Videoklips folklorys kūpys "Upīte" dzīsmei "Gar upes molu staigoju" - lakuga.lv\nKarteņa: šaļteņa nu videoklipa taiseišonys, foto nu folklorys kūpys "Upīte" publicitatis materialu\nTemys: Evika Muizniece, folklorys kūpa "Upīte", Ivars Utināns, latgaliski, ltg, muzyka, Škilbānu pogosts, Styglovys atsagumi, videoklips, Viļakys nūvods\nTaišni pyrma goda Viļakys nūvoda folklorys kūpa “Upīte” izdeve Zīmeļlatgolys veiru dzīšmu albumu “Padzīdam i…”, i niu teik atruodeits pīktais kūpys videoklips dzīsmei “Gar upes molu staigoju”, veiksmeigi turpynojūt ceļu iz mierki par vysu albuma dzīšmu īmyužynuošonu video versejuos, viestej folklorys kūpys publicātuo informaceja.\nDzīsmis “Gar upes molu staigoju” stuosts ir par jauniekļa īšonu karā i škieršonūs nu meiļuotuos, dzīsmis teicieja ir Marija Supe nu Mukaušovys cīma, kas ir Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļautuos Upītis kulturtelpys daļa, bet tuos apdari folklorys kūpys “Upīte” izpiļdejumam taisejuši kūpys dalinīki Kate i Domeniks Slišāni. Dzīsmis īrokstā pīsadalejs ari Viļakys katuoļu draudzis pravests Guntars Skutels.\n“Gar upes molu staigoju” videoklips fiļmēts ituo goda pavasarī vīnā nu īvārojamuokūs Zīmeļlatgolys dobys objektu – Škilbānu pogostā asūšajā Stiglovys grovā, turpynojūt vēļ vīnu folklorys kūpys īceri – klipūs sūpluok dzīsmem paruodeit ari tyvyokuos apleicīnis šmukuokuos vītys.\nFolklorys kūpys “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns soka: “Vusu albuma dzīšmu īmyužynuošonas videoklipūs gribiešona ir, kab klipu skateituojim i dzīšmu klauseituojim teik saprūtamuokas i tyvuokas Zīmeļlatgolas dzīsmes i poša albuma stuosts. Gribīs, kab kotram klipam ir sova sajiuta, sovs stuosts i garša! Albumā “Padzīdam i…” kūpā ir 17 dzīsmes i niu asam tykušs da pīktuo profesionali taiseituo klipa.”\nDzīsmis “Gar upes molu staigoju” videoklipu taisejs Ivars Utināns, klipa producente ir Evika Muizniece. Folklorys kūpa soka paļdis par atsauceibu, saryupejūt vajadzeigūs rekvizitus, Juoņam Spridzānam, Rēzeknis teatram “Joriks”, Aldim Prancānam, kai ari Ontona Slišāna Upītis kulturviesturis muzejam.\nPārņ izdūtajā catūrtajā folklorys kūpys “Upīte” albumā “Padzīdam i…” vydā ir 17 Zīmeļlatgolys dzīsmis. Tuos sovys dzeivis laikā nu Upītis pusis teiciejim pīrakstejs nūvodpietnīks, dzejnīks, folklorists Ontons Slišāns (1948–2010). 2020. goda novembrī, sasadorbojūt ar portalu TVNET, sataiseiti videoklipi dzīsmem “Tāvs dālam i naudu deve”, “Treis jaunas meitas sied rūžu duorzā” i “Jau rudins atnuoce” (pīsadolūt Renāram Kauperam), bet ituo gods februarī kūpā ar grupu “Unknown Artist” video versejā īmyužynuota dzīsme “Dzīdet meitas puļcinie”. Par albumu i tuo dzīšmu videoversejom folklorys kūpa “Upīte” sajēmuse augšuokū apbolvuojumu latgaliskajā kulturā – Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2020”.


Datum tisku: 17. 8. 2017 14:00


NIU Andy 5T ekrāntapetes 720x1280.\nNIU Andy 5T ekrāntapetes: 720x1280. Android tapetes galerija - Bezmaksas fona fonu 720 x 1280.\nZoo fona tapetes - NIU Andy 5T


Gruomotys – Bīdreiba "LgSC"\nIeva Johansone, Jēkabs Birznieks. “Jākuba citati” (2021)\nGruomota “Jākuba citati” rūsynoj vacuokus vys vaira kasdīnā sasarunuot ar bārnim, skaidruot sajiutys, lītys i aicynoj bārnus dūmuot i atrast atbiļdis iz sev interesejūšim vaicuojumim. Tuos autori ir desmitgadeigais Jēkabs Birznieks i juo mama Īva Johansson. “Jākuba citati” interesentim ir daīmami divejuos versejuos – kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūduos.\nGruomotu papyldynoj jaunuos, deveņgadeiguos muokslineicys Ariannys Evelinys Žeiris zeimiejumi. Pi latgaliskuo varianta puorlikšonys tolkā guojušys Laura Melne i Edeite Husare.\nIlze Sperga. “Vuškeņa iz pļovys” (2021)\nIlzis Spergys 15 dzejūli bārnim, kū papyldynoj kruosainys i meilys Līgys Romančukys ilustracejis. Muokslineicai itei ir debeja bārnu gruomotu ziemiešonā. Gruomotā puorskaitomi dzejūli, kas kai pyrmū reizi publikaceju sovulaik pīdzeivuojuši portalā lakuga.lv, tai ari da ituo vēļ napublicāti Ilzis Spergys dorbi par vuškeņu, zači, ežim, zirdzeņu, visteņu, kači, eņgelim i cytim tālim.\nGruomotys redaktore ir Māra Cielēna, projekta vadeituoja Edeite Husare. Dzejūļu kruojums izdūts ar Vaļsts kulturkapitala fonda programys “KultūrELPA” finansialu atbolstu.\nSandra Ūdre. “Tīsys syla bolsi” (2021)\nSandrys Ūdris gruomotā “Tīsys syla bolsi” publicātī stuosti aptver vysaidus laikus i cylvākus, tok jūs vīnoj izmysuma voi vardarbeibys situacejis. Daudzys nu jūs atsakluoj kai latgalīšim pazeistamu, paaudzēs veidojušūs stereotipu atsakuortuošona.\nIzdavuma muokslinīciskū dizainu i fotografikys veiduojs Māris Justs. Gruomotys redaktore ir Ilze Sperga, korektore – Muora Mortuzāne-Muravska. Gruomota izdūta, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, a/s “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam.\n“Muna dzīšmu gruomota: 300 dzīsmis latgaliski” (2020)\nDzīšmu kruojumā “Muna dzīšmu gruomota” apkūpuotys 120 vysaidu Latgolys vītu tautysdzīsmis (jūs vydā ari Sibira latgalīšu dzīsmis) i 180 vysaidu laiku autoru dzīsmis latgaliski – nu jūs daīmami i vuordi, i nūtis, i ari akordi. Tikai nalelai dzīšmu daļai da ituo bejs nūšu pīroksts, partū jaunais izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – dūdūt dzīsmem vareibu sasaglobuot na viņ audio versejuos kaidūs muzykys nesiejūs ci digitali (pitam tī nav daīmami vysom dzīsmem), bet ari plaši lītojamajā nūšu rokstā. Ka da ituo bejuši izdūti atseviški latgalīšu tautysdzīšmu kruojumi i daži pošu dzīšmu autoru dzīšmu nūšu apkūpuojumi, “Muna dzīšmu gruomota” ir vysplašuokuo i apjūmeiguokuo retrospekceja par latgalīšu dzīšmu materiala dažaideibu, kaida vyspuor ir tykuse izdūta.\nSastateituoja: Edīte Husare; muokslineica: Daina Salmiņa. Dzīšmu kruojuma izdūšonu atbaļstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu.\nAutoru kolektivs. Jūku gruomota “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” (2018)\nKuldys formata gruomateņā “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” salikti dažaidu ļaužu izteicīni, tosti, loba vielejumi. Gruomotai ir pīcys nūdalis – latgalīšu izteicīni, gudreibys, loba vielejumi, tosti, anekdoti i atgadejumi iz dzeivis.\nProjekta vadeituoja: Dagnija Dudarjonoka. Finaniejums: bīdreiba “LR”.\nGruomotys elektroniskuo verseja (PDF).