Voi Latgola var byut apmīrynōta ar “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”? - Radio raidījumi - Rēzeknes ziņas\nVoi Latgola var byut apmīrynōta ar “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”?\nItimā raidejumā runosim par politiskū situaceju peic pošvaldeibu vieleišonom Bolvu i Preiļu nūvodūs. Ilga Šuplinska pauž vīdūkli par tū, voi Latgola var byut apmīrynōta ar pījimtū “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”, kai ari skaidrosim tū, kas losams Latgolas laikrokstūs i interneta portalūs.\nSaeima nūbolsoja par “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”, Valsts prezidents Egils Levits nōca ar šaida lykumprojekta inicitivu, verūtīs uz tū, ka jaunō Administrativi teritorialō reforma narysynoj vaicōjumu, kas skar latvīšu kulturvēturiskū teritoriju pīdereibu.\nLykumā, nūteikta gon pošu īdzeivōtōju atbildeiba par sovas identitātes saglobōšonu, kai arī valsts un pošvaldeibu pīnōkumi. Pirmo reizi lykumā precīzi definatys pīcas kultūrvēsturiskōs zemes i tūs robežys. Zeimeigi, ka 3.lasejumā atbalsteits prīkšlikums, ka valsts un attiecīgōss pōšvaldeibas nūdrūšina latgaliskōs identitātes i kultūrvēsturiskōs vides saglobōšonu i ilgtspējeigu atteisteibu, tūstorp veicinūt latgalīšu volūdas kai latvīu volūdas paveida apguvi izgleiteibas īstōdēs, i lītojumu publiskajūs pasōkumūs, ikdīnas dōrbā, kai arī atjaunojū it izmantojūt vītvōrdus latgalīšu volūdā, ceļazeimēs, vītu i īlu nūsaukumūs.\nVoi Latgola var byut apmīrynōta ar “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”, I kaidi īrūsynōjumi natyka jamti vārā? Tū vaicōjom Caturto pasauļa latgalīšu saīta rezolūcijas izpildes komitejas puorstuovei i nu Latgolas vieleišonu apgobla īvālātai Saimas deputātei Ilgai Šuplinskai.\n“Pi myusu Latgolā” : 18.06.2021


Bajka, 2020 - Pragaleria - Galeria na PradzePragaleria – Galeria na Pradze\nMarta Dunal (ur. 1989) - Bajka, 2020\nakryl, papier, 20 x 20 cm (arkusz), naklejone na passe-partout o wymiarach: 28 x 28 cm, sygn. na odwrocie


Williamson Lures - Abyss Speed Jigs 14oz. Blue - ASJ400BL\nWilliamson Lures - Benthos Speed Jigs - 14 oz. - Orange - BSJ400O\nWilliamson Lures - Benthos Speed Jigs - 9oz. - Orange - BSJ250O


Citādi latviskais (Cytaidi latviskais) / Ieraksts / REplay.lv\nCytaidi latviskais. Tirgusdiena\nCytaidi latviskais. Latgales godi. Maija dziedājumi Viļānos


Trešais pasauļa diktats latgaliski – Bīdreiba "LgSC"\nRaidejuma “Kolnasāta” vadeituojs Ēriks Zeps, aicynojūt raksteit diktatu, soka: “Navajag uzatraukt par sovom rokstu volūdys zynuošonom. Saprūtams, ka daudzim nu myusu, ari maņ, tuos nav speidūšys, jo nav bejuse vareiba latgalīšu volūdu vuiceitīs školā. Diktata raksteišona vaira ir kai pīdzeivuojums i ari aplīcynuojums latgalīšu volūdys eksistencei, pīruodejums tam, ka latgalīšu rokstu volūda ir tikpat skaneiga i vierteiga kai latvīšu literaruo volūda.”


Vesuvio Kampos i Ios, Grekland : Boka nu!\nKampos , Ios, Grekland\nFree public parking is possible on site. Visa regler för boendet


10 dzīsmis latgaliski ap snīgu i Zīmyssvātkim - lakuga.lv\nTemys: dzīsmis, latgalīšu dzīsmis, muzyka, snīgs, Zīmyssvātki\nTiuleņ jau kluotyn kas gods lelim i mozim cīši gaideitī svātki – Zīmyssvātki i Jaunais gods. Itūreiz pīduovojam taišni itam laikam pīdareiguos dzīsmis – desmit kompozicejis par zīmu, snīgu (kai vysod svareigs ir vaicuojums, voi Zīmyssvātkūs tys byus) i par pošim Zīmyssvātkim. Tūs vydā drupeit sirsneibys, drupeit jūku, drupeit boltuma i drupeit izzynuošonys.\n1. KREIT BOLTS, PŪKAINS SNĪGS\nDzīsmis autore i izpiļdeituoja Laura Bicāne.\n2. ATĪDAMI ZĪMASSVĀTKI\nFolklorys draugu kūpys “Vīteri” dzīsme i video nu 2011. godā izguojušuo albuma “Samovars”.\n3. TIK LĀNAI KAI MUNYS DŪMYS\nVīna nu skaistuokūs dzīšmu ar zīmys nūskaņu latgaliski. Dzīsmis autors Uģis Vilcāns nu Preiļu, ari grupys “Inde Indive” dalinīks. Dzīsme radeita vaira kai pyrms 10 godu.\n4. ZĪMYSSVĀTKU LAIKS\nLatgalīšu/franču pankroka apvīneibys “Yann & Latgalians” vīns nu Zīmyssvātku hitim. Sovulaik treis godus piec kuortys apvīneiba nu Daugovpiļs izdeve eipašūs Zīmyssvātku hitus. 2013. godā izguoja da ituo pādejuo dzīsme “Rezervis Zīmyssvātki”, sūlejūt, ka carams piec četru godu ap Zīmyssvātkim byus gaidoms turs pa Daugovpiļs, Reigys i Līpuojis klubim, prezentejūt debeja albumu “Panku Zīmyssvātki”. Godi paguojuši, bet ar debeja albumu apvīneibai vyss vēļ prīškā. Itūreiz pyrmais nu “Yann & Latgalians” Zīmyssvātku hitu – “Zīmyssvātku laiks”.\n5. PI EGLEITIS\nRēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” jaunuokuos grupys dzīsme “Pi egleitis” nu pārn izguojušuo albuma “Rūtaļa”, kas veļteits dzejnīka Ontona Slišāna pīmiņai. Dzīsmis muzykys autore ir studejis vadeituoja Guntra Kuzmina-Jukna, bet vuordu autors – Ontons Slišāns.\n6. PAR LATGALĪŠIM (SVĀTKI)\nSovulaik popularuos grupys “Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu” (L.P.I.V.) dzīsme “Par latgalīšim” (Svātki). Grupys atpazeistamuokuo dzīsme vēļ arviņ ir “Opeļs”. Dzīsme na tikai par Zīmyssvātkim, bet i cytim svātkim.\n7. SVĀTKI GUOJA\nDzīsme nu grupys “Laiksne” albuma “Es čigāna meita biju”, kurs izguoja 2013. godā, gūdynojūt ari grupys 20 godu darbeibys jubileju. Dzīsmē pasaruoda vīna nu eipaši Latgolā rakstureigūs Zīmyssvātku laika tradiceju – čyguonūs īšonu.\nApvīneibys “Jezups i Muosys” svātku laika hits “Zīmyssvātki” nu albuma “LAI SLAVA JAM!”.\n9. LAUŽAT SKOLUS, PYUŠAT GUNI\nZīmyssvātku dzīsme nu Osyuna. Dzīd i spieļoj folklorys kūpa “Grodi”.\n10. NAKTS VYDĀ JAUKI BOLSI\nDzīsme nu albuma “Dzīsmis ap Dīva Pīdzimšonu”. Albumā atrūnomys 14 senejuos katuoļu Zīmyssvātku dzīsmis, kuruos īdzīduojuse Vactiļžys pogosta folklorys kūpa “Saime”. Albuma idejis autors i izdeviejs bazneickungs Aigars Bernāns par īrokstu soka: “Nu aizmiersteibys asam cāluši senejus vuordus i bolsus, kū modernais pasauļs jau ir aizmierss. Myusu vacī ļauds juos zynuoja iz pruota i Zīmyssvātku laikā dzīduoja na tik Latgolys bazneicuos, a i sātā voi īdami cyts iz cytu gostūs kaladuot. Vairuokuos paaudzēs ituos Zīmyssvātku dzīsmis Latgolys katuolim beja vīneiguos, cikom 20. gs. 30. godūs pasaruodeja jaunuokys, kuo melodejis niu pazeist vysa Rītumeiropa i vēļ tuoļuok. Vacuos bazneicys dzīsmis ap Dīva Pīdzimšonu tyka napeļneiti aizmierstys. Patīseibā juos ir unikala vierteiba, kas latgalīšūs veiduoja pīdareibys sajiutu na tikai Dīvam, Bazneicai, sovai saimei, a i myusu Latgolai.”


