7. Развитие на абстрактното мислене на детето - Склероза\n7. Развитие на абстрактното мислене на детето\nРЕЗЮМЕ Мислене - подборът на някои признаци и отвличане на вниманието от другите, незначителни в момента или за дадено лице. Без развитието на този вид мислене, формирането на успешен човек е невъзможно. Успехът тук се отнася до личното чувство, че човек успява да изгради живота си според своите цели и със собствените си сили в полза на себе си и на хората. Успехът не трябва да се бърка с престижа. Престижът е социално обусловено понятие за достоен живот. То може да е в противоречие с духовните нужди на човека. Правото на избор - за самия човек.\nАбстрактното мислене в творчеството предполага излизане извън реалните данни, намиране на нови връзки и връзки между обекти, широка, но целенасочена мобилизация на знания и опит.\nЕтапи на формиране на детското мислене:\n- визуално ефективен (до 3 години),\n- визуално-образно (до 9 години),\n- вербално-логически (абстрактно) (до 14-годишна възраст).\nРазвитието на мисленето на детето започва с информацията, представена под формата на въпрос, задача. Родителите ще намерят много причини да общуват с детето в това отношение, ако осъзнаят важността на абстрактното мислене за съдбата на детето.\nДо деветгодишна възраст децата живеят в магическия свят, не можете да ги бързате с осъзнаване на реалността, всичко си има време. И този период е необходим за развитието на въображението, фантазията - основата на човешкото творчество. Детето се интересува много от „бране на гъби на асфалт“, като си представя, че е в гората; „За да нахрани майка ми, с нейната поръчка, с различна храна от речен пясък”, - неговите идеи ще се втурнат, ако родителите го подкрепят в неговите пиесни дейности.\nМежду другото, дете под 9-годишна възраст все още не е готово за свобода на избора и отговорност за избор. Ако възрастните създават такива обстоятелства за детето, той изпитва психологическа тревога и несигурност. Нуждата от защита е най-силна в тази възраст, така че детето се нуждае от силни родители, които да ги водят.\nЗа развитието на мисленето е полезно да не бързаме да отговаряме на някои от “защо?” Детето, но да попитаме “Какво мислите?” И да насочва мисленето му. В резултат на това, децата в предучилищна възраст проявяват интерес към игри, които развиват интелигентност, обичат да решават загадки, да отговарят на умен въпроси и да ги пишат сами. Не е необходимо да натоварвате детето с различна информация, по-добре е да го научите да разсъждава върху това, което му е на разположение в неговата възраст. Абстрактното мислене на тази възраст трябва да се основава на визуално-образната, на придобития жизнен опит на детето.\nОт деветгодишна възраст може директно да се запитате за неговите настроения, желания и нужди, възможности и последствия от тяхната реализация, така се придобива опитът на свободата на избор.\nТийнейджъри на възраст от 12 до 14 години е време да попитат какво мислят за всеки проблем и какви начини да го решат. На тази възраст вече е възможно самостоятелно вземане на решения. Необходимо е само да се разбере на тийнейджърите, че е нормално да се правят грешки. Като ги коригира, човек става мъдър.\nТова е нормата на психичното развитие на личността. Но учителите трябва да се справят с различни отклонения от нормата интелектуално. Много деца са „заседнали” на ниво визуално-ефективно мислене. Ето защо, при обучението, те могат да използват само набъбване и относително точно възпроизвеждане на информация, получена от учителя. Това е голяма вина на родители, които не искат да бъдат образовани в развитието на детето. Ние не можем да се примирим с тази позиция, затова правим своите преценки за ЗНАНИЕТО по преценка на читателите на Просар.\nИдеалът в знанието е МЪДРОСТ. а не Ерудиция, която се основава по-скоро на паметта като свойство на естествения ум. Мъдростта съчетава всички духовни качества на човек (понякога дори и при липса на официален сертификат за образование).\nКак да развием абстрактното мислене на детето?\nКакво е абстрактно мислене и защо е необходимо? Обяснителният речник на руския език (редактиран от Д. Н. Ушаков) твърди, че в научната концепция абстракцията е психичното разделяне на някои свойства и атрибути на обект от самия обект. Спомнете си филма "Чапаев": къде трябва да бъде командирът по време на нападението? Картофите, изложени на масата, символизират местоположението на войските. Те изобщо не приличат на командира, на атаката или на армията, но въпреки това безопасно се справят със задачата си - те символизират свойствата и знаците на определени обекти.\nОбектът и символите, които го обозначават или дефинират, са различни неща, но когато чуете думата „крава“, вие представяте голямо, рогово, копитно краче, „млечно-съдържащо“ животно, а не сиво, райета, нокътя, мяукане. Абстрактното мислене е неотделимо от математиците и физиците, поетите и писателите, музикантите и композиторите. Всяко творчество изисква абстрактно мислене, т.е. манипулации със символи. И ако искате да развиете творчеството на детето си, тогава трябва да започнете с развитието на абстрактното мислене.\nНякои са склонни да мислят, че абстрактното мислене е като музикално ухо: или е там, или не. Вроден дар. И развитието му е почти невъзможно, тъй като е невъзможно да се превърне в композитор за някой, който е лишен от музикално ухо. В краен случай упоритите упражнения за развитие на абстрактното мислене могат да дадат временен резултат, но си струва да ги спрете, тъй като всичко веднага се връща към нормалното.\nНо в крайна сметка, какво нещо: се оказва, че всички деца са родени с чудесно ухо за музика. И ако отсъствието на петгодишно дете разкри неговото отсъствие, то тогава не се стигна до ухото му при раждането и през всичките пет години от живота му музикалното развитие се случи в обратната посока: от голямо музикално ухо до мечи. И ако се концентрирате почти веднага след раждането на детето върху развитието на неговите музикални способности, то от пет години тя ще бъде потенциален Шаляпин или Карузо.\nТака абстрактното мислене може да бъде развито, всяко дете има своите микроби и е абсолютно жизнеспособно. Но те са като растения. Без подходяща грижа, те просто ще отшумят. Но всеки знае, че ако растението е напълно сухо, тогава няма поливане и грижи няма да даде резултати.\nНай-простата игра, която развива абстрактното мислене е това, което изглежда облакът. Облаците, за щастие, са напълно достъпни и свободни. И те предлагат много различни картини, без да изискват никакво усилие (добре, освен да вдигнем главата). Облакът може да бъде като дракон, рицар, замък, облаци дим, парче захарен памук, цвете... Формите са безкрайни. Гледайки облаците от гледна точка на символите и тяхната манипулация, а не от гледна точка на метеорологията (дъждът идва!), Детето развива абстрактно мислене.\nМежду другото, диалогът между Мечо Пух и Прасчо от съветския анимационен филм също е ярък пример за абстрактно мислене. На пчелите беше предложена голяма логическа верига от символи: „облак“ в лицето на Мечо Пух, чадър за Прасчо, както и съответните изказвания („Аз съм облак, облак, облак, а не мечка…“, „Изглежда, че идва дъжд!“ ). Това е само проблемът - пчелите отказват да мислят със символи, но ги предпочитат за спецификата. Но това е друга история.\nИма една игра, която почти никога не притеснява децата, и в същото време абстрактното мислене се развива красиво: театърът на сенките. Какво е сянка, ако не и истинска абстракция? Тя не е нещо, а само негов символ. Но с този символ можете да играете, за разлика от облаците - можете само да ги гледате.\nВсичко, което е необходимо за такава игра: лампа, лист и набор от картонени фигури. Можете да направите цифрите сами, това не е твърде трудно.\nВъзпроизвеждат се различни игри в сянка. Всяка детска приказка е готов сценарий, изискващ само "актьори". В този случай "участниците" могат да бъдат многоизмерни. Мечката от приказката за Маша и трите мечки ще се справят перфектно с ролята в приказката за Теремка. Самият Теремок напълно изобразява хижата във всяка друга приказка. Вълкът е и Червената шапчица, и седемте деца, и кучето в Репка.\nОсобености на абстрактното мислене у децата и съвети на родителите за начините на неговото развитие\nКак да развием абстрактното мислене на детето\nЗа да разбере абстрактни понятия, детето трябва да отклони вниманието от материалната реалност, свързана с тях, и обектите, които са пряко свързани с тези понятия. Той трябва да изолира и да превърне в отделен обект на разглеждане отделна страна, собственост или състояние на това, за което мисли. Например, ако детето, след като е слушало Шела Силвърстайн “Великолепното дърво”, заключи, че тази приказка е за егоизъм, тогава той е в състояние да извлече и прехвърли основната тема на произведението в своя свят.\nВсички важни видове обучение изискват абстрактно мислене. Малките деца могат и трябва да разделят понятията, да ги абстрахират от техния свят. Детето се научава да мисли абстрактно с помощта на смислени игри и да се учи да взаимодейства, да търси нови начини за представяне на обекти и да обобщава получените впечатления. Тази способност му позволява да изгражда теории за своя свят.\nАбстрактно мислене и цифри\nРазвитието на абстрактното мислене върви ръка за ръка с развиващите се математически способности на вашето дете. С течение на времето децата развиват по-абстрактни идеи за числата и броенето. Почти от раждането бебетата са чувствителни към понятието за количество. На възраст от осем месеца до една година, например, децата могат да определят кой от двата много малки купчинки е по-голям от другия. Те започват дълъг процес на изучаване на сложни идеи за числата и броенето.\nЗначително развитие се наблюдава при дете на възраст от около две години, когато той се запознава със символични или ролеви игри: в тях започва да асоциира мислите с взаимоотношенията и психически да представя количеството. Например, едно дете може да каже на приятел: "Аз ще бъда баща, ще бъдеш сестра и тази скала ще бъде куче." Като свири по този начин, той може да постави две чинии на масата: една за себе си ("баща") и една за приятелката си ("сестра"). Тогава той взема две лъжици - автоматично, без да брои - и поставя по една на всяка чиния. Детето абстрахира от мисълта за числата, играе с конкретни обекти.\nСъщо така е много важно да се развие разбиране на думите, означаващи числа. Тези думи помагат на децата да осъзнаят числата и да разберат как да класифицират количествата. Например, тригодишно момиче седи на пейка с кучето си, а друго куче се приближава към тях. Момичето казва на майка си: “Мамо, виж, две кучета!” И пита майка й за два деликатеса. Тогава тя дава едно лечение на всеки от тях. Това е важна абстракция, защото самата идея за номер две е абстрактна концепция. Момичето успя да използва думата „два“, за да разкаже за броя на кучетата, които е видяла.\nВашето дете разчита на тези ранни математически идеи, когато се учи да брои. Разбирането на думи, обозначаващи числа и умения за броене, позволява на децата да конструират абстрактни сравнения на числа. Например, на възраст над три и половина, повечето деца могат точно да сравнят броя в две групи от различни обекти, като купчина зарове и купчина чипове. Те могат също така да сравняват точно групи, които не могат да се видят, като куп стъклени топки и поредица от барабани. На възраст от четири до четири и половина, децата могат да сравняват групи от предмети, всяка от които се състои от различни предмети. Това показва, че те разглеждат номерирането като по-абстрактна идея, която не зависи от размера и естеството на елементите, които трябва да бъдат преброени.\nДетето също развива абстрактни мисли за законопроекта чрез писане. Предучилищните хора разбират, че писмени знаци на хартия могат да предадат информация за количествата. Например, три-, четиригодишни деца могат да рисуват пръчки на хартия, за да покажат колко обекти са преброили.\nРазбиране на формуляри\nЗа децата разбирането на понятието “форма” е друг начин за разбиране на света и още една стъпка в развитието на абстрактни мислещи умения. Това разбиране е способността да се правят обобщения за ежедневната среда. Малките деца могат да научат повече за формите по-дълбоко, отколкото мислим. Първо, те ще научат за формите в "цялото"; например определянето на правоъгълни обекти, защото „те приличат на врата”. Когато детето ви може да отдели формата от фона, да го забележи и да го различи от други обекти, тя абстрахира тази форма.