\nEgita Kancāne. Tāluojumu gruomotu “Syltuo mola” (2018)\nEgitys Kancānis tāluojumu gruomotys “Syltuo mola” sižeta pamatā ir vīns gods mozys meitinis dzeivē Aņdeņu cīmā nu 1989. goda pavasara da 1990. goda pavasaram.\nGruomotys redaktore i prīškvuorda autore ir volūdneica Lideja Leikuma, muokslineica Ilze Dušele. Projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece. Gruomota sagatavuota, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, A/S “Latvejis vaļsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda pabolstam.\nAnna Rancāne. “Prīca i klusiešona” (2018)\nLatgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotā “Prīca i klusiešona” skaitomi vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā.\nKruojuma literaruo redaktore Ilze Sperga, muokslineica Gundega Rancāne, maketātuoja Daina Salmiņa. Projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece. Kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.\nMeldra Gailāne. Bārnu gruomota “Meikuleņš īpazeist omotus” (2018)\nGruomota ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā ar vacuokim, atkluojūt dažaidus omotus i tū nūslāpumus.\nGruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda.\nJana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle. Kruosojamuo dzejis gruomota “Linejis” (2016)\nKruosojamais dzejis kruojums “Linejis” ir pīcu sīvīšu sasatikšona i sajiutu geometreja, kurā kotra nu jom runoj sovā pasauļa uztveris volūdā i bolsā. Izdavums ir unikals ar tū, ka pīduovoj sovam skaiteituojam byut leidzdaleigam: skaiteit i dūmuot leidza, pīraksteit i, ka gribīs — izkruosuot malnboltuos ilustracejis, kas ritmiski īsalykušys storp dzejulim.\nIlustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu.\nAnita Mileika. Debeja dzejūļu kruojums “mūžīgā nepārtikusī stirna” (2015)\nKruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā raksteitī dzejūli. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne.\nProjekta vadeituoja Kristīne Pokratniece. Kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.\nAnna Rancāne. “Pylni kārmani dabasu. Bezdelīgu pasts”. (2012)\nIngrida Tārauda. “Boltais šokolads” (2012)\nKruojumā “Boltais šokolads” apkūpuoti latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu.\nAutoru kolektivs. “Es soku, Tu soki. Puosokys par krīzi” (2011)\nAutoru kolektivs. Myusu dīnu latgalīšu dzejis antologeja “Susātivs” (2008)


FredMarkson - juicybulgexxx jasmin video\nSubKarissa4U livejasmin KorneliaGsweetbigtitsval livejasmin CarlyJewelWifeSurrogate livejasmin MelissaSunnyFairLikaSunn livejasmin MissAlana18ROBERTXDX livejasmin AliceNNshadoweyess livejasmin camilo2293\nlovebrandy livejasmin andyandtomYouGentleMan livejasmin WolfFierceShowSexyDick livejasmin YouGentleManSexyIsabellee livejasmin LanceNorris1WendyWess livejasmin MatureBlondexxTashaHoney livejasmin JasmineDuvalle\nFredMarkson juicybulgexxx jasmin. RoweRoyce. GoldesDreams. Damirana.\nHotJesterKorneliaGshadoweyessAliceNN .brunetgirllMonikaEuphoriaTheLuckystrikeGoldesDreams .SassyKittilovebrandyXXXBoundsExplicitjoy4u .FlakaDeEbanokarlasexbombannapretty2MiaXVia .LikaSunnSthefanyMiHOTCOUPLEDUOXXXBurningFu .lovebrandySizZzlingHOTtitscarlettLoraLove22 .RijinaSweetAliceNNMinetta444Eduard8989 .SWEETSATIEL3ustyAnneKinkyDutchShowSexyDick .L3ustyAnneVickiSweetSassyKittishynessKYLEx .SassyKittiLanceNorris1UniqueHannahHotJester .ToryLolybrunetgirllWendyWesssweetbiglips .\nSexyIsabellee VideoSexyIsabellee Videolucylovee Videocamilo2293 VideoBurningFu Videojessalicious Video\nRoweRoyce VideoVickiSweet VideoBRANDOLCUTEBOY VideoKorneliaG VideoCarlyJewel VideoLikaSunn Video\nFashionBirdSassyKittiMyaXBardothotredhead89 .WolfFierceCutebunny1818LoraLove22VINCENTX2 .HOTCOUPLEDUOXXXYouGentleManToryLolyLoraLove22 .TashaHoneydirtygirltoujessaliciousdirtygirltou .RijinaSweetBurningFuShowSexyDickShowSexyDick .KorneliaGsublimeboyKorneliaGamberctchrl .FashionBirdToryLolyAlekssandddraandyandtom .AlekssandddraWolfFiercecraaazygirlSexyIsabellee .lucyloveelovebrandyCarmeliaandyandtom .JeinnSonyAyboYngDominikaToryLoly .KorneliaGLovelyBoobz4UYngDominikaTashaHoney .


Leivuonā jaunu izstuožu sezonu īsuoks fotoizstuode “Deforma” - lakuga.lv\nTemys: Deforma, fotomuoksla, Gatis Vanags, Harijs Daina Liepiņš, Leivuons, Myusdīnu muokslys galereja\nLeivuonā Myusdīnu muokslys galerejis 2019. gods sezonu īsuoks fotografu Gata Vanaga i Harija Dainys Liepiņa kūpizstuode “Deforma”. Izstuodis atkluošona i tikšonuos ar muokslinīkim nūtiks 23. martā 17.00 galerejis izstuožu zalē (Reigys īlā 108a, Leivuonā), portalu lakuga.lv informej Lāsma Vindule.\nKūpizstuodē “Deforma” obeji autori atroduši vīnojūšū individualajūs fotoprojektūs, kuru fokusā ir myusdīnu ainovys dekonstrukceja i estetikys mekliejumi ainovys žanrā. Jūs dorbūs īraugom ainovyskys abstrakcejis i vyspuorynuojumus. Tradicionaluos žanra ramys autori paplašynuojuši, eksperimentejūt – Gatis ar multiekspozicejis pajiemīnim, bet Harijs ar kusteigu kameru. Sovūs mekliejumūs uorpus realistiska ainovu tāluojuma autori sagloboj dobys realitatis atveidus, tai realais i deformātais veidoj jaunys, puorsteidzūšys vizejis par Latvejis ainovā īraudzeitū.\nGatis ir grafiskais dizainers i fotografs ar magistra grādim arhitekturā i muokslā, itūšaļt struodoj pi promocejis dorba LMA doktoranturā. Nu 2008. gods pīsadola kasgadejā Hāpsalys grafiskuo dizaina festivala plakatu izstuodē. Regulari pīsadola i ar fotografejom, i grafiskuo dizaina dorbim grupu izstuodēs Latvejā. Harijs sovu radūšū darbeibu suocs 80. godūs i ir bejs saisteits ar fotoklubu “Īriss”. Pyrmī dorbi radeiti sirrealisma ītekmē i paīt iz postmodernisma tendeņcem. Piec puortraukuma deviņdasmytajūs jis atsagrīze pi sovu autorkolekceju veiduošonys i nu 2006. gods sareikuojs vairuok kai 20 personalizstuodis i pīsadalejs grupu izstuodēs Latvejā, Leitovā, Vuocejā i Austrejā.\nIzstuode byus apsaverama da 27. apreļa. Juos izveidi finansiali atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.\nMyusdīnu muokslys galerejis apmekliejums – bez moksys. Galerejis dorba laiks – nu trešdīnis da sastdīnis 12.00–18.00.\nVairuok informacejis: www.facebook.com/musdienumaksla


Konkrēti objekti > Jūra > Bulduru jūrmala\nJūra. Bulduru jūrmala\nSkatāms daba.dziedava.lv sadaļās : Bulduri (Jūrmala, Rīga un apkaime)\nTuvojoties Bulduru vaļējai jūrai ar ledus gabaliem, 2010.\nDivi kajaki Larus canus Bulduru jūrmalā, 2010.\nBulduru jūrmalas ainava ar nelieliem ledus krāvumiem, 2010.


