Voi, sagaidūt Latvejis symtgadi, pastateisim pīminekli Vladislavam Luočam? - lakuga.lv\nVoi, sagaidūt Latvejis symtgadi, pastateisim pīminekli Vladislavam Luočam?\nTemys: Daugovpiļs, Latvejis 100 gade, pīmineklis Vladislavam Luočam, Pīters Luocs, Roksts, Vladislavs Luocs\nRoksta autori: Pīters Luocs, Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs, i idejis dūmubīdri\nAr rakstnīka i gruomotu izdevieja Vladislava Luoča vuordu ir cīši saisteita latgaļu* kultura pyrmskara 20. godu symta 20.–30. godūs i okupaceju laikā Daugovpilī, Latgolā, Latvejā, taipoš Rītumu trymdys godūs breivajā pasaulī. Juo nūpalni nav puorviertejami latgaļu gruomatnīceibys, literaturys, presis, radio, izgleiteibys, katuoliskuos kulturys saglobuošonā i veiduošonā, cylvāktīseibu i religiskuos apzinis breiveibys aizstuoveibā. Trymdys godūs Luocs, byudams A. Jūrdža vuordā nūsauktuo latgaļu kulturys fonda vadeituojs, nasakavejūt atsasauce iz katuoļu Bazneicys paleigā saucīnim nu dzimtinis.\nPaguojuši jau 30 godi, kai myužeibā pasaukts dyžonais Latgolys dāls. Vladislava Luoča lelumu i nūzeimi, laikam rytūt, izjiutam arviņ vairuok i skaudruok. Voi šudiņ latgalim ir taida personeiba, kura sovu dzeivi bez atlykuma spātu upurēt tikai i vīneigi tautys lobumam?! Vladislavs Luocs latgalim ir vīneiguo laiceiguos kuortys persona, kas vysa myuža garumā nanūgurstūši ir vairuojuse i aizstuoviejuse latviski latgaliskuos i katuoliskuos vierteibys.\nPar nūžālu da šam izcyluo tautys dāla Vladislava Luoča pīmiņai nav atdūts pīnuoceigs gūds, kas byutu simbolisks aplīcynuojums tautys gora styprumam, goreigūs vierteibu adekvatai izpratnei, pamudynuojums turētīs pi tradicionalajom Latgolys kristeigajom vierteibom.\nItaidu ideju sevī varātu īmīsuot pīmineklis Vladislavam Luočam, tū pastotūt Daugovpilī, vītā, kas ir izdevieja i rakstnīka jaunu dīnu piļsāta. Tī paguojuši juo rodūšuos darbeibys augleiguokī godi.\nPīminekļa pastateišonys līta tyka suokta jau 1992. godā – pīmineklis tyka sagataveits i nūvasts iz Daugovpili. Tūlaik Latvejā beja vēļ juku i nanūteikteibys laiks. Aizabyldynojūt ar vandaļu uzbrukumim, dorbus īsaceja iz laiku atlikt.\nVladislava Luoča pīminis saglobuošonys vaicuojums atkuortuoti aktualizējuos 3. pasauļa latgalīšu saīta laikā Rēzeknē 2012. godā, juo symtgadē, i īkļauts rezolucejā vaļdeibai.\nLīta tyka suokta rysynuot kompetentajuos Daugovpiļs laiceigajuos i gareigajuos institucejuos, bet dīvamžāļ ilgstūši palyka bez rezultata. Tieļnīks Ivo Folkmanis beja atsasaucs aicynuojumam i pīduovuojs sovu muokslinīka redziejumu V. Luoča pīminis īmyužynuošonai pi bazneicys Skulpturu skverā, kam sazīduoti jau vaira kai 1000 eiro. Kai līcynoj 1943. godā izsnāgtais dokuments, iz bazneicai pīguļuošuo zemis gobola Reigys īlā 41 atsaroda Vladislava Luoča privatuo gruomatneica, kurys beidzamais eipašnīks ir bejis jis pats.\nLeluokuo Latgolys piļsāta – Daugovpiļs –ir saglobuojuse daudzu izcylu židu, krīvu i cytu tauteibu īdzeivuotuoju pīmiņu. Asam puorlīcynuoti, ka pīnuoceiga pīminis vīta latgaļu kulturys darbinīkam Vladislavam Luočam veicynuotu kristeigūs vierteibu pīviļceibu laiceigajuos aprynduos, partū ka katuolicisms vysod ir bejs par latgaliskū, caltu latviskuos identitatis apziņu Latgolys pamatīdzeivuotuojūs, aplīcynuotu Daugovpiļs i regiona viesturiskū multikulturalismu i vadynuotu turistus iz dziļuoku regiona kulturys izzynuošonu.\nVladislava Luoča personeiba i nasavteigais dorbs tautys lobā vīnnūzeimeigi peļnejs juo pīminis saglobuošonu. Vēļ aktualuoks vaicyojums par pīminekla pastateišonu palīk, tyvojūtīs 2018. godam – Latvejis symtgadei. Tautai ir byutiski sevi identificēt ar simbolu, kas veicynoj patriotiskys jiutys, motivej dorbam i roda pīdereibys sajiutu sovai zemei. Vladislava Luoča personeiba i juo paveiktais ir spylgta līceiba vyspuorciļvieceigom vierteibom i izgleiteibys nūzeimei tautys pošapzinis styprynuošonā.\nPīminekļa pastateišona Vladislavam Luočam byutu breineiga duovona myusim pošim, lagalīšim, sovys vaļsts 100. dzimšonys dīnā. Tys byutu ari vīns nu latviskuma simbolim, caur kuru izstuosteit Latgolys viesturi i tuos sarežgeitūs ceļus.\n* Red. pīz. Roksta autori izmontoj trymdā lītuotū vuordu “latgali”, ar tū dūmojūt latgaliski runojūšūs Latgolys īdzeivuotuojus. Zynuotniskajā literaturā škir terminus “latgali” (vīna nu senejom austrumbaltu ciļtim) i “latgalīši” (myusu dīnu Latgolys pamatīdzeivuotuoji).


Sākums > Meklēt > Lavera Neutral dezodorants - rullītis bez aromāta, 50ml\nAr bio naktssveces eļļu.\nĀdai draudzīgs pH.\nSastāvdaļas: Water (Aqua), Aloe Barbadensis Leaf Juice*, Triethyl Citrate, Glyceryl Stearate Citrate, Zinc Ricinoleate, Cetearyl Alcohol, Dodecane, Glyceryl Caprylate, Oenothera Biennis (Evening Primrose) Oil*, Simmondsia Chinensis (Jojoba) Seed Oil*, Glycerin, Xanthan Gum, Chondrus Crispus Extract, Hydrogenated Vegetable Oil, Carvone, Tocopherol, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Oil.


LaKuGa – Daugovpiļs teatra puorstuovi “Spēlmaņu nakts” nominantu vydā\nLaKuGa 26. Juņs, 2015. gods Comments Off on Daugovpiļs teatra puorstuovi “Spēlmaņu nakts” nominantu vydā\n19. junī tyka paziņuoti pretendenti “Spēlmaņu nakts 2015” bolvom 17 kategorejuos. Itūgod nominantu vydā ir ari seši Daugovpiļs teatra puorstuovi.\nNu Daugovpiļs teatra nomināti:\nGoda mozuos formys izruode – “Pie mums viss kārtībā” (režisore Lucina Sosnovska);\nGoda izruode bārnim voi pusaudžim – “Leo – mazais lauva” (režisors Oļegs Šapošņikovs);\nGoda debeja voi jaunais skotuvis muokslinīks – Jelena Netjosina (Meitine izruodē “Pie mums viss kārtībā” i Aņutka izruodē “Tumšās alejas”);\nGoda scenografs – Lucina Sosnovska i Matejs Horažijs (“Pie mums viss kārtībā”);\nGoda kostimu voi grima muokslinīks – Inga Bermaka i Agnese Leilande (kostimi izruodei “Leo – mazais lauva”);\nGoda sasnāgums originaldramaturgejā (teksts, luga voi scenarejs) – Agnese Rutkēviča (“Svešie svētki”)\nApmāram 130 sezonys jaunīstudiejumus vysūs Latvejis teatrūs nūsavēre, izviertēja i nominantus izvierzeja žūrejis komiseja pīcu cylvāku sastuovā: Īva Ruodeņa – teatra kritike, teatra portala kroders.lv redaktore, Maija Svarinska – teatra zynuotneica, Māreite Guļbe – teatra kritike, Undīne Adamaite – teatra kritike i kulturys žurnaliste, Zane Radzūbe – teatra kritike, teatra zynuotneica i Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatis docente, žūrejis komisejis prīšksādātuoja.\nAr pylnu nominantu sarokstu var īsapazeit ite.\nATSLĀGVUORDI » "Spēlmaņu nakts 2015", Daugovpiļs Teatris, Roksts, teatris


Grammar Search "nityā" has 1 results.\nnityā: feminine nominative singular stem: nitya\nSearch 28 results for nityā\nnityād rāyo amaṃhata RV.8.56 (Vāl.8).2c.\nnityāritrāṃ padvatīṃ rāsy agne RV.1.140.12b.\nnityās te 'nucarās tava TA.1.12.3d.\nnityāsa īṃ pretāro arakṣan RV.1.148.5d.\nKV Abhyankar "nityā" has 1 results.\nVedabase Search 502 results\nCC Adi 10.2\nCC Adi 11.23\nCC Adi 3.76\nCC Adi 5.11\nCC Adi 5.134\nCC Adi 5.175\nCC Antya 19.109\nCC Adi 17.318\nCC Antya 6.83\nCC Adi 17.16\nCC Adi 17.296\nCC Antya 6.94\nCC Madhya 5.8\nCC Antya 6.85\nCC Adi 11.45\nnityāni prescribed duties SB 3.32.16\nWordnet Search "nityā" has 3 results.\nParse Time: 0.881s Search Word: nityā Input Encoding: IAST: nityā


Datum tisku: 06. 4. 2020 21:10


Latgolys cīmatu stuosti: Ondrupine - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, Latgolys cīmatu stuosti, Ondrupine\nRoksta autors: Dautkom TV\nRaidejuma “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” septeitais stuosts veļteits volūdiski, ezeriski i vysaiž cytaiž bogotajai Ondrupinei.\nEisti napamaneits i nanūvārtāts ir taids kulturys segments kai lauku bibliotekys. Te var na tikai pajimt gruomotys i paskaiteit jaunuokū presi, bet bibliotekuos nūteik vysaidi pasuokumi, izstuodis i tt. Raidejuma veiduotuoji soka paļdis Beneventai Račinskai par ļaušonu pabyut itamā lokalajā Gaismys pilī!\nOndrupinis puse ir bogota na tikai ar azarim, bet ari ar muolim. Nu tūs taiseja ceglus, kurus vēļ var redzēt bejušajā Ondrupinis muižā. Itū Ondrupinis muolu var redzēt ari Evijis dorbūs, kurūs apsavīnoj funkcionalitate i estetika. I kai Evija kūklej! Tū ir juodzierd!\nOndrupinīši vīni nu pyrmūs Latgolā saprota vītejūs tradicionalūs iedīņu nūzeimi, suoce itūs iedīņus pīduovuot turistim nu tyvom i tuolom zemem. Par itū pīredzi raidejumā stuosta Lilita Šatilova i Skaidrīte Pauliņa.\nMiļzeigu dorbu bejušuos muižys sakuortuošonā īguļdejuši Andris i Lolita Beitāni. Jī pastuosta ari par ondrupinīšu roksturu, ituos pusis prīškrūceibom.\nRaidejums taps ar NEPLP finansialu atbolstu.


HOLIKA HOLIKA Aloe Juicy sejas maska, 20 ml - Mēness aptieka\n1129288 HOLIKA HOLIKA Aloe Juicy sejas maska, 20 ml Auduma maska satur alvejas ekstraktu, gurķu ekstraktu, kāpostu ekstraktu, bambusa ekstraktu. https://www.e-menessaptieka.lv/holika-holika-aloe-juicy-sejas-maska-20-ml-1129288 https://www.e-menessaptieka.lv/cache/images/1432435307/holika-holika-aloe-juicy-sejas-maska-20-ml_4032328265.jpg OutOfStock 1.95 1.95 EUR ENPRANI CO.,LTD. /Skaistumam/Sejas ādas kopšana/Papildus sejas ādas kopšana/Maskas


Raksts publicēts: 2020.05.06. 10:54:22\n0.64233899116516 95(0) - 0.41400575637817 2020.07.15. 13:43 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=49027 ip: 3.236.126.101 usememcache: 1


Makup Artist_Stylist - Elīna Ivickaite: Magic Moment by Kristīne! :)\nAutors: About me: plkst. 15:56


“Cytaidi latviskais” gostūs pi Džeinys i Jura Gavaru - lakuga.lv\nTemys: Cytaidi latviskais, Džeina Gavare, Jurs Gavars, LTV1, Roksts, Valentins Lukaševičs\nJauka, simpatiska, sirsneiga saime – tai par Gavarim soka tī, kurī zyna Džeinu i Juri. Kūpeigys vierteibys, kūpeigs dzeivis redziejums, ūtra podturiešona, bārni i mīlesteiba – tys jūs vīnoj, veidoj jūs tagadni i nuokūtni.\nDžeina ar Juri īsapazyna attaiseitūs durovu dīnā Latvejis Nacionaluos aizsardzeibys akademejā. Tei beja mīlesteiba nu pyrmuo ocu skatīņa, eistyn kai puosokā. Jura i Džeinys dzeivē puosokom patīsai ir nūzeimeiga lūma. Jī tuos sadūmoj, stuosta sovim bārnim, gatavej dekoracejis i lelis, izruoda ari leluokai publikai.\nDžeina i Jurs ir dzeivuojuši i struoduojuši Reigā, baudejuši gostu struodnīku dzeivis plusus i minusus Lelbritanejā, bet nu jau pīcus godus saimnīkoj Jura dzeda sātā Upmolys pogostā, kū ir veiduojuši nu jauna. Dzeive saskaņā ar dobu ir vīns nu Gavaru saimis pamatpryncypu. Džeina ir multimuokslineica – roksta dzeju, dzīd, gleznoj i nuokūtnē planavoj nūsadorbuot ar tielnīceibu.\nJurs ļaun Džeinai “lidot”, nu pats uzajiems saimnīciskuos klopotys, taisa skaistys skalinis, gryb īsavuiceit myurēt cepļus. Obeji ir Preiļu Breivuos školys pedagogi.