\nПо-късно, след много експерименти с форми, детето ви ще може да разпознае, да речем, триъгълници с различни размери и ориентации. Той може да установи, че определена форма може да варира. Например формата може да бъде „дълга и тънка“, но тя все още е триъгълна. Цвят, дебелина и други характеристики сега се третират като идеи, които не са свързани с формата. Детето абстрахира идеята от формата. В същото време детето започва да обмисля друга важна абстракция: той психически „премахва“ определени части от формата. Например, той започва да вижда триъгълник не само като форма, която изглежда по определен начин, но има и три страни и три ъгъла. Работейки с малки деца, експертите установиха, че тази способност им дава усещане за собствената си способност да разбират нещо, чувство за интелектуална сила. Детето може да каже: „Много е остро и много дълго, но знам, че това е триъгълник. Виж: една, две, три прави страни! ”.\nНачини за развиване на абстрактно мислене\nВсеки ден можете да помогнете на детето си да развие умения за абстрактно мислене, да обсъди опита му и да му помогне да ги разбере. Опитайте следните дейности.\nПребройте всичко наоколо. Пребройте с детето стъпките на стълбата, по които се качвате; плочи на масата; стафиди в шоколад и така нататък.\nНаучете правилата на профила. Вземете кукла (назовете го, например, Не знам) и оставете да мисли грешно, помолете детето си да коригира Незнайно. Помолете да кажете какво точно е извършил Дано. За по-уверен профил на детето, започнете с малки числа.\nИграйте с маршрути и карти. С много малки деца обсъдете забележителностите, които виждате по време на ходене. Детето може да създава модели на тези атракции с помощта на играчки. По-голямото дете може например да се опита да изгради модел на стаята си или да започне да изготвя прости карти. Той може също да играе игри у дома, като например да търси скрити обекти, използвайки проста карта, която сте нарисували. Подчертайте, че моделите и картите са намалени версии на реалното пространство.\nОсигурете голям брой възможности за практически опит. Преброяване на материали (дизайнерски детайли, комплекти от форми, свързващи и прости кубчета) и други предмети (копчета, камъчета или мъниста) помагат на детето да изгражда идеи за математически идеи. Малките деца често знаят числа, но не могат да прилагат тези знания; и такива елементи ще им помогнат в това.\nИзграждане с различни форми. Дайте на детето си набор от блокове (кубчета) с различни форми за проектиране и конструиране. Намерете и покажете определени форми в ежедневните предмети и се опитайте да ги пресъздадете с блокове.\nНасърчавайте разрешаването на проблеми. Материалът за броене, като кубчета, може да се използва за броене, аритметика, моделиране и създаване на геометрични форми. Насърчавайте децата да използват тези материали в различни задачи и за по-късно размисъл и оценка на техните решения. Това е важна стъпка към абстракцията на идеите, че изчислителният материал помага да се развие.\nКатегоризирайте елементите по функция. Сортирайте и класифицирайте различни елементи. Подчертайте, че за сортиране създаваме и използваме различни категории, знаци. Когато премахнете стаята на детето, съберете части (кубчета) от една и съща форма или ги класифицирайте в онези, които могат да бъдат валцувани и тези, които не могат.\nГоворете с детето си. Дискусията помага на детето да премине речта и мислите си към себе си и да научи абстрактни понятия. Обсъдете събития, случили се някъде далеч и отдавна. Това ще помогне на детето да се научи да представя идеи, мисли и да работи със символи в абстрактно, но по същество. Помолете детето си да мисли за техния ден и да планира какво ще правят утре. Ако се опитва да реши проблем, помолете го да разгледа различни решения и подходи към него. Помолете детето си да представя своите мисли и идеи по различни начини, например чрез говорене, пеене, актьорство или рисуване - всички „езици“ на децата.\nЗадавайте въпроси: защо? Защо не? Ами ако? Тези въпроси насърчават детето да мисли и описва характеристиките на математическите обекти, като например форми. Те също ви карат да гледате неща от различни гледни точки.\nПомогнете на детето си да се научи да задава правилните въпроси. Малките деца рядко искат допълнителна информация, когато не разбират нещо, но ако се насърчават активно, те ще го научат.\nИзползвайте информация от книги за математиката. Прочетете и обсъдете книги, които преподават математически понятия като броене, размер, форма и т.н.\nНие можем ежедневно да наблюдаваме как нашите деца мислят абстрактно. Те са прекрасни мислители и непрекъснато мислят за своя свят. Например, едно дете обича да гледа птици и след като види пеперуда, той развълнувано казва: “Птица!”. Затова той използва абстрактно мислене, за да развие теорията, че всички същества с крила, или всички, които могат да летят и са по-големи от насекоми, са птици. Въпреки че абстракцията му се нуждае от усъвършенстване, способността му да мисли по този начин ще му служи добре в бъдеще. Той работи усилено, за да намери смисъла на своя свят. Когато разговаряме с децата си и им помагаме да подобрят абстракциите, ние им помагаме да се научат.\nТехники за развиване на абстрактно мислене\nАбстрактното мислене е от голямо значение за всички хора. Високото ниво на неговото развитие позволява не само да се подобри качеството на живот, но и да се постигне много по-голям успех. Необходимо е да се ангажираме в развитието на този тип мислене в детска възраст, но с пълнолетие не трябва да преставате да тренирате. Само редовните класове ще подобрят и поддържат своите интелектуални способности. Това ще помогне на знанието как да се развие абстрактно мислене при възрастни и деца. Всички методи могат да се прилагат на практика независимо, без да се прибягва до външна помощ.\nАбстракция - отклоняването на някои свойства на обекти от други за идентифициране на техните характеристики. Определението за абстрактно мислене е почти същото. Това явление предполага един вид интелектуална дейност, при която човек мисли за ситуация, отделяйки я от някои детайли. Абстракцията има значително влияние върху физиологията на мисленето и ви позволява да прекосите определени граници, откривайки нови знания.\nТози вид мислене се развива паралелно с онтогенезата от ранна възраст. За първи път тя се проявява в моменти, когато детето започва да фантазира, да пише собствени истории или да свири необичайни ситуации и да се абстрахира от играчки, предпочитайки да мисли за някои от техните свойства.\nАбстрактното мислене е разделено на форми, всяка от които съответства на особеностите на мисловния процес, придружен от абстракция. Има 3 от тях:\nConcept. Означава дефиницията на едно общо свойство за различни обекти. Много важен момент е значението на тази обединяваща характеристика. Например, краката на масите или зелени листа в различни дървета.\nРешение. При осъждането се случва утвърждаване или отричане на определено събитие. Всичко обикновено се описва с фраза или кратко изречение. Решенията са прости или сложни. В първия случай те се отнасят до един активен обект или човек (например, „момче купи мляко“). Във втория, решението засяга няколко партии наведнъж („облаците се появяват, навън става тъмно“). Тя може да бъде истина, основана на субективни заключения или фалшиви, основани на личен интерес.\nИзвод. Под извод разберат идеята, формирането на която възниква въз основа на няколко преценки. Той се състои от предистория, заключение и заключение. И трите процеса протичат в главата на човек последователно. Всичко започва с първоначалните преценки (предпоставки), след това преминава към етапа на размисъл (заключения) и завършва с образуването на нова преценка (заключение).\nАбстрактното мислене може да се приложи във всяка от тези три форми. Един възрастен във всекидневния живот ги използва всички. Въпреки това е необходимо да ги развием, дори и тези, които са в състояние да се абстрахират.\nСъвременният изкуствен интелект е надарен с абстрактно мислене, което превъзхожда човешкото качество.\nАбстрактното мислене се използва от деца от първите години на живота. Тя започва да се проявява с развитието на артикулативна реч. Едно малко дете фантазира, размишлява върху необичайни неща, изучава света, сравнява играчките си, използвайки абстракционни умения. Те са слабо развити, но все още могат да бъдат използвани.\nУчилищната възраст е съчетана с нарастващото значение на абстрактното мислене. Ученикът трябва да мисли извън кутията, когато трябва да решава различни задачи. Това е особено вярно за математиката, където абстракцията играе голяма роля. По-късно, когато тийнейджър ще учи в гимназията, значението на това мислене ще стане още по-голямо.\nСъщо така абстрактното мислене се използва във философията, писането, инженерството, психологията на управлението, управлението на времето и много други области. Доброто му развитие ви позволява да успеете във всяка област.\nМисленето на абстракцията има свои характерни черти. Те правят възможно разграничаването му от останалите мисловни процеси и е по-добре да се разбере какво прави абстракцията толкова полезна за човека.\nОтражението на заобикалящия свят, без да включва чувствата. От човек не се изисква да използва сетивата и да контактува с обекта, за да получи информация за него. Абстракцията ви позволява да използвате старите съществуващи знания за решаване на конкретен проблем.\nОбобщение на явленията. Когато обобщава различни предмети и идентифицира техните характерни признаци, човек получава възможност бързо да получи достъп до своите знания. Ако той е в състояние да идентифицира определени модели и прилики, то в бъдеще ще бъде много по-лесно да запомни и да намери необходимата информация в паметта.\nЕзиково изразяване Всички мисли се изразяват лесно под формата на вътрешен диалог, който може да се превърне в реален. В същото време абстрактните понятия могат да се мислят в главата, без изобщо да се използва езиково изразяване, а резултатът ще бъде окончателен съд, който просто ще бъде изразен в речта.\nРазвитието на абстрактното мислене ви позволява да подобрите всички горепосочени признаци, които също са полезни умения, които са трудни за постигане.\nТрудно е за един обикновен човек да си представи как точно изглежда този, който има високо развито абстрактно мислене. Такива хора, като правило, винаги постигат своите цели, те са успешни и щастливи. В същото време нещо винаги се случва в главите им: те мислят, мислят за събития, представят бъдещето, образно, решават трудни задачи. Най-често те говорят труден език, което води до трудности в общуването. Високата производителност им позволява да заемат високи позиции, а усъвършенстваното разузнаване ги прави много важни за всяка компания.\nТакива хора могат да се сблъскат с редица проблеми. Често те са прекалено егоистични, което затруднява намирането на истински приятели. В същото време хората с развито абстрактно мислене не могат да упражняват достатъчно физическа активност и са пасивни в практическата работа. Понякога те са небрежни на външен вид, които отблъскват другите.\nНай-често разработеното абстрактно мислене има мъже от технически професии.\nЗа възрастен човек е доста трудно да развие абстрактно мислене неговият интелект отдавна е формиран. Въпреки това, с помощта на някои упражнения, все още ще бъде възможно да се постигнат резултати. Препоръчително е да ги извършвате ежедневно в продължение на няколко седмици.\nПредставяне на емоциите. Необходимо е да мислите точно как различните емоции се появяват в даден човек. Препоръчително е да използвате пълния набор от възможни чувства на хората.\nОбратно отчитане. Необходимо е да обърнете книгата и да я прочетете в обратен ред. Успоредно с това е необходимо да се установят логически връзки между различни събития. Най-добре е да избирате прости произведения, написани на лесен език.\nАнализ на комуникацията. Трябва да си припомним всички хора, с които трябваше да общувам през деня. Необходимо е да се анализира не само самия разговор, но и изражението на лицето, жестовете и гласа на събеседника. Препоръчва се това да се прави със затворени очи.\nИзлизане на противоречия. Трябва само да измислите различни фрази, които изглеждат противоречиви. Те могат да бъдат абсолютно всичко (горещ лед, горчиви бонбони и т.н.).\nСъздаване на съкращения. Достатъчно е да излезете с някаква фраза, да я съкратите до първите букви и след това да я дешифрирате в рамките на един ден. Например, независимо развитие на мисленето (CPM).\nИзброяване на функциите на обектите. Необходимо е да се изберат всички налични елементи и да се изброят всичките му функции. Можете дори да излезете с необичайни срещи, които не се използват.\nМозъчна атака. Трябва да изберете всяка буква от азбуката и да я напишете на лист хартия. Задачата е да си припомним максималния брой думи за това писмо за ограничен период от време, като ги запишем на хартия.\nСъвместимост на думите. На един лист хартия трябва да напишете съществителни и на вторите прилагателни. Това не трябва да се прави веднага. Най-добре е да започнете само с едно съществително. Вие ще трябва да изберете подходящи, както и абсолютно несъвместими прилагателни. Всички те трябва да бъдат записани в различни колони.\nИмето на картината на живота. Необходимо е визуално да се определи всяко събитие, което се е случило в действителност и да му се даде необичайно име. Трябва да е така, както художникът може да нарича снимка.