“Naasu tīseigs sevi īlikt ramā!”– interveja ar Gunāru Indričānu - lakuga.lv\nTemys: Gunārs Indričāns, Guntix, interveja, Ligija Purinaša, Roksts\nDJ Guntix, Jis, Guntix aba Gunārs Indričāns ir vīns nu Latgolys interesantuokūs personeibu – rodūšs (i drupeit kautreigs) plaša redzislūka cylvāks, kuru, ka na personeigi pazeist, to vysmoz par jū ir dzierdiejs gondreiž kotrs 20. gs. 90. godūs dzymušais/augušais Latgolys jaunīts. Gunārs stuosta par latgalīšu underground, Latgolys pošidentifikaceju i latgalīšu styprajom pusem, sovim tekstim i atkluoj tū, parkū jis izavaira nu publicitatis.\nPastuosti, ar kū tu niu nūsadorboj. Paraugi sevi raksturuot.\nEs kai īryusiejušys dobys cylvāks jau 10 godus nu vītys struodoju vīnā i tymā pošā dorbavītā, kas maņ ir pyrmuo i, īspiejams, byus vīneiguo. Dzeivoju vaira kai 30 godu vīnā i tymā pošā vītā – dzeraunē Vertukšņa – i planavoju tī nūdzeivuot vysu sovu myužu. Sovus īrodumus i dzeivis uzskotus mainu nalobpruot i cīšyn ratai. Rodūšom izpausmem laika nav daudzi, bet, kod jiutu, ka dvēsele raunās uorā, sasajamu i atrūnu kaidu strēči patrokuot vīnatnē ar mikrofonu ci sabredejūt kaidu stuosteņu.\nAsu dzierdiejuse, ka tevi sauc par latgalīšu underground legendu i tu esi vīns nu pyrmūs, kas 2000. godūs jaunīšu vydā aktualizēja latgalīšu volūdys lītuošonu plašuokā mārūgā. Kai tys suocēs, i kai tu aizadūmuoji da tuo, kab taiseit kavertulkojumus kinom?\nSovys dzeivis 18 godus pavadeju viņ sātā Vertukšnis dzeraunē, nu i, prūtams, Maltys cīmatā, kur vuicejūs školā. Apleicejuo vide beja taida, ka vysi beja voi nu latgalīši, voi krīvi. Vydsškolu absolvieju 2002. godā, nūliemu studēt tyuļuokajā augstškolā – Rēzeknē. Beju pylnā puorlīceibā, ka ari Rēzeknē studejis bīdru i jaunūs paziņu vydā byus leidzeigi kai Maltā. Bet klaidiejūs – praktiski nivīns nu kursabīdru (jamūt vārā, ka puorsvors beja nu Rēzeknis piļsātys!) narunuoja latgaliski. Tys deļ manim beja šoks, sasajutu pavysam vīntuļš i līks. Īsadaga korsta vielme paust protestu, ka itepat Latgolys centrā, Rēzeknē, es sevi apjautu kai svešinīku. Viņ vēļ pyrmajā šaļtī eisti nazynuoju, kaidā formā tū protestu paust. I, kai reize, pi manis najauši tyka (pazinis īdeve!) latgalīšu hip-hopa apvīneibys “Ultimats” pyrmuos divejis dzīsmis. Tod ari palyka skaidrs, ka var raudzeit “protestēt” ar muzykys paleidzeibu. Veikalā nūpierku primitivu muzykys veiduošonys programmu “Hip-Hop eJay”, vēļ kaids paziņa īraksteja taidu programmu kai “Magix Music Maker”, i tai pa jūkam suoču uovētīs ar cīšyn nakvalitativys, bet tūmār latgaliskys muzykys radeišonu. Interneta pīslāguma maņ tymā tuolajā 2004. godā nabeja, i es pat īsadūmuot navarieju, kaids spāks tam ir informacejis nūdūšonys ziņā. Pyrmuos dzīsmeitis puoteru skaiteišonys stilā (par repu ci hip-hopu tū saukt naīsadreikstu!) īraksteju CD formatā i īdevu dažim paziņom ar taidu dūmu, ka tai i paliks: nakvalitativuos i vītom nacenzeituos dzīsmeitis nūsaklauseis puora cylvāku, drusku pasasmīs i aizmierss. Bet efekts izaruodeja pretejs – ar interneta storpnīceibu (kaids nu paziņom beja īlics“DC++”) izaplidēja pa vysu pamali. Gūdeigi sokūt, da šai dīnai maņ ir lels kauns (Gunārs tū seviški pastreipoj – aut.pīz.) par tim nacenzeitajim tekstim, kas atrūnami pyrmajuos dzīsmēs, kū es nikod nabyutu īrakstejs, apjādzūt tuoluokuos izplateibys apmārus. Cytys dzīsmis, koč ari beja čudnys, tūmār beja jau bez lomu vuordu.\nAr laiku pagidu, ka ar dzīsmem viņ navaru da gola izapaust – jutu taidu kai apspīsteibu, navarieju elpuot ar pylnu kryutežu. I tymā laikā, kai reize, popularitate suoce pasaruodeit taidam kinu kaververseju autoram kai Гоблин nu Krīvejis. Munuos rūkuos tyka juo goradorbs – kaververseja “Gradzynu Pavielnīka” trilogejai… Nu tod i roduos vielme paraudzeit kū ta leidzeigu… Tai pamozom, suocūt ar “Maltečku” 2004. godā da “Lykuma draugim” 2007. godā topa vysi muni īrunuotī bredzākli.\nVoi esi dabuojs itū godu laikā ari kaidus palnus iz golvys/puormatumus/nūsūdejumu par “Būreiti”, “Lykuma draugim” i c. kinom voi dzīšmu tekstim?\nGūdeigi sokūt, taidu aci-pret-aci izsaceitu nūsūdejumu ci kritiku praktiski naasu sajiems. Prūtams, ir bejušys nagativys atsauksmis gon nu na-latgalīšu vyda (tys ari ir saprūtams – jī tok vītom tyka pavylkti iz zūba!), gon ari nu pošu latgalīšu (na jau vysim patyka muna duraceišonuos!). Vēļreiz atkuortuošu – maņ pošam sev ir napīdūdama nacenzeituos leksikys lītuošonamunuos pyrmajuos dzīsmēs. Sevi skaitu par leluokū kritiki sovim veikumim.\nKaida, piec tovu dūmu, ir niulenejuo situaceja latgalīšu kulturā? Ir redzīņs, ka vysa latgalīšu kultura tok ir underground… Voi tu tam pīkreiti?\nNaskaitu sevi par gona kompetentu, lai vārtātu tū, kaida situaceja eistineibā ir latgalīšu kulturā. Tūmār maņ ruodīs, ka mes, latgalīši, vuorejamēs, puorsvorā, sovā sulā nūstuok nu puorejuos Latvejis kulturys dzeivis. Bet ari tam, ka asam piļneigā underground-ā, pīkrist navaru. Niu tok ir gon raidejumi latgaliski Latvejis Televizejā, gon Latvejis Radejā, gon vysaidys cyta veida aktivitatis.\nMaņ taids īspaids, ka alternativi Latgolā ir viņ stypruo dzymuma puorstuovi… Tai ir?\nHmm… Nikod da šam par tū nabeju aizadūmuojs. Bet laikam tū var pamatuot procentuala eipatsvora veidā. Leidzeigi kai ari naalternativajā vidē, pīmāram, muzykā – leluokuo daļa grupu ci izpiļdeituoju ir puiši, bet meitiņu ir byutiski mozuok. Sovukuort alternativajā latgalīšu muzykā jau tai ir moz grupu/izpiļdeituoju, i tūs sastuovā gondreiž vysi ir puiši, sovutīs meitiņu īpotsvors ir tyvai 0%. Munys dūmys – puiši daudz vaira atsaļaun paust glupeibys publiski nakai daiļuo dzymuma puorstuovis.