Atkluotuo viestule par Varakļuonu nūvoda īkļaušonu Modūnis nūvodā - lakuga.lv\nTemys: administrativi teritorialuo reforma, atkluotuo viestule, regionaluo reforma, Varakļuoni\nVaļsts prezidentam Egilam Levitam\nVidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministram Juram Pūcem\nSaeimys Administrativi teritorialuos reformys komisejis deputatim\nPar Varakļuonu nūvoda īkļaušonu Modūnis nūvodā\nViesturiskūs Latgolys pogostu – Varakļuonu, Stiernīnis, Borkovys i Murmastīnis cīma – pīvīnuošona Modūnis rajonam nūtyka padūmu okupacejis laikā. Da pat šudiņdīnys Varakļuoni, Varakļuonu i Murmastīnis pogosti ir atškalti nu Latgolys.\nNasaverūt iz tū, ka lela daļa Varakļuonu nūvoda īdzeivuotuoju izsacejuse vieļmi sova nūvoda nuokūtni redzēt Vydzemē (Modūnis nūvodā), gribim uzsvērt, ka administrativi teritorialuo reforma nadreikst ignorēt viesturiskū i kulturviesturiskū aspektu. Veicūt reformu, mums ir dūtys vysys īspiejis viesturiskūs klaidu izlobuošonai i Latvejis nūvodu regionaluos identitatis styprynuošonai, kas ir svareigi kūpejuos latvyskuos identitatis i sapratnis veicynuošonai.\nPiec 2011. goda tautys skaiteišonys datim Varakļuonu nūvodā 67% īdzeivuotuoju kasdīnā lītoj latgalīšu volūdu. Administrativi teritorialuo reforma nagarantej, ka Varakļuonu nūvodam atsarūnūt Modūnis nūvodā (Vydzemē) tiks nūdrūsynuoti pasuokumi Vaļsts volūdys lykuma 3. panta. 4. dalis īvāruošonai: Valsts nodrošina latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību.\nGrīžam viereibu, ka Satversmis tīsa 2007. goda 29. novembra Rūbežleiguma lītā pīzynuse, ka Latvejis teritoreju sastuoda treis atseviškys dalis (apgoboli) etnografiskajūs rūbežūs, t. sk., Latgola (17., 18.3., 38.4., 40.2., 40.5., 43.4., 46. punkts). Latgolu kai etnografisku teritorejis daļu iz Latvejis Republikys dybynuošonu veiduoja Daugovpiļs, Rēzeknis i Ludzys apriņči (20.1., 48.1., 48.2., 53. punkts), i Rēzeknis apriņčī ītylpa niulenejais Varakļuonu nūvods. Satversmis tīsa pīzyna, ka Latgolai kai viesturiski etnografiskam apgabolam ir sovi nūsaceiti rūbeži (41.2. punkts).\nMes skaitom, ka Varakļuonu nūvods i juo viesture ir byutiska Latgolys kulturviesturiskuo montuojuma daļa. Nūvoda īkļaušona Modūnis nūvodā (Vydzemē) nadreikst apdraudēt volūdys i lokaluos identitatis tuoluoku pastuoviešonu.\nElīna Apsīte, pedagoge, režisore\nIlona Birģele, varganiste\nJānis Elksnis, LKC izdevnīceibys vadeituojs\nIlze Grēvele-Skaraine, LNO soliste i\nSenejuos muzykys centra vodūšuo soliste\nRomāns Ivanovs, Jāņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys direktors\nVoldemārs Ivdris, Latgolys kulturys darbinīks\nDainis Īvāns, kulturys i sabīdryskais darbinīks\nAija Kaškure, breivduorzneica, dendrologe\nAndris Keišs, akters\nValters Krauze, akters\nMāris Kupčs, Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis asociātais profesors\nIeva Lazdāne, dirigente, ilggadeja Aglyunys bazilikys kora školys direktore\nLidija Leikuma, volūdneica, LU pasnīdzieja\nEvija Mundeciema, muzike\nGita Palma, muokslineica\nIveta Pelše, muzike\nJānis Pelše, muziks\nAndris Priede, prīsters, LU pasnīdziejs\nAnna Rancāne, dzejneica, žurnaliste\nKristaps Rasims, akters\nArtis Robežnieks, akters\nEdgars Romanovskis, SIA „Latgales dārzeņu loģistika” vaļdis lūceklis\nMāris Sirmais, dirigents\nDainis Skutelis, dzīduotuojs\nArnis Slobožaņins, muziks, viesturnīks, filmu producents\nJānis Stafeckis, dirigents\nLaura Šarova, Reigys Viesturiskuo Teatra i muzykys bīdreibys vaļdis lūcekle\nArtūrs Uškāns, muziks, kulturys i sabīdryskais darbinīks\nKristīne Zadovska, dzīduotuoja\nAleksandrs Zeimuls-Priževoits, kulturys i sabīdryskais darbinīks\nĒriks Zeps, etnomuziks


LaKuGa – Oficialuo pīcgode!\nLaKuGa 28. Oktobris, 2010. gods 1\nPiļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom!\nDaugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys īlā 4-13. Leidza juojam kaids gastiņcs i ļusteigs pruots. Piečuok vysi kūpeigi varātu ļautīs leidza jušonys prīcai par hokeju pi kaida nu leluokim ekranim piļsātā. Vaira vaicuot Vita vita.briska@gmail.com\nReigā 19:00 sasatikšona folkklubā “Ala Pagrabs” (Smiļkts ūļneica 16, Vacreiga). Kūpeigi svātki, sarunys, atminis, jauni plani, kaida dzīsme i kaita , bet puori vysam sasatikšonuos prīca! Pyrma tam 18:00 dreikst īsarast iz čaja krušku Tonis birojā! Vaira vaicuot Edeitei edeite@inbox.lv\nRēzeknē 19:00 Egļu ūļneicā 4-32 raudzeisim sajaukt, sajust, sagaršuot- nūtykumu, cylvāku, emoceju kokteiļus. Runuosim, mineisim, lēksim i dzīduosim par LgSC, myusim pošim, i cytom zemom!\nVaira informacejis vaicuot – Dagnejai ci Ilzei, lgsc-rezekne@inbox.lv


Radeitys jaunys latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram” – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 26.04.2020.\n2019. gods nūgalē “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” prezentēja aplikaceju “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis”, pīduovojūt sazinis aplikacejā “WhatsApp” integrēt viertini latgalisku vuordu i fražu i izmontuot tuos syuteišonai sarakstēs ar rodim, draugim i kolegom. Vāluok uzleimis tyka pīduovuotys ari aplikacejis “Telegram” lītuotuojim.\nUzleimis “WhatsApp” lītuotuojim Android telefonūs\nUzleimis “Telegram” lītuotuojim Android i iOS telefonūs\nJau asūšajim uzleimu lītuotuojim papyldynuotuo verseja byus daīmama, apstyprynojūt aplikacejis atjaunynuojumus. “WhatsApp” lītuotuojim piec atjaunynuojumu veikšonys juoatver uzleimu aplikaceja i juonūspīž “Add to WhatsApp”.\n“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulī vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys zynuošonu uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Portalu i bīdreibys itūšaļt atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.\nRadeiti latgaliski rameiši profila biļdem Facebook\nPortals lakuga.lv sajiems Medeju atbolsta fonda finansiejumu


Zamūs nūstuošonu dīna | Naktineica\nZamūs nūstuošonu dīna\nAbrenis īla. Pagaisynuotuo vīta. Nabyuteiba.\nAutobusi sadzeiti kai gūvs klāvā, stuov rynduos i gaida sovu atīšonys stuņdi, kod byus daguojs jūs laiks. Iz jūs stykla pīru laistuos burti i cipari kai tuolejūs ceļu apsūliejums. Tok nā – naīs i naskrīs, kur pasagoda. Maršruts nu leidz, nu vīna ceļa stulpa da cyta, nu A iz B i nikod iz C. Autobusi sadzeiti kai gūvs klāvā. Nikod naaizīs tuoļuok par ganeibom i dzeraunis ūļneicu.\nTok ceļš gaida. Vēļ nā. Niu nā. A ceļš jūs jau ir apzeimūguojs, par nazcik laika jūs vaira te nabyus, jī byus aizguojuši sovā maršrutā. Kab otkon atsagrīztu i nūsastuotu nazkur ryndys golā i nūsapyustu kai pīna gūvs, kas atīt iz klāvu nu ganeibu – pīkususe nu ceļa, pīāduse i gryuta. Sovā Abrinis īlys nabyuteibā. Vītā, kas nas pagaisynuotuos zemis vuordu i kur nivīns nadzeivoj – tik laižās ceļā.\nSierms profesors sēd iz beņča sūpluok rasnai tierga buobai. Jī nasasatiks vaira nikod, tik ite niu iz ituo beņča. Jis ir tikai sierms vecs ar paplukušu motu cakulu, a jei ir branga mīsuos i juos vādars karinej puori juos lytkom, elpā gryuši cyluodamīs i grymdams. Sorkonuo kaprona sukne pīsveiduse īskaun juos mīsu. Jei ir vāžna.\nA profesors skaita papeira lopys angliski. Jis verās ar skatīni, kas pīrads pi vysaidu burtu i volūdu, i jam pruotā ir tikai teksts – lai par kū jis byutu. A jis skaita par ciļvieciskuo faktora nūzeimi dorbā iz jiurys. Par kuģnīceibu i cylvākim. Kai vīntuleiba īskaun iz jiurys i otkon juoatsagrīž iz zemis, nu kurys tu esi guojs, koč nu teve tī vaira nav nikuo, partū ka vyss esi ceļā. A jis skaita, i juo lyupys šveikst svešys volūdys vuordus. Jis vyss ir tī vydā i naredz sova autobusa, kas jau nūstuojs i gaida. Jis sagruob sovu montu i skrīn. Autobusa durovys šveikstādamys aizkreit cīš, jis gryušai nūsapyuš kai lels i nu īšonys pīkuss lūps, kū sātā gaida sapļauta zuolis nosta i bļūda ar runkulim, a kam prīškā vēļ gars i gryuts ceļš.\nAiz styklu vēļ nūspeid profesora šauruo mugura, jis samoksoj par braucīni, i tod juo vaira nav. Autobuss, gryušai i apjiemeigai pyusdams, suoc braukt, i piec šaļts tī ir tik palāks i smiļšains asvalts ar puors tymsom eļļainom plemem i sapreseitu ola buņdžeņu, kas atspeid saulē i jau gondreiž sasaliejuse a zemi.\nA buoba puorškir jaunu lopu sovā gruomotā. Jei skaita gruomotu meikstūs vuokūs par leigovys nūzagšonu. Nazkas krīvu volūdā par ļūbisteibu. I tymā šaļtī es saprūtu – jei ir jauna mārga, kas vēļ tikai gaida sovys pyrmuos ļūbisteibys i nazyna, kai byus. Paliks puori koč kas nu juos vacuo pasauļa voi ari vyss byus jauns – zeme i dabasi, juos mīsa i juos jutūne pasaulī.\nLai cik gryuta byutu buobys mīsa i zam juos ciču vosorys korstumā byutu sasakruojuse mīsys sula i smirdeitu gryutu i rībeigu smuordu, tī vydā ir jauna meitine, kas gaida sovys ļībisteibys i nasaprūt, kur tik ilgi kavejās.\nA varbyut jei nikod tai i nav zynuojuse, kai tys ir – ļūbēt i tikt ļūbeitai. A varbyut vysu myužu jei ir gaidejuse tuos šaļts, ka nazkas īsaskanēs gaisā i izaugs iz zemis, vyss pasauļs tiks taids breineigs i kai nu stykla, kas aizskorts treis i švuorbojās saulē, i draud sakrist seikūs gabaleņūs, kai jau ir sakrits tik daudz kuo cyta. A stuov i ir – tū vīnu šaļti stypruoks i myužeiguoks kai ļūbisteiba poša.\nA varbyut jei poša nazyna, kas tys ir, kas līk ni to aizaklīgt vysā bolsā, ni to klusēt myužeigi. I niu jei skaita gruomotā nazkaidus vuordus, cyta saceitys frazis i dūmoj, ka tei ir dzeive.\nA juos autobusa šoperam, kas vēļ sēd autobusa kabinē laukuma viņā golā, verās pulkstinī i gaida sova reisa laiku, vakar beja kuozu jubileja. Jis verās iz leluo asvalta laukuma, skaita minotus da reisa i smaida. Kai zynuodams nazkū vaira.\nThis entry was posted in vysi muni memuari and tagged ceļš, dzeive, latgaliski, proza, stuosti, teksti on 02.01.2011 by saprge.\n← mekliejumi, atrodumi i diktatura par Dīvu i rīkstim →


Aknīste Municipality - Wikipedia\n(Redirected from Aknīste municipality)\nAknīste Municipality (Latvian: Aknīstes novads) is a municipality in Selonia, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Aknīste town with its countryside territory, Asare parish and Gārsene parish, the administrative centre being Aknīste. In 2010 Aknīste parish was created from the countryside territory of Aknīste town.\nMedia related to Aknīste Municipality at Wikimedia Commons\nCoordinates: 56°09′38″N 25°47′53″E / 56.16056°N 25.79806°E / 56.16056; 25.79806\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Aknīste_Municipality&oldid=720580673"\tCategories: Municipalities of LatviaHidden categories: Articles containing Latvian-language textCoordinates on Wikidata\tNavigation menu\nБеларускаяБеларуская (тарашкевіца)CatalàCebuanoDeutschEestiEspañolفارسیFrançais한국어ՀայերենქართულიLatgaļuLatviešuLietuviųМакедонскиNederlandsPolskiРусскийSvenskaУкраїнськаاردو中文\tEdit links\tThis page was last modified on 16 May 2016, at 19:23.