\nБоядисване. Трябва да напишете всякакви снимки с помощта на цветни мастила. Процесът трябва да представя характеристиките на всички налични позиции. Ако не можете да използвате цветовете, можете да започнете с обичайното рисуване с молив.\nИзброените методи ще помогнат да се развие абстрактно мислене и при тийнейджър или възрастен човек. Необходимо е да се прилагат редовно, без да се пропускат редовни часове.\nНай-лесно се развива в детството. По това време, мозъкът е отворен за външно влияние и може да бъде подложен на всякакви промени. Упражненията за деца се различават от тези, предлагани от възрастните, но не са по-малко ефективни.\nОбратно четене на надписите. Родителите трябва да предложат на детето да играе игра, в която ще чете знаците, които вижда в обратен ред. За да направите това с всички плакати ще бъде много трудно. Следователно трябва да се обсъдят допълнителни условия (например, да се четат само червени знаци).\nРисуват необичайни животни. Детето трябва да рисува животно, състоящо се от части от други животни. Когато чертежът е готов, трябва да измислите нов вид необичайно име.\nТеатър на сенките. С помощта на ръце, на които светлината от лампата попада в тъмнината, детето трябва да създаде необичайни сенки, изобразяващи определени неща. Можете дори да го поканите да играе любимата си приказка с помощта на сенки.\nПсихична аритметика. От детето ще се изисква да изчисли прости примери, използвайки специални сметки, наречени “abacus”. Такова обучение също ще развие постоянство и общо разузнаване.\nПъзел. Трябва да изберете пъзели, ребуси, анаграми и др. игри, като се имат предвид предпочитанията на бебето. Неговата задача ще бъде решаването на всички поставени задачи. В по-напреднала възраст можете да добавите кръстословици към тях.\nПроучване на облаците. Детето трябва да погледне към облаците с родителите си и да посочи какво вижда. Възможността за визуална оценка на всеки облак за сходство с различни обекти или животни увеличава шансовете за успешно развитие.\nСтроителство. Родителите трябва да дадат на детето си задачата да изгради определени обекти от игрални блокове. Така ще се развие въображаемо мислене и творчество.\nАсоциация. Бебето трябва да измисли сдружения за всичко, което вижда или чувства. Можете също да го помолите да представлява животните чрез звуците, които чуват.\nКласификация. Детето трябва да подреди всички налични неща или играчки според определени критерии. Например във форма, тегло или цел. Родителите трябва да контролират процеса и да дават съвети, ако е необходимо.\nВъпроси. Родителите трябва да задават на бебето си въпроси „защо?“, „Какво ако?“, И т.н., за да го накарат да мисли и анализира ситуацията. Можете да попитате по всяко време.\nТакива прости упражнения ще ви позволят да постигнете добър резултат след няколко седмици обучение. Препоръчително е да ги комбинирате с други дейности, които ще бъдат насочени към развитието на общото разузнаване.\nС помощта на специални тестове можете точно да определите нивото на абстрактното мислене в човек на всяка възраст.\nКолко време трябва да правите\nАко човек знае как да развие правилно творческото мислене у възрастни и деца, тогава няма да има проблеми. В този случай ще бъде възможно да се постигнат резултати след няколко седмици. Но след това ще трябва да продължите да тренирате, за да поддържате уменията си. Това е особено вярно за възрастните.\nКакво е абстрактно мислене и как да го развием при по-младите ученици\nПри децата, които започват училище, "паметта става мислене, а възприятието - мислене". Декларацията на изключителния детски психолог, автор на оригиналните методи, Д. Б. Елконин означава основното: в психическото развитие на децата от началната училищна възраст се осъществява активна трансформация на цялата когнитивна сфера (памет, внимание, възприятие, говор). Психолозите подчертават, че подобно подобрение на психиката е възможно само при наличието на абстрактно-логическо мислене. Експертите твърдят авторитетно, че абстрактното мислене е необходимо не само за по-нататъшното умствено развитие на детето, но и за овладяването на такива сложни предмети като математика, естествени науки и по-късно физика, геометрия, астрономия. За родителите е важно да разберат разнообразието на умственото развитие на тяхното потомство, за да помогнат навреме.\nКакво знаем за абстрактното мислене? Наистина ли е толкова важно в живота на даден човек, или може да бъде направено отлично без него, като се използва само най-визуалното! Абстрактното (абстрактното) мислене, т. Е. Формирането на абстрактни понятия и опериращи върху тях, е присъщо на всеки от нас. Човекът от време на време трябва да откъсва (психически разсеян) от конкретния и да действа с общи понятия, за да види света като цяло, без да засяга детайлите. Такова действие е необходимо, за да се концентрираме върху конкретна цел, да правим открития, да развиваме способности, да изпълняваме своите стремежи. Когато дадено събитие се счита за странично, абстрактно, тогава първоначално се откриват първоначалните начини за решаването му.\nНай-ясният пример за това как абстрактните мисли работят са точни науки. Например, в математиката ние не виждаме числа като такива, но виждаме неговата съставна част (числа), можем да броим или групираме различни обекти по някакъв атрибут и ги наричаме номер. Абстракцията е необходима дори когато човек планира бъдещето си. Все още не е известно, но всеки от нас си поставя цели, желае, прави планове и всичко това става благодарение на абстрактно-логическото мислене.\nОсновните характеристики на абстрактното мислене са неговите форми, тъй като околните явления, които са недостъпни за човешкото око, са все още активно присъстващи в човешкия живот. Както всеки феномен, те трябва да имат свой собствен дизайн, така че психолозите разграничават три основни форми:\nКонцепцията означава мисъл или система от мисли, която отличава и обобщава различни теми според общите и специфични особености за тях. Концепцията представя обща собственост на различни обекти от заобикалящия ни свят. Например, „мебелите” обединяват в своята група онези предмети, които са ни нужни в ежедневието и като цяло притежават имота - да осигуряват комфорт на човек: маса, стол, диван, гардероб и др. Друго понятие за "училищни пособия" обобщава писалката, моливът, тетрадката, гумата, т.е. онези елементи, които са необходими за писане. Основните обществени понятия се предават на децата още в предучилищна възраст, тъй като в противен случай просто ще бъде невъзможно да се познае целият свят около нас.\nОсновната форма на абстракция, която присъства в утвърждаването или отричането на нещо за даден обект, неговите качества или отношения с други обекти. С други думи, преценката показва някаква връзка между обекти и явления на заобикалящата реалност. Казано просто, решението (просто или сложно) ни служи, когато е необходимо да потвърдим или опровергаем нещо, например: „детето играе“ (обикновена преценка). Комплексът има по-сложна форма на изявлението: "есента е дошла, листата падат." В допълнение, преценките могат да бъдат истина или невярно, всичко зависи от това на какво се основава. Ако човек обсъжда обективно, в съответствие с реалността, тогава решението ще бъде вярно. И ако той се интересува от изявлението му, основано на собствените му разсъждения, противоречащи на реалността, тогава решението става невярно.\nТя се изразява чрез мисълта, която се формира на базата на няколко преценки. За да се направи извод, е необходимо да преминем през три етапа: предпоставката (първоначалната преценка), заключението (новото решение) и заключението (логичният преход от предпоставката към заключението). Обикновено изводът се изразява чрез сложни изречения ("ако всичките ъгли на триъгълника са равни, тогава този триъгълник е равностранен"). Известен аматьор прави изводите литературен герой - Шерлок Холмс.\nПризнаци на абстрактно логическо мислене при децата\nВъзможно е да се установи наличието на такъв знак още при деца в предучилищна възраст, тъй като експертите смятат, че по-възрастната предучилищна възраст е най-оптималният период за прехода от визуално към абстрактно мислене. Смята се, че в училище умственото развитие на децата достига сравнително високо ниво. Седемгодишно дете вече знае и може да направи много, придобива някакъв житейски опит, например се ориентира в света около себе си, лесно си спомня информация, добре познава литературните произведения, разбира значението на загадките, решава пъзели, чиито условия са визуални, кохерентно изразява мнението си за различни събития, интересува се компютър, обича да бъде креативен (моделиране, рисуване, проектиране). В същото време мисленето на младши ученици е в решаващ етап на развитие, а абстрактно-логическото мислене все още е несъвършено. За да разберете нивото на психичното развитие на детето си, можете да използвате най-простия тест, който често се използва от психолозите по време на прегледа на учениците от гимназията.\nДиагностика на способността да се мисли абстрактно\nЗачеркнете допълнителната дума\nЛампа, фенер, слънцето, свещ.\nБотуши, ботуши, връзка за обувки, ботуши.\nКуче, кон, крава, вълка.\nМаса, стол, на пода, диван.\nСладка, горчива, кисела, горещ.\nочила, очи, нос, уши.\nТрактор, комбайн, машина, шейна.\nСупа, овесена каша, тиган, картофи.\nБреза, бор, дъб, роза.\nКайсия, праскова, домат, портокал\nПоставете липсващите букви в думите\nd... p... in... (дърво); до... m... nh (камък); p... b... (риба); до... р... в... (крава); б... п... с... (бреза)\nИзберете правилната дума.\n1) вълк: уста = птица :? а) въздух б) клюн в) славей d) яйце d) пеене\n2) библиотека: книга = гора :? а) бреза б) дървото в) клон d) log е) клен\n3) птица: гнездо = човек :? а) хора б) работник в) гнездящи г) къщата д) разумни\n4) училище: образование = болница :? а) лекар б) пациент в) лечение г) институция\nСъчетайте обратната дума\nСтарт -. (Край). Ден -. (Night). Зло - (Добра).\nВисоко -. (Low). Млади -. (Старо). Силни - (Слабо).\nCry -. (Смее). Поставете -. (Разборки). Намери -. (Save).\nnaul - (луна); царевица - (зима); Акер - (река); тел - (лято).\nВсяко правилно действие се оценява на 1 точка. Броят на максималните точки - 29.\n29 - 26 - повишено ниво на логическо мислене\n25 - 22 - високо ниво\n21 - 18 - средно ниво\n17-14 - нивото на логическото мислене е под средното\n13 - 10 - ниско ниво\n9 - 0 - критично ниво.\nЗащо да развиваме абстрактно мислене у децата\nУбедени ли сте, че за успешното училище е необходимо успешно ниво на абстрактно мислене? Разбрахте ли, че детето ви има проблеми с умението да мисли логично, да намира нестандартни решения? Искате ли да формирате форми на абстракция с малкия си ученик? Тогава трябва да се вслушате в мнението на експертите. Така психолозите предупреждават, че развитието на мисленето е доста дълъг процес и изисква ежедневна работа. Едно дете може да не е в състояние бързо и ефективно да овладее абстрактни операции. Затова родителите трябва да му помогнат да развие умения за абстракция. В психологическата и педагогическата практика са разработени много начини за формиране на абстрактни процеси в по-младите ученици. Родителите могат да се съсредоточат върху това, което им се струва най-достъпното и приемливо за домашното образование.\nУпражнения и логически мислещи игри\nИгралната дейност все още е важна за по-младите ученици, така че игрите и упражненията се използват успешно в развитието на абстрактното мислене. Този метод е достъпен и интересен за децата, с негова помощ можете да направите трудната работа по подобряване на формите на абстракция. Игралните задачи, които всеки възрастен може да измисли самостоятелно за детето. Основното е твоята креативност и находчивост! За да не се отегчават игрите, те могат лесно да бъдат „съживени“ от елементи на игри на открито (бягане, скачане, пляскане) или спортни предмети (топка, игли, въже). Добре подхождащ конкурентен момент (който бързо се обажда.), Форфети. Какво може да се предложи за домашна употреба?\nСиноними - антоними\nКласическата игра за подбор на синоними - антоними винаги привлича децата. Те харесват "кой ще вземе първата дума (синоним или антоним)" конкуренция. Можете да играете устно, и можете да хвърляте топката помежду си с избраната дума. Приблизителни синоними (сходни по значение): скъпо - алчни, хвърлящи, хвърлящи кучета, кучета, мързеливи, мързеливи, приятели - приятели, мокри - мокри, лъжещи - не е вярно.\nПо-проста задача за децата е подборът на антоними (думи с противоположни значения). Тя се извършва подобно на предишната, например: приятел е враг, смел е страхлив, бъдещето е минало, доброто е зло, мъката е радост, красивата е грозна. Интересът към играта може да се запази чрез въвеждане на игрални моменти: за грешен отговор, играчът дава на фантастика, а след това се възстановява с помощта на определена задача: да пее, танцува, да каже педала, да познае загадката.