\nLatgola niu vysvaira teik saisteita ar folkloru, kristeigajom vierteibom, taidu kai īsakonserviešonu. Naformaluos sarunuos bīži ir dzierdāts par “Latgolys pesteišonu” – voi tū var i vajag dareit?\nNui, tū var i vajag dareit! Vajag lauzt godim (godu dasmytim!) pījimtūs stereotipus par tū, ka Latgola teik asociāta viņ ar sovom tautysdzīsmem, Aglyuni, zylajim azarim i muola kolnim. Tys vyss, prūtams, nanūlīdzami, ir svāts, myužam sorgojams i gūdynojams, bet (Gunārs ari tū seviški pastreipoj – aut.pīz.) ir ari daudzi cyta, ar kū prezeņtēt i ideņtificēt myusu dzimtini. Par pīvadumu, leluokais duorgums munā redzīnī ir myusu ļaužu variešona byut pa eistam atkluotim i gotovim nest uperus sovu leidzcylvāku lobā. Tys ari ir golvonais olūts latgalīšu individualitatei.\nVysu laiku ir kaseišonuos par latgalīšu volūdu: “ō” voi “uo”, Pītera Stroda voi Lidejis Leikumys ortografeja i tt. Kai tev redzīs – voi tam vysam ir lela nūzeime?\nDūmoju, ka tam eistineibā navajadzātu byut lelai nūzeimei – deļtuo ka itymā karā uzvarātuoja nabyus. Pa munam, itymā ziņā vajadzeiga breiva izviele. Pats personeigi asu jaunuos jeb Lidejis Leikumys ortografejis pīkritiejs. Sovā golvā gon napīļaunu pat dūmu, ka, pīmāram, puotoru gruomotuos varātu “ō” aizstuot ar “uo”.\n2008. g. obeji ar Raibū sarakstejot lugu “Vystu klāvs”, par kuru Daugovpiļs teatra izsludynuotajā konkursā dabuojot 2. vītu i naudys premeju. 2014. g. tyki pi “Boņuka 2013” par stuostu “Reits mežā”. Rūnās logisks vaicojums – kaidys ir tovys attīceibys ar literaturu? Kū tu skaiti, i kas tevi interesej? Kas motivej/inspirej tekstu topšonu?\nPādejūs puors godu laikā izīt vielme šū tū izlikt iz papeira. Mainuos forma (beja kinys, muzyka, tān aizviņ vairuok teksti), bet bredzākli tī poši. Koč gon nā – bredzākli ari mainuos leidz ar dzeivis pīredzi, jaunim īspaidim, pasauļa uztverislānu (bet tūmār!) maiņu. Skaitu, ka munys attīceibys ar literaturu ir nasekmeiga amatira leimenī. Skaitu puorsvorā zīmys periodā. Ītūšaļt interesej pyrmsrevolucejis periods (da 1917. g.), tuo laika cylvāku biografejis, par pīvadumu, Nikolaja II biografeja, kai ari krīvu klasiķu daiļliteraturys dorbi (N. Nekrasovs, N. Gogoļs i c.). Tys, kū losu, ari daleji motivej munu tekstu topšonu, sasajaucūt ar manis poša izsepineitim personažim i narealim nūtykumim, kur dzili, dzili škītami bezjiedzeigā tekstā globojās duorga (Gunārs tū seviški pastreipoj– aut.pīz.) i, īspiejams, tikai maņ izprūtama jāga.\nTovūs tekstūs – gon dzīšmu, gon literarajūs – dominej postmodernisma īzeimis: absurds, dekonstrukceja, sirrealisms, apzinis plyusma. Voi tys tai ir mierktīceigi i apzynuoti?\nTys ir 100% dabeigi i īprīkš naplānuotai. Dzīsmem vysi teksti tūp spontani iz vītys, dzieržūt muzykalū pavadiejumu – aile pa ailei leidz kaidam logiskam (ci nalogiskam!) nūslāgumam. Es pats nikod nazynu, kas par dzīsmi maņ saīs, kaidā gultnē tei īīs, ar kū nūsaslēgs. Melodeja maņ stuosta prīškā vuordus, kū apzinis plyusma salīk pa plauktenim, i kuortejais bredzāklys gotovs! Ar literarim tekstim ir leidzeigi – es pats nazynu, par kū asu suocs raksteit, vyss atsakluoj pakuopeniski i bīži viņ deļ manis poša par puorsteigumu. Vysu, kū doru sovā daiļradē, es, pyrmkuort, doru deļ sevis – tys ir nabeidzams monologs pošam ar sevi, i maņ nav svareigi, cik daudzejim vēļ (i voi vyspuor) patiks tys, kū doru. Par goradorbim nīvīna prīškā nav juoatsaskaita – izjamūt pošam sovā prīškā.\nTu vairuokkuort mini vuordu “bredzākli”. Parkū tu tai apzeimoj sovys pošizpausmis golarezultatus?\nLabi, publiski nabyušu tik nažieleigs pret sovim goradorbim, i nūmaineisim našmukū vuordu “bredzākli” pret, pīmāram, “sepiniejumi”. Redzi, es personeigi sovus goradorbus navierteju kai kaidus sasnāgumus. Muna attīksme pret jim raksturojama itai: “Izdareji i dīzgon mudri aizmiersi. Aizmiersi –dori kūta jaunu/cytu”.\nKas tev itamā dzeivis šaļtī ruodīs vyssvareiguokais? Kai tu jiutīs?\nVyssvareiguokais itymā dzeivis šaļtī, es vysmoz tai ceru, ir da myuža gola iz sevis uzajimtūs dzeivis pīnuokumu gūdpruoteiga piļdeišona. Nikaidā gadīnī nagrybu pīļaut, ka maņ duorgi leidzcylvāki viļtūs manī. Ir svareigi palikt nalūkomam sovā puorlīceibā par lītu byuteibu i turpynuot naklaideigi nūviertēt cylvākus sev apleik. Es tai jiutūs, pastuoveigi dūmojūt/ projicejūt vairuokus nuokūtnis dzeivis scenarejus.\n2014. g. intervejā raidejumam “Pi myusim Latgolā” saceji, ka tu esi cīši poškritisks i ka naskaitisevi par calmlauzi voi kulturys cylvāku aiztuo, ka tev nav atbylstūšys izgleiteibys. Voi vystai dūmoj? Voi izgleiteiba teišom ir tik svareiga? Ir tok daudz taidu kulturys darbinīku, kas absoluti naīspringst – vīnu šaļtijī ir povuori, cytu – muziki i kulturys cylvāki…\nEs asu cylvāks, kurs skaita, ka kotram sovā profesionalajā darbeibā juobyut meistaram gon ar atbylstūšom praktiskom īmaņom, gon ar teoretisku zynuošonu bazi. Es sovā daiļradē asu taids, kaids pats grybu byut – bez vysaidu zynuošonu ci kaidu normu īvāruošonys – deļtuo i nadreikstu/naasu tīseigs (Gunārs ari tū seviški pastreipoj – aut.pīz.) īlikt sevi, pīmāram, kulturys cylvāku ramā. Cyti cylvāki lai dora, kai poši skaita par pareizu, sovutīs es atbyldu tikai pats par sevi.\nVoi tu sevi skaiti par perfekcionistu?\nTai laikam saīt. Nikod da gola naasu apmīrynuots ar sevis padareitū – skaitu, ka vysod varēja izdareit lobuok. Muns dzeivis moto: “Naizavielej dzeivē vīglūs ceļus!”