Atsavieršona iz Bazneicu nakti Sarkaņūs - lakuga.lv\nAtsavieršona iz Bazneicu nakti Sarkaņūs\nSarkaņu bazneica. Kartenis autore: Beāte Poikāne\nTemys: Bazneicu nakts, Beāte Poikāne, Sarkani, Sarkaņu bazneica\nRoksta autore: Beāte Poikāne portalam lakuga.lv\n28. majā nūtyka Bazneicu nakts, kurā kūpumā pīsadaleja ap 170 dīvnomu nu vysys Latvejis. Tys ir sakraluos kulturys pasuokums, kurs nūteik jau nu 2014. goda. Ari Latgolys regiona bazneicys aktivi īsasaisteja akcejā, tai ka pīduovuojuma kluosts beja vysā plots. Muns ceļš aizvede iz Sarkanim, kur atsarūn Jaunovys Marejis bezvaineiguos ījimšonys Rūmys katuoļu bazneica. Īmūt pa ceļu, kas vede iz bazneicys kaļneņu, viereibu pīsaisteja vītys sakūpteiba i eipašuo aura. Īīmūt pa vuortenim, skatīņs sastūp vacū plebaneju i tai kluot asūšū klieti i augļu duorzu. Tys radeja zynomu omuleibys sajiutu, tai it kai atsarostu kaidā breivdobys muzejā. Vierzūtīs tuoļuok, gostus sveicynuoja bazneicys zvonu skanis. Pošā pakolna golā, myura vaļņu i kūku īskauts, atsarūn 1860. godā caltais nalelais dīvnoms, nu kuruo pasaver gleznains skots iz apleicīni. Nu seneju laiku Sarkani beja zynomi kai nūzeimeiga svātceļuojumu vīta, it eipaši Vosorys svātku laikā, pasasokūt eipašajai Breinumdareituojis Dīvmuotis gleznai bazneicys centralajā oltorā.\nVysys dīnys garumā, nu desmitu reitā leidz pat pusnaktei, bazneicā nūtyka vysaiduokys aktivitatis. Spylgtuok atmiņā īsaspīde gareiguos muzykys koncerts. Dzīduotuojs Edvīns Latkovskis izpiļdeja Baha, Hendeļa, Kačinī i Loida dzīsmis, Marija Adijāne Latkovska spielēja varganis. Eipaši aizkustynojūšs ruodejuos dzīsmis “Ave Maria” izpiļdejums. Dzīsmis plyudums skaisti atsabolsuoja bazneicys telpā, kas vīnlaikus lyka izjust vīglys treisys par kaulim i dvieselis pīpiļdejumu. Lai ari taida veida muzyku kasdīnā nasaklausu, tys nalīdze izbaudeit koncertu i dabuot pateikamu veļdziejumu. Turpynojūt par dzīduojumim, juopīmiņ ari tradicionaluos katuoļu dzīsmis. Piec stuosteituo pīmiņu, ka dīvnomam nav sova kora, bet tys nalīdz dzīduotgrybātuojim svātdīnē sasapuļceit bazneicā un kūpeigi vīnotīs gareigajā dzīduojumā. Ari itei reize nabeja izjāmums, tyka izzynuotys Sarkaņu bazneicā dzīduotuos dzīsmis i dažys nu tūs kūpeigai izdzīduotys. Tys radeja sasaisti storp saguojušajim i lyka izjust kūpeibys sajiutu. Juoatzeimoj ari gareiguo sasaiste ar viesturiskū. Pasuokumā izskanēja treis prīšklasejumi par Sarkaņu viesturi, bazneicys styurakminim i karūgim. Lekcejā par bazneicys styurakminim tyka snāgts īskots zeimeiguokūs prīsteru darbeibā, kuri nazkod kolpuojuši Sarkaņu bazneicā.\nLai ari īprīšk tyka dzierdāts par Bazneicu nakts nūtikšonom, tik itūgod pyrmū reizi apmeklieju itaida tipa pasuokumu. Šaļtim ir vārts apmeklēt kū naparostuoku, kab paraudzeitu kū jaunu i dabuotu cytaiduoku prīškstotu par it kai zynamom lītom. Tys beja pasuokums, kurā veiksmeigi tyka apvīnuots sakralais ar viesturiskū na tik pasuokuma nūrisis kontekstā, bet ari pīviļceigajā bazneicys apleicīnē. Koč i tamā dīnā ar laikapstuoklim eipaši natykom lutynuoti, iz vokoru vys tik izspeidēja saule, kas daškeira omuleiguoku nūskaņu. Nasaverūt iz tū, pasuokumā puļcejuos pulka ļaužu – kai vītejūs, tai atbraucieju.\n Rūta Kaminska, Anita Bistere. Sakrālais arhitektūras un mākslas mantojums Rēzeknes pilsētā un rajonā. Rīga 2011.


Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT | Lovecynthia sommier cadre a lattes 160x200. sommier a lattes 160x200 but. sommier a lattes recouvertes 160x200.\nHome » Inspiration Design Maison » Sommier Lattes 160x200 » Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT\nSommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut. Sommier Lattes 160x200 Cadre Fixe Cm. Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre. Sommier Lattes 160x200 Cadre 140x190 Cm France Matelas. Sommier Lattes 160x200 Les Meilleurs Sommiers 160 X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 44 Jeu 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 Sommiers KIT SOMMIER ALLOmatelas. Sommier Lattes 160x200 KIT 18 Cadre Alin A 5 Cm. Sommier Lattes 160x200 SEDAC OPTIZONES 160 X 200 Cadre 5 Zones De Confort. Sommier Lattes 160x200 ESPEVÄR Gris Fonc. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 Tapissier Simili Taupe Flexibles Par 5. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 En Kit Cm. Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT. Sommier Lattes 160x200 H V A S Lection Morphologique 160 X 200 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit.\nRelated Tags: #sommier cadre a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 but #sommier a lattes recouvertes 160x200 #sommier a lattes 160x200 en solde #sommier a lattes et matelas 160x200 #sommier a lattes pliant 160x200 #sommier tapissier a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 conforama #sommier a lattes demontable 160x200 #sommier a lattes morphologique 160x200


Aglyunā nūsasliedzs Naaizmierstulei veļteitais jaunradis dorbu konkurss - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, Monika Pušņakova, Naaizmierstule, Roksts\nMarta beiguos Aglyunys vydsškolā izskanieja latgalīšu rakstneicai, dzejneicai i tautys školuotuojai Naaizmierstulei (eistajā vuordā Rozalijei Tabinei, 1890-1965) veļteitais septeitais Latgolys lauku školu rodūšūs dorbu konkursa nūslāgums.\nItuo goda tema konkursam „Tu ej… un speidi./ Tu gaismeņu tymsumā nes” jaunajim literatim beja radejuse interesi, i konkursa reikuotuoji prīcojās, ka jaunīši pīsadaleja i atsasauce aicynuojumam raksteit i dūmuot. Kai roksta Rušuonys pamatškolys 8. klasis školneica Anita Gžibovska: „Naaizmierstule beja kai saulis spaits i neizsmeļūša labesteibys i izpaleidzeibys oka ļaudim, kurūs jei satyka.”\nKonkursa nūslāguma īvodā Aglyunys vydsškolys direktore Lideja Šatilova atzeimuoja: „Maņ prīca, ka itūgod jius asat izgaismuojuši Aglyunys vydsškolu i Aglyunys nūvodu!” Kai apstirpynuojums itim vuordim ir konkursa dorbu statistika – žureja, kurys sastuovā beja Aglyunys vydsškolys školuotuoja Monika Pušņakova, Maizis muzeja vadeituoja Vija Ancāne, školuotuoja Valentina Ondzule, Aglyunys internatvydsškolys direktors i nūvoda dūmis deputats Didzis Vonogs, Aglyunys internatvydsškolys školuotuoja Anita Vaivode, zeimiejumus viertieja Aglyunys vydsškolys školuotuoja Vija Kovaļova, DMV „Saules skola” gleznuošonys školuotuoja Dace Abricka i DMV „Saules skola” Aglyunys bārnu muokslys školys koordinatore Kristīne Junkele, īsapazyna ar 154 rodūšajim dorbim i 35 ilustracejom nu 28 školom dažaiduos Latgolys vītos – nu Atašīnis, Bolvim, Brīžucīma, Biržu, Ciblys, Dagdys, Dravnīkim, Gaigalovys, Gaļānim, Izvaltys, Jersikys, Kuorsovys, Maltys, Peliečim, Prīkulim, Prīzmolys, Rībenim, Rušuonys, Seiļukolna, Škeltovys, Zilupis, kai ari Aglyunys.\nSovys gaismys izpratnis idejis školāni ir pauduši vysu dažaiduokom puordūmu variacejom, nu Preiļu 2. vydsškolys 11. klasis školnīks Artūrs Livmans roksta: „Saprūtu, ka vyss ir manī – kai īšu, kai dareišu, kai speidiešu i kaidu gaismu izstaruošu…”\nTematiski 5.-7. klašu školāni raksteja par styprajim cylvākim sovā dzeivē – muoti, pi kurys var sasajust drūšeibā, audžumuoti, babu, kurei itymā dzeivē ir kai sorgeņgeļs i vuica meiļuot Dīveņu, prīca ir ari par saimi, kurymā vairojās gaisma, kai ari lapnums par Latgolu, kurā, kai izaruod, dzeivoj vysu gudruokī ļauds.\n8. – 9. klašu grupā školāni pīsavierse personeibys izzinis ceļam, izeimūt cauro lobūs dorbu pasauļam, pieteja, kai Latveju var izgluobt nu „kreizis” pūsta, izteice lapnumu par myusu vaļsts gaismys nesiejim – uorstim, zemnīkim, sportistim, školuotuojim, krystamuoti Ligitu i darbeigū Natalejis kundzi, stuosteja ari par cylvāku „īškejū starojumu”, kurīs paleidz tikt puori vysom gryuteibom, jo itys pots cylvāks patīseibā ir pērle, lāpa, kurai juospeid dzeivis tymsajuos šaļtīs. Konkursa reikuotuojim ruodejuos interesanti, ka itymā grupā školāni ari pīsavierš sarunom ar eņgelim, dīnysgruomotu, sirdsgaismys nesieju māmeņu i vaciku, ar kurim var sēdēt iz pīna gaļdeņa ceļa muolā i ēst „Gūtenis”.\n10. – 12. klašu grupys dorbūs beja vārojami pozitivys gaismys mekliejumi „lelajā dzeivis duorzā”, kur meit pateiceibys vuordi babai, dzeivis filozifiskys gruomotys īstudiešona. Latvejis mīlesteiba, sevs izpiete, gaismys tadeišona tymsā, meiļumvuordi mozajai muoseņai, kurei ir „suorta ūdzeņa zaļā zareņā”, kai ari izkuopšona kolnā, kur, Ciblys vydsškolys 12. klasis školneicys Solvitys Nalivaiko vuordim runojūt, „dvēsele pasaceļ spuornūs”. Skaitūt dorbus, žurejai beja prīca par tū, ka Latvejā ir cik daudzi pozitivi dūmojūšu školānu.\nŽurejis viertejumā 5. – 7. klašu grupā 1. vīta tyka daškierta Santai Zukulei (Prīkuļu pamatškolys 7. kl.), 2. vīta – Loretai Adamovičai (Bruoļu Skryndu Atašīnis všk. 6.kl.), 3. vīta – Madarai Seilei (Biržu pamatšk. 6.kl.), atzineibys sajieme Nadežda Barkovska i Ilze Maksimova (obejis nu Aglyunys internatvšk. 6.kl.), Amanda Repša-Kondratjeva (Aglyunys všk. 6.kl.), Ieva Terēza Labinska (Jersikys pamatšk. 5.kl.), Agnese Patmalniece (Kuorsovys všk. 5.kl.), Megija Streļča (Kuorsovys všk. 7.kl.), Rihards Gribusts (Preiļu 1. pamatšk. 7. kl.), Kristiāna Skutele (Prīkuļu pamatšk. 7. kl.), Diāna Kazakeviča (Prīžmolys pamatšk. 7. kl.), Mareks Cakuls (Rībeņu všk. 5. kl.), Aleksandra Pīķe (Škeltovys pamatšk.7. kl.), Ērika Nagle (Zilupis všk. 5. kl.). Par ilustracejom 1. v. daškierta Katei Tumovai (Aglyunys všk. 7. kl.), 2. v. – Elīnai Madelānei (Maltys 1. všk. 5. kl.), 3. v. – Kristīnei Kovaļkovai (Aglonas všk. 7. kl.), atzineibys sajieme Loreta Čerpakovska (Aglyunys všk. 7. kl.), Agnese Japiņa (Izvaltys pamatšk. 6. kl.).\n8. – 9. klašu grupā 1. vīta tyka daškierta Katrīnai Barševskai (Izvaltys pamatšk. 8. kl.), 2. v. – Astrīdai Ostrovskai (Izvaltys pamatšk. 9. kl.), 3. v. – Mārim Rimdžam (Aglyunys internatvšk. 9. kl.) i Teklai Marijai Labinskai (Jersikas pamatšk. 9. kl.), atzineibys sajieme Samanta Smirnova (Aglyunys všk. 9. kl.), Antra Mačāne i Agnese Nikandrova (obejis – Bolvu Amatnīceibys všk. 8. kl.), Viktorija Zakarkeviča i Marta Suharevska (obejis – Gaigalovys pamatšk. 8. kl.), Linda Trule (Izvaltys pamatšk. 9. kl.), Aiva Lazdāne (Jersikys pamatšk. 8. kl.), Jolanta Nalivaiko (Kuorsovys všk. 8. kl.), Zane Čerpakovska (Preiļu 1. pamatšk. 9. kl.), Laine Giluče (Prīkuļu pamatšk. 8. kl.), Ērika Gribonika i Sintija Kozule (obejis – Prīkuļu pamatšk. 9. kl.), Andra Struka (Rībeņu všk. 9. kl.), Linda Priževoite (Seiļukolna pamatšk. 8. kl.). Par ilustracejom 1. vīta netyka daškierta, 2. v. – Lindai Martinsonei (Kuorsovys všk. 8.b kl.), 3. v. – Sandrai Bulei (Zilupis všk. 8.c kl.), atzineiba – Erīnai Sladzei (Aglyunys Katuoļu ģimnaz. 8. kl.).\n10. – 12. klašu grupā 1. vīta tyka daškierta Diānai Pēterānei (Aglyunys internatvšk. 11. kl.), 2. v. – Solvitai Nalivaiko (Ciblys všk. 12. kl.), 3. v. – Sanitai Dombrovskai (Aglyunys internatvšk. 11. kl.) i Liānai Putānei (Aglyunys všk. 12. kl.), atzineibys sajieme Anda Abuže (Aglyunys internātvšk. 11. kl.), Renāte Katriča (Aglyunys internatvšk. 10. kl.), Žaneta Nikiforova (Aglyunys internatvšk. 12. kl.), Rihards Savitskis (Aglyunys všk. 12. kl.), Anta Zujeva (Ciblys všk. 11. kl.), Linda Pastare i Madara Nogda (obejis – Kuorsovys všk. 10. kl.), Irita Kovalenoka i Laura Pauliņa (obejis – Maltys 1. všk. 10. kl.), Līga Sondore (Preiļu 2. všk. 12. kl.), Artūrs Livmans (Preiļu 2. všk. 11. kl.), Laura Golubeva (Rībeņu všk. 10. kl.). Par ilustracejom 1. vietu iegīve Inta Valaine (Aglyunys všk. 10. kl.), 2. v. – Irita Kovalenoka (Maltys 1. všk. 10. a kl.), 3. v. – Dace Valaine (Aglyunys všk. 10. b kl.), atzineibu sajieme Viktorija Mičule (Aglyunys všk. 10. b kl.).\nBolvys – gruomotys, sveceitis, pučis i diplomus konkursa nūslāgumā sajieme ari konkursa dalinīku izticamuokī ceļabīdri rodūšūs dorbu dareišonys ceļā – jūs školuotuoji.\nKonkursa reikuotuoji soka lelu paļdis vysim atbaļsteituojim i sponsorim – Aglyunys nūvoda dūmei, izjiemiejam Arturam Gražuļam, Maizis muzeja vadeituojai Vijai Ancānei, SEB bankai, Hipoteku bankai, Rēzeknis Augstškolai, Daugovpiļs Universitatei, Aglyunys Bazilikai, Aglyunys nūvoda centralajai bibliotekai, Aglyunys nūvoda sīvīšu bīdreibai „Neaizmirstules”, prīsteram Aigaram Bernānam, Aglyunys vydsškolys vacuoku padūmei, atraktivajam muzikim, Saeimys deputatu sveicīņu nesiejam Juram Vucānam, Zvaigznei ABC i tuos vadeituojai Vijai Kilbokai, Aglyunys nūvoda UAC i tuo vadeituojai Inārai Gražulei, Andrejam Stremjanovam, SIA „Salang”, popgrupai „Mala” i gitaristim, Aglyunys vydsškolys kolektivam i direktorei Lidejai Šatilovai. Kai saceja Aglyunys Maizis muzeja vadeituoja Vija Ancāne: „Kaids lels prīks, ka vysi sponsori ir palykuši izticeigi itam konkursam!”\nPasuocīņa nūslāgumā piec kūpdzīsmis „Pi Dīveņa gari goldi” konkursa dalinīki, atbaļsteituoji i reikuotuoji puļciejuos Aglyunys vydsškolys ādamzalā, kab pi čaja kruškys aplīcynuotu gataveibu sasatikt jau 8. rodūšūs dorbu konkursā i nūslāguma pasuocīnī, kurā vysus otkon puļcēs latvīšu volūdys i literatorys školuotuoja Monika Pušņakova. Juoatzeimoj, ka konkurss sovā septeituos darbeibys godā Aglyunys vydsškolys školuotuojis Monikys Pušņakovys sirdsdorbs ir īgivs ari latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks” kai 2011. goda „Lobuokais latgaliskais pasuocīņs školā”.\nLaKuGa marta mienesī publicieja konkursā īsnāgtūs latgaliskūs dorbus, kas vēļ arviņ ir puorskaitami portalā.