\nПо същия начин предишната игра е упражнение за завършване на изреченията. Играчите трябва да хванат топката с началото на фразата и да се върнат - с края, например: кучетата лаят и котките. (мяу), през зимата - студ, а през лятото -. (топлина), шофиране на кола и самолет. (мухи). По-сложен вариант - трябва да завършите сложно изречение с филиал, например: през зимата е студено. (защото е студено); ученикът получи първите пет. (защото са научили уроците) и други подобни.\nТакова упражнение трябва да се подготви предварително, като първо се използват картини или се изписват думи на карти. Впоследствие, когато ученикът научи психически да раздели думата на срички, той може да се осъществи под формата на игра на думи. Същността на упражнението е следната:\nизберете първите срички от всяка дума и създайте нов (дешифриран): случай, река, вода (дърво); сила, Нина, кралица (синигер); майка, тръни, Наташа (кола);\nизберете последните срички и създайте нова дума: самолет, топка (пилот); барабан, патица (кутия); дърво, лавандула (вода).\nТри ефективни метода за развитие на абстрактно мислене\nИгра на асоциацията\nАсоциациите (връзката между явленията, понятията) се считат за най-достъпен и прост метод за развитие на абстрактно мислене у децата. Тя е лесна за използване в ежедневието, ако предлагате на детето да намери разнообразни връзки между обекти и явления, които го заобикалят. Например, по време на съвместна разходка или при пътуване до провинциална къща, или при вечерен чай можете да играете игра на асоциация. Смисълът на играта се състои във факта, че едно понятие или образ води до друго. Възрастен изрича концепция и децата трябва да избират думи, които са свързани с него по някакъв начин. Например, чадър - дъжд - локви - ботуши - покрив; автомобили - пътнически - товарни - моторни; лято - слънцето - топло - забавно - плуване - слънчеви бани - празници. Играчът може да назове всяка дума, най-важното е да докаже, че думите са свързани помежду си. Интересно е да се включат всички членове на семейството в действие, да се присъди на победителя, който е открил и доказал най-много асоциации.\nКато вариант на такава игра можете да поканите участниците да направят асоциативна верига за даден атрибут, например, жълта и топла - слънчева - фенер - лампа и т.н.\nКолкото по-възрастно е детето, толкова по-трудни трябва да бъдат концепциите, които съставят асоциациите. Това могат да бъдат думи, обозначаващи различни отношения във външния свят: между хората (семейство, майка, баща, сестра, брат, общество, приятелство, училище); в жива и нежива природа (зима, лято, вода, гръмотевична буря, всякакви животни, гора, дърво, плодове, зеленчуци); емоционални процеси (радост, скръб, любов, успех, завист, съчувствие); явления на обществения живот (родина, мир, война, държава) и други понятия, които съставляват света около нас.\nНай-популярният и интересен начин за развитие на абстрактно мислене, донякъде подобен на игра на сдружаване. С негова помощ се създават различни образи, с които детето използва всички умствени процеси (памет, внимание, мислене, въображение, реч). Театърът на сенките е лесен и лесен за организиране у дома и създаване на семейна традиция. Организацията ще изисква лист, настолна лампа, символни фигури, изрязани от картон или шперплат или различни движения на ръцете. Лампата е монтирана така, че да се получи сянка. Можете да играете всички произведения, познати на деца, но не само - изпълненията могат да бъдат импровизирани. Най-важното е детето да вижда изобразеното изображение и да може да го победи.Театърът на сенките допринася за развитието на абстрактното мислене на детето, формира способността да се използват и разбират символите: конкретни, истински движения на ръцете и от сенките на екрана се създава изображение. Необходимо е да си представим, че това вече не са пръсти, а животни, които се движат.\nЕкспертите смятат, че умствената аритметика, програма за развитие на умствените способности и творческия потенциал чрез аритметични изчисления на специални сметки (soroban), е по-ефективен начин за развитие на абстрактно мислене. Методът е предназначен за деца и ученици от четири до шестнадесет години. Указанията на този метод могат да бъдат намерени по-подробно в Интернет, на специални курсове за ученици.\nКакто виждате, абстрактното мислене не е толкова трудно да се формира при дете у дома, ако следвате препоръките на експертите. И най-важното, да покаже родителска любов, грижа, внимание. Помогнете на малкия си ученик да види света от всички страни и да покаже своите способности.\nИзследването на абстрактното мислене на децата от младша и средна предучилищна възраст\nРубрика: 4. Психология на развитието\nДата на публикуване: 29.09.2014 г.\nСтатията е разгледана: 6286 пъти\nВласова О. В., Доброволски Ю. А., Токарев А. А. Изследване на абстрактното мислене на децата от по-млада и средна предучилищна възраст [Текст] // Съвременна психология: Материали на III стаж. научен. Conf. (Казан, октомври 2014 г.). - Казан: Бук, 2014. ?? 25-35. ?? URL адрес https://moluch.ru/conf/psy/archive/156/6093/ (дата на достъп: 03/05/2019).\nУмствената активност на децата в предучилищна възраст е една от най-важните области на психологическото изследване в периода на предучилищното детство. Значението на тези изследвания се дължи на необходимостта от всеобхватно и хармонично развитие на децата, важно условие е формирането на умствените операции.\nЗначението на изследването на абстрактното мислене при децата от предучилищна възраст е свързано с необходимостта от преодоляване на противоречието, което възниква между разпоредбите на психологическата наука и приложните области на съвременната психология и педагогика относно развитието на мисленето на предучилищните деца. До голяма степен това се отнася до представата за степента на формиране на абстрактното мислене при децата от предучилищна възраст.\nПо този начин повечето изследователи (Л. С. Виготски, В. Н. Дружинин, Й. Пиаже, Д. Б. Елконин и др.) Заявяват, че абстрактно-логическото мислене при децата се формира само в най-младата училищна възраст и този процес е завършен. само в юношеска възраст. В същото време в съвременния психологически и педагогически подход към ранното развитие и ученето на развитието (А. Ф. Ануфриев, С. Н. Костромина и др.) Активно се използват методи за развитие на концептуално мислене и абстрактни логически операции при деца от началната и предучилищната възраст. показват убедително изпълнение на този подход. Разбира се, не бива да се надценяват дадените способности на децата, които до голяма степен се свързват с целенасочено педагогическо влияние и стабилно овладяване на присадени модели на логически операции. Въпреки това е невъзможно да се отрече съществуващият потенциал и перспективи за по-нататъшно изследване на способностите на предучилищните деца за абстрактно мислене.\nПроблемът на изучаването на абстрактното мислене у децата от предучилищна възраст следователно се крие в противоречието, което възниква между, от една страна, недостатъчно формирано мислене на деца в предучилищна възраст и, от друга страна, значителна способност на децата да усвояват алгоритми за решаване на логически проблеми, включително и по отношение на работа с концепции.\nЦел: да се изследват особеностите на формирането на абстрактно мислене при деца от по-млада и средна предучилищна възраст.\nОбект на изследването: деца на начална и средна училищна възраст\nПредмет на изследването: абстрактно мислене в предучилищна възраст.\nХипотезата на изследването: Възможно ли е да се формира абстрактното мислене на децата от по-младата предучилищна възраст, както и при деца от средна предучилищна възраст.\n- да се характеризират психологическите характеристики на децата от началната и средната училищна възраст;\n- разгледа характеристиките на развитието на мисловните процеси в предучилищна възраст;\n- анализира естеството на изследванията върху абстрактното мислене в предучилищните деца в психологията;\n- провеждане на метод на абстрактно мислене с деца от 3 до 4 и 4–5 години;\n- направи сравнителен анализ на деца 3-4 и 4-5 години\nХарактеристика на субектите: 101 души от по-младата предучилищна възраст, 101 души от средната предучилищна възраст\nМетодологическата основа на изследването се състои от теоретична психология, както и психологически и педагогически разработки в областта на поправителната и възпитателната работа с деца в предучилищна възраст. Теоретичните основи на изследванията в областта на психологията на развитието и психологията на развитието се състоят от творби на автори като Г. С. Абрамова, Д. Бокум, Х. Вернер, Л. С. Виготски, Г. Крейг, И. Ю. Кулагина, Л. Ф. Обухова, Д. Б. Елконин и др. Особености на мисленето на деца в предучилищна възраст се разглеждат въз основа на изследвания на автори като Д. Адам, М. Доналдсон, В. Н. Дружинин, М. Кокс, П. Лайт, И. П. Павлов, Ф..Piazhe, A.A. Rean и др.\nМетоди на изследване: анализ на теоретичната литература, синтез и заключение.\nСтруктурата на изследването. Това изследване се състои от две глави - теоретично и практическо, въведение, заключение.\nГлава I. Психологическа обосновка за изучаване на абстрактното мислене в предучилищна възраст\nПредучилищната възраст в психологията се определя като период от 3 до 7 години. В възрастовата психология този период се дефинира като „предучилищно детство” [5, p. 204] - времето на активно развитие на детето, неговата личност, мислене, социални функции и др. В предучилищния период се открояват по-младите (3-4 години), средните (4-5 години) и (5-7 години) предучилищна възраст ., гр. 7].\nВъпросите на детската психология, по-специално изследванията на мисленето на децата от предучилищна възраст, привличат вниманието на изследователите още от самото начало на развитието на психологическата наука. Тези въпроси бяха разгледани от известни психолози като В. М. Бехтерев, А. Валон, Л. С. Виготски, П. Я. Халперин, К. Кофка, К. Левин, А. Н. Леонтьев, А. Р. Лурия, J. Piaget, S. L. Rubinstein, D. M. Uznadze, J. Watson, 3. Freud, E. Spranger, V. Stern и др., V. Stern, J. Piaget, I. A. Sokolyansky and много други изследователи на детската психология често обръщат внимание на парадоксите на детското развитие, които Д. Б. Елконин определя като загадки за развитие [Виж: 23].\nОсобеността на психологията на детството се крие във факта, че човек, който се появява в света, е надарен само с най-елементарните механизми за поддържане на живота. Като най-съвършено същество в природата, с раждането си, човешкото дете няма никакви готови форми на поведение, показващи почти пълна безпомощност. Това е един от парадоксите на детството [13, c. 7].\nДетската психология се различава от останалите психологически области в това, че според Л. Ф. Обухова „той се занимава със специални единици на анализ - това е възрастта или периодът на развитие” [16, p. 17]. В същото време възрастта не се свежда до сумата на отделните психични процеси. Според дефиницията на Л. С. Виготски, възрастта е „относително затворен цикъл на развитие на детето, имащ собствена структура и динамика” .\nПродължителността на възрастта се определя от нейното вътрешно съдържание. В психологията в това отношение има периоди на развитие, равни на една година, три, пет години. В същото време хронологичната и психологическата възраст не съвпадат, тъй като хронологичната възраст е само отправна точка, външен параметър, на фона на което се развива психичното развитие на детето.\nОсновната характеристика на растежа и развитието на детето, според Л. Ф. Обухова, е „процесът на количествените промени без промени във вътрешната структура и състава на отделните елементи, включени в него, без значителни промени в структурата на отделните процеси” [16, p. 18].\nОт гледна точка на психичното развитие, предучилищната възраст се характеризира като времето на „действителното сгъване на личността на детето” [10, p. 185]. Тоест, това е специално време в живота на човека, когато са положени основите за формирането на всеобхватно развита личност.\nРазвитието, преди всичко, се характеризира с качествени промени, появата на нови механизми, процеси в психиката. X. Вернер, Л. Виготски и други психолози са обвързали основните признаци на развитие на децата с такива важни характеристики като „диференциация, разчленяване на предишния единичен елемент; появата на нови страни, нови елементи в самото развитие; реорганизация на отношенията между страните на обекта ”[10, p. 185].\nПредучилищният период на детството става време за детето да се запознае с човешката реалност. Предучилищният започва съзнателно да възприема света около себе си, овладявайки различните му форми и проявления [13, с. 105].\nС всичко това, предучилищната възраст се характеризира с пълна зависимост на детето от други хора. Всички негови основни потребности се посрещат от възрастни - членове на семейството, служители на детски институции. На свой ред е необходимо да се отчитат определени правила и изисквания за поведението на детето.