Sanktpīterburgā byus Latgolys dīnys - lakuga.lv\nTemys: Ceiruleits, Latgales dienas, Latgola, Latgolys dīnys, LRAA, Roksts, Sanktpīterburga, Sovvaļnīki\nItuos nedelis golā, 8. i 9. junī, Sanktpīterburgā pymrū reizi byus Latgolys dīnys, kuru ideja izadevuse pasasokūt veiksmeigai Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Latgolys planavuošonys regiona sadarbeibai ar Latvejis Republikys generalkonsulatu Krīvejis zīmeļu golvyspylsātā.\nSanktpīterburgā gasteis Latgolys amatnīki i folklorys kūpys, kurī īpaziestynuos piļsātys īdzeivuotuojus ar Latgolys nūvoda eipatneibom, amatnīceibys tradicejom i kulinarū montuojumu. Latgolys dīnuos pīsadaleis folklorys kūpys „Ceiruleits” nu Leivuona i „Sovvaļnīki” nu Dagdys nūvoda Ondrupinis. Senejūs omotu tradicejis Sanktpīterburgys īdzeivuotuojim ruodeis vaira kai 25 dažaidim amatnīki – keramiki, audiejis, kaļvi, maizis cepieji, pinieji i cyti omotu meistari.\nLatgolys dīnys Sanktpīterburgā byus divejis dīnys: 8. junī pasuokums byus Latvejis Republikys generalkonsulatā Sanktpīterburgā, kur tiks reikuota pījimšona turoperatorim, masu medeju puorstuovim, kai ari augstim gostim nu Saktpīterburgys piļsātys administracejis, nu 9. junī vysys dīnys garumā ar Latgolys regiona folkloru, amatnīceibu, tradicejom i kukni varēs īsapazeit vysi interesenti, kas atīs iz Kirova centralū kulturys i atpyutys parku.\nLatgolys regiona atteisteibys agentura car, ka ar itū sadarbeibu vēļ vaira tiks veicynuota turistu plyusma nu Krīvejis iz Latgolu.\nKarteņā – folklorys kūpa “Ceiruleits” Latgolys dīnā Breivdobys muzejā


SS.COM Sports, aktīvā atpūta - Ekipējums, Cena 7 €. Divas vinila hanteles pa 1kg. Kas Торопитесь seko Правильно - Sludinājumi\nIzdrukāt Datums: 05.11.2019 17:10


Kitty Szatmäri (kittyszatmari) on Pinterest\nHi, it's christmas!\nBurlap Christmas DecorationsChristmas Tree OrnamentsChristmas IdeasDiy Christmas WreathsBurlap Christmas TreeDiy Christmas Tree TopperDiy Christmas StuffChristmas ProjectsSnowflake OrnamentsChristmas SwagsChristmas DecoHoliday DecoratingChristmas ThingsBed RestCrownsHoliday WreathsYule DecorationsGarlandsPainted RocksChristmas WreathsRustic ChristmasThe CrownHoliday Burlap WreathPine ConesGood AdviceXmasChristmas DecorRight GuyForward\nThere's something so classic about a burlap Christmas wreath. Here’s a great & easy tutorial on a simple twist to a burlap wreath that is sure to impress!\nAdvent WreathsChristmas Advent WreathChristmas TreeChristmas IdeasDecorating IdeasCraftCactusCenterpiecesScandinavian ChristmasTaper CandlesXmasTeal Christmas TreePrickly Pear CactusCreative CraftsTable CentersXmas TreesXmas TreeCactus PlantsCraftingCenter PiecesCraftsCentre PiecesHand CraftsChristmas TreesCenterpiece IdeasArts And CraftsForward\nChristmas DevotionsChristmas Bible StudyChristmas VersesChristmas PrayerChristmas CraftsChristmas TimeChristmas IdeasChristmas TriviaChristmas PartiesBible StudiesEmbellishmentsAdvent ActivitiesScripture StudyLa La LaSmileSpiritualReligious PicturesHappy New Years EveIdeas For ChristmasMerry Christmas LoveCatholic PrayersReadingRecipiesQuotationTipsXmasScripture VersesXmas CraftsChristmas Decoration CraftsChristmas Tree CraftsForward\nThis Magical Journey: Advent Season and Family Devotions\nGladiator Sandals OutfitThe Style CouncilOutfits 2016Cute OutfitsSummer OutfitsStyle FashionFashion StylesCute RompersOutfit GoalsModaMakeupBeautiful ClothesSummer WearClassy FashionCute Short DressesClothing StylesCute ClothesOutfit SummerCute DressesSummertime OutfitsSummer StylesSummer OutfitSummer ClothingForward\nminus the stupid shoes


Latgolys cīmatu stuosti: Malta - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, Latgales ciematu stāsti:, Latgolys cīmatu stuosti, Malta\nSeptembrī ceļu pi skateituoju suoc SIA “Dautkom TV” veiduotais televizejis raidejumu cykls “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo”. Pyrmajā raidejumā stuosts par Maltu.\n“Parkū itū raidejumu beja vārts taiseit, parkū ir vārts tū vērtīs? Viesturis sluoņs dažā cīmatā ir tik zeimeigs i dziļs, ka pat cyta Latgolys piļsāta ar taidu navar lepuotīs. Mīstim rakstureiguo arhitektura, smukuo doba… I, prūtams, breineigī cylvāki, kuri ite dzeivoj, kuri ite struodoj. Kuri ite audzynoj bārnus, realizej sovus hobejus. Ite vysi vīns ūtru pazeist. Pasarunoj, izpaleidz, sprīž par nuokūtni. Te vēļ ir dzeivys tradicejis, vactāvu caltuos sātys, muotis volūda. Te tys latgaliskums ir eipaši dziļs, taids rikteigi eists!” soka Valentins Lukaševičs, vīns nu raidejuma veiduotuoju.\nPyrmais raidejums veļteits Maltai. Atkuortojūt daudzreiz dzierdātū teicīni – na tei, kura Vydsjiurā, bet tei, kura pi Rēzeknis.\nRaidejumā teik škatynuotys Maltys vītvuorda peripetejis, gastejūt pi rūtu kaļva Riharda Cibļa. Raidejuma veiduotuoji nūbraukuši iz vītu, kur kaidreiz beja Maltys muiža, stuosta par transporta celim, pasasokūt kurim uzplauka Maltys cīmats, apsaver vītejū muzeju, kai ari akcentej mozzynomū – Rozentovas sīru 20. g.s. suokuos baudeja i slovynuoja daudzuos Eiropys golvyspiļsātuos.\nItamā sezonā skateituojim tiks pīduovuoti ostoni raidejumi. Kai paguojušajā godā radzātajūs “Latgales pilsētu stāstos”, ari itūs raidejumu vadeituojs ir Māris Susejs. Raidejumus producej “Dautkom TV”, tī tiks izruodeiti ari televizejis kanalā “LRT+”, kai ari byus daīmami breivpīejā škārsteiklā (grani.lv, lakuga. lv, xtv.lv).\nRaidejums “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” veiduots ar NEPLP atbolstu sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs.


Projektu konkurss Latgolys nūvodim - lakuga.lv\nTemys: Hipoteku banka, konkurss, projekti, Roksts\nVAS „Latvejis Hipoteku i zemis banka” Klientu klubs „Mes poši” izsludynuojs projektu konkursus dažaidūs Latvejis nūvodūs, aicynojūt kotru – fiziskys i juridiskys personys, navalstiskuos organizacejis, pašvaļdeibu īstuodis i naformalys apvīneibys pīsadaleit dzeivis i vidis kvalitatis izlobuošonā, aktualu problemu rysynuošonā, sekmejūt sabīdryskuo lobuma vairuošonu. Projektu konkursa mierkis ir popularizēt socialuos atbiļdeibys ideju, sekmēt sabīdreibys izaugsmi, atbolstūt pošu īdzeivuotuoju iniciativys.\nKruoslovys, Dagdys, Ilyukstis, Vuorkovys, Daugovpiļs nūvodim i Daugovpiļs piļsātai projektu dasacejumu īsnīgšona da 30. apreļa. Vaira dazynuošonai\nKrystapiļs, Leivuonu, Jiekabpiļs nūvodim i Jiekabpiļs piļsātai dasacejumu īsnīgšona da 31. maja. Vaira dazynuošonai


“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Daugovpiļs piļsātys deputatu kandidatim - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, pošvaļdeibu vieliešonys, Roksts\nRaidejums “Pi myusim Latgolā” sovus klauseituojus turpynoj īpazeistynuot ar Latgolys pošvaļdeibu deputatu kandidatim, kab dazynuotu, kai jī viertej dzeivis leimini sovuos pošvaļdeibuos, i kū planavoj dareit, kab tū uzlobuotu. Itūreiz žurnalists Tenis Bikovskis gasteja Latvejis ūtrajā leluokajā piļsātā – Daugovpilī.\nItamuos pošvaļdeibu vieliešonuos daugavpilīši sev simpatizejūšūs kandidatus varēs izavielēt pat nu 13 parteju sarokstu. Izaruod, ka jau vairuokus mienešus vītejī medeji izruoda pīkrisšonu konkretim sarokstim ci kandidatim, kai ari eistynoj apmalnojūšys kampanis.\nRaidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuojim izadeve sasatikt viņ ar septenim Daugovpilī kandidejušūs sarokstu pyrmajim numerim.\n“Laika leigučuos” 9. raidejums 06/12/2018\nKas motivej jaunīšus atsagrīzt Latgolā? 31/01/2019