\nGoda bolvys “Boņuks 2016” ceremonejā uzastuoja “Jezups i Muosys”, DJ Guntix kluot nabeja, viņ juo biļde iz stativa… Jamūt vārā, ka myusu sabīdreibā vaira ir pījimts byut atraktivim i komunikablim – voi ir vīglai izavaireit nu publicitatis?\nPyrmkuort, naskaitu sevi ni par kaidu slovaneibu, lai mani nūgurdynuotu ar intervejom i vysaidu cytaidu izvaicuošonu. Atkuortuošu vēļ reizi – muna daiļrade (ka tū tai vyspuor var saukt!) ir napuortraukts monologs pošam ar sevi, viņ taidā formā, ka sevkurs, kam ir taida vielme, var ar tū īsapazeit. Ka kaidam tys saguodoj pozitivys emocejis – maņ ir eistyna prīca, bet, ka napateik – lai tai i palīk. Atraktivs i komunikabls nikod naasu bejs i nabyušu. Bīži viņ cylvāki tū iztulkoj kai īdūmeibu, lapnumu… Nazynu, moš jim ari daleji ir taisneiba – nu molys lobuok radzams.\nŠaļtim tok lapnumu i īdūmeibu jauc ar kautreibu i nūslāgteibu. Varbyut tys tamdeļ, ka sabīdreibā tryukst empatejis i toleraņcis? Varbyut puoruok nūslāgtai dzeivojom?\nĪspiejams, tev ir taisneiba. Nui, es raugu dzeivuot dīzgon nūslāgtai – tei ir muna komforta zona. Plašuokā sabīdreibā jiutūs satraukts, apmuļss i nalabi. Bet nu sabīdreibys nanūbēgsi – dorbā tys vajadzeigs, saimē tys vajadzeigs i draugi/pazinis prosa izīt šod tod cylvākūs. Es kai izpiļdeigys dobys cylvāks raugu napīviļt i izdareit tū, kū maņ prosa.\nVoi ir kaidys lītys, vierteibys, kurys tu grybātu sevī, sovā apleicīnē, sabīdreibā maineit?\nSevī es, prūtams, grybātu vysys tuos eipašeibys, kuru maņ nav. Bet realitate ir taida, ka kotra cylvāka byuteiba ir namaineiga – kaids esi, taids i paliksi. Apleik sev i sabīdreibā es grybātu maineit tikai vīnu lītu – kab byutu vaira ciļvieceibys! Lyudzu, cylvāki, byusim, golvonais, ciļvieceigi i atkluoti vīns pret ūtru, – tys tok ir vysu dzeivis sasnāgumu atslāgs. Dzeivis paradokss, prūtams, ir tys, ka nikod navari byut puorlīcynuots, voi pats esi/vari byut taids, kaids vielej byut cytim…


Apdzeivuotuos vītys Latgolys regionā 15.–16. gs. - lakuga.lv\nTemys: 15. gs., 16. gs., Apdzeivuotuos vītys Latgolys regionā 15.–16. gs., Apdzeivuotys vītys, Dinaburga, Edgars Plētiens, Ludza, Rēzekne, Roksts, voucu ordins\n14. gs. pyrmajā pusē tagadejuos Vydzemis i Kurzemis teritorejā izaveiduoja pyrmuos apdzeivuotuos vītys, kas gon piec statusa, gon plateibys, gon apdzeivuoteibys bleivuma beja cīši dažaidys. Raksteitajūs viesturis olūtūs ituos vītys apzeimej ar dažaidim vuordim: urbs, civita, oppidum, hakelwerk, fleck, weichbild i c. Piļsātys īrosti izaveiduoja drūšuos i izdeveiguos vītuos – pi pilim i sauszemis ci iudiņscelim. Bīži piļsātys cīši pīsakļuove piļs myurim. Livonejā par piļsātys tipa apdzeivuoteibu runoj Tartu (agruok – Tērbata, vuociski – Dorpat), Tallinys (Reval), Rakveris (Wesenberg), Pērnavys (Pernau), Narvys (Narva) i Vīlandis (Fellin) gadīnī tagadejuos Igaunejis teritorejā, kai ari Reigys (Rigensis), Kuldeigys (Goldingen), Aizputis (Hasenpoth), Limbažu (Lemsal), Kūknesis (Kokenhusen), Valmīrys (Wolmar) i Cāsu (Wenden) gadīnī tagadejuos Latvejis teritorejā. Kai radzams, apdzeivuotuos vītys ar piļsātys tīseibom naizaveiduoja Latgolys regionā. Rūnās vaicuojums – deļkuo? Latgolys regionā beja vysmoz treis vītys – Dinaburga, Rēzekne, Ludza – , kurom beja potencials izaveiduot par piļsātom, tok Livonejis pastuoviešonys laikā (13.–16.gs.) tys nanūtyka. Apsaviersim itūs vītu veiduošonūs.\n1. att. Apdzeivuotūs vītu izvītuojums Latgolys regionā 15.–16. gs. (Olūts: Autora veiduota karte. Saturiskuos informacejis olūti: Pāvulāns, V. Satiksmes ceļi Latvijā XIII- XVII gs. Rīga, 1971.; Weczerka, H., Bruns, F. Hansische Handelsstraßen. Atlas. Köln, 1962.)\nDinaburgys apdzeivuotuo vīta\nDinaburgys (Dünaburg) piļs izveiduota 13. gs. 70. godūs Vuocu ordiņa Livonejis atzora teritorejā. Piļs funkcionali kolpuojuse kai militars atbolsta punkts pret lītuvīšim, kū aplīcynoj bīžī lītuvīšu uzbrukumi. Piļs ceļšonys vītai ir izvālāts agruokais latgaļu piļskolns ar izdeveigu geografiskū nūvītuojumu – pi Daugovys upis storp divom gravom. Vīta izdeveiga: pi aktivi izmontuota iudiņa ceļa i labi nūcītynuotys piļs. Vajadzeigī apstuokli, lai izaveiduotu piļsāta.\n2. att. Pi Dinaburgys piļs apdzeivuotuos vītys apbyuvis plans piec arheologiskuos izpietis (Olūts: Mugurēvičs, Ē. Arheoloģiskās liecības par Livonijas ordeņa piļu apbūves attīstību Latvijas teritorijā. Arheoloģija un etnogrāfija, 16. sēj. Rīga, 1994. 93.- 108. lpp.)\nApdzeivuota vīta pi Dinaburgys veidojusēs piļs rītumu pusē pret Daugovys upi. Tei bejuse izvītuota iz pret Daugovu asūšuos terasis, kas topografiski atsarūn aptuveni 16 m zamuok nakai piļs pamati. 1982., 1983. i 1987. godā itymā vītā arheologiskūs izrokumus veice arheologa i viesturnīka Ēvalda Mugurēviča vadeituo ekspediceja. Terasi nūsaceiti var sadaleit divejuos daļuos – tei daļa, kas agruok nūskoluota, i tei, kas sasaglobuojuse. Izrokumi nūtyka taišni terasis nūskoluotajā daļā, aptuvani 400m2 plateibā. Interesanti, ka kultursluoņs ir aptuvani 3,7 m, nu kurim 2 m attīcynojami iz vydslaiku piļs apdzeivuoteibys laiku, bet dziļuokais sluoņs – iz laiku pyrms piļs ceļšonys. Tys nūzeimoj, ka pi agruokuos latgaļu piļs ari bejuse apdzeivuota vīta.