\nНервната система на децата от предучилищна възраст се отличава със значителна пластичност, въз основа на която в детето лесно се формират нови условни връзки. Това свойство допринася за формирането на различни моторни умения, ориентация в пространството, изграждане на взаимоотношения.\nЗа децата от предучилищна възраст е характерна висока физическа активност. Това допринася за развитието на необходимите умения. Например през този период бързо се развива голяма моторика - „способността да се правят движения с голяма амплитуда, които включват бягане, скачане, хвърляне на обекти” [12, p. 324]. За разлика от периода на ранното детство, развитието на фини двигателни умения е по-бавно.\nОсновната характеристика на растежа и развитието на предучилищното възпитание е бързото качествено развитие на неговата личност. Това означава, че в структурата на личността се появяват нови механизми и процеси. Децата се учат да възприемат различни аспекти на явленията и събитията, да различават цялото и частите, да анализират връзките между различните страни на обекта и много повече. Във връзка с това предучилищната възраст се проявява като време на активно познание, придобиване на полезен опит в социалния живот, общуване, самосъзнание.\nСпоред заключенията на D. B. Elkonin, „всяка възраст се характеризира със ситуацията на социално развитие; водещата дейност, в която предимно се развива мотивационната нужда или интелектуалната сфера на личността ”[5, p. 136].\nОт своя страна, А. А. Реан отбелязва, че определен вид водеща дейност съответства на всеки етап от психичното развитие на детето. Тази водеща дейност "определя основните промени в психичното развитие, и преди всичко появата на нови психични образувания" [19, p. 31].\nВ ранна детска възраст, според наблюдението на Г. С. Абрамова, „психологическото пространство на детето започва да придобива семантична дълбочина, се появяват и се проявяват първите обобщения на преживяванията, възникващи от срещи със свойствата на предметите, скрити от пряко наблюдение” [1, с. 391].\nПо време на предучилищното детство процесът на изучаване на речта е завършен. До 7-годишна възраст, детето почти напълно усвоява езика като средство за комуникация и мислене и става способно на съзнателно учене в училище. С всичко това през цялата предучилищна възраст, речта продължава да се оформя. През този период децата в предучилищна възраст развиват лексика, граматическа структура на речта, която все още има специална специфичност на звуковото възприятие и предаване. В този момент активно се развива способността за диференциране на изображения на думи и отделни звуци, което в крайна сметка води до завършване на процеса на фонемното развитие до началото на обучението на седемгодишна възраст [5, p. 211]. Постепенно детето се премества от “ситуационна” реч към “контекстуална” реч, която се изразява в способността да преразказва историята, да описва картината и да споделя впечатления.\nОще в ранна детска възраст едно дете формира първоначална концепция за себе си, която “е свързана с формирането на преживявания на самостоятелност, неговата автономия” [1, с. 399]. И това е автономията не само спрямо хората около тях, но и с обективната среда.\nРазвитието на детето в предучилищна възраст се извършва динамично и гъвкаво. През този период детето се включва активно в различни дейности: игри, визуални, конструктивни и др. Внимание, памет, мислене и въображение се развиват бързо.\nВ предучилищна възраст възрастта, речта и комуникативните умения се развиват забележимо, бърборенето се заменя със свободата на словото. Детето започва активно да използва речта като начин за взаимодействие с хората около себе си: той разказва историите си, преразказва това, което вижда, споделя впечатленията си.\nСъщо така, за децата от предучилищна възраст има значителна податливост към външно влияние. В този случай поведението на детето се характеризира с тенденция да се имитира всичко, което се вижда и чува. Тази склонност е важен компонент на интелектуалното развитие на детето, което допринася за успешното усвояване на необходимата информация.\nВ предучилищна възраст детето е наясно, че хората около него се характеризират с различна степен на интимност с него. Той започва да прави разлика между близки и далечни кръгове на взаимоотношения. Членовете на семейството му, както и хората, с които е установил близки отношения, принадлежат към вътрешния кръг. Всички останали принадлежат към втория кръг. Също така е развитието на социалните представи и уменията на предучилищна възраст. Детето има приятели, той е щастлив да общува с връстници и възрастни, да се научи да се контролира, да регулира поведението си.\nПрез този период детето се присъединява към света на човешките взаимоотношения, получава представа за различните социални роли и дейности. Предучилищният има интерес в живота на възрастните, желанието да се присъедини към нея, да участва в определена дейност [22, с. 94].\nГолямо значение в процеса на психологическото развитие на предучилищна възраст е свързано с игрални дейности. В играта децата копират поведението на възрастните, особеностите на социалните отношения, професионалните дейности и взаимоотношенията между хората. Това означава, че играе, децата усвояват множеството умения и идеи, необходими за успешната самореализация в обществото.\nРолевата игра става начин да се присъедини към един или друг вид дейност, да се изразява като активен участник в социалните отношения. Ролевата игра е „дейност, при която децата поемат ролята на възрастните и в обобщена форма, в условията на играта те възпроизвеждат дейностите на възрастните и отношенията между тях” [22, p. 94].\nБлагодарение на активното развитие на въображението и фантазията, по време на играта „възниква нова възможност да се реализират способностите на детето, като например майчиния инстинкт при момичетата и желанието за самоутвърждаване и превъзходство при момчетата” [10, p. 188]. Така че играта реализира не само представянето на социалните роли, но и половите функции. В допълнение, естеството на играта се влияе от характеристиките на социалната среда, в която децата растат, техния житейски опит, интереси, мотивация и т.н.\nИграта в предучилищна възраст е водеща дейност, която оказва значително влияние върху развитието на детето. С негова помощ децата се учат да общуват, да общуват с връстниците си и да се присъединяват към обществения живот.\nВажен компонент на развитието на детето е неговото самочувствие, което в бъдеще, като правило, определя житейските позиции на възрастен човек, нивото на неговите стремежи, рейтинговата система. В предучилищна възраст самооценката определя отношението на детето към себе си, интегрира опита на неговите дейности и общуването с други хора. Това е важна лична характеристика, която ви позволява да контролирате собствената си човешка дейност от гледна точка на регулаторни критерии, за да изградите своето поведение в съответствие със социалните норми [7, с. 12].\nТака, предучилищната възраст е период на активно развитие на психиката на детето. По това време развивайте познавателните, двигателните, социалните и други умения на детето. Освен това в предучилищния период детето развива характера, стратегията и начина на поведение, моралните принципи и много други характеристики на личностното развитие, което показва значимата роля на този период в живота на всеки човек.\nС развитието на интелигентността при децата "има увеличение на абстрактността на индивидуалната концептуална система" [11, с. 299-300]. Този процес се дължи на увеличаването на „броя на алтернативните схеми за възприемане и анализ на един и същ обект, на отклонение от стандартните оценки поради нарастващата способност за трансформиране и комбинации от понятия“ [11, p. 299-300].\nКогнитивната активност на децата в предучилищна възраст е свързана с активен растеж и развитие на мозъка. Известно е, че мозъкът на петгодишно дете е близък по размер до мозъка на възрастен [12, p. 319]. Развитието на мозъка предизвиква способността да се учат активно, да възприемат сложни процеси и явления, да решават възникващи проблеми, да засилват речевата дейност. В същото време „възприятието и двигателната активност допринасят за създаването и укрепването на междунейронните връзки” [12, с. 319].\nСъществена характеристика на интелектуалното развитие на децата от предучилищна възраст е, че в съзнанието им до тази възраст започват да се обединяват разнородни идеи за индивида и свойствата на обектите и тези идеи започват да се трансформират в холистични знания за заобикалящата действителност [18, с. 23].\nНа тази възраст децата развиват способността да отразяват редица важни връзки и зависимости между обекти и явления, формират понятията за дължина на обекта, промени в размера й в зависимост от външни фактори, промени в скоростта на обект в зависимост от триене и др.\nВ предучилищна възраст активно се развиват висши психични функции като памет, мислене, възприятие и др., По-специално, предучилищният период е най-благоприятният период за развитие на паметта. Както отбелязва Виготски, споменът през този период „става доминираща функция и върви дълъг път в процеса на неговото формиране” [5, p. 213]. В никой друг възрастов период човек не може да си спомни такива обеми информация, каквато се случва по време на предучилищното детство.\nПаметта за предучилищна възраст се характеризира с неволно. Дете на тази възраст, като правило, не си поставя за цел да си спомни нещо, а улавя в паметта си онези явления и събития, които са интересни, атрактивни и намират емоционална реакция в него. Не е случайно, че детето си спомня ритмичните стихове със значението, което е ясно за детето, прости приказки и диалози.\nС нарастването на детето, наред с въображаемото запаметяване, семантичната памет също се подобрява. Произволна памет започва да се формира в средната предучилищна възраст - между 4 и 5 години. В същото време запаметяването, както и в случаите на неволна памет се улеснява от игрални, емоционално оцветени и атрактивни ситуации за детето [5, p. 214].\nРазвитието на паметта на предучилищна възраст е съпроводено с формиране на фигуративни представи, което води до ново ниво на развитие на детското мислене. Способността да се разсъждава това, което се появява в същото време, което се изразява в образуването на асоциации, обобщения, заключения и др., Също се свързва с развитието на паметта [5, с. 215].\nДецата често показват тенденция да споделят своите впечатления. Те са склонни да говорят за всичко, което се случва около тях, като задават много въпроси и предлагат своите интерпретации на събития. Той също така показва активна умствена активност, тъй като в този случай има нужда да се фиксира събитието в паметта, да се преосмисли, да се активизира въображението, да се анализира какво е видял и чул. Всички тези умения в бъдеще ще станат предпоставка за успешно включване в образователни дейности.\nОстротата на възприятието, наличието на необходимите предпоставки за вербално мислене, фокусът на умствената дейност върху повтаряне, вътрешно приемане, създават благоприятни условия за обогатяване и развитие на психиката.\nВ умствената дейност на децата в предучилищна възраст вече има място за такива специални понятия и свойства на реалността като пространство и време, разграничението между жива и нежива природа. Също така понастоящем съществува активно формиране на идеите на детето за социалните отношения между хората [18, p. 23].\nJ.Piaget свързва по-ранното развитие с такава характеристика като "егоцентризъм", основана на определена умствена позиция на детето. В този преглед, егоцентризмът, както и “концепцията за запазване и обратимост на мисленето” е “диагностичен знак за интелектуалното развитие на детето” [19, p. 37].\nОсобеността на детския егоцентризъм се проявява във факта, че „едно дете вижда предмети, както им е дадено от непосредственото му възприятие” и несъзнателно гледа на света около него от своята гледна точка, което е абсолютно за него. На този етап детето е център на света около него, който в неговото разбиране се върти около него “като планети около Слънцето” [19, p. 37]. В допълнение, егоцентризъм "означава липсата на осведоменост на детето за собствената си субективност, а с него и липсата на обективна мярка на нещата" [19, p. 38]. Това се проявява в неспособността да се възприеме адекватно чуждото мнение, различна гледна точка, различна картина на света от собствената му.\nJ.Piaget в развитието на дете на възраст от 2 до 6–7 години идентифицира т.нар. „Пред-оперативен етап”, който съответства на интуитивното, визуално мислене. На този етап се формират „фигуративно-символни схеми, основани на произволна комбинация от всякакви незабавни впечатления” [19, p. 37]. В процеса на мислене детето разчита на идеите си за обекти. Нещо повече, липсата на формирани когнитивни операции „насърчава детето да установява връзки между обектите не интуитивно, а на основата на логическо мислене” [19, p. 38].