Apvīneibai “Latgalīšu Reps” uzlauzts “YouTube” kanals - lakuga.lv\nGrupys "Latgalīšu Reps" publicitatis karteņa.\nTemys: cert.lv, drūseiba škārsteiklā, hakeri, Latgalīšu reps, YouTube\nRokstu sagataveja: Sintija Augustova, portals lakuga.lv\nNu jau puora dīnu, kai, meklejūt “YouTube” apvīneibys “Latgalīšu Reps” kanalu, nikuo nasaīt atrast, pagaisuši ari vairuoki grupys dzīšmu videoklipi. Izaruoda, ka pi vainis ir hakeri, kas 11. oktobrī uzlauzuši apvīneibys “YouTube” kanalu.\nGrupa “Latgalīšu Reps” stuosta: “Dīvamžāļ 11. oktobrī myusu “YouTube” kanalu uzlauze hakeri, lai izmontuotu tū sovūs nūlyukūs. Cikom kanals ir nūblokāts, kod tū atjaunuos i voi vyspuor atjaunuos, pagaidom nav zynoms. “Google” ar mums vēļ nav sasazynuojuši.” Pagaisušūs videoklipu vydā ir ari video dzīsmei “Žārei gaļi”, kuruo skatejumu skaits beja jau ap diveju miļjonu, tys beja pats popularuokais latgaliskais videoklips “YouTube”.\nInformacejis tehnologeju drūseibys incidentu nūviersšonys instituceja cert.lv stuosta, ka regulari sajam dasacejumus par zaudātu pīklivi, uzlauztim i puorjimtim socialūs teiklu kontim gon nu īdzeivuotuoju, gon uzjāmumu, īstuožu, organizaceju i politiku. Cert.lv pīzeist, ka kotru dīnu videji 600 000 “Facebook” lītuotuoju zaudej pīklivi sovam kontam. Vaira par tū var skaiteit ITE.\nTaipoš cert.lv skaidroj: “Bīžuokais veids, kai konta pīklive teik pazaudāta, ir izagiušona iz kruopnīcisku e-postu voi sajimtu ziņu socialajā teiklā. Kruopnīki rauga zinis sajiemieju īintrigēt voi ībaideit, panuokūt, ka lītuotuojs palīk nauzmaneigs voi napīgrīž viereibys tam, nu kurīnis ziņa ir atguojuse, zinis nūsyuteituoja profila informacejai, zinis sajimšonys veidam.\nVysbīžuok par mierki palīk populari konti ar lelu sekuotuoju skaitu. Puorjamūt itaidus kontus, tim maina nūsaukumus i īvītoj vysaidu preču i pokolpuojumu reklamys, nareši ar mierkauditoreju Āzejis vaļstīs. Reklamys var aicynuot īsasaisteit ari vysaiduos finanšu piramiduos i shemuos.”\nCert.lv nūsauc ari dažus kruopnīcisku ziņuojumu pīmārus – upers kai ba socialuo teikla vuordā sajam e-postu, kurā paziņoj, ka konts ir apstyprynuots verificātuo konta statusam aba kontam ar zyluo kekseiša simbolu, tok lai itū statusu īgiutu, juoīīt sovā kontā, damīdzūt iz e-postā pīvīnuotuos saitis, kura aizvad iz vītni, kurā izkruop lītuotuojvuordu i paroli.\nLeidzeigs pryncyps ir ari paziņuojumim socialajūs teiklūs par tū, ka konts tiks blokāts, deļtam ka ir sajimta syudzeiba voi konstatāts autortīseibu puorkuopums ci kaida cyta socialūs teiklu lītuošonys nūteikumim naatbylstūša darbeiba. Lai dabuotu vaira informacejis i lobuotu kai ba pīļautū klaidu, konta puorvaļdeituoju aicynoj sekuot ziņā nūruodeitajai saitei i īvadeit tymā konta pīklivis datus. Cert.lv dasoka, ka kruopšona var nūtikt ari nūsyutūt uperam e-postu kaida zeimyna voi uzjāmuma vuordā ar pīduovuojumu sasadorbuot, apsavērt zeimyna produktus ziņā īkļautajā saitē.\nKab pasorguotu sovu kontu nu kruopnīku, cert.lv īsoka saglobuot vāsu pruotu i pīvērst uzmaneibu detaļom, kod ir sajimts intrigejūšs voi satraucūšs e-posts voi nu par oficiluo statusa daškieršonu, voi paziņuojumu par konta blokiešonu. Piečuok juosaver, kaida ir e-posta adrese, nu kurys sajimta ziņa, voi tai ir koč kaida saisteiba ar eistū socialū teiklu. Kruopnīciskūs e-postu izsyuteišonai var tikt izmontuots kaids uzlauzts e-posta konts voi izveiduota adrese, kas ir leidzeiga oficialajai, tik satur līkus burtus voi simbolus, tai var kaids burts ari datryukt, var byut, ka “.com” voi “.lv” vītā adrese beidzās ar “.co” voi “.xyz”. Ka saite ir attaisāta, navar pasaļaut iz tuos izskotu, juopuorbauda tuos adrese (parostai suocās ar https://…). Bīži, apsaverūt adresi, izreiz var pamaneit, ka tai nav nikaidys saisteibys ar eistū socialū teiklu.\n“Ka ir sajimta ziņa socialajā teiklā, juojam vārā, ka socialais teikls nakomunicēs ar ziņu īrokstu aba postu storpnīceibu. Ka puorbauda profilu, kurs ziņu ir nūsyutejs voi publiciejs, parostai izaruoda, ka profils pastuov nailgu laiku i ir iztaiseits, lai izkruoptu kontu pīklivis datus – paziņuojumā par puorkuopumu ir pīmynāti vēļ cyti konti, ar cereibu, ka kaids uzakers,” ar nūvāruojumim doluos instituceja.\nCert.lv atguodynoj, ka myusu saimis lūcekļu voi paziņu konti, nu kuru sajamam nagaideitys voi natipiskys zinis, var byut uzlauzti. Taiduos reizēs lobuok syuteituojam pīzvaneit i papraseit, voi ziņu eistyn ir syutejs myusu radinīks voi paziņa.\nTaipoš instituceja dasaskar ari socialūs teiklu parolem. “Populara klaida ir vīnys parolis izmontuošona vairuokuos vītnēs i resursūs. Tys nūvad pi situacejis, kod kaids nu resursu teik uzlauzts, uzbrucieji izmontoj lītuotuoju parolis, īkļaun juos vuordineicuos i piec tam izmontoj tuoluokūs uzbrukumūs. Deļtam kotrai vītnei i kontam juoizmontoj atškireigu, garu i drūsu paroli,” skaidroj cert.lv.\nSvareigs aspekts drūseibai škārsteiklā ir divu faktoru autentifikaceja. “Kotram socialūs teiklu lītuotuojam, epaši gadejumūs, kod cylvāks ir ari uzjāmuma, īstuodis, partejis voi grupys lopys administrators, sovam profilam, ari biznesa profilam juoizlīk papyldu drūseibys leimiņs aba vairuoku faktoru autentifikaceja, kas ir daīmama vysūs socialajūs teiklūs i e-posta pakolpuojumūs. Ūtruo faktora davīnuošona nūdrūsynuos tū, ka kruopnīki navarēs datikt kontam part tod, kod byus izzynuojuši, atminiejuši voi izmuonejuši paroli, deļtam ka tiks praseits ūtrais faktors – eisziņā atsyuteits voi eipašys programys generāts vīnreizejs kods. Ūtrū faktoru juopastuota ari e-posta kontam, kas teik izmontuots parolis atgiušonai i pīklivis atjaunuošonai,” dasoka cert.lv. Vaira par daudzfaktoru autentifikaceju var skaiteit ITE.\nKa ir gribēšona puorbaudeit, voi kaids nu izmontuotūs kontu nav uzlauzts i dati nav nūplyuduši, tū var izdareit ITE. Cīši svareigi ir īvadeit sovu e-posta adresi, kuru izmontoj, lai dasaslāgtu vysaidim socialajim teiklim, bet nikod navadeit parolis!