\nVydslaiku perioda apdzeivuotajā vītā bejušs izvītuotys guļbyuvis tehnikā rysynuotys ceļtnis. Tom bejuse vīna telpa (parosti ap 13 ci 30m2 lelumā), kas apsiļdeita ar muola kleķa kruosni. Greida bejuse izlykta nu plāstim dielim ci opolkūkim. Dažom ceļtnem bejušys nalelys taišnstyurveida pībyuvis. Ceļtnis izvītuotys divejuos rynduos, i storp ryndom bejuse eja ci nūsaceita ūļneica. Apdzeivuotū vītu ītviers akmiņs aizsorgmyurs (1,4–1,7m bīzs!). Arheologiskūs izrokumu rezultatā īgiutī atrodumi līcynoj, ka apdzeivuotuos vītys īdzeivuotuoji nūsadorbuojuši pa lelam ar omotnīceibu, tierdznīceibu i lauksaimnīceibu. Taitod apdzeivuotuo vīta, kai leluokuo daļa apdzeivuotū vītu Latvejis teritorejā, sovā suokūtnejā atteisteibys fazē bejuse agrara. Svareiga lūma bejuse omotnīceibai – dzeļža i bronzys apstruodei. Vītā atrostys gon vuociskuos, gon vītejuos izceļsmis īdzeivuotuojim (vysuvaira latgalim) rakstureigys lītys. Taitod vītu apdzeivuojuse jaukta sociala grupa.\nVīta sovā tipologejā cīši leidzeiga cytom apdzeivuotom vītom, kuruos bejuse jaukta sociala kūpīna. Tū, deļkuo itei vīta naizaveiduoja par piļsātu, ruodīs, nūsaceja vairuoki apstuokli. Pyrmkuort, vīta vysu sovu pastuoviešonys laiku ir bejuse pakļauta lītuvīšu uzbrukumim. Uzbrukumi beja 13. gs. ūtrajā pusē izreiz piec tuos izceļšonys, 1305., 1396., 1418. i 1481. godā. Divejis reizis piļs nūpūsteita ci izpūsteita. Vystycamuok, taišni militarī konflikti traucēja pi piļs asūšajai apdzeivuotajai vītai atsateisteit. Ūtrkuort, apdzeivuoteiba radeita dīzgon šaurā vītā – storp Daugovys upi i pili. Ka ari apdzeivuotuo vīta byutu variejuse atsateisteit, tai ar laiku gluži dabiski tryuktu vītys i tū pīsanuoktu puorceļt (leidzeigi, ruodīs, tys nūteik Bauskys gadīnī).\n15. gs. 20. godūs itū apdzeivuotū vītu pi piļs sauc par fleck, kas statusa ziņā nabeja piļsāta, bet tai beja taida ci sovaiduoka veida centraluos vītys funkcejis. Itys beja apdzeivuoteibys veidojums strorp piļsātu i cīmu.\nRēzeknis apdzeivuotuo vīta\nRēzeknis (Rositen) piļs izveiduota 13. gs. ūtrajā pusē Vuocu ordiņa Livonejis atzora teritorejā. Nūcītynuojums ar tīšu nūruodi iz Rēzeknis myura pili raksteitajūs olūtūs mynāts tikai 1324. godā. Piļs funkcionali kolpuojuse kai militara atbolsta punkts pret pleskavīšim i lītuvīšim. 14. gs. pilei vairuokkuort uzbrukuši gon vīni, gon ūtri. Piļs ceļšonys vītai ir izvālāts agruokais latgaļu piļskolns ar izdeveigu geografiskū nūvītuojumu pi Rēzeknis upis iz atseviški stuovūša kolna, kuru nu puorejom trejom pusem īskaun Rēzeknis vacupis gultne. Vīta izdeveiga: pi aktivi izmontuota sauszemis ceļa i labi nūcītynuotys piļs. Vajadzeigī apstuokli, kab izaveiduotu piļsāta.\n2010. godā iz zīmelim nu Rēzeknis piļskolna nūtyka arheologiskuo izpiete, kuru vadieja arheologs Uldis Kaliejs. Teritoreju paredzēja apbyuvēt, deļtuo tūpūšuo byuvlaukuma teritorejā izpiete tyka veikta vairuokūs izrokumu laukumūs. Izpietis rezultatā atsevišķūs izrokumu laukumūs (viertīs attālu nr. 3) tyka atkluotys divu celtņu puorsaūgļuojušs konstrukciju palīkys ar akmiņa kruovuma kruosnim i puortu. Veicūt puorsaūgļuojušajim kūkim datiejumu, atsakluoja, ka ituos konstrukcejis saistomys ar 16. gs. suokumu i 16. gs beigom.\n3. att. Rēzeknis piļs vīta orto-foto kartē. Ar dzaltanu apzeimuota Rēzeknis piļs vīta. Ar sorkonu atzeimuota aptuveni tei teritoreja, kur tyka atkluotys celtņu konstrukcejis. Ar zylu apzeimuotys divejis natuoli nu piļs atrodušuos vydslaiku kopsātu vītys. (Olūts: Autora veiduota. Kartis pamata olūts: www.kurtuesi.lv )\nArheologiskī izrokumi zynomā mārā apstyprynoj ari raksteitūs viesturis olūtu zinis par teritoreju pi Rēzeknis piļs. Tai, par pīvadumu, 1467. godā Vuocu ordiņa Livonejis atzora mestrs Johans fon Mende (Johann von Mengede, omotā 1450.–1469.) izdeve privilegeju, kurā raksturuots ordiņa bruoļs Georgs Grundis (Georgio Grundis). Tī raksteits, ka piec vacom viestulem zynoms, ka jis Rēzeknē izcieļs sātys (aedificium extruat), kai ari tī bejuse tierguotova (taberna) ar tierguošonys tīseibom. Sovpus 1523. godā Vuocu ordiņa Livonejis atzora mestrs Volters fon Pletenbergs (Wolter von Plettenberg, omotā 1494.–1535.) nūdūd Matejam Telgermanim (Mathie Telgerman) kai likumeigajam maņtinīkam nadrūšu zemi Rēzeknis nūvodā, kur cīši pi Rēzeknis piļs atsarūn tierguotova (taberna). Tuo poša goda 14. decembrī izdūts leidzeigs dokuments, kurā mynāts pi Rēzeknis piļs cīši asūšs krūgs (domum cauponariam). Taipat 1478. godā ir mynāts duorzuoju duorzs (kolgarden) pi piļs i patmalis ar aizsprūstu (moelen mit stowwingen). Ruodīs, ka ituos fragmentaruos zinis aplīcynoj taidys ci sovaiduokys apdzeivuoteibys asameibu uorpus piļs. Tok itai apbyuvei nav bleivs i nūslāgts raksturs. Rēzeknis piļs apleicīnē vydslaikūs pastuoviejušys divejis kopsātys. Obejis beja situātys Rēzeknis upis kreisajā krostā (viertīs attālu nr. 5). Ari raksteitī olūti nu 1478. goda aplīcynoj, ka Rēzeknis piļs tyvumā pastuoviejuse kristeiguo kopsāta (kerkhove), pi kurys bejs duorzs. Radzams, ka ap Rēzeknis pili asūšuo teritoreja tyka struktureita i tī veiduojuos vysi vajadzeigī elementi, kab izaveiduotu nūpītna rakstura apdzeivuota vīta. Tok tys nanūtyka. Taipat kai pi Dinaburgys piļs, ari itymā regionā apdzeivuotuos vītys izveidi nūsaceja atsarasšonys vīta. Pyrmkuort, Rēzeknis piļs 14. gs. pīdzeivoj vairuokkuortiejus lītuvīšu i pleskavīšu uzbrukumus, kuru deļ teik izpūsteita Rēzeknis apleicīne. Rēzeknis piļs beja vīns nu svareiguokajim Livonejis atzora nūcītynuojumim pi Livonejis uorejuo rūbeža, i itei funkcionalitate ari nūsaceja atteisteibys prioritatis. Tei nabeja saimnīciska, bet militara funkceja. Ūtrkuort, acimradzūt satiksmis i tierdznīceibys naleluo intensitate tīšā mārā ītekmēja apdzeivuotūs vītu veiduošonūs. Rēzeknis apvyds, lai gon tū caurveja tierdznīceibys ceļš, beja nūškierts nu sauszemis tuolsatiksmis celim. Juodūmoj, ka itam apstuokļam beja byutiska lūma.