\nЗа когнитивната сфера в предучилищна възраст е характерно и такова явление като “необратимост на мисленето”, което се изразява в “неспособността на детето да се върне психически към изходната точка на своето разсъждение” [19, p. 38]. Едва след седем години, според наблюденията на Й. Пиагет, развитието на мисленето на детето преминава в етапа на „конкретни операции”, разширявайки обхвата на идеи и концепции, достъпни за неговия интелект.\nПо-специално, такива понятия като „клас” и „подклас” са недостъпни за предучилищната възраст. Децата в предучилищна възраст не са в състояние да изолират подклас от цялото, тъй като „това изисква едновременна концентрация на два знака едновременно” [19, p. 39].\nВ същото време, в предучилищна възраст, децата активно развиват познавателни потребности и мотивация за учене. В основата на това, преди всичко, е необходимостта от нови впечатления, които с възрастта стават по-сложни и до петгодишна възраст се проявява под формата на необходимостта от нови и все по-съществени познания за обектите и явленията на заобикалящата действителност [19, с. 24].\nКогнитивният мотив провокира значителни промени в психичните процеси. Децата започват да овладяват средствата за овладяване на знания и умения, най-простите форми на анализ и синтез на явленията, способността да правят изводи и др. В същото време се формира самоконтрол, т.е. способността да се контролират техните дейности въз основа на задачата. Също така развива способността да анализира своите действия, да подчертае важните им моменти, съзнателно да промени и преструктурира хода на дейността в зависимост от очаквания резултат.\nРазвитието на когнитивните способности на деца в предучилищна възраст е тясно свързано с физическото, двигателното и възприятието. В тази връзка се твърди, че развитието на двигателни умения и тактилни усещания допринася за формирането на първични понятия и понятия, в резултат на което детето създава обща картина на света [12, с. 324].\nДо края на периода на предучилищна възраст, на преден план излиза готовността и способността на детето да запаметява и усвоява информация. В предучилищна възраст способността на детето да запаметява големи количества информация се проявява активно. Не е чудно, че детето „като гъба” абсорбира всичко, което вижда и чува наоколо.\nВисоката чувствителност към влиянието на околната среда, склонността към асимилация е много важен аспект на интелекта, характеризиращ умствените добродетели в бъдеще. Всичко това до голяма степен благоприятства ученето. В същото време неизбежната имитативност разчита на интуицията на детето и неговата инициатива. Децата често показват склонност да говорят: да разказват за всичко, което са видели и чули у дома, на разходка, по телевизията. Необходимостта да споделяме, да съживяваме в съзнанието това, което е било наскоро с тях, може да покаже силата на впечатленията - децата, така да се опитат да свикнат с тях. Всичко това - уникалните вътрешни условия за допускане до ученията.\nОстротата на възприятието, наличието на необходимите предпоставки за вербално мислене, ориентацията на умствената дейност да се повтаря, приемат вътрешно, създават благоприятни условия за обогатяване и развитие на психиката.\nЗа установяването на разнообразни и силни връзки, от решаващо значение е формирането на оптимални възбудими огнища в мозъчната кора. Образуването на тези огнища зависи от интензивността на стимула. Тази интензивност, според И.П. Павлов, зависи, от своя страна, от влиянията, на които е изложен човек [17, с. 509]. Централната нервна система реагира на стимул не само в зависимост от неговата природа, но и от неговата готовност от действията на предишни стимули. Придобитите преди това знания, привлечени от запознаване с нов материал, действат като допълнителни стимули, влияещи върху състоянието на зоните на мозъчната кора на мозъка, свързани с усвояването на нови знания.\nЕдин от съществените признаци на развитие в предучилищна възраст е преходът от емоционални реакции и оценки към рационално разбиране на реалността. Това се дължи на факта, че в тази възраст децата развиват способността да отразяват редица важни връзки и зависимости между обекти и явления, формират понятията за дължина на обекта, промени в размера й в зависимост от външни фактори, промени в скоростта на обект в зависимост от триене и др.,\nИзследването на способността на децата да абстрахират мисленето се основава на възрастовите характеристики на субектите, тъй като се приема, че основните абстракционни операции при децата се формират в по-младата училищна възраст. Въпреки това, диагнозата на предучилищното мислене ни позволява да определим нивото на развитие на абстрактното мислене в ранните етапи на предучилищното детство.\nРедица изследователи отбелязват, че способността за абстракция корелира с нивото на “вербалната интелигентност” (Harvey, Schroeder и др.) [11, p. 307]. От тези позиции се анализират такива показатели като “когнитивна сложност, ниско ниво на догматизъм и авторитаризъм”. успех в решаването на задачи по формирането на понятия (по метода на Брунер). високи нива на креативност (базирани на комбинация от индикатори като оригиналност и реалистична ориентация) ”[11, с. 300].\nИзвестно е, че невропсихичната активност и поведението на децата, по-специално развитието на тяхната двигателна активност, не са резултат само от органично съзряване на нервната система. За да се гарантира нормалното невропсихично развитие на детето, е необходимо да се насърчава това. Изследването на характеристиките на предучилищното мислене може да допринесе за оптималното решаване на проблема за психологическото развитие.\nКакто знаете, външните стимули играят водеща роля в процесите на възприемане и запаметяване. Според Д. Адам, мозъкът “включва” и подкрепя изключително гъвкави и гъвкави функции, които осигуряват адаптация към околната среда ”[2, p. 92].\nМозъкът на децата се нуждае от стимули, предизвикващи неговата активност и по този начин осигурява неговото морфологично и функционално развитие. В същото време удовлетворяването на нуждата от външни впечатления „е също толкова необходимо за централната нервна система, за нейното функциониране, както и за задоволяване на потребността от сън и други органични нужди на детето” [19, с. 46].\nJ.Piaget, изучавайки оперативната страна на мисленето, разработва експерименти за изследване на умствените операции при деца от предучилищна възраст. В редица експерименти се изследва например способността на децата да формират концепции за запазване на масата, количеството и обема на обектите.\nВ един от тези експерименти „на децата бяха представени два реда кубчета, разположени на същото разстояние една от друга. Тъй като броят на кубовете в двата реда, както и разстоянието между тях, са едни и същи, тези два реда са с еднаква дължина. Децата бяха запитани дали един и същ брой кубчета в два реда, а децата отговориха, че са едни и същи. Тогава, пред очите на децата, възрастният премести кубчетата в един ред, така че те стояха близо един до друг. Естествено, дължината на тази серия намалява. След това той зададе на децата въпроса дали броят на кубчетата в два реда се е променил. Децата на 3-4 години, като правило, отговарят, че броят им се променя и в къс ред кубчета става по-малък, отколкото в дълъг ред ”[8, p. 58].\nПодобни експерименти бяха проведени и по отношение на разбирането за запазване на масата в кръгла и сплескана част от глина, видението на обема на водата, когато се изливаше в съдове с широко и тясно дъно, така че нивото му в един съд беше много по-високо, отколкото в другия. Според заключенията на Й. Пиагет, едва в края на предучилищната възраст децата започват да разбират, че теглото на глината, броят на кубчетата и обемът на водата не се променят [8, p. 58].\nТези експерименти доведоха изследователя до заключения за предоперативния стадий на мислене у децата в предучилищна възраст.\nВ предоперативната фаза, J. Piaget отличава два подпериода: предконцептуален (2-4 години) и интуитивен (4-7 години). В първия от тях, според изследователя, може да се наблюдава бързото развитие на символичните функции, които се изразяват в развитието на езика, въображението и способността да се възпроизвеждат игрови ситуации. Благодарение на тези способности едно дете може да използва предмети, които заменят реални, например, пръчка вместо лъжица, картонена кутия вместо ясла и т.н. [11, c. 353].\nЕгоцентризмът на мисленето на детето на предоперативната фаза беше демонстриран от J.Piaget с помощта на задачата „Три планини”. Като част от този експеримент, в центъра на масата беше поставен модел от три планини с различни размери и около него имаше столове. На един от столовете детето седна, а от другата имаше кукла. Детето трябваше да идентифицира от снимките точно какви планини вижда куклата от позицията си. Според резултатите от експеримента се оказа, че правилните решения са достъпни само за деца на 9–10 години [11, с. 353-354].\nДруги изследователи, в частност М. Доналдсън, П. Лайт и М. Сигал, приемат, че грешките на децата в логическото решаване на проблеми се свързват не толкова с ограниченото им разбиране на проблемите, а с абстракцията и абстрактността на тези задачи, които нямат социален контекст [11, в. 358]. От своя страна, в експерименти на такива изследователи като Мези и Гелман, е доказано, че използвайки прости и познати обекти за сравнение, децата до четири години се отличават с живи предмети от неживи, например животни от статуетки. Нещо повече, дори тригодишните деца разграничават движението на вагона от движението на животно и препарирано животно от самото животно.\nВ експеримента на М. Доналдсън детето трябваше първо да скрие куклата от един, а след това и от двама полицаи. Според проучването, децата на 3,5 години показаха 90% от верните отговори. Анализирайки резултатите от такива експерименти, М.Кокс стигна до заключението, че тези задачи имат различна сложност при разбирането на пространствените отношения. В същото време децата на възраст от 4 до 6 години вече бяха в състояние да отделят собствената си гледна точка от другата. Според заключенията на М. Кокс, резултатът от J.Piaget със задачата „Три планини” не показва, че децата разчитат на егоцентричната гледна точка; те просто избират най-добрия вид сцена. М. Кокс проведе подобен експеримент, но в този случай на масата бяха поставени предмети с различна големина - кана, бутилка и чаша. Децата избират вида обекти, които им позволяват да се виждат едновременно, и отхвърлят типовете, при които един обект се припокрива с друг, пречи на тяхното възприятие [11, с. 358].\nИзследването на детското мислене е тясно свързано с техните пространствени представи и мислене. В основата на този подход са Я. Ловенштейн и Д. Гентнер . Те основават своите изследвания на използването на специален “релационен” език, който допринася за по-доброто възприемане от децата на информацията, която получават при изпълнение на задачи. На децата от ранната предучилищна възраст беше предложено да експериментират с откриването на специална ("печеливша") карта или играчка. Сравнявайки действията на децата, които получават определени словесни обозначения на пространствените отношения, Дж. Ловештейн и Д. Гентнер са получили интересни и убедителни резултати, които показват несъмнена връзка между използването на пространствените обозначения и възприемането на движението на обекти.\nПризнаването на относителната прилика е отличителен белег на човешкото познание. Човек лесно забелязва общи черти, например изграждане на съответствие между картата на града и самия град, както и приликата между хищническите навици на акула и тигър. Според автори като Д. Гентнер, Холандия, Холояк, Нисбет и Тагард, възприемането на относителната прилика е в основата на аналогията, а също така играе важна роля при формирането на логически изводи и в категоризацията [Виж: 15].\nМоже да забележите, че много често използвани термини означават категории въз основа на сходни прилики. Например, използването на категорията „хищник“ или „пречка“ изисква възприемане на общи подобни модели, като „живот чрез ядене на други животни или„ нещо, което пречи на постигането на тези други цели “[15, c. 316].\nИнтересно е, че малките деца съвсем успешно разбират различията в тези неочевидни общности. J. Lovenshtein и D. Gentner, с техните експерименти, потвърдиха, че използването на езика за обозначаване на пространствени отношения допринася за разбирането на децата за относителни сходства. Според тях релационният език, т.е. езикът за обозначаване на пространствените отношения, допринася за развитието на представителни функции, които допринасят за умствената обработка, т.е. релационният език осигурява средство за мислене.