LaKuGa – Dagdys folklorys centram jubileja izstuode\nLaKuGa 23. Novembris, 2012. gods 1\nNu 14. novembra da 2. decembram Dagdys nūvoda Tautys noma izstuožu zalā apsaverama izstuode „Laiku lokos”, ar kuru Dagdys nūvoda folklorys centrs īzeimej sovys pastuoviešonys dasmytū godadīnu.\nFolklorys centrs ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu Dagdā tyka sataiseits 2002. goda novembrī, kliustūt par pyrmū itaida veida centru Latvejā. Centrs par sovu golvonū mierki izvirzeja tradicionaluos kulturys montuojuma i nūvoda sovpateibys globuošonu, aizsardzeibu i kūpšonu.\nKab eistynuotu sovu mierki, tyka realizāti vairuoki Kulturkapitala fonda projekti, kuri deve vareibu atzeimuot Latgolā godu symtim globuotū Maja mišu tradiceju pi nūvoda ceļamolu krystim, apzynuot i restaurēt Dagdys tautystārpu, kam ir dyžan lela nūzeime, jo daudzom vītom tautystārps nav sasaglobuojs i c.\nTautystārpu atteisteibā atspīgeļuots tautys tyukstūšgadeiguos viesturis procesi. Latvīšu klasiskuo tautystārpa, ari Dagdys tautystārpa, volkluošonys laiks atsatīc iz 19. gs. vydu. Kotrā pogostā beja atškireibys tārpu detaļuos ci rūtuojūšajūs elementūs. Dagdys tautystārpa golvonuos sastuovdalis – rynduki i snuotine tyka atrosti Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja (LNVM) kruojumā. Rynduki šyuti nu vīnkuortņa audakla. Bryuni kūkvylnys mati, vylnys audi.\nPalāki bryunā (elkšņa myzys) pamatā vertikaluos streipu jūslys. Pamata kruosys jūslys plotums 7,5 – 8 cm, streipu kūpejais plotums 5 cm. Snuotine – pubuļains audaklys. Lyns. 55 x 55 x 166 cm, vydā šyve. Apleik ceļu apauds ar īlūkim, pl. – 3 cm. Piec myusdīnu tradicionaluos kulturys specialistu atzynuma, tautystārpa komplekts ir apsaverams kai augstvierteigs muokslys dorbs ar kūpeju kompoziceju, kurymā ni kruosuos, ni rokstā, ni volkuošonys veidā nikū navajadzātu maineit.\nTaisūt izstuodi, folklorys centram ruoduos dūma papieteit ari cytus Dagdys rokstus. Tai LNVM kruojumūs tyka atrostys eisuos zečis, kurys atsatīz iz 19. gs. 1. pusi i B. Graudenis Dagdā 1946. godā adeitī cymdi. Izstuodē ir apsaverams Dagdys tautystārps, kai ari Dagdys zeču i cymda atdarynuojumi.\nLaikam īmūt, folklorys centrā roduos arviņ jauni vaicuojumi i aizdavumi, kuri kliva par stymulu centram paplašynuot sovu darbeibu i pīsavērst cytim virzīnim.\nPar vīnu taidu kliva dorbs izgleituošonys i profesionaluos pylnveiduošonys laukā. Folklorys centrs realizieja projektus, kas deve vareibu organizēt seminaru cyklus lokaluos dzīduošonys tradicejis īpazeišonai, tradicionaluo kulturys montuojuma apvuiceibys kursus, pīsaistūt profesionalus lektorus. Seminars „Zīmys zeimis dabasūs – Zīmyssvā™ki” rūsynuoja paplašynuot auditoreju i pīsavērst ari cytom godskuortom, sekmejūt daleibnīku pīredzis apmaiņu. Tai vasala goda garumā tautys nomu, folklorys kūpu vadeituojim, školuotuojim i cytim interesentim beja īspieja atkluot koč kū jaunu gon svātku nūformiešonā, gon svieteišonā. Pārnuo goda Etniskuos kulturys apzynuošonys i dokumentiešonys programys „Tradicionalūs prasmju škola 2011 Latgolā” laikā, piec Dagdys Folklorys centra iniciativys, četrys sastdīnis (5., 12., 19. i 26. martā) Dagdā kotrs interesents bezmoksys varieja īsavuiceit Latgolys tradicionalūs daņčus i rūtalis. Itys pasuokums dabuoja lelu atsauceibu nu apmaklātuoju pusis, deļtuo beja lyugums organizēt vēļ kaidu itaida veida nūdarbeibu Dagdā ari piečuok – lelys cereibys, ka cytys tradicionalūs daņču i rūtaļu nūdarbeibys byus cyta goda pavasara breivlaikā, kab ari školu jaunotnei byutu vareiba īpasazeit i puormontuot itū unikalū tradiceju.\nFolklorys centra darbeiba asociejas ari ar dažaida veida pasuokumim, nu kurim leluokū var saukt Dzīdūšūs kolektivu i „gvelžu” saīts „Auni kuojis, laksteigola!”, kurs cytugod izskanēs jau dasmytū reizi. Pa itim godim bejušys vēļ daudzi nūtikšonys – vakarišona Dagdā, folklorys svātki „Nu gryuda da maizis kukuļam”, dažaidi godskuortu pasuokumi, izstuodis, kai ari X Storptautyskais masku tradiceju festivals, kurs izavierte par eipaši naaizmierstamu ar sovu dyžanumu i maskuotūs ļauds daudzveideibu, dūdūt pamudynuojumu niu kotru godu zīmys izskaņā taiseit itaidu masku pasuokumu Lubuona piļskolnā.\nFolklorys centrs dora ari folklorys kūpu i etnografiskūs ansambļu koordiniešonu, paziņojūt par gaidomajom skatem, tūs tematiku, īspiejamom programom, informej par seminarim i vadeituoju saīšonom, dažaidom nūtikšonom.\nFolklorys centrs tyka taiseits piec Latvejis folklorys kruotuvis (LFK) darbeibys pryncypa. LFK arhivs ir vīta, kurū intensivi apmeklej ari Latvejis folklorys i tradicionaluos kulturys pietnīki, augstškolu studenti, školāni, nūvodpietnīki i dažaidi interesenti. Dagdys nūvoda Folklorys centrs ir ari sova veida arhivs, kurymā teik globuoti ar Dagdys nūvoda saisteitī materiali. Piec vajadzeigajim materialim centrā īt gon školāni, gon tyvuoki i tuoļuoki studenti, cytom reizem informaceja teik syuteita ari elektroniski, kai ari pastuoveigi interesenti ir folklorys kūpu vadeituoji. Koč ari sovulaik Kruoslovys rajons tyka sadaleits divejūs nūdovūs, centra sadarbeiba vēļ arviņ nūteik ari ar Kruoslovys, Rēzeknis i c. nūvodim.\nDagdys nūvoda Folklorys centrs aicynoj kotru interesentu iz jubileja izstuodi ar cereibu, ka tei byus īspieja sasatikt ar senejim laikim Dagdys nūvodā!\nSagatavieja Inta Viļuma, Dagdys nūvoda Folklorys centra vadeituoja\nInformacejis olūts – Dagdys nūvoda sātys lopa\nATSLĀGVUORDI » Dagda, Folklorys centrs, jubilejs, Laiku lokos, Roksts


Pogoda Topuzgöl - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Turcja Pogoda na jutro - Topuzgöl\nAktualna pogoda, godz. 20:24 05:06 19:45\nTopuzgöl - pogoda godzinowa na jutro\nTopuzgöl - archiwum pogody\nTopuzgöl - średnie temperatury\nSierpień 33°C maks. 39°C min. 25°C


Kolnasāta 30. aprelī - lakuga.lv\nTemys: Boleslavs Purmalis, Ervīns Škesters, Jurs Viļums, Kolnasāta, LR1, ols, Roksts, veins, Žurnals "A12"\nNo Latgolys īvālāts deputats pīstruodoj par žurnalistu. Voi tymā ir kaids slāpts nūlyuks voi etikys puorkuopums? Saeimys deputats Jurs Viļums intervej Latgolā zynomus cylvākus i publicejās žurnalā “A12”. Renāte Lazdiņa uzklausa deputata, žurnala redaktoris i medeju ekspertu redzīni i skaidroj, kai iz itaidom intervejom vērtīs skaiteituojam.\nCikom Latgola vylynoj turistus ar šmakovkys muzejim, “Kolnasātys” studejā saruna par ols i veina dareišonu sātā. Kas obejim dzierīnim kūpeigs, kaids ir eistais recepts i cik lela bāda rūnās seikys klaidys deļ, stuosta jaunais veindars Ervīns Škesters, kurs veinūgys audzej pats, i pīredzejušais Boleslavs Purmalis, jis, leidza ar dzīduošonu, doncuošonu i pensionaru bīdreibys vadeišonu, sātā dora olu.


29. Jonathan Quick USA 0 0 0.00 0.000 0 0 0 0\n30. Peter Budaj Slovakia 0 0 0.00 0.000 0 0 0 0\n32. Sergejs Naumovs Latvia 0\n34. Ervīns Muštukovs Latvia 0\n35. Maksim Malyutin Belarus 0


GlitzyBoxxx - BeautyRubby livejasmin video\nKateyAndLora livejasmin SashaJillsuperHOTqueenTS livejasmin MatureSlut4UNOZHOT1 livejasmin a0BoobyTemptressOBEDIENTSLAV livejasmin HeavenLovers3301aKendra livejasmin MargoJeanMoniqueVonLowe livejasmin Edvinasa\nNaomiGil livejasmin StevenYoungHotAnnabelLovely livejasmin jeanlopezCutePalinForU livejasmin claudiapletHeavenLovers33 livejasmin PrettyCuteWomanChikysDominics livejasmin PowerChaseXeroticrystall livejasmin AnronioLehm\nGlitzyBoxxx BeautyRubby livejasmin. hotasiansquirter. JuicyTitss4U. JuicyTitss4U.\nChikysDominicsOBEDIENTSLAVMyaTaylorCristabelWilson .MABELSEXXXMyaTaylorOctivianaYayaa .KindPenelopeDanielleForUGODDESSsSHEMALEPrettyCuteWoman .twohotguyslatinincredibleboy0SashaJillMyaTaylor .CuteSollatwohotguyslatinStevenYoungHota0BoobyTemptress .DemmiGirlHotJuicyTitss4UJuicyTitss4USoldier86 .JuicyTitss4UAliceIenDemmiGirlHottwohotguyslatin .SashaJillMargoJeanCristabelWilsondeanlyRose .JustinFrankAnronioLehmStrongManBigCOCKYayaa .TendresaDUKEofASIAAAclaudiapletSlimWillow .OctivianaSakuraSexXxa0BoobyTemptressAsmodeu .\nclaudiaplet Videolink570 VideoTeamSushandCo VideoKimmieAlexis VideoRitaFlexy VideoPrettyCuteWoman Video\nSlimWillow Videodelia009 VideoNicoleBDSM VideoPrettyCuteWoman VideoLittleGirlForU VideoPrettyCuteWoman Video\ndeanlyRoseDemmiGirlHotOBEDIENTSLAVWILDasianBUNNIES .PansySiRubyReaganhoneybab18CindySexBlondy .a0BoobyTemptressAliceIenlink570hottiecupcake00 .IanMoreReynaXfoxyOliveeBankssaronman88 .NOZHOT1Andrutightholedelia009TeddyWaitUMan .StrongManBigCOCKhotasiansquirterAniseDeliceLittleGirlForU .AnronioLehmSashaJillYayaahoneybab18 .AznKittyincredibleboy0QueenSinnerMyaTaylor .GODDESSsSHEMALECuteSollaHeavenLovers33LittleGirlForU .EdvinasaPansySideanlyRoseStrongManBigCOCK .BeautifulAngel01TonyLysaNicoleBDSMSTEVETATTOO .


