork läbi survestada, et te ei saaks visuaalselt öelda, kas see lekib või mitte. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +4 Pühapäev, 26. juuni 2011, kell 19.49 RLBUTTA16\nTänan teid väga. Tundub, et mu tester on valesti paigutatud, nii et ma rendin ühe. Palju hinnatud. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +2 Pühapäev, 26. juuni 2011, kell 20.04 SATURNTECH9\nTere tulemast andke mulle teada, mida leiate. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +1 Pühapäev, 26. juuni 2011, kell 20.08 RLBUTTA16\nSee asi on mind juba mõnda aega kiusanud, lõpuks leidis! Radiaatori voolik läheb mootori sisse. Ma pole selle nimes kindel, kuid minu leke on leitud. Nii pisike ja kergesti mööduv. VÄGA raskesti märgatav. See on mootori paremal küljel tahapoole suunatud auto esiosast. Pidin eemaldama õhufiltri ja veel mõned asjad selle saamiseks. Loodan, et see aitab! Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +7 Esmaspäev, 27. juuni 2011, kell 3:10 SATURNTECH9\nKas sa räägid suurest ülemisest radiaatorivoolikust, mis läheb mootorile?\nKas sellel on suur voolik ja siis väike voolik, mis läheb lekkekohta, kui see kõlab nagu termostaadi tihendi tihend lekib. Kas aluses on kaks polti, mis seda kinni hoiavad? Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +1 Esmaspäev, 27. juuni 2011, kell 03.38 RLBUTTA16\nSee oli just seal, kus suur voolik ühendub mootoriga ja tal tuleb välja 2 väiksemat voolikut, mis lähevad alla ja tagasi autosse. 2 polti ja veel üks polt, mis hoiab veetoru, selle metallist toru, mis ümbritseb mootori tagumist külge. Sain kõik lahti ja O-rõnga tihend oli kõverdunud. Seal, kus tihend läheb suurele mustale voolikule, on veidi koorikut ja sodi. Uus tihend, lekkeid pole. Kui see on termostaadi tihend, siis jah. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +5 Teisipäev, 28. juuni 2011, kell 00.58 SATURNTECH9\nTermostaadi korpus nägi välja nagu oleks ainult kaks voolikut ja kaks polti. Hea meel kuulda, et saite selle siiski korda. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +4 Teisipäev, 28. juuni 2011, kell 15.28\n2000 Oldsmobile Alero jahutusvedeliku leke\nMinu autol on jahutusvedeliku leke ja me ei leidnud seda, nii et tõime selle remonditöökotta ja see võttis neid kaks päeva, kui ta tagasi helistas, ütles ta ... Küsis janetcraft & middot\n1 VASTUS 2000 VANAMOBILE ALERO VIDEO Jahutussüsteemi rõhutest lekete jaoks Juhenduslik video\n2000 Oldsmobile Alero lekkiv jahutusvedelik\nMulle öeldi, et pean sisselaskekollektori komplekti välja vahetama. Nad peavad sisselaskekollektori tihendi eemaldama ja välja vahetama. Kirjutatud ka tsitaadile ... Küsis janellmorgan\n& middot 1 VASTUS 2000 VANAMOBILE ALERO\nMinu 1999. aasta Oldmobile Alero lekib antifriisi mootori lähedal või selle all, mida see viimase kahe nädala jooksul on teinud, ja nüüd on see peatunud ... Küsis Kõrvitsad B.\n& middot 2 VASTUSED 1999 VANAMOBILE ALERO\n2001 Oldsmobile Alero lekib antifriis\nMootori jahutusprobleem 2001 Oldsmobile Alero 6 Cyl kaherattaline automaat Minu Oldsmoble Lero lekib sellest korpusest antifriisi ... Küsis calvinj & middot 3 VASTUSED 2001 VANAMOBILE ALERO\nJahutusvedeliku leke ja valgus\nHakkasin just täna sõites jahutama jahutusvedelikku ja panin siis küttekeha sisse ning jahutusvedeliku lõhn sai palju tugevam ... Küsis maxmwill & middot 2 VASTUSED 2003 VANAMOBILE ALERO VAATA LISAKS\nmadala küljega vahelduvvoolu sadama asukoht\n2004 honda accord elektriakende lüliti\n2003 honda accord neutraalne ohutuslüliti\n2002 Ford Exploreri tagumine ots\n2000 kia sportage starteri asukoht\n2005 chevy pööripäeva mootori skeem\npassiivne vargusevastane süsteem keelata\n2001 Ford Mustangi kütusepumba vahetus\nmercedes abs valgus süttib