svātdĪna, 1. oktobris\nPYRMAIS LASEJUMS Ez 18, 25-28\nDīvs nagrib grēcinīka nōvi.\n«Jyus sacejot: «Kunga ceļš nav taisns.» Tod klausitēs, Izraeļa noms! Vai tod muns ceļš nav taisns? Vai tod dreižōk jyusu pošu celi nav nakrītni? Jo taisneigais atsakōps nu sova taisneiguma un izdareis grāku, jys nūmērs. Jys nūmērs nataisneibas dēļ, kuru byus izdarejis. Bet, jo bezdīveigais nūsavērss nu sovas bezdīveibas, kurai beja nūsadevis, un reikōsīs pēc tīsas un taisneibas, tod jys saglobōs sovu dvēseli dzeivu. Jo apsadūmōjis un nūsavērsis nu vysom sovom nakrītneibom, kū beja darejis, jys patīši dzeivōs un namērs.»\nRefrens: Kungs, pīmini sovu žāļsirdeibu. (R. sal. 6a)\nun mōci mani staigōt tovas takas.\n6 Pīmini, Kungs, sovus žāļsirdeibas dorbus\n7 Napīmini munus pōrkōpumus un munas jauneibas grākus,\nbet sovā žāļsirdeibā, Kungs, pīmini mani,\npīmini sovā labvēleibā.\nŪTRAIS LASEJUMS Flp 2, 1-11\nKristus ir pazemeibas paraugs.\nLASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES FILIPĪŠIM\nJo, taitod, ir kaids pamudynōjums Kristū, jo ir kaids Mīlesteibas mīrynōjums, jo ir kaida kūpeiba Gorā, jo ir kaida sirsneiga leidzjyuteiba – tod pīpiļdit munu prīcu ar tū, ka jyus paturēsit tūs pošus centīņus, tū pošu mīlesteibu, tū pošu goru, ilgōdamīs tikai pēc vīna, nikō namaklādami sōnceņseibas un tukšas slaves dēļ, bet gon pazemeibā uzskateidami cyts cytu augstōku par sevi un kotrs raudzeidamīs na tikai uz sovom, bet ari uz cytu vajadzeibom. Esit šamā nūskaņā, kas beja ari Kristū Jezū, kurs, lai gon beja Dīva veidā, tūmār nauzskateja par īgivumu byut leidzeigam Dīvam, bet gon pazamynōja pats sevi, pījimdams kolpa veidu, topdams leidzeigs cylvākim. Un atzeits par cylvāku tymā, kas ir ōrejais, jys pazamynōja sevi, kļyudams paklauseigs leidz nōvei, leidz pat krysta nōvei. Tōdēļ ari Dīvs jū paaugstynōja un deve jam vōrdu, kas ir pōri par kotru vōrdu, lai Jezus vōrda prīškā lūceitūs vysi celi debesīs, vērs zemes un pazemē, un ikvīna mēle atzeitu, ka «Jezus Kristus ir Kungs!» Dīva Tāva gūdam.\nVoi eisōk: Flp 2, 1-5\nJo, taitod, ir kaids pamudynōjums Kristū, jo ir kaids Mīlesteibas mīrynōjums, jo ir kaida kūpeiba Gorā, jo ir kaida sirsneiga leidzjyuteiba – tod pīpiļdit munu prīcu ar tū, ka jyus paturēsit tūs pošus ceņtīņus, tū pošu mīlesteibu, tū pošu goru, ilgōdamīs tikai pēc vīna, nikō namaklādami sōnceņseibas un tukšas slaves dēļ, bet gon pazemeibā uzskateidami vīns ūtru augstōku par sevi un kotrs raudzeidamīs na tikai uz sovom, bet ari uz cytu vajadzeibom. Esit šamā nūskaņā, kas beja ari Jezū Kristū.\nPYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Jņ 10, 27\nMunas vuškas klausa munu bolsu,\nes jōs pazeistu un jōs maņ sekoj.\nEVANGELIJS Mt 21, 28-32\nAtsagrīzšona nu grākim tyvynoj pesteišonai.\nTymā laikā Jezus saceja augstajim prīsterim un tautas vacōkajim:\n«Kai jums škīt? Kaidam cylvākam beja divi dāli. Un jys, pīgōjis pi pyrmō, saceja: «Dāls, aizej šudiņ pastrōdoj veina dōrzā». Bet tys atbyldūt teice: «Es nagrybu»; tūmār vālōk, nūžālas mudynōts, aizgōja. Pīgōjis pi ūtra, jys saceja tū pošu. Un tys atbyldūt teice: «Es eju, kungs», bet naaizgōja. Kurs nu obim izpiļdeja tāva grybu?» Jī atbiļdēja: «Pyrmais.» Tod Jezus jim saceja: «Patīši es jums soku: Muitnīki un natikles pyrms jums īīt Dīva vaļsteibā. Jo Jōņs beja atnōcis pi jums pa taisneibas ceļu, un jyus jam naticējot. Tūmār muitnīki un natikles jam īticēja. Bet jyus, tū radzādami, pat vālōk naatsagrīzet, lai jam ītycātu.»


Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA! | Latgolys Studentu centrs\nTags:Bukmuiža, ideja, Latgola, Leigū, muzyka, myužeigs skaistums\n1 Comment to “Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!”\nLeave a Reply to jureits


centrifugal | Delta p - Pumps & Systems Blog\nSelections that impact true asset cost – Pump systems and total...\nR N - 7. September 2020 0\nR N - 6. April 2020 0\nIfat 2020: Andritz presents an extensive product portfolio with numerous innovations\nR N - 3. March 2020 0\nR N - 22. April 2019 0\nR N - 16. September 2018 0


Tūp dokumentaluo kina par Ontonu Juhņeviču - lakuga.lv\nTūp dokumentaluo kina par Ontonu Juhņeviču\nTemys: dokumentaluo kina, NPGD, Ontons Juhņevičs, partizani, pretuošonuos kusteiba, Roksts, Segvārds Vientulis, Vientulis, Vonogi, Vuorkova\nStudeja „NPGD” uzjam dokumentalū kinu „Segvārds Vientulis”, kurys pamatā ir Vonogu draudzis katuoļu prīstera Ontona Juhņeviča tragiskuo dzeivis stuosta beigu pūsms, kas nūsarysynuoja Latvejai i Latgolai viesturiski dramatiskūs apstuokļūs. Kinys centrā ir prīstera Ontona Juhņeviča īkšejais konflikts storp gareidznīka morāli ētiskajim uzstuodejumim i patriotisma jiutom, kas līk jimt rūkā īrūci, lai aizstuovātu Tāvzemi i Bazneicu laikā, kod Latgolā atsagrīž padūmu okupacejis režims. Juhņeviču mūceja pretrunys i īkšejs konflikts piec tam, kod beja izavieliejs īsasaisteit partizanu ceiņuos, partū ka partizanu metodis – atrībis akcejis, slepkaveibys i laupeišonys – jam kai prīsteram beja napījemamys. Kinā teik rysynuota ari kolaboracionisma aba nūdeveibys tema.\nKinys filmiešona ituo goda martā nūtiks Vonogūs (Vuorkovys nūvodā), kur puorsvorā nūsarysynuojušs kinā atainuotī nūtykumi, kur gon bazneica, gon bazneickunga sāta ir saglobuojušs sovu autentiskū izskotu. Kinys veiduotuoji aicynoj vītejūs īdzeivuotuojus pīsadaleit masu skotūs, ka viņ jūs kruojumūs ir paguojušuo godu symta pyrmuos pusis apgierbi, apavi i cytys viesturiskys realejis.\nVonogūs planavuots izjimt ainu, kurā nūteik NKVD operaceja pi Vonogu bazneicys, Juhņeviča i partizanu izbiegšona, kai ari meža ainys.\nVonogūs Ontona Juhņeviča vuords nu cylvāku atmiņom nav pagaiss – par tū līcynoj pīminis plāksne pi Vonogu bazneicys sīnys, nūruode iz tū Vonogu centrā, ekspoziceja Vonogu pamatškolys muzejā, pīmineklis Augšmuktūs Latvejis breiveibys idejis aizstuovim piec Ūtruo pasauļa kara – Latvejis Tāvzemis sorgu (partizanu) apvīneibys izveiduotuojim, vadeituojim i īdvasmuotuojim.\nKinā tāluos profesionali aktīri – Vairis Piņķis, Vilis Daudziņš, Ieva Aniņa i cyti. Kinu paradzāts īkļaut Latvejis kinoteatru repertuarūs, organizēt specialus kinu seansus Latgolā, pīduovuot tū LTV programmai, interaktivajai televizejis kinu nūmai, kai ari tulkuot angļu i krīvu volūdā, lai varātu tū pīduovuot dažaidūs starptautiskūs kinu festivalūs, Eiropys i pasauļa valstu TV studejom. Paradzamuo kinys metraža ir 52 minoti, i tai juobyut gotovai leidz ituo goda beigom.\nKarteņa: A. Juhņevičs, varkava.lv


Peace Pagoda Poster by Danielle Attanasio\nPeace Pagoda Poster\nPeace Pagoda by Danielle Attanasio - 8.000" x 4.500"\nPeace Pagoda poster by Danielle Attanasio. Our posters are produced on acid-free papers using archival inks to guarantee that they last a lifetime without fading or loss of color. All posters include a 1" white border around the image to allow for future framing and matting, if desired.\nwall art posters flower focus sun flare peace pagoda\nphotographs flower focus sun flare peace pagoda\nThere are no comments for Peace Pagoda. Click here to post the first comment.