\nLudzys apdzeivuotuo vīta\nLudzys (Ludzen) piļs izveiduota 15. gs. pyrmajā pusē Vuocu ordiņa Livonejis atzora teritorejā. Nūcītynuojums pyrmū reizi raksteitajūs olūtūs pīmynāts tikai 1433. godā, i tuo pastuoviešanu aplīcynoj ari Ludzys piļs īkšpogolmā atrostuos monetys nu 1422.–1426. goda. Piļs funkcionali kolpuojuse kai militara atbolsta punkts pret Moskovys Krīvzemis karaspāku, kurs uzbruka pilei ci tuos apleicīnei 15. gs. beiguos i 16. gs. suokumā. Piļs ceļšonys vītai ir izvālāts 18 m augsts paugurs ar dabiski stuovom nūguozem. Vīta izdeveiga: pi sauszemis ceļa i labi nūcītynuotys piļs. Vajadzeigī apstuokli, kab izaveiduotu piļsāta.\n4. att. Ludzys piļs plans. (Olūts: Neumann, W. Die Ordensburgen im sog. polnischen Livland. In: Mittheilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands, Bd. 14. Riga, 1890.)\nPar Ludzys vītu raksteituos zinis ir vysskūpuokuos, i tikai vīns 1537. goda izlieņuošonys dokuments līcynoj, ka piļs prīškā atsarads krūgs i duorzs. Itei ir cīši moza nūruode, kas nikuo daudz napasoka. Mes varim tikai pījimt, ka pi piļs atsaroduse apdzeivuota vīta. Tys, kur tei tipografiski atsaroduse, niu bez arheologiskuos izpietis nav nūsokoms. 1599. goda revizeja miņ, ka pi piļs atsaroda bazneica i tī bazneica asūt bejuse jau seņ, tikai īprīkšejū nūdadzynuojuši moskovīši. Leidz ar tū varim pījimt, ka ari ākys veidojušuos bazneicys tyvumā. Piec statusa apdzeivuotuo vīta, vystycamuok, beja leidzeiga tom, kas atsaroda pi Dinaburgys i Rēzeknis piļs. Niu nikas vairuok nav zynoms. Leidz ar tū ir gryuts runuot par tū, deļkuo apdzeivuotuo vīta naizaug leidz piļsātys statusam. Īspiejams, tū nūsoka tī poši apstuokli, kas nūsaceja apdzeivuotūs vītu atteisteibu pi īprīšk mynātajom pilim: izteikta militara funkcija, bīžī militarī konflikti i topografiskais nūvītuojums Livonejā.\nLatgolys regionā apdzeivuotūs vītu atteisteibu ītekmēja vairuoki pragmatiski apstuokli, kai, par pīmāru, nūvītuojums, kas nūsaceja gon vītu funkcionalū fokusu, gon vītu topografeju attīceibā pret puorejū Livonejis teritoreju. Lelā mārā simptomi Latgolys regiona nūškierteibai ir nūvārojami jau Livonejis laikā, ka jam vārā tū, ka saimnīciski mudruok atsateista taišni tuos teritorejis, kur ir bleivuoka i dinamiskuoka saimnīciskuo vide. Latgolys regionā dīvamžāļ itei vide tai ari naīgiust dinamiku.\nRoksta autors: Mag. hist. Edgars Plētiens


Myužeibā nūguojuse Margarita Šakina - lakuga.lv\nMyužeibā nūguojuse Margarita Šakina\n1 Marts 2014\nTemys: Margarita Šakina, Roksts\n27. februarī myužeibā nūguojuse izcyluo latgalīšu teicieja, Rekovys etnografiskuo ansambļa dybynuotuoja Margarita Šakina.\nMargarita Šakina (Šaicāne) dzymuse 1926. goda 13. martā Bolvu rajona Susuoju pogostā. Dzīduošonys prīcu jei montuojuse nu muotis, kura bejuse tautys teicieja i naizsmeļama dzīšmu pyura globuotuoja.\n1980. godā Margarita dybynuojuse Rekovys etnografiskū ansambli, bejuse tuo pyrmuo vadeituoja i prīškdzīduotuoja, piec puorsaceļšonys iz Ūgri 1986. godā jei dzīduojuse korī “Artava”, kūpā ar tautys muzykys grupu “Rasa” pīsadalejuse Latvejis kulturys dīnuos Francejā.\nOstoņdasmytajūs godūs suokusēs Šakinys dzīduotūs melodeju pīraksteišona. Juos bolsa īroksti atrūnami Latvīšu folklorys kruotuvē, kai ari Latvejis i uorvaļstu folklorys pietnīku arhivūs.\nNūviertejūt teiciejis īguļdeju Latvejis kulturā, 2006. godā tyka izdūts kompaktdisks “Caur sirdi debesīs”, kurā dzierdama 21 dzīsme nu četrom dažaidom kolekcejom, suocūt ar 1983. goda īrokstim, kas atrūnami Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivā, 1990. goda Māra Jansona īskaņuojumi, kas globojās Tautys muzykys centra arhivā, Mārtiņa Boiko i Gitys Lanceris veiktī īroksti, kas atrūnami Latvejis Radejis fonotekā, kai ari 2005. godā Latvejis Radejis studejā topušī īroksti. Albumā īkļautais materials pamatā atsatīce iz dzīduošonu tolkuos i kuozuos, bet beja īkļautys ari dzīsmis par sadzeivi i treis katuoļu goreiguos dzīsmis.\nMargarita Šakina beja Vaļsts Kulturkapitala fonda myuža stipendiate, 2001. godā sajāmuse Lelū folklorys bolvu par myuža īguļdejumu. 2007. godā jei sajēme Atzineibys krystu par nūpalnim Latvejis vaļsts lobā.\nAtsavadeišona nu Margaritys Šakinys nūtiks 8. martā 12 stuņdēs Ūgris piļsātys kopu kapličā.\nIzdūts “Tāvu zemes kalendars 2021” Septembris 11, 2020\nIzdūta gruomota par folkloristi Valentīnu Mičuli Juļs 23, 2020


Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama izstuode “Vietas gars” - lakuga.lv\nTemys: bazneica, Feimani, Feimaņu Sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu bazneica, izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, Lītova, Raimonds Paknis, Rēzekne, Roksts\nDa 11. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaveramys divejis vīna ūtru papyldynūšys izstuodis – vīna lītaunīka Raimonda Pakņa karteņuos viesteis par Lītovys kūka dīvnomim, ūtra ļaus īsavērt vaira nakai 200 godu senejā Feimaņu draudzis bazneicys liturgiskūs drēbu kolekcejā, informej Latgolys Kulturviesturis muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.\nKarteņu izstuodis “Vietas gars” autors ir Raimonds Paknis i tei veiduota piec gruomotys “Lītovys kūka bazneicys” motivu. Pasasokūt sadarbeibai ar Lītovys viestnīceibu Latvejā, izstuode paruoda baroka laika Lītovys kūka arhitekturys boguoteigū montuojumu.