Izdūta monografeja par filozofu jezuitu Stanislavu Ladusānu - lakuga.lv\nTemys: Latvejis Universitate, Māra Kiope, monografeja, Roksts, Staņislavs Ladusāns\nLatvejis Universitatis (LU) Filozofejis i sociologejis instituts Vaļsts Pietejumu programā “Letonika” ir publiciejs Muorys Kiopis monografeju “Klātbūtne. Latviešu un brazīliešu filozofa jezuīta Staņislava Ladusāna dzīve un darbs”, informej LU sātys lopa.\nTys ir pyrmais tik apjūmeigs pietejums par Latiņamerikā i vysā pasaulī zynomū filozofejis profesoru, kristeiguos filozofejis pasauļa kongresu organizatoru, Sanpaulu Universitatis rektoru, daudzu gruomotu autoru, pyrmū brazīlīti i pyrmū latvīti, kurs bejs pāvesta akademejis akademiks.\nMonografejā autore atkluoj jezuitu tradicejis ītekmi iz Latvejis kulturvidi, analizej 20. godu symta vyda pūļu, italīšu, brazilīšu filozofiskū dūmu, stuosta par Stanislava Ladusāna dzeivis guojumu i paruoda juo daudzpuseiguo humanisma filozofejis veiduošonūs.\nSkaiteit vaira par M. Kiopis pietejumu.\nStanislavs Ladusāns (1912-1993) dzims 1912. goda 22. augustā Ludzys apriņča Zviergzdinis pogosta Rudzeišūs. Piec Zviergzdinis sešklaseiguos pamatškolys i Ludzys Vaļsts gimnazejis beigšonys 1931. goda pavasarī jis īsastuoj Reigys Katuoļu Goreigajā seminarā. 1933. godā tyka uzjimts jezuitu noviciatā. Ūtrajā noviciata godā Stanislavs jau beja Krakovys Universitatis Filozofejis fakultatis students.\n1936. goda 5. oktobrī goreiguo vadeiba syuteja S. Ladusānu iz Rūmu studeju turpynuošonai Sv. Gregora Universitatē. Jis pabeidze filozofejis studejis 1938. goda pavasarī i iz reizis īsuoce teologejis studejis, kuruos pabeidze 1942. godā ar licenciata grādu. Par prīsteri īsvieteits 1941. goda 26. junī. Doktora grādu S. Ladusāns sajēme 1946. godā.\nStanislavs Ladusāns struoduoja Jaunfriburgys Pro Deo universitatē Brazīlejā. Brazīlejā jis nūdybynuoja i daudzus godus vadeja Brazīlejis Filozofu bīdreibu, nūorganizēja latvīšu pīsadaleišonu storptautyskajā Euharistiskajā kongresā Riodežaneiro 1955. godā. Ladusāns nūorganizēja Amerikys Katuoļu Filozofejis savīneibu i pats beja tuos vadeituojs. Sareikuojs divpadsmit storptautyskus filozofu kongresus, pīsadalejs daudzuos storptautyskajuos filozofu konfereņcēs i Amerikā, i Eiropā, vysod uzastuojūt kai latvīts. Jis ir sarakstejs i redigiejs 14 gruomotu i publiciejs 68 filozofiska satura rokstus portugaļu, itāļu, latīņu, vuocu i latvīšu volūdā.


Sakalakīrti. Auteur du texte\nTexte digambara, 115 strophes en sanskrit. Incipit : "[texte noté verticalement d’une autre main, au recto du f. 1 laissé blanc] ṇamo Arihantāṇaṃ | ṇamo Siddhāṇam [puis] śrī-Gaṇeśāya namaḥ". Au verso : "śrī-Jināya namaḥ | vidhihaṃndṛn (?) jinādehāṃstridhā sādhūn jagaddhitān natvā vakṣye sukhāmbodhi Sugandhadaśamīvrataṃ 1" (f. 1). Explicit : "...jagati Sakalakīrtyā saṃstuve tad-guṇātyai || 115 || iti Sugandhadaśamīkathā samāptā" (f. 17b).\nNon daté, XIXe siècle


Izguojuse Jura Urtāna gruomota par jaunatkluotajim Latvejis piļskolnim - lakuga.lv\nTemys: arheologeja, Jurs Urtāns, Latvejis Kulturys akademeja, piļskolni\n17. martā 17.00 stuņdēs Latvejis Kulturys akademejis (LKA) Teatra sātā “Zirgu pasts” nūtiks profesora, arheologa Jura Urtāna gruomotys “Jaunatklātie pilskalni Latvijā. 1998.–2021.” attaiseišonys svātki, viestej informaceja LKA sātyslopā. Izdavumā apkūpuotys zinis par 86 piļskolnim, leluokuo daļa nu tūs atsarūn Latgolā.\nLeluokuo daļa nu itūs 86 piļskolnu atkluoti beidzamajūs četrūs godūs, kai publiski daīmami ir LIDAR (Light Detection And Ranging) dati. Apjūmeigū izdavumu boguotynoj jaunatkluotūs piļskolnu fotografejis, kartis, reljefa vizualizacejis i 3D modeli. Gruomotys prezentaceju byus vareiba vērtīs ari tīšsaistē, Latvejis Kulturys akademejis Facebook lopā.\nJurs Urtāns Latveju sauc par piļskolnu zemi: “Piļskolni ir vizuali vysnūzeimeiguokais Latvejis arheologiskūs pīminekļu veids, kam ir na tik zynuotniskuo atslāga nūzeime kai arheologiskajim izpietis objektim, bet ari nūzeime lokaluos identitatis i nacionaluos pošapzinis veiduošonā, tuos atteisteibā i styprynuošonā, kulturviesturiskajā ainovā i turisma produktu veiduošonā. Beidzamajūs četrūs godūs, pasasokūt publiski daīmamim aerolazerskeniešonys datim, ir nūtykuse spruodzīņveideiga piļskolnu jaunatkluošona – atkluots apmāram tikpat daudz jaunu piļskolnu, cik īprīškejūs 70 godūs. Itei gruomota veļteita jaunatkluotajim piļskolnim, kai turpynojūt īprīškejūs pietnīku izveiduotū piļskolnu publiciešonys tradiceju, tai īvodūt zynuotniskā apritē jaunus, īprīšk nazynamus Latvejis piļskolnus. Kab saglobuotu saikni ar īprīšk publicātajom piļskolnu apkūpuojuma gruomotom, itymā izdavumā īkļauti ari tī nadaudzī piļskolni, kas beja jaunatkluoti jau pyrma LIDAR erys suoku”.\nGruomota izdūta ar Latvejis Zynuotnis padūmis atbolstu projekta “Pilskalnu jaunatklājumi Latvijā 2018.–2021.gadā: kultūrvēsturiskā nozīmība” (Nr. lzp-2020/2-0078) ītvorūs. Gruomota sevkuram interesentam byus daīmama Latvejis leluokajūs gruomotu veikalūs.\nPortala Lakuga.lv pārņ sagataveitū sarunu ar arheologu Juri Urtānu var skaiteit ITE.\n14. martā gruomotys attaiseišonys nūtikšonys īvadeja Jura Urtāna tīšsaistis lekceja “Pilskalnu jaunatklāšana. Mācības un pārdomas”:


Ukraine evacuees head to safety after ordeal in Mariupol steel works By Reuters - Forex News\nHome » Ukraine evacuees head to safety after ordeal in Mariupol steel works By Reuters\nUkraine evacuees head to safety after ordeal in Mariupol steel works By Reuters\n© Reuters. A bus convoy carrying civilians from Mariupol, including evacuees from Azovstal steel plant, is seen on a road on the way to Zaporizhzhia, during Ukraine-Russia conflict in the Donetsk Region, Ukraine May 2, 2022. REUTERS/Alexander Ermochenko


Gap bezove nohavice s vysokym pasom 4 | Stojizato.sme.sk\nGap bezove nohavice s vysokym pasom 4\nGAP biele široké nohavice - 4\nDámske jednofarebné nohavice GAP s vysokým pásom. Nohavice zo zmesi bavlny a ľanu. Široké nohavice. 55% ľanové vlákno, 45% bavlna\ngap modre dzeginsy s vysokym pasom 25short  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 25long  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 26short  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 32long  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 29long  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 27short  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 24short  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 30long  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 27reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 29short  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 28short  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 27long  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 29reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 28reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 31long  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 30reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 31reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom 33reg  •  koucla lesklo nohavice s vysokym pasom  •  pruzne nohavice biele s vysokym pasom  •  biele nohavice ohavice s vysokym pasom  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom s 26reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom s 27reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom l 31reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom m 29reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom l 30reg  •  gap modre dzeginsy s vysokym pasom m 28reg  •  venca nohavice s vysokym pasom cierna 36  •  venca nohavice s vysokym pasom cierna 38