Parduodu Kretingos r.-1,76 ha\nParduodu 1,76 ha z.u. paskirties sklypa Kretingos raj.Tarvydu km(8 km nuo Kretingos link Darbenu,salia Dimitravo km).Greta parduodami dar trys tokie pat sklypai(viso:7 ha).Sklypai suformuoti atliekant geodezinius matavimus,priklauso geltonai zonai.1 aro kaina-200 lt.Deresimes.Derlingumo balas-41.\nID: 100895 2010 04 15


Raksts publicēts: 2020.02.17. 10:49:52\n0.7010509967804 56(0) - 0.46651697158813 2020.04.08. 12:38 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=48333 ip: 3.233.215.196 usememcache: 1


Buy Juicy Couture (Sample) perfume - Perfumetr\nDesigners > Juicy Couture > Juicy Couture (Sample)\nDescription: Juicy Couture Sample by Juicy Couture .03 oz Vial (sample) for Women. Juicy Couture fragrance by juicy couture is a distinctive mixture of delectable fruits and other natural and woodsy aromas that round it out perfectly.\nPerfume id: 27420


Kai leigavainis pīgōja pi drauga kopa, tyuleit tys atsavēris. Leigavainis īgōjis īkšā un saticis sovu draugu, kuŗš tū izjēmis ar lelu laipneibu un ilyudzis savā ustobā, kura bejuse ōrkōrteji skaista. Atsadynōjis sovu draugu krāslā un īdevis vīnu glōzeiti veina, ūtru un beidzūt trešu. Līgavainis pīsacēlis nu krāsla, sacīdams: ,,nu draugs, īšūt uz kōzom,”, bet myrušais atbildējis īt draudziņ laimeigam, bet šis naišūt. Leigavainis izgōjis nu kopa, tyuleit kops otkon aizavēris. Leigavainis vairs nāatradis sovu braucēju un vīta ari nasarōdejuse taida, tūreiz bejuse zīma, bet tagad jau zīdums smaidejis, kur tureiz bejuši meži, tagad vilnōjušas dryvas. Gōjis, gōjis ari naatradis sovas mōjas ari nivīna pazeistama cylvāka. Līgavainis nūsprīdis īt leidz bazneicas kunga. Aizgōjis ari, bet tō bazneicas kunga ari nabejis, tod bazneicas kungs pasavēris grōmotā, ka jau nu tō laika asūt pagōjuši vasali treis symti godu, kad leigavainis nūzudis nu kopim. [LFK 144;236]\nKaidā molā dzeivōjuši divi draugi. Ontōns un Odums. Obi divi bejuši leli medinīki, vīnmār staigōjuši uz medeibom. Ontōns, kad aizgōjis uz mežu, brīsmeigi varējis daudz kū nūšaut, turpretī Odums ni kō navarējis nūmedeit. Kaidā reitā Ontōns atgōjis leidz Odumam un eicynōjis Odumu īt uz medeibom, bet Odums atbildējis


10.febraļa Bronislava radejis raidejums - sovejūs volūdā - lakuga.lv\nJiusu uzmaneibai kasnedelis radejis raidejums “Latgolys Vuords” (veiduotuojs Bronislavs Sprydzāns).\nLatgolys Vuords (10.02.2011.) …pasaklausit, kai guoja, kai runuoja, kai skanieja 5.febralī pasuokums Rēzeknis kuļturys nomā par gūdu poša Bronislava Sprydzāna 70 godim i latgaliskuo raidejuma darbeibai divdesmit vīna goda garumā (runoj Valdis Lauskis, Juoņs Streičs, Aldis Adamovičs, Andris Kazinovskis, Jezups Dobkovičs, Jurs Viļums, Imants Slišāns, dzīd Guntis Rasims i visi kūpā sadzīdova ari “Skaidrū volūdu”) …