\nIzstuodis veiduotuoji gryb paruodeit īspaideigus, nu ari nacarātus, naīrostus skaistuokūs dīvnomu skotus. Ir grybāts, kab izstuodis skateituojs sasajustu kai īguojiejs, kas ir breivs nu īprīškejūs zynuošonu, kas ceļoj pa Lītovys cīmim i piļsieteņom i pavysam najauši pataisejs gryutuos pīticeiguos bazneicenis durovys, nacarātai radzūt tī nūglobuotu skaistumu. Partū te ir na tik kūpiejī eksterjera i interjera skoti, nu ari daudz bīži viņ naīvāruotu lītu: unikalu oltoru, kanceļu, vargaņu dekoru kūkgrīzumu, kolonu, sīnu, grīstu fragmentu, kuri saglobuojuši ciervu radeitūs pādus, sovpateigu rakursu, kas paleidz sajust kūka dīvnomu burveibu.\nFeimaņu draudzis bazneicys liturgiskūs drēbu i ar religiskajim ritim saisteitūs tekstileju izstuode atkluoj cauri godu symtim saglobuotu unikalu kolekceju. Feimaņu Sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu draudzis bazneica ir vīna nu senejuokūs kūka arhitekturys paraugu Latgolā. Tei ir calta laikā nu 1756. goda da 1760. goda. 1760. godā veiskups tū konsekrēja Juoņa Kristeituoja gūdam.\nFeimaņu Sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu bazneica ir vaļsts nūzeimis arhitekturys pīmineklis, kurs 1995. godā atzeits ari kai Eiropys kulturys kūka montuojums.\nDīvnoms ir trešuo vacuokuo katuoļu kūka bazneica bejušajā Rēzeknis rajonā, nu storp vysom konfesejis bazneicom tei izaceļ ar vysleluokū vaļsts nūzeimis muokslys pīminekļu skaitu. Taidi ir pīcpadsmit, tymā skaitā 18. gs. treju oltoru kūkgrīzumi, grāksyudzis sūls, bazneicuonu sūli, vargaņu prospekts, krucifiksi. Bazneicā sasaglobuojuse originaluo kūka greida. Daži nazkodejī Feimaņu bazneicys muokslys prīškmati ir puorvītuoti i globojās Rundālis pilī i Ermitažā.\nNu 1710. goda ir sasaglobuojs draudzis prāvestu saroksts, kas līcynoj, ka Feimaņu bazneicā ir kolpuojuši izcili goreidznīki. Tymā ir pīmynāts ari Jezups Macilevičs, kurs 1850. godā izdevs gruomotu “Pawuiceišona un wysaidi sposobi deļ zemnīku latvišu”, kam beja svareiga lūma latgalīšu volūdys atteisteibā.\nūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ 10.00 – 17.00,\nsastdiņ – 10.00 – 16.00,\nĪīšonys moksa izstuodēs: školānim, studentim – 0.50 eiro, pīaugušajim – 0,80 eiro.


Dasasaceišona vosorys kursim "Vosoruošona 2021" - lakuga.lv\nDasasaceišona vosorys kursim “Vosoruošona 2021”\n16/07/2021 @ 20:00\nVosorys kursim var dasasaceit da 16. juļa, aizpyldūt tīšsaistis anketu ITE. Vītu skaits īrūbežuots. Ar detalizātu kursu programu dalinīki tiks īpazeistynuoti juļa beiguos. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.\nOrganizatori sekuos leidza epidemiologiskajai situacejai, ka tei naļaus tiktīs kluotīnē, kursi “Vosoruošona – 2021” nūtiks tīšsaistē, i jūs nūtikšonys datumi var tikt maineiti.


Ligija Purinaša storptautyskā projektā sasadorboj ar dzejneicu nu Skotejis - lakuga.lv\nKarteņa: nu Ligijis Purinašys personeiguo arhiva\nTemys: Ildze Jansone, Jen Hadfield, Latvian Literature, Lelbritaneja, Ligija Purinaša, New European Poetry Night\nLatgalīšu literate Ligija Purinaša niu pīsadola storptautyskā projektā, kurā cytu vaļstu autori sadarbeibā ar dzejnīkim nu Lelbritanejis roda jaunus tekstus. Ar Ligijis i Skotejis dzejneicys Dženys Hadfīldys (Jen Hadfield) sadarbeibys rezultatu varēs īpasazeit pasuokumā “New European Poetry Night”, kas 25. aprelī nūtiks tīšsaistē.\nPlatformys “Latvian Literature” puorstuove Ildze Jansone stuosta, ka īprīškejūs godūs “Latvian Literature” ir aktivai sasadorbuojuse ar EUNIC (European Union national Institutes of culture) Londonā Eiropys literaturys festivalā, tok itaida virtualā rezidence nūteik pyrmūreiz. Kotru godu EUNIC Londonā izsludynoj konkursu, kuruo rezultatā teik izvālāti konkretu Eiropys vaļstu autori, kas pīsadola itymūs pasuokumos. 2021. goda konkursā tyka dasaceiti treis latvīšu autori, kuri atbylda organizatoru izvierzeitajim nūsacejumim: autoram ir juobyut kaidam dorbam, kas jau ir izdūts Lelbritanejā, autors runoj angļu volūdā i ir gotovs pīsadaleit rezidencē sadarbeibā ar vītejū, Lelbritanejis, autoru. Kai zynoms, 2020. goda rudinī Londonys izdevnīceibā “Francis Boutle Publishers” tyka izdūta bilingvala dzejis antologeja “The Last Model/Pādejais modeļs”, kurā apkūpuoti Ligijis Purinašys, Raibuo i Ingridys Tāraudys dzejūli. Daleibai projektā tyka izvālāta taišni Ligija Purinaša, kura niu sasadorboj ar Dženu Hadfīldu.\nDžena Hadfīlda ir skotu dzejneica i vizualuo muokslineica, kas niu dzeivoj Šetlendys soluos. Jei ir izdavuse četrus dzejūļu kruojumus i ir jaunuokuo sīvīšu autore, kas sajāmuse T. S. Eliota bolvu (2008) par sovu ūtrū dzejūļu kruojumu “Night-No-Place”.\nLigija Purinaša par daleibu projektā soka: “Ar Dženu nikod naasam sasatykušs, vīna ūtru napazeistom, bet epistularā formā rodom jaunus tekstus saskaņā vīna ar ūtru i sovom sajiutom par nūteikūšū apleik i sevī. Maņ deļ ituo pasuokuma ir taps teksts angliski, kū pate asu atdzejuojuse latgaliski – raugūt izaicynuot sevi i aktualizēt tū, ka nu vīnys pusis dzeja ir universala, bet nu ūtrys pusis – taišni volūda ir interpretacejis reiks tekstam. Byušona pa vydu sovai identitatei i vyspuorciļvieciskuom, eiropeiskuom vierteibom, pa munam, tagad ir izaicynuojums. Kotrs projekts maņ īvuica nazkū jaunu, i ari ite vuicūs augt i dareit – maņ ceļā goduos breineigi cylvāki.”\n“New European Poetry Night” nūtiks 25. aprelī 21.30 stuņdēs piec Latvejis laika (19.30 piec Lelbritanejis laika). Tamā kūpā ar Lelbritanejis autorim pīsadaleis na tik Ligija, bet ari literati nu Kiprys i Vuocejis, kas ari pīsadola projektā. Pasuokumā jī runuos par tulkuošonys i īdvasmys procesim, kai ari pyrmū reizi īpazeistynuos publikys ar jaundorbim, kas radeiti projekta laikā. Pasuokums nūtiks Zoom platformā, tok iz tū juoīsaguodoj belets, kas moksoj 3 mārcenis. Vaira informacejis par pasuokumu var atrast ITE.