Datum, Uhrzeit 11. 01. 2020 15:00\nDatum, Uhrzeit 19. 01. 2020 15:00


“Tu nevari būt pārāk jauns, lai mainītu pasauli.”\nTas ir izaicinājums Tev – latvieti!\nSēņošana naktī - nacionālās meža spēles nākamais līmenis. Rudens izaicinājums katram īstam latvietim, Latgales Nakts sēņošanas festivāls “Ejom bakuot!”, 13. septembrī plkst. 20:30 Kārsavas novada, Salnavas pagasta, Nūmērnes mežos.\nPyrmū raizi Kuorsovys viesturī nūtiks strītbols dīnnakts tumšejā laikā, zam muoksleiguo apgaismuojuma, kur sasacenstīs teik aicynuotys komandys nu tyvuokys i tuoluokys apkaimis. Komadu sastuovā 3(+1) cylvāki. Vālams pīsateikt jau prīkšlaiceigi!\nKuorsovys nūvoda jaunīšu dīna!\nAicynojam vysus dasavīnuot jaunīšu guojīņam "Laiks pi sīna!", kurā apspieļuosim pļaujis laiku, sīna vuokšonys tradīcejis i syltuos vosorys nakts sīna gubā.\nGuojīņī dūsimīs nu Kuorsovys nūvoda dūmis iz breivdobys estrādi, kur turpynuosim svātkus naruotnūs tautysdzīsmu pavadejumā.\nau ūtrū godu Kuorsovys nūvoda jaunīšu centrs "Pūga" organizei sābru sadraudzeibys sporta spielis "Trokuo Lytka", Malnovā!\nKomandys veiduos, vysmoz, 4 puiši i 2 meitines, kurim byus juopīveic dažuodi komandu i individuālī puorbaudejumi. Pīmāram, futbols, volejbols, petanka, viervis vilkšona, T25 stumšona, ūla sātā, velometiens, oklais snaipers, rīpa u.c.\nUzsuokūt akceju "Velo Kuorsova", kas mudynoi ritini izmontuot kai regulāru puorvītuošonuos leidzekli, izklaidi i dzeivis veidu, atkluojam pyrmū aktivitāti - Foto Velo orientiešonūs, pa Kuorsovys nūvodu.\nNoslēdzies jauno uzņēmēju biznesa ideju konkurss “Step up!” Kārsavas novadā\nMaija nogalē noslēdzās Kārsavas novada jauno uzņēmēju biznesa ideju konkurss “Step up!”, kurā līdzfinansējumu sava projekta realizēšanai ieguva trīs labākie projekti - mājražošana, cepot maizi un gatavojot kaltētas garšvielas Mežvidu pagastā, zemeņu audzēšana Mērdzenes pagastā un daļēji tika atbalstīts šūšanas darbnīcas projekts Kārsavā.\nLobs dorbs mozajīm nūvodnīkim.\nNūbolsoj par tū, lai mozī Kuorsovys nūvoda bārni augtu stypri, vasaly i prīceigi.\nTys naaizjem vairuok par 2 minoti tova laika, bet lobs dorbs ir izdareits: http://labiedarbi.lv/lv/projekts/trenazi…\nKuorsovys nūvoda īdvesmys cylvāki\nKas ir tys cylvāks, kas tevi motivei dariet i sasnīgt vairuok?\nKuorsovys nūvoda jaunītei tūp ideja par dokumentālu eisfilmu "Kārsavas novada iedvesmas personas" - myusdīnu latgalīšu kultūrys nacionālo identitāte (volūda, tradīcejys, dejys, dzīsmys itt.).\nEisfilma snāgtu īspieju cytu nūvodu īdzeivuotojim īpazeit i varbyut pat lauztu stereotipus par Latgali, tos īdzeivotojim. Arī pošym latgalīšim tei byutu īspieja patiemāt uz sevis nu molys.\nKuri ir myusu nūvoda cylvāki, kas līk pacenstīs un vairuok strodot? Motivei tyvuotīs sovam mierkim? Īdvesmoj i paruoda, ka cylvāks nu laukim spiej "radiet vibrācejis plašejā pasaulī".\nCylvāks, kurš ir sasnīdzs sovus mierķus (tam nav obligāti jobīt koč kam augstam/prestižam)! Ar sovu deju spiej īdvesmoi cytus. Ceļoi, stopei, īpazeist pasauli. Filantrops, kas ar sovim dorbim padora myusu ikdīnu skaistuoku.\nPastuosti, kurš ir tys cylvāks, kas veidoi myusu nūvodu vierteigu i spieceigu!\nJaunīšu tolkys Kuorsovys nūvodā\nKūpā uzkūpsim sovu nūvodu\nJauniešu centrs "Pūga" vēl visiem košas un draiskas Lieldienas!\nNo rīta pieveiksim Zaķu maratonu Mežvidos: http://dra.lv/bnOLr , vakarā pelnīti atpūtīsimies Lieldienu ballēhttp://www.draugiem.lv/ev/18611454:36954… !\nZoles 2. posms ir klāt, šoreiz - Mežvidos!\nNeaizmirstam, ka iepriekšreģistrēšanāš ir obligāta\nPavysam dreiži Mežvydūs nūtiks jau caturtais Leldīnys začu maratons.\nlapa 6 no 12: 1...3456789...12\n13,746,456 Unikāli apmeklētāji


LgSC laivu braucīņs 11. i 12. septembrī – Latgolys Studentu centrs\nNasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu!\nDeļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik!\nBrauksi LgSC laivu braucīnī?\nPīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus i braucam!\n11. i 12. septembrī LgSC laivu braucīņs\n„Valkam rūbežus Latgolai”\nSuokums ap 10 stuņdem reitā pi Aivīkstis slūžu pi Lubuona azara.\nNu iudiņa izleissim cytys dīnys beiguos pi Lubuonys mīsta.\nNu Lubuona da Lubuonys pa upi ir 37 km. Guleišona pa nakti upis krostā zam plyku dabasu (teltī). Trokim pīdar pasauļs.\nJuoatrūn laiva. Atkareigs nu poša īspiejom – var i gumejis pyusli, i kaidu lapnuoku – upe izbraucama ar vysom.\nJuoatrūn lobi cylvāki. Voi ta Tev draugu nav? Klasisbīdru, studeju bīdru, sābru, dvieseļu radinīku? Vys jau jūs vydā ir ari trokī, kas gribēs pīsadaleit. Tauteibai i volūdai nav nūzeimis, svareiga leidza byušona.\nJuonūdrūšina sevi ar syltumu. Pajem leidza syltu driebu kuortu, telti, guļammaisu, syltuos apakšbiksis, termoforu i vysu cytu nakšņuošonai vajadzeigū.\nJuosaryupej ūdere sovam vādaram. Cytim vuordim sokūt, paiku napamet sātā, a jem leidza. Ka ni pošam, to sābram Tova studiņa bļūda byus kai reize. (Babys studiņš cīši lobs. Tikai daudzi motu. © Raibīs Suņs)\nJuoteik da maršuta suokuma punkta. Tys ir pi Aivīkstes iztakys nu azara – slyužom. Var dabraukt nu Gaigalovys, nu Nagļu i nu Ūšupis pusis. Nu Lubuonys vys jau kai tiksim prūm. Tī ir i autobusi, i vys kū sadūmuosim ar mašynom, ka tik byus braucieji.\nJuopīsasoka. Da 9.septembra joupadūd ziņa Vinetai iz e-postu vineta.grigane i gmail.com – cik byusit, vuords, uzvuords, telepona numers, e-posts sev i vysim leidzbrauciejim! Lai jei var saskaiteit ļauds, nūsyuteit smolkuoku info par izbraukšonys laikim itt. Ka Tev ir breiva vīta teltī ci laivā – ziņoj, gon jau kaids gribēs pīsavīnuot.\nItuo goda himna – gobols nu M. Gruzeiša legendaruos dzīsmis „Aivīkstis ūzuli”:\n„I tod es ībrīnu zīdūs i klonūs”\n„Un tad es iebrienu ziedošos klānos”. 🙂\nJem leidza draugus i braucam pīdzeivuojumā preteimā zalta rudiņam! 🙂\nVacumdīnuos varēs tust i bezdēt iz cepļa.\nCikom jauns, juokust!