Kopusvātki Latgolā - lakuga.lv\nKarteņa: Kristīne Pokratniece, lakuga.lv\nTemys: katuoļu tradicejis, kopusvātki, latgalīšu tradicejis\nKai kopu kūpšonys, tai kopusvātku reikuošonys tradiceja rūnās Vydzemē hernhutīšu īspaidā, 19. g. s. (pyrmuos rakstiskuos līceibys ir par kopusvātkim 1831. g. Krymuldā) tys ir viņ atsevišku Vydzemis draudžu īrodums. Latgolā tys nu Vydzemis suoc īsavīst tik 20. g. s. 20. godūs, Ulmaņa autoritaruos vaļdeišonys suokuos tei pat teik uzspīsta Latgolai kai obligata. (Piec “Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica”, 2012.)\nIte apkūpuota informaceja par kopusvātku laikim nu katolis.lv i draudžu, pošvaļdeibu sātyslopu (par dažom draudzem nav informacejis):\nAglyunys kopūs, 4. augustā 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 4. augustā 12.00)\nAzara Ukinu kopūs, 13. julī 13.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 15. julī 12.00)\nBorekstu kopūs, 22. junī 14.30 (sv. mise Aglyunys bazilikā 25. junī 12.00)\nGūteņu kopūs, 1. junī 15.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 3. junī 12.00)\nLeitānu kopūs, 1. junī 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 3. junī 12.00)\nValaiņu kopūs, 16. junī 15.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 17. junī 12.00)\nAudriņu kopūs, 13. junī, 12.00\nDrebu kopūs, 20. julī, 12.30\nFiļkinys kopūs, 15. junī, 7.00\nHvorobinys kopūs, 16. junī, 8.00\nKuciņu kopūs, 27. julī, 15.00\nMežāru kopūs, 15. junī, 14.00\nPūderovys kopūs, 14./15. junī, 7.00\nSkredeļu kopūs, 3. augustā, 14.00\nStaudžu kopūs, 8. junī, 14.00\nStrankaļu kopūs, 27. julī, 14.00\nVabaļu kopūs, 20. junī, 14.00\nVusaru kopūs, 20. julī, 14.00\nIndrys kopūs, 15. junī, 12.00. (sv. mise bazneicā 11.00)\nJaneļovys kopūs, 1. junī, 13.00\nKelovys kopūs, 1. junī, 12.00\nMaksimovys kopūs, beja 26. majā\nPeļšu kopūs, 8. junī, 12.00\nPetrovščinys kopūs, 20. julī, 13.00\nRusakovys kopūs, 8. junī, 13.00\nSaveiku kopūs, 6. julī, 13.00\nŠņokovys kopūs, 20. julī, 14:30\nVaicuļovys kopūs, 6. julī, 12.00\nBuku-Zeļču kopūs, 29. junī, 13.00\nBieleņu kopūs, 8. junī, 15:00\nBrieksīnis kopūs, 15. junī, 15.00\nDansku kopūs, beja 25. majā\nDukuļovys kopūs, 27. julī, 15.00\nMerkuzīnis kopūs, 1. junī, 15.00\nGubys kopūs, beja 25. majā\nOstraleiduma kopūs, 8. junī, 13.00\nSlobodys kopūs, 22. junī, 15.00\nVylkovys kopūs, 29. junī, 15.00\nBIERZGALE (Aglyunys nūv.)\nBierzgalis kopūs, 21. julī, 13.00. (sv. mise Bierzgalis bazneicā 12.00)\nDunsku kopūs, 6. julī, 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 8. julī 12.00)\nGutys kopūs, 15. junī, 14.00 (sv. mise Bierzgalis bazneicā 16. junī 9.00)\nMadalānu kopūs, 7. julī, 14:00 (sv. mise Bierzgalis bazneicā 9.00)\nMakušu kopūs, 22. junī, 13.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 25. junī 12.00)\nPansionata “Krastiņi” kopūs 15. junī, 15.00 (sv. mise Bierzgalis bazneicā 16. junī 9.00)\nSilišku kopūs, 6. julī, 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 8. julī 12.00)\nBIERŽGAĻS (Rēzeknis nūv.)\nBieržgaļa kopūs, 10. augustā, 13.00. (sv. mise Bieržgaļa bazneicā 12.00)\nGrebiežu kopūs, 27. julī, 16.00\nLītaunīku kopūs, 27. julī, 15.00\nViecinānu kopūs, 1. junī, 15.00\nBIERŽI, AUGUSTOVA, KRYŠĀNI, RUGUOJI\nAuškys kopūs, 15. junī, 12.30\nBieržu kopūs, 6. julī, 13.00\nBolupis, kopūs, 17. augustā, 14.00\nCapurnīku kopūs, 22. junī, 15.30\nCyukusolys kopūs, 20. julī, 12.00\nČušļu kopūs, 22. junī, 12.00\nDekšņu kopūs, 29. junī, 16.00\nDubļukolna kopūs, 29. junī, 12.00\nGolvoru kopūs, 1. junī, 12.00\nGruzeišu kopūs, 17. augustā, 13.00\nLīparu kopūs, 20. julī, 16.30\nLeidumnīku kopūs, 1. junī, 13.30\nKaupiņu kopūs, 13. julī, 13.30\nKraukļovys kopūs, 15. junī, 11.30\nKeiseļovys kopūs, 13. julī, 15.00\nMastareigys kopūs, 6. julī, 15.00\nPutrānu kopūs, 27. julī, 14.00\nReibānu kopūs, 27. julī, 14.00\nSaksmalis kopūs, 8. junī, 15.00\nSilinīku kopūs, 29. junī, 12.00\nSlaveitu kopūs, 27. julī, 12.00\nStāmeru kopūs, 1. junī, 15.30\nSudarbis kopūs, 15. junī, 14.00\nUpatnīku kopūs, 17. augustā, 11.30\nVuornīnis kopūs, 22. junī, 14.00\nVylkovys kopūs, 8. junī, 11.30\nGaigalovys kopūs, 27. julī, 15.00 (sv. mise Bykovys bazneicā 12.00)\nĪdenis kopūs, 3. augustā, 13.00\nPyntānu kopūs, 15. junī, 15.00\nSvieteņu kopūs, 20. julī, 15.00\nBolvu Rozu kopūs, 6. julī, 15.00\nČāgu kopūs, 8. junī, 16.00\nDampadruvys kopūs, 23. junī, 15.00\nDerdziņu kopūs, 22. junī, 16.30\nDūrupis kopūs, 27. julī, 16.00\nEgļukolna kopūs, 10. augustā, 16.00\nKačupis kopūs, 23. junī, 16.00\nLācupis kopūs, 13. julī, 15.00\nMežarejis kopūs, 29. junī, 15.00\nMīzuoju kopūs, 8. junī, 15.00\nNaudyskolna kopūs, 20. julī, 16.00\nPansionata kopūs, 3. augustā, 15.00\nPārkiuņu kopūs, 10. augustā, 15.00\nPiļskolna kopūs, 20. julī, 15.00\nPrīdainis kopūs, 13. julī, 16.30\nRomūkstu kopūs, 11. augustā, 15.00\nSalmaņu kopūs, 27. julī, 15.00\nSebežu kopūs, 11. augustā, 14.00\nSylacīma-Kurnys kopūs, 3. augustā, 16.00\nTutynovys kopūs, 22. junī, 15.00\nZaču kopūs, 6. julī, 12.00\nBorkovys kopūs, 3. augustā, 11.00 (sv. mise bazneicā i kopusvātki)\nCauņu kopūs, 6. julī, 12.00\nKrīvbierzis kopūs, 20. julī, 12.00 (sv. mise kapleicā i kopusvātki)\nMuižys kopūs, 3. augustā, 15.00\nTrizeļnīku kopūs, 27. julī, 12.00\nVacumnīku kopūs, 27. julī, 13.00\nBorovkys kopūs, 21. julī, 15.00\nKaplovys kopūs, 13. julī, 13.00\nMuļķu kopūs, 20. julī, 13.00\nUžinkolna kopūs, 6. julī, 14.30\nCYSKODS, KAŅTINĪKI, SAKSTAGOLS\nBancuļu kopūs, 22. junī, 14.00\nBeloglazu kopūs, beja 25. majā\nCyskoda kopūs, 30. junī, 11.30\nKaņtinīku kopūs, 6. julī, 14.00\nKolna Slobodys kopūs, 1. junī, 14.00\nKašu kopūs, 8. junī, 15.00\nKukuču kopūs, 1. junī, 15.00\nMīzānu kopūs, 8. junī, 14.00\nPauru kopūs, 22. junī, 15.00\nPedeļu jaunajūs kopūs, 6. julī, 16.00\nPedeļu kopūs, 6. julī, 15.00\nPeikstuļu kopūs, beja 25. majā\nSubinaitis kopūs, 29. junī, 15.00\nVuorkaļu kopūs, 29. junī, 14.00\nDAGDA, BERESNE, BUKMUIŽA (Ezernīki), ONDRUPINE\nAndeņu kopūs, 1. junī, 15.30\nAndzeļu kopūs, 6. julī, 14.00\nAndžānu kopūs, 1. junī, 15.00 (ar sv. misi)\nBoltys kopūs, 6. julī, 14.00\nDagdys piļsātys jaunajūs kopūs, beja 25. majā\nDagdys piļsātys vacajūs kopūs, 20. julī, 14.00\nDubuļu kopūs, 6. julī, 11.00\nEisaku kopūs, 15. junī, 14.00\nEzernīku kopūs, 4. augustā, 12.00\nJanovcu kopūs, 1. junī, 14.00\nJaunokrys kopūs, 13. julī, 13.00\nKrivinišku kopūs, 20. julī, 15.30\nKuprišu kopūs, 13. julī, 15.00\nLeimaņu kopūs, 29. junī, 15:00\nLocglovys kopūs, beja 26. majā\nMoroziku kopūs, 15. junī, 15.30\nMuranišku kopūs, 6. julī, 15.30\nNazaru kopūs, 27. julī, 14.00\nOndrupinis kopūs, 28. junī, 14.30\nPerveļovys kopūs, 6. julī, 15.00\nPiertnīku kopūs, 30. junī, 12.00\nPrikņu kopūs, 1. junī, 13.00\nPunduru kopūs, 8. junī, 13.00 (ar sv. misi)\nRukmaņu kopūs, 20. julī, 13.00\nRuskuļovys kopūs, 1. junī, 11.00\nSabaļu kopūs, 22. junī, 15.30\nSivergola kopūs, 15. junī, 15.30\nŠylovys kopūs, 15. junī, 13.00\nValahu kopūs, 15. junī, 12.00\nVyraudys kopūs, 13. julī, 11.00\nZastenku kopūs, 20. julī, 12.00\nZelenpolis kopūs, 10. augustā, 12.00\nZeļļu kopūs, 22. junī, 14.00\nŽogotovys kopūs, 8. junī, 11.00\nKatuoļu kopūs, 28. julī, 15.00\nKomunalajūs kopūs, beja 26. majā\nPoguļankys kopūs, 31. augustā, 12.00\nDrebejis kopūs, 20. julī, 12.30 (sv. mise Piļcinis bazneicā 11.00)\nDrycānu kopūs, 4. augustā, 12.00 (sv. mise Drycānu bazneicā 5. augsutā 16.30)\nDzeņagola kopūs, 6. julī, 12.00 (sv. mise 11.00)\nLempu kopūs, 6. julī, 13.00 (sv. mise Drycānu bazneicā 8. julī 16.30)\nMyura kopūs, 13. julī, 13.30 (sv. mise Drycānu bazneicā 15. julī, 11.00)\nSaukavīšu kopūs, 3. augustā, 12.00 (sv. mise Drycānu bazneicā 11.00)\nTaunogys kopūs, 13. julī 12.30 (sv. mise Drycānu bazneicā 13. julī 11.00)\nRubuļu kopūs, 12. julī, 10.00. (sv. mise kapleicā)\nBaļteņu kopūs, 21. julī, 14.30 (sv. mise Dukstigola bazneicā 13.00)\nDukstigola kopūs, 7. julī, 14.30 (sv. mise Dukstigola bazneicā 13.00)\nMytru kopūs, 10. augustā, 13.00 (sv. mise Dukstigola bazneicā 11.00)\nMozūs Bareisu kopūs, 20. julī, 12.00\nPuncuļu kopūs, 23. junī, 14.30 (sv. mise Dukstigola bazneicā 13.00)\nEVERSMUIŽA (Cybla), PUŠMUCOVA, AIZPŪRE\nAizpūris kopūs, 27. julī, 12.00 (sv. mise bazneicā, piec tam iz kopim)\nCyblys kopūs, 20. julī, 12.00 (ar sv. misi)\nKurjanovys kopūs, 6. julī, 12.00\nPušmucovys kopūs, 27. julī, 12.00 (sv. mise bazneicā, piec tam iz kopim)\nVjarumu kopūs, 8. junī, 12.00\nČapkovys kopūs, 22. junī, 14.00\nDreizu kopūs, 6. julī, 14.00\nGreiškānu kopūs, 20. julī, 14.00\nStaroščiku kopūs, 8. junī, 12.00\nTuču kopūs, 1. junī, 14.00\nAntanišku kopūs, 13. julī, 15.00\nSylajuoņu kopūs, 3. augustā, 13.00\nFeimaņu kopūs, 17. augustā, 14.00 (sv. mise Feimaņu baznīcā 13.00)\nGailumu kopūs, 13. julī, 13.00\nSološnīku kopūs, 22. junī, 12.30\nStoguoršņu kopūs, 29. junī, 12.00. (sv. mise Iļžukolna kapelā 11.00)\nVuorkaļu kopūs, 22. junī, 13.30\nŽogotu kopūs, 13. julī, 12.00\nIndrycys kopūs, 22. junī, 13.00. (sv. mise bazneicā 12.00)\nJuhniku kopūs, 13. julī, 12.00\nKokinu kopūs, 10. augustā, 12.00\nKurpnīku kopūs, 27. julī, 13.30\nMincu kopūs, 3. augustā, 13.30\nRukmaņu kopūs, 10. augustā, 12.00\nSylavu kopūs, 27. julī, 12.00\nVuornys kopūs, 13. julī, 13.00\nVykaiņu kopūs, 3. augustā, 12.00\nIzvolta kopūs, 28. julī, 13.00\nRymšānu kopūs, 27. julī, 15.00\nSuveizdišku kopūs, 22. junī, 15.00\nBleidinis kopūs, 1. junī, 12.00\nGāgu kopūs, 8. junī, 12.00\nJuosmuižys kopūs, 1. junī, 11.00\nBarku kopūs, 20. julī, 13.00\nBresingovys kopūs, beja 25. majā\nKaunatys vacajūs kopūs, 29. junī, 13.00\nMozgu kopūs, 29. junī, 14.00\nPetrovsku kopūs, 10. augustā, 14.00\nRykapolis kopūs, 10. augustā, 13.00\nSkadeņu kopūs, 8. junī, 13.00\nŠkrabu kopūs, beja 25. majā\nVerasovkys kopūs, 6. julī, 13.00\nVylkakrūga kopūs, 6. julī, 14.00\nVyšu kopūs, 8. junī, 12.00\nKOLUPS, NĪDERMUIŽA, DUBNA\nArdaukys (Ārdava) kopūs, 20. julī, 12.00\nBaltaču kopūs, 6. julī, 13.00 (sv. mise Kolupa bazneicā 12.00)\nBramaņu kopūs, 8. junī, 14.00\nDubnys kopūs, 1. junī, 12.00\nGurnejašu kopūs, 8. junī, 13.00\nKlobānu kopūs, 23. junī, 14.00\nKondaunīku kopūs, 9. junī, 15.00\nKrasnogorkys kopūs, 20. julī, 13.00\nLazdānu kopūs, 13. julī, 12.00\nLuoču kopūs, 6. julī, 15.00 (sv. mise Kolupa bazneicā 12.00)\nPelieču kopūs, 8. junī, 12.00\nRatnīku kopūs, 13. julī, 14.00\nZarānu kopūs, 1. junī, 13.30\nGintautu kopūs, 7. julī, 15.30\nGribuļu kopūs, 21. julī, 14.00\nIudreišu kopūs, 7. julī, 14.00\nKačānu kopūs, 28. julī, 14.00\nKruoslovys Meža kopūs, 16. junī, 14.00\nKruoslovys Vacajūs katuoļu kopūs, 9. junī, 12.00\nNaudišu kopūs, 21. julī, 15.30\nPastaru kopūs, 14. julī, 15.30\nPukjānu kopūs, 23. junī, 15.30\nVecelišku kopūs, 14. julī, 14.00\nVilmaņu kopūs, 23. junī, 14.00\nBrycu kopūs, 13. julī, 13.00 (ar sv. misi)\nBorkuicu kopūs, beja 25. majā\nKovaļku kopūs, 20. julī, 13.00 (ar sv. misi)\nMaču kopūs, 29. junī, 16.30\nMalcānu kopūs, beja 11. majā\nMazurovys kopūs, beja 25. majā\nMuiznīku kopūs, 6. julī, 13.00 (ar sv. misi)\nŠkaunis jaunajūs kopūs, 22. junī, 13.00 (ar sv. misi)\nŠkaunis vacajūs kopūs, 22. junī, 14.30\nRubuļu kopūs, beja 11. majā\nZeiļovys kopūs, 8. junī, 15.00\nKokinišku kopūs, 17. augustā, 13.30\nMīšteļu kopūs, 31. augustā, 12.00\nMotivānu kopūs, 24. augustā, 13.30\nMukānu kopūs, 24. augustā, 12.00\nPatmaļu kopūs, 3. augustā, 13.00\nVaikuļānu kopūs, 17. augustā, 12.00\nGaiņu kopūs, 22. junī, 12.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 25. junī 18.00)\nGercānu kopūs, 13. julī, 12.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 16. julī 18.00)\nGruguļu kopūs, 8. junī, 12.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 11. junī 18.00)\nĪsaļnīku kopūs, 28. julī, 11.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 30. julī 18.00)\nLeivuona draudzis kopūs, 21. julī, 12.00 (ar sv. misi)\nLeivuona piļsātys kopūs, 20. julī, 12.00\nĻovānu kopūs, 27. julī, 11.00\nMuolkolna kopūs, 13. julī, 11.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 16. julī 18.00)\nMežancānu kopūs, 15. junī, 12.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 18. junī 18.00)\nMucenīku kopūs, beja 25. majā\nMuktupāvelu kopūs, beja 25. majā\nSalīšu kopūs, 8. junī, 11.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 11. junī 18.00)\nSkrūzmaņu kopūs, 15. junī, 11.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 18. junī 18.00)\nŠkaparu kopūs, 6. julī, 12.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 9. julī 18.00)\nUpenīku kopūs, 6. julī, 11.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 9. julī 18.00)\nVeceļu kopūs, 22. junī, 11.00 (sv. mise Leivuona bazneicā 25. junī 18.00)\nVeiguru kopūs, 27. julī, 12.00\nBleivu kopūs, 15. junī, 13.00\nCiļviču kopūs, 1. junī, 12.00\nDzierkaļu kopūs, 22. junī, 12.00\nFranapolis kopūs, 16. junī, 14.00\nEipļu kopūs, 8. junī, 12.00\nKaļvu kopūs, 15. junī, 12.00\nLauču kopūs, 2. junī, 14.00\nLudzys kopūs, 10. augustā, 13.00\nMelišku kopūs, 1. junī, 13.00\nMeža kopūs, 23. junī, 14.00\nRudzeišu kopūs, 9. junī, 14.00\nSelekovys kopūs, 15. junī, 14.00\nSkradeļu kopūs, 16. junī, 13.00\nSoidu kopūs, 22. junī, 14.00\nSondaru kopūs, 8. junī, 14.00\nTutynu kopūs, 22. junī, 13.00\nUtičovys kopūs, 9. junī, 13.00\nVierņu kopūs, 2. junī, 13.00\nZapanu kopūs, 8. junī, 13.00\nZviergzdinis kopūs, 23. junī, 13.00\nRubčinskys kopūs, 15. junī, 11.00\nSerpovkys kopūs, 15. junī, 11.00\nTurčānu kopūs, 15. junī, 8.00\nŪzulišku kopūs, 15. junī, 7.00\nMADALEŅA (Jersikys pog.)\nMadalenis kopūs, 21. julī, 15.00\nSv. Stefana kopūs, 28. julī, 15.00\nMALNOVA, SAĻŅOVA, RUSKULOVA\nBarkānu kopūs, 1. junī, 13.00 (sv. mise 8.00)\nBuozovys kopūs, 2. junī, 13.00 (sv. mise 11.00)\nDagušovys kopūs, 15. junī, 13.00 (sv. mise 8.00)\nDzērvinis kopūs, 22. junī, 13.00 (sv. mise 23. junī 9.00)\nGrebņovys kopūs, 16. junī, 13.00 (sv. mise 11.00)\nKuorsovys kopūs, 28. julī, 13.00 (sv. mise 11.00)\nKabulovys kopūs, 22. junī, 15.00 (sv. mise 8.00)\nKaļvīnis kopūs, 29. junī, 13.30 (sv. mise Kūkovā 12.00)\nKrīveņu kopūs, 15. junī, 14.00 (sv. mise 17. junī 8.00)\nNaudyskolna kopūs, 9. junī, 13.00 (sv. mise kopūs)\nNovosilku kopūs, beja 25. majā\nRogu kopūs, 8. junī, 14.00 (sv. mise 10. junī 8.00)\nSalinīku kopūs, 6. julī, 13.00 (sv. mise 7. julī 9.00)\nSylarašu kopūs, 13. julī, 13.00 (sv. mise 14. julī 9.00)\nSkobulinys kopūs, 6. julī, 14.00 (sv. mise 8.00)\nSvātyunis kopūs, 20. julī, 13.00 (sv. mise 21. julī 9.00)\nUguļovys kopūs, 2. junī, 14.30 (sv. mise 8. junī 8.00)\nVackuorsovys kopūs, 27. julī, 13.00 (sv. mise 8.00)\nZatišku kopūs, 9. junī, 15.00 (sv. mise 16. junī 9.00)\nZeļčovys kopūs, beja 25. majā\nZobļovys kopūs, 30. junī,13.00 (sv. mise 9.00)\nZubku kopūs, 8. junī, 13.00 (sv. mise 9. junī 9.00)\nDesetnīku kopūs, 22. junī, 12.00\nJaunzemļu kopūs, 6. junī, 12.00\nLaizānu kopūs, 15. junī, 13.30\nObrumānu kopūs, 1. junī, 12.00\nRasnupļu kopūs, 15. junī, 12.00\nSārņu kopūs, 8. junī, 12.00\nVylkadūbeišu kopūs, 8. junī, 14.00\nOsyuna kopūs, 22. junī, 13.30\nDyukeļu kopūs, 22. junī, 15.00\nKryškinovys kopūs, 8. junī, 12.00\nKromonišku kopūs, 1. junī, 15.00\nMeļkeru kopūs, 13. julī, 12.00\nVeteraucu kopūs, 27. julī, 15.00\nVorzovys kopūs, 14. julī, 15.00\nKuoršupļovys kopūs, 20. julī, 15.00\nMeikšānu kopūs, beja 18. majā\nRieču kopūs, 6. julī, 15.00\nKolna Kudeņu kopūs, 28. julī, 12.30 (sv. mise Peipiņu bazneicā 11.00)\nPeipiņu kopūs, 9. junī, 12.00 (sv. mise Peipiņu bazneicā 11.00)\nStaškeviču kopūs, 16. junī, 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 17. junī 12.00)\nŠkeļtovys kopūs, 14. julī, 12.30 (sv. mise Peipiņu bazneicā 11.00)\nDvorčanu kopūs, 15. junī, 15.00\nFilipovcu kopūs, 6. julī, 13.00\nLupandu kopūs, 15. junī, 13.00\nKiselevcu kopūs, 22. junī, 15.00\nKrivoseļcu kopūs, 20. julī, 13.00\nOstrovnys kopūs, 20. julī, 15.00\nPuotarnīku kopūs, 13. julī, 15.00\nPīdrujis kopūs, 22. junī, 13.00\nTolojevcu kopūs, 13. julī, 13.00\nVaivodu kopūs, 14. julī, 13.00\nPīniņu katuoļu draudzis kopūs, 8. junī, 11.00 (sv. mise 10.00)\nPYLDA, ISTALSNA, BRODAIŽA\nAplyužņu kopūs, 7. julī, 13.00\nBrodaižys kopūs, 28. julī, 13.00 (sv. mise Brodaižys bazneicā 12.00)\nGaveiku kopūs, 23. junī, 12.00\nIudru kopūs, 7. julī, 12.00\nMozūs Kukuļu kopūs, 23. junī, 13.00\nVabaļu kopūs, beja 28. majā\nDzeņu kopūs, 11. augustā, 15.00\nEisagu kopūs, 27. julī, 15.00\nGaiļmuižys kopūs, 28. julī, 15.00\nIudreišu kopūs, 13. julī, 15.00\nKokorīšu kopūs, 30. junī, 15.00\nMozūs Prīkuļu-Augustovys kopūs, 1. junī, 15.00\nPauneņu kopūs, 6. julī, 15.00\nPetrausku kopūs, 2. junī, 15.00\nPreiļu Jaunajūs kopūs, 3. augustā, 14.00\nPreiļu piļsātys kopūs, 4. augustā, 15.00\nPreiļu Vacajūs kopūs, 18. augustā, 15.00\nPrīkuļu kopūs, 7. julī, 15.00\nPupuoju kopūs, 14. julī, 15.00\nRībeņu kopūs, 29. junī, 12.30 (sv. mise bazneicā 11.00)\nRībuļu kopūs, 22. junī, 15.00\nRutkovsku-Kažu kopūs, 27. julī, 15.00\nSyla-Ondzuļu kopūs, 9. junī, 15.00\nSpriņdžu kopūs, 8. junī, 15.00\nŠoldru kopūs, 10. augustā, 15.00\nŽogotu kopūs, 29. junī, 15.00\nDaugavīšu kopūs, 29. junī, 12.00\nDzeņu kopūs, 16. junī, 14.30 (sv. mise Prezmys bazneicā 13.00)\nPustynkys kopūs, 1. junī, 14.00 (ar sv. misi kopūs)\nPrezmys kopūs, 14. julī, 14.30 (sv. mise Prezmys bazneicā 13.00)\nRužynys kopūs, 15. junī, 12.00\nSopru kopūs, 15. junī, 14.00 (ar sv. misi)\nSylmolys kopūs, 29. junī, 13.00\nTrūpu Čaču kopūs, 15. junī, 13.00\nTrūpu Zamožu kopūs, 15. junī, 15.00 (sv. mise Pustynkys kapleicā 16. junī 14.00)\nPatmaļnīku kopūs, 31. augustā, 12.00\nPušys kopūs, 25. augustā, 12.00\nSyugaļu kopūs, 17. augustā, 14200\nŽierkļu kopūs, 8. junī, 12.00\nDudeļu kopūs, 27. julī, 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 29. julī 12.00)\nEgļu kopūs, 8. junī, 13.00 (sv. mise Rageļu bazneicā 9. junī 9.00)\nLipsku kopūs, 28. julī, 14.00 (sv. mise Rageļu bazneicā 9.00)\nRageļu kopūs, 24. junī, 13.00 (sv. mise Rageļu bazneicā 12.00)\nRaginsku kopūs, 8. junī, 14.00 (sv. mise Rageļu bazneicā 9. junī 9.00)\nSlobodys kopūs, 27. julī, 13.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 29. julī 12.00)\nHoroševys kopūs, 7. julī, 14.00 (sv. mise Raipolis bazneicā 9.00)\nPuncuļu kopūs, 7. julī, 13.00 (sv. mise Raipolis bazneicā 9.00)\nRaipolis jaunajūs kopūs, 8. junī, 15.00 (sv. mise Raipolis bazneicā 13.00)\nRaipolis vacajūs kopūs, 8. junī, 14.00 (sv. mise Raipolis bazneicā 13.00)\nGudeļu kopūs, 13. julī, 13.00 (sv. mise Lūznovys kapelā 12.00)\nOstrovsku kopūs, 20. julī, 14.00\nPynku kopūs, 6. julī, 14.00\nRozentovys kopūs, 27. julī, 14.00 (sv. Mise Rozentovys bazneicā 13.00)\nBikaunīku kopūs, 10. augustā, 16.00\nEleonorvilis kopūs, 29. junī, 16.00\nKiulenīku kopūs, 20. julī, 14.00\nPundureišu kopūs, 27. julī, 14.00 (Rudzātu bazneicā)\nSteķu kopūs, 6. julī, 15.00\nVydu kopūs, 30. junī, 15.00\nRudzātu kopūs, 21. julī, 12.00 (sv. mise bazneicā, piec tam iz kopim)\nBubynovys kopūs, 13. julī, 15.00 (sv. mise Rundānu bazneicā 12.00)\nCegeļnis kopūs, 13. julī, 14.00 (sv. mise Rundānu bazneicā 12.00)\nŠevcu kopūs, 13. julī, 13.00 (sv. mise Rundānu bazneicā 12.00)\nRundānu kopūs, 20. julī, 14.00 (sv. mise Rundānu bazneicā 13.00)\nEikša kopūs, 29. junī, 13.00 (ar sv. misi)\nKrištopeņu kopūs, 16. junī, 12.00 (sv. mise Rušyunys bazneicā 11.00)\nOndzuļu kopūs, 20. julī, 13.00 (ar sv. misi)\nRušyunys kopūs, 7. julī, 12.00 (sv. mise Rušyunys bazneicā 11.00)\nRutuļu kopūs, 2. junī, 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 3. junī 12.00)\nSolkys kopūs, 2. junī, 14.00 (sv. mise Aglyunys bazilikā 3. junī 12.00)\nAncižu kopūs, 9. junī, 14.00. (sv. mise Sarkaņu bazneicā 12.00)\nBižu kopūs, 6. julī, 14.00. (sv. mise Sarkaņu bazneicā 12.00)\nCepleišu kopūs, 13. julī, 14.00\nKleperu kopūs, 9. junī, 15.00. (sv. mise Sarkaņu bazneicā 12.00)\nLešku kopūs, 13. julī, 15.00\nSarkaņu kopūs, 14. julī, 14.00. (sv. mise Sarkaņu bazneicā 12.00)\nVasarānu kopūs, 20. julī, 13.00\nZeļteņu kopūs, 22. junī, 14.00\nBebrišu kopūs, 10. augustā, 14.00\nBogdānu kopūs, 17. augustā, 14.00\nČenčupu kopūs, 13. julī, 15.30\nLuņu kopūs, 3. augustā, 15.30\nĻudvikovys kopūs, 27. juļs, 14.00\nRomulišku kopūs, 27. juļs, 15.00\nSkaistys kopūs, 8. junī, 14.00 (sv. mise bazneicā 13.00)\nSkradeļu kopūs, 17. augustā, 15.00\nStolu kopūs, 3. augustā, 14.00\nVieveru kopūs, 13. julī, 14.00\nSTYGLOVA, MEŽAVYDI, MĒRDZINE\nDziervu kopūs, 15. junī, 15.00\nLakšinīku kopūs, 3. augusts, 13.00 (sv. mise Mežavydu bazneicā 12.00)\nMežarnīku kopūs, 15. junī, 14.00\nPliešu kopūs, 27. julī, 12.00\nPūdynovys kopūs, 29. junī, 14.00\nSyla kopūs, 1. junī, 14.00\nŠalaju kopūs, 29. junī, 15.00\nVacynānu kopūs, 1. junī, 15.00\nVacpirogovys kopūs, 4. augustā, 14.00 (sv. mise Styglovys bazneicā 12.00)\nKapinīku kopūs, 8. junī, 12.00\nTeilānu kopūs, 15. junī, 12.00\nStiernīnis kopūs, 13. julī, 11.00 (sv. mise bazneicā, piec tam kopusvātki)\nAnču kopūs, 13. julī, 15.00\nBataru kopūs, 20. julī, 15.00\nRosicys kopūs, 22. junī, 15.00\nStarincu kopūs, 8. junī, 15.00\nSpruktu kopūs, 6. julī, 15.00\nStolerovys kopūs, 27. julī, 15.00\nAnčepovys kopūs, 6. julī, 12.00\nAugstasyla kopūs, 3. augustā, 15.00\nBakarevys kopos, 20. julī, 13.00\nČilipīnis kopūs, beja 18. majā\nDagunovys kopūs, 15. junī, 13.00\nGusakovys kopūs, 1. junī, 13.00\nKozlovys kopūs, 13. julī, 13.00\nLoginu kopūs, 22. junī, 13.00\nLotušu kopūs, 27. julī, 13.00\nPlešovys kopūs, 13. julī, 15.00\nPliešovys kopūs, 6. julī, 15.00\nPloskīnis kopūs, 20. julī, 15.00\nSvičovys kopūs, 3. augustā, 13:00\nIudrinis kopūs, 9. junī, 16.30\nKāpessyla kopūs, 2. junī, 16.30\nLutanānu kopūs, 14. julī, 16.30\nPurviņu kopūs, 4. augustā, 16.30\nRanguču kopūs, 16. junī, 16.30\nRuncinis kopūs, 21. julī, 16.30\nTiļžys kopūs, 28. julī, 16.30\nBarkānu kopūs, 20. junī, 15.00\nDzeņu kopūs, 16. junī, 14.30\nLaļu kopūs, 27. julī, 14.00\nPleikšņu kopūs, 14. julī, 15.00\nRuņču kopūs, 13. julī, 14.00\nSkuju kopūs, 20. junī, 14.00\nŪsveišu kopūs, 13. julī, 15.00\nŪzulmuižys kopūs, 7. julī, 11.30. (sv. mise bazneicā 10:00)\nAsnīnis kopūs, 10. augustā, 13.00\nDekšāru kopūs, 1. junī, 14.00\nEleonorys-Ikaunīku kopūs, 8. junī, 14.00\nKlušu kopūs, 27. julī, 15.30\nLelūs Strodu kopūs, 13. julī, 14.00\nĻodānu kopūs, 10. augustā, 14.30\nSyla kopūs, 3. augustā, 14.00\nSeiļukolna kopūs, 20. julī, 14.00\nŠkieļu kopūs, 27. julī, 14.00\nVarakļuonu kopūs, 17. augustā, 15.00 (sv. mise Varakļuonu bazneicā 13.00)\nBorisovys kopūs, 13. julī, 13.00\nLejis Ančupānu kopūs, 3. augustā, 14.00\nMakašānu Zelteņu kopūs, 22. junī, 14.00\nObricku kopūs, 8. junī, 14.00\nPlikpūrmaļu kopūs, 13. julī, 14.00\nŠkeņovys kopūs, 29. junī, 15.00\nTaudejāņu kopūs, 8. junī, 15.00\nVeremu kopūs, 6. julī, 14.00\nVIĻAKA, LĪPNA, KUPROVA\nAizgalīnis kopūs, 20. julī, 16.00\nKuprovys kopūs, 28. julī, 12.00 (sv. mise Kuprovys bazneicā 12.00)\nLašku kopūs, 13. julī, 16.00\nLīpnys Saidu kopūs, 28. julī, 15.00\nOlūtovys kopūs, 6. julī, 16.00\nRejevys kopūs, 17. augustā, 16.00\nSkandinis kopūs, 20. julī, 14.00\nSlūtukolna kopūs, 13. julī, 14.00\nVēdenīšu kopūs, 10. augustā, 13.00\nVyduču kopūs, 6. julī, 14.00\nViļakys sv. Mateja kopūs, 4. augustā, 12.30 (piec sv. misis bazneicā)\nVIĻĀNI, NAGLI, OSTRONE, RYKOVA\nAkremu kopūs, 15. junī, 13.00 (ar sv. misi kopūs)\nBokānu kopūs, beja 25. majā\nBrykuļu kopūs, beja 11. majā\nBroku kopūs, 8. junī, 14.00 (ar sv. misi kopūs)\nJokstu kopūs, 2. junī, 13.00 (sv. mise Rykovys bazneicā 11.30)\nKūkuoju kopūs, beja 25. majā\nLagonu kopūs, beja 18. majā\nMakužu kopūs, 13. julī, 14.00 (ar sv. misi kopūs)\nMasaļsku kopūs, 1. junī, 14.00 (ar sv. misi kopūs)\nMedinsku kopūs, 6. julī, 13.00 (ar sv. misi kopūs)\nMurānu kopūs, 7. julī, 13.00 (sv. mise Rykovys bazneicā 11.30)\nNagļu jaunajūs kopūs, 24. augustā, 13.00 (sv. mise Nagļu bazneicā 12.00)\nNagļu vacajūs kopūs, 25. augustā, 13.00 (sv. mise Nagļu bazneicā 12.00)\nPryušu kopūs, 21. julī, 13.00 (sv. mise Rykovys bazneicā 11.30)\nPustynku kopūs, 1. junī, 13.00 (ar sv. misi kopūs)\nRampānu kopūs, 20. julī, 14.00 (ar sv. misi kopūs)\nRykovys kopūs, 18. augustā, 13.00 (sv. mise Rykovys bazneicā 17. augustā 16.00)\nSolyskungu kopūs, beja 18. majā\nSopru kopūs, 15. junī, 14.00 (ar sv. misi kopūs)\nTievenānu kopūs, 27. julī, 15.00 (ar sv. misi kopūs)\nTrūpu kopūs, 20. julī, 13.00 (ar sv. misi kopūs)\nVacmurānu kopūs, 6. julī, 14.00 (ar sv. misi kopūs)\nViļānu kopūs, 3. augustā, 15.00 (ar sv. misi kopūs)\nZamožu kopūs, 15. junī, 15.00 (sv. mise Pustinkys kapleicā 16. junī 14.00)\nZierkolna kopūs, 16. junī, 13.00 (sv. mise Rykovys bazneicā 11.30)\nZvīdreņu kopūs, 8. junī, 13.00 (ar sv. misi kopūs)\nBoltskoru kopūs, 1. junī, 12.00\nBukšynu kopūs, 8. junī, 15.00\nČervinīku kopūs, 27. julī, 11.00\nKryštobu kopūs, 6. julī, 12.00\nMaltys Trūpu kopūs, 20. julī, 12.00\nOpolūs kopūs, 13. julī, 12.00\nPastaru kopūs, 3. augustā, 12.00\nSalenīku kopūs, 13. julī, 13.30\nSalīšu kopūs, 31. augustā, 12.00\nSaunys Vulānu kopūs, 22. junī, 12.00\nTrūpīšu kopūs, 17. augustā, 12.00\nVydsmuižys kopūs, 24. augustā, 13.00. (sv. mise bazneicā 12.00)\nVYŠKI, AMBELI, AUGŠKAĻNE\nAmbeļu kopūs, 4. augustā, 14.00\nAugškaļnis kopūs, 30. junī, 13.00\nKlekeru kopūs, 22. junī, 15.00\nKlobūnu kopūs, 23. junī, 14.00\nKukaru kopūs, 8. junī, 12.00\nPutānu kopūs, 8. junī, 13.00\nRaudinkys kopūs, 9. junī, 13.00\nRoguču kopūs, 22. junī, 13.00\nVyšku kopūs, 18. augustā, 13.00\nAugšmuktu kopūs, 2. junī 15.00\nReutovys kopūs, 13. julī 15.00\nŠultu kopūs, 1. junī 15.00\nViļmenīšu kopūs, 8. junī 15.00\nVonogu kopūs, 28. julī 12.00 (sv. mise bazneicā, tod proceseja kopūs)\nBuorbaļu kopūs, 1. junī 13.00\nLazdānu kopūs, 13. julī 12.00\nPilišku kopūs, 20. julī 12.00\nStrodu kopūs, 13. julī 13.00\nUopšu kopūs, 27. julī 10.00\nVuorkovys kopūs, 27. julī 12.00 (sv. mise bazneicā, tod proceseja kopūs)\nKauparnīku kopūs, 10. augustā, 10.00\nSutru kopūs, 20. julī, 11.00\nBierzgaļu kopūs, 1. junī, 14.00\nGineviču kopūs, 1. junī, 14.00\nLipušku kopūs, 27. junī, 14.30\nLucišku kopūs, 27. junī, 15.00\nMīra kopūs, 13. julī, 14.00\nVacstašuļu kopūs, 1. junī, 14.00\nVaczosnys kopūs, 15. junī, 13.00