\nТози подход е в съгласие с твърдението на Л. С. Виготски, че езикът е инструмент при изучаването на директни психични процеси . Според констатациите на D. Gentner и J. Lovenstein, релационният език предоставя възможности за извличане и развитие на пространствени представяния и по този начин засилва аналогия и други мисловни процеси, свързани с възприемането на пространствените отношения .\nРазбирането на относителните общности не се появява веднага в процеса на учене и развитие. Децата първо се осланят на общото сходство на общото ниво на общото и след това пристъпват към оценка на относителната прилика. Например, З. Чен, П. П. Санчес и Т. Кембъл установяват, че от 10-месечна възраст бебетата показват способността да разтягат тъканите, за да получат играчка и да прехвърлят подобен алгоритъм на действие в друга ситуация, но само ако изглежда оригинал [Виж: 14].\nТрансферът на отношения може да се разглежда в пространствената сфера. Изследователите отбелязват, че децата разбират кореспонденцията „елемент-към-елемент“, преди да разберат относителната пространствена кореспонденция. Например, Л. С. Либен описва сравнителния модел от гледна точка на когнитивната психология, основан на факта, че обектно-ориентираните ("представителни") съответствия се възприемат за относително ориентирани ("геометрични") съответствия. Този преход от обектно сходство към относително сходство се наблюдава и при пространствените проблеми, когато на децата се показват играчки, скрити в една стая и след това се иска да намерят подобни играчки, скрити на едно и също място във втората стая [Виж: 14].\nОсвен това, нивото на възприемане на пространствените отношения се развива, когато децата растат. М. Блейдс и З. Кук откриха доказателства за тази последователност на развитие, използвайки модела на помещението, където присъстваха всеки един от два идентични елемента, заедно с два други (еднозначно релевантни) обекта. Когато детските играчки са били скрити на първо (първоначално) място, тригодишните деца успешно открили съответния обект. Но играчките, скрити на едно и също място, откриха случайно сред две еднакви предмети. По-големите деца са по-малко зависими от съответствието на обектите: четиригодишните могат правилно да търсят идентични двойки, използвайки общи пространствени отношения на двусмислено съответстващи обекти [4, p. 201-218].\nСпоред американски изследователи Н. Жира и П. Блум, “дискретни физически обекти имат специфичен статус в когнитивното и езиковото развитие” [9, p. 189]. Авторите в изследванията си си задават въпроса: "Дали дискретни физически обекти са единствените данни, които имат този специфичен статус, или могат да бъдат значими и други индивиди." В резултат на поредица от експерименти, беше доказано, че „тригодишните деца идентифицират, проследяват и преброяват определени не-обективни дадености. толкова добри, колкото обектите ”[9, p. 189].\nВъпреки това се отбелязва, че имената на обектите заемат значително по-голяма част от речника на децата, отколкото пространственото описание. Е. Р. Шипли и Б. Шепърсън проведоха особено ярка демонстрация на значението на обектите. Те показаха на децата набори от предмети и им дадоха конкретни инструкции за това какво трябва да се брои. Например, на децата е показан набор от предмети (виж фиг. 1) и ги е попитал: „Можете ли да преброите вилиците?“. Възрастни, на които е показана тази снимка, отговарят: „Пет”, докато Шипли и Шепперсън, 3-годишно и 4-годишно дете, като правило, пренебрегват формулировката на въпроса и отговарят: „Шест”. По същия начин, когато на децата бяха показани различни комплекти и ги помолиха да преброят сортовете или цветовете, доминиращата реакция отново беше резултатът [9, с. 190-192].\nФиг. 1. Вилиците като стимули в експеримента на Е. R. Shipley и B. Schepperson\nТака се оказа, че децата най-често обръщат внимание на обекти, които имат граници - твърди вещества, които могат да бъдат преместени в пространството. Същата хипотеза беше изложена от такива изследователи като Е. S. Shpelke, E. M. Markman и G. F. Wachtel. В същото време Е. С. Шпелке обръща внимание на индивидуализирането и проследяването на децата, а Маркман и Вахтел - на предразположението на децата към цели обекти, когато изучават думи. На свой ред, S. Dehene обърна внимание на произхода на децата, които изучават числа.\nВъпреки липсата на развитие на абстрактно-логическото мислене у децата от предучилищна възраст, има много упражнения за диагностика и развитие на концептуалния апарат в мисленето на децата в предучилищна възраст. По-специално, това се улеснява от възлагането на способността да се установят връзки между понятията, разпределението на съществените свойства на обектите, способността да се отдели формата на понятието от неговото съдържание и т.н.\nТе включват упражнения от следния вид [Виж: 3, с. 98-100]\n1) Колата се движи с бензин; трамвай, тролейбус или електрически влак, движещ се по електричество. Всички те могат да бъдат класифицирани като "транспорт". Когато показваме автомобил, който не е бил представен преди (например, бетонобъркачка или строителен кран), питаме детето: какво е това? (Към коя група може да се отнесе този въпрос?) Защо?\n2) Аз наричам думи и ти ми отговаряш, коя дума е по-голяма, коя е по-малка, коя е по-дълга, коя е по-къса.\n- Молив или молив? Кое е по-кратко? Защо?\n- Котка или кит? Какво повече? Защо?\n- Боа или червей? Кое е по-дълго? Защо?\n- Опашка или опашка? Кое е по-кратко? Защо?\n3) Ще назовем темата и ще прочета поредица от думи и ще изберете само две от тях, без които този субект не може да направи:\n- Ботуши (дантели, подметка, пета, цип, бутлег);\n- река (брега, риба, рибар, тина, вода);\n- Град (кола, сграда, тълпа, улица, велосипед);\n- Четене (очи, книга, картина, печат, дума) [3, p. 98-100].\nТакива упражнения могат да се използват като диагностични средства за анализ на способността за абстрактно мислене в предучилищна възраст. Също така задачи от този тип могат да бъдат използвани в образователната и лечебната работа, насочена към повишаване на мисленето, формирането на определено ниво на абстракция при децата от предучилищна възраст.\nОтбелязва се, че „целенасочеността на преценките, степента на тяхната дълбочина зависи от способността на детето да оперира със смисъл, да разбира фигуративния смисъл” [3, p. 100]. За тази цел е препоръчително да се използват пословици, поговорки, образователни приказки, които съдържат възможностите за вербализация и трансформация на текста при работа с предучилищна възраст.\nКато цяло, формирането в децата на способността да се разграничават съществените характеристики на понятията, да се установят различни отношения, подготвя плодородна почва за развитието на способността за формиране на преценки, като по-висш етап в развитието на абстрактното логическо мислене [3, с. 100].\nТака можем да заключим, че в периода на предучилищното детство способността за формиране на абстрактни понятия при децата все още не е достатъчно формирана. Психологическите проучвания разкриват тенденцията на предучилищните деца да конкретизират мисленето или, в текста на J.Piaget, пред-експлоатационния характер на детското мислене. При всичко това редица развиващи и корекционни техники позволяват да се подготви почвата за формиране на концептуални връзки и развитието на основите на абстрактно-логическото мислене още на етапа на предучилищната подготовка.\nТова проучване е проведено в детски градини на СОУ № 98, структурно звено № 3, СОУ № 1195 СП № 3 ДО, ГБОУ Детска градина № 659 на град Москва.\nПроучването диагностицира малки деца от предучилищна възраст (3-4 години) - 101 души и деца от средна предучилищна възраст (4-5 години) -101 души. Методът на абстрактното мислене се провежда с всяко дете поотделно.\nОписание на метода на "модели"\nПовечето от съвременните програми за предучилищно образование налагат все по-високи изисквания към развитието на детското мислене. На възраст от 4-5 години започва способността да се преведе наученото правило за действие в нови условия.\nПрехвърлянето на правило изисква способността първо да се абстрахира от конкретния материал, на който се изучава това правило, и от специфичната форма на неговото изпълнение.\nТехниката „Модели” позволява да се разкрие способността на детето да се абстрахира от неуместните условия за решаване на проблема, способността да се прехвърлят научените от детето правила на нов материал и нов начин на изпълнение.\nПърво, детето е поканено да научи правилото за изграждане на редица конкретни елементи. Ако детето правилно е посочило коя картина липсва в първата задача, това означава, че е научил правилото за създаване на серия. В първия ред са събрани едни и същи изображения: топка, флаг, къща.\nСлед това, на втората карта, вместо на изображения, детето е помолено да изпълни същата задача с абстрактни геометрични фигури (триъгълник, кръг, квадрат). За да изпълни тази задача, детето трябва да се откъсне от предмета, на който е научил правилото.\nАко едно дете правилно изпълнява втората задача, това означава, че той може да се отклони от несъществените условия (конкретни предмети) и да прехвърли наученото правило към абстрактния материал (геометрични фигури).\nВ предишните задачи детето трябваше да ги изпълнява по същия начин - да намери края на поредица от изображения. На следващото ниво на трудност, детето е помолено да намери липсващото изображение в средата на поредицата. Това означава, че е необходимо детето да се абстрахира от конкретния ход на действие и да открои най-обобщеното правило, че в реда трите изображения се променят. Естествено, в този метод няма нужда да се формулира правило с думи, то се схваща визуално.\nАко детето правилно е изпълнило и втората и третата задача, това означава, че той има добре оформена способност да се абстрахира от несъществени условия, способността да се обобщи и прехвърли наученото правило към нов материал. Това е социално-психологически стандарт в развитието на логическото мислене при деца на възраст между 4 и 5 години. Понякога може да възникнат трудности при разбирането на първата задача, но след като се обяснят инструкциите, детето трябва да направи всичко по своя собствена и несъмнено.\nНивото на изпълнение, което е характерно за предходната възрастова фаза, е невъзможността да се прехвърли правилото към абстрактния материал (геометрични фигури), или невъзможността да се схване моделът на изграждане на серия от теми (грешки в първата задача).\nАко детето изобщо не разбира проблема, трябва да се извърши допълнителен патопсихологичен и клиничен преглед на детето.\nПериодът на развитие на дете от 3 до 7 години се отнася до предучилищната възраст. Особеността на тази епоха е, че през този период са положени основите на формирането на личността на човека. В същото време се осъществява активно познаване на детето с външния свят, поставят се основите на социалните умения, формират се речта, големите и фините двигателни умения.\nЕдин от най-важните фактори в развитието на предучилищна възраст е формирането на мисловни процеси. Развитието на способността на децата да оперират с концепции, както и прости логически операции, е знак за формиране на абстрактно мислене още на етапа на предучилищния период.\nВъпреки това, много изследователи посочват недостатъчното формиране на концептуалния апарат при деца в предучилищна възраст, като отбелязват егоцентричността и пред-експлоатационния характер на мисленето при децата от тази възраст (J.Piaget).\nВ същото време, високата възприемчивост, значителните способности за усвояване и запаметяване на информация осигуряват широки възможности да развият способността за формиране на концептуални връзки, класификация и други операции с концепции, които съставляват абстрактната логическа сфера на психичните процеси при децата.\nСлед провеждане на метода на абстрактното мислене е установено, че при малки деца от предучилищна възраст нормата е 39,61%, под нормата - 60,39%, а при децата от средната предучилищна възраст нормата е 43,56%, под нормата - 47,44%, От това изследване следва, че може да се предположи, че може да се формира абстрактно мислене при деца на възраст 3-4 години, както и при деца на възраст от 4 до 5 години, докато е необходимо да се вземат предвид възрастта и индивидуалните особености на тези възрасти. За по-точно проучване са необходими повече деца на възраст 3-4–4 и 4–5 години, както и провеждане на подобно проучване в продължение на няколко години.\nМозъчен - в основата на хармоничната работа на тялото Лечение\nНурофен за стомашни болки Лечение\nКолко дни мога да убоя Мидокалм?\nЦитофлавин с алкохолна интоксикация\nКой е полезен за черния чай и кой е зелен?\nКак да поддържаме натиск?\nОбразователна медицинска литература, онлайн библиотека за студенти в университети и медицински специалистиАтрофични (дегенеративни) заболявания на мозъкаАтрофичните процеси включват редица ендогенно-органични заболявания, чиято основна проява е деменция, болест на Алцхаймер, болест на Пик, хорея на Хънтингтън, болест на Паркинсон и някои по-редки заболявания.\nСпазми при главоболия - какво има?