Fraņcs Trasuns - Vikipedeja\n(Puoradresēts nu Francis Trasuns)\nFraņcs Trasuns (latvīšu: Francis Trasuns; 1864 gods leita m. 16 d. Sakstagolā — 1926 gods sulu m. 6 d. Reigā) — zeimeigs latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu aizajiems ar latgaļu volūdys i kulturys aizstuoviešonu.\nVuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.\nCikom Latgola bejuse Vitebskys guberņā, cīši ceikstiejīs par tīseibom izdūt gazetys latgalīšu volūdā ar lateiņu, a na kirelicys literim.\n1906 godā ībolsuots Krīvejis Vaļsteibys Dumā, kur kai pyrmais nu latvīšim aizaprasejīs muižnīku privilegeju nūceļšonu, 1905 goda revoļucejā cītušū amnesteju i arhaiskūs Latgolys agruoruos sistemys reformu.\nJiems daļeibu 1917 goda lopu m. 9 i 10 d. Latgolys kongresa organiziešonā, kur sakstiejs dasaškieršonu cytim Latvejis kulturviesturiskim nūvodim, ībolsuots nu kongresa Latgolys Tamlaiceiguo Zemis Padūmē. Vīnulaik dorbuojīs Nacionaluos Tamlaiceiguos Padūmis komitetā, kas sastota Satversmis projektu.\n1918 goda solnys m. 18 d. kai Tautys Padūmis bīdrys pīsadoluos Latvejis Republikys napavaļdeibys pasludynuošonā.\nPyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei.\nAkteivs publycists i literats, dybynuojs i vadeijs žurnalu „Zemnīka draugs” (1920) i laikrokstu „Zemnīka Bolss” (1924—1926).\nPretivējīs Latgolys rusifikacejis i polonizacejis centīnīm, par kū arī ītics konfliktā ar cīši puolskuos katuoleibys vadeibu, 1926 godā piec papeiža Pija IX bullis atstateits nu katuoļu bazneicys. Mierst Reigā tai pošā godā ar sirdstrīku piec tam, kod tūp prodzeits nu Leldīnu dīvakolpuošonys Reigys Jākoba bazneicā.\n1998 godā piec Seimys deputātu dadaris bazneicys kliera kongregaceja izzeist ekskomunikaceju par nadybynuotu.\nJuoņs Čakste par jū saciejs: „Fraņcs Trasuns īlyka Latvejis ģerbā trešū zvaigzni — Latgolu”.\n↑ Francis Trasuns – lielais latgalietis\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 Amazing-Latvia.Lv — Francis Trasuns\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Fraņcs_Trasuns&oldid=34857"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 14.52, 2020. gada 29. vosorys mieness.


Īrejā atvērs Ingrīdys Tāraudys dzejūļu kruojumu “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju” - lakuga.lv\nTemys: dzeja, Ingrīda Tārauda, Īreja, latgalīšu literatura, Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju, Roksts\nDecembrī izguoje latgalīšu dzejneicys Ingrīdys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”. 10. martā Tulovā (Tullow) Īrejā nūtiks ituo dzejis kruojuma prezentaceja. Kruojumā dzejūli ir gon latgalīšu, gon latvīšu literarajā volūdā.\nIngrīdys niulinejuo dzeivis vīta ir Īreja, partū tī ari nūtiks gruomotys prezentaceja. Suokums 17.00 stuņdēs Tulovā (Tullow Forward Steps Resourse Centre, Chapel Lane, Tullow).\nAr dzejūlim nu kruojuma “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju” var īsapazeit rokstā DZEJA. Tāraudu Ingrida: “..ka var byut i tai”.\nIngrida Tārauda 11/03/2018\n20.martā byus Rēzeknē:)!


Roksts (raksteiba) - Vikipedeja\nRoksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: письменность, письмо) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.\nVuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts\n1 Cylvāka volūdys rokstu tipi\n2 Roksta atmejis pa ciļmis regionam\n2.1 Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba\n2.2 Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)\n2.2.1 Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys\n2.3 Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti\n2.3.1 Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys\n2.4 Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)\n2.5 Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi\n2.6 Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys\n2.7 XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti\n2.8 Muoksleigūs volūdu raksteibys\n2.9 Naatšifrātī roksti\nCylvāka volūdys rokstu tipi[pataiseit | labot pirmkodu]\nIdeografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.\nFonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.\nLogografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.\nMorfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).\nFonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:\nbaļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:\nparostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);\nabugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).\nLeidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.\nLeidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".\nRoksta atmejis pa ciļmis regionam[pataiseit | labot pirmkodu]\nTiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba[pataiseit | labot pirmkodu]\nSenejūs egiptīšu roksts\nKretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts А, B, Kiprīšu-minīšu письмо, kiprīšu roksts\nSemitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)[pataiseit | labot pirmkodu]\nUgarīšu roksts (kleiņroksts)\nSenejūs libīšu roksts (numidīšu)\nnaatšifrātais guaņču roksts\nŽydu alfanets (kvadratiskais)\nSirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)\nDžavu roksts — Malaizejā i Iņdonezejā\nSemitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys[pataiseit | labot pirmkodu]\nOrhona rūnys (tjurku)\nTanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)\nGreku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti[pataiseit | labot pirmkodu]\nGrekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]\nIņdīšu roksts (baļsīņroksts)[pataiseit | labot pirmkodu]\nKavu roksts (senejūs javīšu roksts)\nKinīšu roksts i juo atlasynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]\nKorejīšu roksts (Hangiļs)\nCytys senejuos i Vydslaiku raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]\nCuaņa roksts (i volūdom Kinejā)\nDongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)\nSenejūs permīšu roksts (aburs)\nXVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]\nItūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.\nAzeja[pataiseit | labot pirmkodu]\nPahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom\nVarang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā\nTenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai\nAfrika[pataiseit | labot pirmkodu]\nNko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)\nBasys roksts (nu XX suoku)\nVai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)\nKpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)\nLomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā\nKikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē\nBamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā\nOsmanis roksts (somalīšu volūdai)\nMandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā\nAmerika[pataiseit | labot pirmkodu]\nKanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)\nMuoksleigūs volūdu raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]\nNaatšifrātī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]\nIndys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Roksts_(raksteiba)&oldid=32230"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 21.39, 2018. gada 16. svacainis mieness.


Atsyuti sovu izteicīni, jūku ci tostu! – Bīdreiba "LgSC"\nLatgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”.\nSevkurs zyna, ka latgalīšim ir eipaša humora izjiuta, kurā mozi navaineigi jūceni mejās ar izsmalcynuotu sarkasmu i pat ar malnū humoru. Paraleli stuostu i anekdotu gruomotam, kuruos niu daīmamys, LgSC skaiteituojim grib pīduovuot taišni apleicejūs cylvāku izteicīņus, gadīņus nu dzeivis, tostus i loba vieliejumus, kas kasdīnā teik lītuoti i ir aktuali. Par pīvadumu, nazkod ļauds smējēs, ka vysta na putyns, a buoba na cylvāks. Niu, lai vystys sēd loktā i diej ūlys, partū ka: “Opeļs nav mašyna, buoba nav cylvāks!”. Voi navys “Lobuok vāluok kai nikod”, bet “Lobuok vāluok kai veļ vāluok…”. Ci veļ pīvadumam: “Cikgryuts ir byut latvīšam, ka naesi latgalīts!”.\nLgSC jaunīši jau ir salasejuši pusi nu gruomotys satura – pīrakstejuši sasaglobuojušus vacus, jaunus jūkus, izteicīņus i c. Grybam pasaceit lelu paļdis rodim, draugim i vysim tim, kas pasadaleja ar sovim jūkim i izteicīnim, syutūt e-postus, sms, sasateikūt i zvonūt, kai ari tim, kuri pasadaleja sovuos modernuos mutvuordu foklorys zynuošonuos Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonu laikā Rēzeknē.


Kolnasāta 4. oktobrī - lakuga.lv\nTemys: fukši, Kolnasāta, Latgolys Studentu centrs, LgSC, LR1, Pīters Gailums, Roksts\nItūreiz raidejumā gastej pūdnīks Pīters Gailums. Vuordineicā apcere par “fukšim” i “fukšu” balim. Sižets par “Latgolys Studentu centra” jaunīšu reikuotajom aktivitatem.