Христо Алексиев е новият служебен министър на транспорта – Maritime.bg – Морският портал\nАвтор: Д. Велев\t Публикувано на 16.09.2021 9:06 Обновено на: 16.09.2021 9:16\nХристо Алексиев е новият служебен министър на транспорта, информационните технологии и съобщенията. Той поема поста от Георги Тодоров, който бе назначен във второто служебно правителство на президента Румен Радев.\nУправлението на Тодоров ще бъде запомнено със започнати рокади в ДП „Пристанищна инфраструктура“. Той освободи генералния директор на предприятието Ангел Забуртов.\nБившият служебен министър освободи и Димитър Атанасов като член в борда на „Пристанище Варна“ ЕАД.\nЗа места в ръководствата бяха обявени конкурси, които не излъчиха нито нов генерален директор на ДППИ, нито членове в борда на предприятието и държавния пристанищен оператор във Варна.\nМинистър Георги Тодоров бе силно критикуван за инхаус поръчката, по която се осъществява удълбочаването на каналите във варненския пристанищен комплекс. Той се яви на две изслушвания пред народните представители за разходването на над 400 млн. лева по проекта, но не успя убедително да защити „най-голямата инвестиция в пристанищата от 50 години насам“. Въпреки че е бивш председател на борда на ДП „Пристанищна инфраструктура“, Тодоров изтъкна на няколко пъти, че не разполага с пълната информация за процеса.\nПредприятието получи средствата от третото правителство на Бойко Борисов, а без обществени поръчки превъзложи работата на другата фирма под шапката на МТИТС – „Транспортно строителство и възстановяване“ ЕАД. Последната, отново без процедури по Закона за обществените поръчки, прехвърли работата на трети частни подизпълнители.\nВ последния си ден на „Дякон Игнатий“ 9, бившият служебен министър Георги Тодоров предостави цялата междуведомствена кореспонденция по инициативата за обявяване на моряците за ключови работници, изискана от Maritime.bg по Закона за достъп до обществена информация. От нея става ясно, че Тодоров все пак е спазил обещанието си, дадено в Международния ден на моряка, стартирайки процеса. Той обаче остава неизпълнен, тъй като страната ни все още не е включена в списъка с държави, признали морските специалисти за ключови работници по време на пандемията.\nГеорги Тодоров бе подложен и на „обстрел“ от депутатски въпроси за развитието на свободните зони за достъп в държавните пристанища. Припомняме, че депутати разкриха, че десетките появили се кръчми в тях се ползват от наеми на занижени цени с дълъг срок и договори, в които няма клаузи за актуализация при инфлационните процеси. Появиха се и доказателства, че част от заведенията са изградени в асболютно притиворечие с нормативните изисквания и не представляват преместваеми обекти. Министър Тодоров не успя да даде и конкретни отговори как и кой е допуснал това.\nТой не даде отговор и на въпроса за развитието на Интермодалния терминал Варна, известен като „пристанището под Максуда“, за чието проектиране държавата плати близо 9 милиона лева. Реализацията на този проект щеше да осигури освобождаване на територията на Пристанищен терминал Варна – Изток, преместване на мощностите и такова отваряне на града към морето, което не противопоставя морския бизнес и компаниите, реализиращи рекреационни обекти край Морска гара.\nСлужебният транспортен министър Георги Тодоров не успя да предостави и концесионните анализи за държавните пристанища, изискани от Maritime.bg по Закона за достъп до обществена информация. По този проект бяха дадени близо половин милион лева, но макар вече да са изработени – тяхното съдържание остава забулено под плътна информационна преграда.\nНе стигна времето на министър Тодоров, за да осигури достъп на Maritime.bg и до споразумението между ДП „Пристанищна инфраструктура“ и ТЕЦ – Варна, по което става възможна експлоатацията на пристанищен терминал „Езерово“.\nКакво още се случи в мандата на вече бившия служебен министър, четете в ретроспекцията по-долу.\nКой е новият служебен министър Христо Алексиев?


САЩ ще предоставят на европейските държави 1 млрд. долара за енергийна сигурност - По света и у нас - БНТ Новини\nДържавният секретар на САЩ Майк Помпео предупреди, че териториалните амбиции на Русия представляват заплаха за сигурността в глобален мащаб.\nУвеличаващото се влияние на Китай е водещата тема на конференцията в Мюнхен\nПо време на Мюнхенската конференция той изрази опасения, че Европа разчита прекалено много на доставките на руски природен газ.\nС цел обезпечаване на енергийната сигурност на държавите от Централна и Източна Европа Съединените щати, чрез Международната корпорация за финансиране на развитието, ще осигурят до 1 милиард долара финансиране за страните от Централна и Източна Европа, участващи в инициативата „Три морета”.\n„Нашата цел е да увеличим частните инвестиции в техните енергийни сектори”, заяви Помпео, цитиран от АФП.\nОбещанието дойде на фона на жестоко противопоставяне от страна на САЩ срещу руския газопровод „Северен поток 2”, който ще удвои доставките на газ за Германия.\n„Западът печели и ние печелим заедно с него”, категоричен бе той.\nПомпео оспори твърденията на германския президент Франк-Валтер Щайнмайер, според когото САЩ отхвърлиха „дори идеята за международна общност“ и действаха „за сметка на съседи и партньори“. Държавният секретар заяви, че това не отразява реалността.\nВашингтон играе ключова роля за осигуряване безопасността на Европа чрез засилване на източния фланг на НАТО по границата с Русия и е ръководил многонационални усилия срещу Ислямска държава.\n„Това ли е Америка, която „отхвърля международната общност”?”, попита той.


USB кабел за HTC Desire S - от Telefon4e.com - Онлайн магазин за GSM, Таблети и аксесоари\nUSB кабел за HTC Desire S\nАксесоари - USB кабел за HTC Desire S\nUSB кабел за HTC Desire S.\nАксесоари - USB кабел за HTC Desire S, както и всичко, което се предлага от марката HTC, са закупени от оторизиран вносител. Всички продукти с марката HTC са с проверено и безспорно качество, както и с доказан произход. В онлайн магазин telefon4e.com може да намерите всякакви аксесоари и резервни части за марката HTC. Снимките са авторски, НЕ са сваляни от интернет! Така изглежда оригиналнен продукт - Аксесоари - USB кабел за HTC Desire S\nПостоянна наличност на нови батерии, Оригинални дисплеи, Оригинални панели, Оригинални слушалки, Оригинален Touch Screen и Аксесоари на достъпни цени. Направете Вашата поръчка за Аксесоари - USB кабел за HTC Desire S в онлайн магазин telefon4e.com, чрез имейл, по телефона или чрез Facebook страницата на магазина.


Бадминтон: Неделчева отпадна от №4 в света\nНеделчева отпадна от №4 в света\nНай-силната българска бадминтонистка Петя Неделчева игра равностойно, но отпадна на четвъртфиналите на турнира от сериите „Гран при Голд” в Базел, Швецйраия, с награден фонд 125 000 долара.\nШестата в схемата националка отстъпи на втората поставена и четвърта в световната ранглиста Саина Невал от Индия с 20:22, 17:21 след 38 минути игра. В първата част азиатката поведе с 20:16, но Неделчева успя да отрази и четирите сетпойнта и да вкара гейма в продължение. В него Невал спечели при петата си възможност. Във втория Петя поведе със 7:2 точки, но постепенно бе застигната и загуби.\nЗа участието си в Базел 13-ата в световната ранглиста българка взема 3850 точки за класацията.\nВ същото време на турнира в Тимишоара, Румъния, от сериите „Интернешънъл” с награден фонтд 5000 евро, български бадминтонисти се класираха на три четвъртфинала. Непоставената националка Димитрия Попстойкова записа две победи на единично и в събота излиза срещу третата в схемата Агнезе Алегрини от Италия.\nНа смесени двойки Попстойкова и Благовест Кисьов победиха румънците Раду Васиу и Корина Попа с 21:11, 21:14. На четвъртфинала днес българите се изправят срещу гръцкия микс Йоргос Хараламбидис и Анна Холд Йенсен. На двойки мъже Пейо Бойчинов и Красимир Янков са също четвъртфиналисти и излизат срещу унгарците Андраш Немет и Хенрик Тот.\nВъведено от Любомир Тодоров на 2011-03-19\nТаг: неделчева, петя, попстойкова, кисьов, тимишоара, базел,