Treis muosu spāks muzykalajā projektā “Muosys” - lakuga.lv\nTreis muosu spāks muzykalajā projektā “Muosys”\n12 Februars 2020\nKarteņa: Ilva Aleksandrova\nTemys: Igauņu saime, Laima Maslova, latgalīšu muzyka, Liene Brence, Marta Igaune, Muosys, muzyka latgaliski\nTreis muosys Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune apsavīnuojušs muzykalā projektā ar simbolisku nūsaukumu “Muosys”. Nupat juos publiciejušys sovu pyrmū dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”.\nGrupa “Muosys” izaveiduoja i suoce sovu darbeibu jau 2016. godā ar Igauņu saimis diska prezentaceju i koncertu “Vysi zīdi pļaveņā” koncertzālē GORS. Itys koncerts deve impulsu tuoļuokajai mārgu darbeibai, i piec tuo muosys suokušys bīžuok tiktīs i muzicēt taišni trejatā. Pavysam naseņ “Muosys” publicēja sovu pyrmū dzīsmi. “Dzīsme “Zynu, zynu tāva sātu” tyka īraksteita pyrms kaida laika i beja taida sajiuta, ka juosagaida jaunuokuo muosa Laima atsagrīžam Latgolā, i tod tei dzīsme ari izskanēs i aizīs ar tū dziļū dūmu i viesti nu myusu,” stuosta Marta Igaune.\nLaimai, Lienei i Martai ir tyva latgalīšu tautys muzyka. Tei guojuse jom leidza vysus godus, spielejūt kūpā ar vacuokim Igauņu saimis koncertūs i gūdūs. “Par tū tautiskuo muzyka ir jau “īauguse” myusūs i iz ituo pamata tūp jaunys latgalīšu tautys muzykys arandžejis, teik komponātys jaunys melodejis, kas myusim ari pateikt i veidoj myusu repartuaru,” soka Marta. “Muzyka ir īdvesmuojūša, tei paleidz izkrošņuot kasdīnu, dūd spāku, ari vuica komunicēt, caur tū var īpazeit, gon sovu, gon cytu pasauļu tradicejis.” Bez muzykys vysom trejom muosom ir ari cytys aizaraušonys – ceļuošona, dažaidys sporta aktivitatis i skaistumkūpšona. Jom ari pateik daudz laika pavadeit kūpā, stuņdem ilgi apsarunuot pi čaja, generēt jaunys idejis i atbaļsteit vīnai ūtru,” atkluoj Marta.\nLaimys i Lienis profesionaluo dzeive ir saisteita ar muzyku, juos obejis ir pabeigušys Latvejis Muzykys akademeju i niu struodoj Ludzys muzykys pamatškolā, bet Liene ir Rēzeknis muzykys vydusškolys vuiceibu spāks. Marta ir pabeiguse Rēzeknis muzykys pamatškolu, bet sevi profesionali pilnveiduojuse ar muzyku nasaisteituos jūmos.\nLelūs nuokūtnis planus pagaidom grupys dalineicys naatkluoj, viņ pībylst, ka ir planavuots īraksteit jaunys dzīsmis, ar kurom prīcynuot klauseituojus i pošom sevi. Grupai “Muosys” jau ir izaveiduojuse sadarbeiba ar horeografu Ilmāru Dreli, kurs ir izveiduojs iz jūs pyrmuos dzīmis pamata deju Daugavpils tautys deju ansambļam “Laismeņa”.


LaKuGa – Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuojuse šokejūša komedeja latgaliski\nLaKuGa 7. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuojuse šokejūša komedeja latgaliski\n2. oktobrī iz Daugovpiļs teatra skotuvis sovu pyrmizruodi pīdzeivuojs jaunīstudiejums “Latgaliešu rulete” (rež. O. Šapošnikovs), kurs radeits piec Vasileja Sigareva lugys “Krievu loto”. Tei ir šokejūša komedeja, ar kuru Daugovpiļs teatrī teik turpynuota jau labi īsasakņuojuse tradiceja – pīduovuot profesionala teatra izruodis ari latgaliski.\nKoč i izruode “Latgaliešu rulete” ir komedeja, kurymā natryukst ni ospruoteibu, ni eistyna latgalīšu humora, tei nanūlīdzami līk aizadūmuot. Smejūtīs par kuortejū situaceju, skateituojs var pamaneit, ka lugys komiskuos linejis pamatā ir jimta cylvāka dobys naparadzameiba, i nūmūka vaicuojums – voi tik itī varūni nasaruod zynomi? Puorjam sajiuta, ka verīs greizajā spīgelī, gribīs smītīs, nu dzili sirdī jiuti, ka, īspiejams, tys varātu byut stuosts ari par tevi…\n“Latgaliešu rulete” pīduovoj pasavērt iz situaceju, ar kuru ir sasaskuors gondreiž sevkurs, par tū, cik pieški var izamaineit cylvāks, kod jis teik naparadzātūs apstuokļūs. Par tū, kas nūteik, kod aci pret aci sasateik nauda i draudzeiba. Sarežgeitais i patīsais – vīgli i ospruoteigi!\nKūpā ar režisoru O. Šapošnikovu izruodi paleidziejusi veiduot rodūšuo komanda – kostimu muokslinīks Egils Viļumovs i scenogrāfs Gints Sippo, kuram itei beja pyrmuo sasatikšona ar Daugovpiļs teatri, sovukuort jau ūtruo sadarbeiba ar izruodis režisoru O. Šapošnikovu. Juopīmiņ, ka lugu nu krīvu volūdys tulkuojuse Daugovpiļs teatra aktrise K. Veinšteina, kura vēļ ari spielej golvonū lūmu itamā izruodē. Lūmuos īsadzeivuojuši ari vēļ seši Daugovpiļs teatra akteri: E. Viļumovs, M. Kuorkliša, R. Gailums, L. Ivanova, M. Korsiets i M. Abramovs.\nDaugovpiļs teatra komanda skaita, ka sevkurā liktiņa pīspālātā situacejā svareiguokais ir prīcuotīs par dzeivi, i izruode “Latgaliešu rulete” spiej duovuot na mozums šaļtu smīklu i vīnkuoršu, nadaudz ironisku smaidu pošim par sevi.\nTyvuokuos izruodis – 30. oktobrī 18.30 i 27. novembrī 18.30.\nBeleti – Daugovpiļs teatra kasē (654 26520) i škārsteiklā.\nATSLĀGVUORDI » "Latgaliešu rulete", Daugovpiļs, Daugovpiļs Teatris, izruode, izruode latgaliski, Roksts


Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nominanti - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2014, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks", Latgolys viestnīceiba Gors, nominanti, Roksts\nŠudiņ teik paziņuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” pretendenti 16 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Bolvys sajiemieju vuordi tiks paziņuoti svineigajā ceremonejā Latgolys viestnīceibā GORS ituo goda 22. februarī.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Itūgod beja sajimtys 180 dasacejuma anketys vysam bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 130 ļauds, nūtikšonys i aktivitatis. Nu sajimtūs dasacejumu tyka izvārtāti pretendenti, kas atbylda bolvys nūsacejumim. Taipat piec dasacejumu sajimšonys tyka sasprīsts apvīnuot literaturys sadalis nominacejis “Lobuokais snāgums dzejā”, “Lobuokais snāgums prozā”, “Goda debeja literaturā” vīnā kategorejā – “Lobuokais snāgums literaturā”. Itūšaļt teik paziņuoti nominanti 16 nu vysu 18 kategoreju. Bolvys nominanti kategorejuos “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” i “Radejis hits” byus paviesteiti, kod ceremoneja īs tyvuok.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nominanti ir:\nAleksandrs Lubāns (“Kroma kolna broliste” vadeituojs)\nAnastasija Ločmele (Muzykys školuotuoja, koru dirigente, vokalūs ansambļu vadeituoja, bazneicys koru vadeituoja i varganiste)\nAndris Slišāns (Namaterialuo kulturys centra “Upīte” direktors)\nEdīte Husare (Folklorys kūpa “Ceidari”, latgalīšu kulturys aktiviste)\nGuntra Kuzmina (Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „SKONAI” muokslinīcyskuo vadeituoja)\nMāra Zaļaiskalns (Rēzeknis Tautys teatra režisore)\nBolvu Nūvoda muzejs – “Zīmeļlatgolys namaterialuo kulturys montuojuma ekspoziceja”\nFranča Trasuna 150 godu jubileja nūtikšonys\nFestivals “Muzykys skytuļs 2014” Leiksnā\nGrupu “Rikši”, “Green Novice” i “Dabasu Durovys” albumu izīšona– latgalīšu muzykys veicynuošona\nLTV1 raidejumu ciklys “Cytaidi latviskais”\nKārlis Kazāks (dzīsmis latgaliski i Latgolys stuosti)\nKuorsovys nūvoda pošvaļdeibys projekts “saREDZI latgalīšu volūdu”\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar vysa goda latgaliskajom aktivitatem\nAglyunys Maizis muzeja saimineica Vija Kudiņa\nElektriskūs gitaru meistars Jānis Kuzminskis\nTierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeļi\nSIA “Sātys” eipašnīks Juris Vucāns\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” –postkartis ar latgaliskim teicīnim\nMuokslineica Diāna Īve – triptihs “Atlantīda”\nOsvalds Zvejsalnieks – septeņdesmit godu jubileja izstuode “Terra Vitae”\nŽurnals A12 – Latgolys i Latvejis socialuos atminis īmyužynuotuojs\nDaugovpiļs teatra izruode “Dabaseibys pūddarneica jeb viņa Debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”\nLatvejis Nacionaluo teatra izruode “Latgola.lv 2”\nRēzeknis nūvoda vokaluos studejis “SKONAI” originalizvadums “Dasadūrt dabasim”\nKina “Segvārds Vientulis”\nSIA “Lietišķā Latgale” taiseitais kasnedelis raidejums “Pi Myusim Latgolā”\nViestura Kairiša dokumentaluo kina “Pelikāns tuksnesī”\nFolklorys kūpa “Ceidari”\nJaunīšu folklorys kūpa “Rūtoj”\nPostfolklorys grupa “Rikši”\nFestivals “Latgales Ērģeļu dienas”\nLatvejis Radejis korakoncertizvadums “Rakstītāja”\nOpera “Māja Mītelim” – skaņdorbs “Pasiedi, meiteņ”\nRihards Dubra ar skaņdorbu “Tu skaistō Dīva dōrzarūze”\nAsnate Rancāne – “Pavasars”\nDvinskas muzikanti – “Dzymtuo puse”\nGrupa “Lata Donga” – “Ūsi, ūsi, kod lopuosi”\nRēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” – “Skani, debesteņ”\nAsnate Rancāne i folklorys kūpa “Garataka”\nRēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”\nIlze Sperga par gruomotu “Dzeiveiba”\nInga Ābele par gruomotu “Klūgu mūks”\nLigija Purinaša par dzeju i prozu\nInga Ābele “Klūgu mūks”\nJuris Cibuļs “Purlovas grāmata”\nLideja Leikuma, Jurs Cybuļs “Skreineite”\nBolvys “Boņuks 2014” viertiešonys komisejā itūgod dorbuojās pārnejuo goda bolvys sajiemieji: muzike i pedagoge Guntra Kuzimna, režisors Edgars Blinovs, SIA “AusmeņaKebabs” eipašnīks Valters Murāns, DJ Monsta, Guntis Rasims nu grupys “Bez PVN”, dzejneica Ineta Atpile-Jugane, dzejneica Anna Rancāne, žurnaliste Daira Kokoreviča, literaturzynuotnīks i TV raidejumu vadeituojs Valentīns Lukaševičs, pietneica Ilga Šuplinska, literats i muzikis Oskars Orlovs, komponiste Ilona Rupaine, muzike Biruta Ozoliņa, muzikis Romāns Sladzis, muzikis Aldis Kise, latgalīšu kulturys atbaļsteituojs Juoņs Blaževičs, horeografe Inga Drele, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa i TV producente Sandra Freiberga.\nSvineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 22. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremonejis pyrmajā daļā varēs nūsavērt izvadumu “Francis”, kas veļteits īvārojamajam vaļstsveiram Fraņčam Trasunam, nu tuos ūtrajā daļā byus latgalīšu kulturys 2014. goda svareigūs nūtikšonu, ļaužu i aktivitašu gūdynuošona. Iz ceremoneju meili gaideiti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys iņteresents.


Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis - lakuga.lv\nTemys: Dāvis Suharevskis, kina, Piļsāta pi upis, Roksts, Vīsturs Kairišs\nPošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuots divdesmit četrus godus vacais Dāvis Suharevskis nu Gaigalovys.\nDāvis akteru atlasē vysus puorsteidze ar sovu osū pruotu, humora izjiutu i vitalitati. Jaunais akters Dāvis studej kīmeju, spielej improvizacejis teatrī “Ārprāts” i dzīd folklorys kūpā “Ceidari”.\nKinys scenareja pamatā ir Gunara Janovska romans ar taidu pošu nūsaukumu. Kinys golvonajam varūņam Anšam ir navaineiga profeseja – daiļkruosuotuojs. Jis ir pīpraseits pi vysu režimu – autoritarajā pyrmskara Latvejā, pi komunistu i nacistu. Bet juo sirdi i dvēseli navar īgiut nivīns nu tūs.\nGolvonuos sīvīšu lūmys atveiduos Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Agnese Cīrule, kas spielej ari golvonū lūmu V. Kairiša izruodē “Salome”, i jaunuokuos paaudzis aktrise nu Čehejis Brigita Cmutova. Kinā fiļmēsīs ari pīredzis bogoti akteri – Gundars Āboliņš i legendarais lītuvīšu akters Jozs Budraitis.\nPar izvālātajom fiļmiešonys vītom režisors V. Kairišs soka: “Latgola ir sovdabeiga i vēļ naizpieteita zeme, tuos atškireiguo viesture, volūda i leidz ar tū ari multikulturaluo atteisteiba bejuse sovaižuoka, nakai puorejai Latvejai. Tys vyss roda Latgolys naatkuortojamū vitalitatis koloritu, i kinys autoru ambicejis ir puorceļt itū spāku iz kinuekrana.”\nKinys “Piļsātu pi upis” fiļmiešona nūtiks 2018. godā, planavuots, ka kina iz ekranim pasaruodeis 2019. goda nūgalē.


LaKuGa – Regionaluos volūdys statusam Latvejā atsateik tik vīna – latgaļu volūda\nRegionaluos volūdys statusam Latvejā atsateik tik vīna – latgaļu volūda\nLaKuGa 22. Februars, 2012. gods 2\nNazcik politiku (T. Ždanokys, A. Bartaševiča, Ž. Kulakovys) pādejom dīnom paplateitais paviestejums ap vajadzeibu Latgolā daškiert regionaluos volūdys statusu krīvu volūdai īskaitoms par promoskovyskuos stuojis spāku aileigū provokaceju.\nKrīvu volūdu ar pasauku „regionaluo volūda” jī sasīn bez kaida pamata, partū ka regionaluos volūdys statuss Latvejā juridiskai var zeimuotīs viņ iz latgaļu volūdu, a na migrantvolūdom.\nRegionaluos volūdys sapratīņa korektums\nKoč praktikā šaļtim i redzīs nakonkreteiba termina „regionaluo volūda” lītuošonā, vys tik Europys volūdzineibys i juridikys specialisti irā izgaļdejuši golvonū princypu, pa kuram regionaluo volūda izaškir nu nacionaluo minoriteta volūdys:\n1) regionaluos volūdys runuotuoji īskaita sevi par sovpateigys volūdys runuotuojim, a tymā pošā laikā jī īskaita sevi i par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu;\n2) nacionaluo minoriteta volūdys runuotuoji īskaita sevi par sovpateigys volūdys runuotuojim, tok tymā pošā laikā jī naīskaita seve par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu.\nZeimojās, ituo vaicuojuma vajag vērtīs styngrā sasiejumā ar vaļstiskū volūdu. Kod 18-tajā februara dīnā, pateicūt Latvejis vaļščuonu vīneibai, ekstremistim nasalūbe dasnēgt krīvu volūdys oficialys pīzeišonys par vīnu nu Latvejis vaļsteibys golvonūs volūdu, to krīvu volūda (sevkurā juos dialektalajā voi literarajā pasaruodejumā) Latvejā var byut viņ nacionaluo minoriteta volūda.\nVajadzeiba Latvejis lykumūs atškiert regionalū volūdu nu migrantvolūdu\nCytu ES vaļsteibu, pīvadumam, Puolejis, lykumūs skaidrai īraksteits formuliejums, ka „regionaluos volūdys statuss „nasazeimoj iz migrantvolūdom”. Par migrantvolūdu juridiskai pīzeistama taida volūda, kura navā viesturiskai atsaroduse i nūsaformiejuse tuos vaļsteibys teritorejā.\nLatvejis vaļsteibys teritorejā atsaroda i nūsaformēja viņ treis nu niule dzeivojūšūs volūdu: latvīšu (vaļstiskuo volūda), juos regionaluo forma – latgaļu (regionaluo volūda) i līvu volūda (senejuos pamattautys volūda). Vysys cytys volūdys Latvejā īskaitomys par migrantvolūdom, i jom jau itamā šaļtī Latveja puordrūsynuojuse vysys tīseibys, kurys pīdar turēt nacionalūs minoritetu volūdom.\nKrīvu volūda navā rodusēs i nūsaformiejuse kurymā naviņ konkretā Latvejis regionā, a Krīvejis teritorejā, tai tod, krīvu volūda Latvejā irā migrantvolūda aba nacionaluo minoriteta volūda. Kai paruodeja 18-tuos februara referendums, krīvu volūdai Latvejā navajadzeigs vēļ leluoks atspaids nu vaļsteibys pusis, nakai tys niule, kam krīvu volūda jau tān irā vaļstiskuo volūda Krīvejā ar miļža lelu oficialū finaņsiejumu, par kurū radeitī produkti (krīvvolūdeigī drukadorbi i audiovizualī dorbi) miļža lelā skaitā īīt i Latvejā.\nA regionaluos volūdys statuss dyžan vajadzeigs latgaļu volūdai, kam itūšaļt latgaļu volūdys lītuotojim Latgolā mozuok tīseibu kai krīvu volūdys lītuotuojim. Kab Rēzeknis i Daugpiļs mīsta vierseiba bejuse eistyn aiziņteresāta iņtegracejā, jei ryupynuotūs ap latgaļu tīseibu paceļšonu da Latgolys krīvu tīseibu leidzīņam. A praktikā redzim, ka nūteik taišni ūtraiži.\nIzškireiba iz vyds regionaluos volūdys I migrantvolūdys (nacionaluo minoriteta volūdys) vītrunu Latvejā\nPubliskajūs debatūs ļauds cieški valk klaideigys paralelis iz vyds latgaļu volūdys i kaiba ekzistejūšuos „staraveru volūdys”. Zeimojās, nak jau diskusejuos vajag otkon i otkon atkuortuot i seviški pastreipuot, ka „staraveri” apzeimoj pīdareibu religejai, a na volūdai, i ka itymā koņtekstā korekti var byut viņ itaidi saleidzynuojumi:\nkrīvu volūda~latgaļu volūda.\nLatgaļu volūda nanūstuoja tik vītrunu leidzīnī (pogostu leidzīnī). Latgali nūformēja sovu regionaluos subetniskuos grupys pošatmani i radeja sovu standartizātū raksteituos volūdys formu, kurei izaškir nu Latvejis vaļsteibys golvonuos volūdys i kuramā izdūts vaira kai 2000 gruomotu i vaira kai 100 periodiskūs izdavumu, kuramā ļauds roksta reklamys paviestejumus, kuramā kas dīnys atsarūn jauna literatura i rakstīni škārsteiklā. Regionalajā latgaļu valodā gatavejami taipoš televizejis laidīni i translej radeja.\nPreteimā, tom krīvu volūdys vītrunom, kurys runoj Latgolys staraveru soluos, navā pasadarejuse kaida seviška regionaluo leidzīņa forma. Latgolys staraveru piecguojieji izdūd sovys guomotys tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, skaita presi tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, verās televizejis i klausuos radejis tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, a na kaidā seviškā „Latgolys krīvu volūdā”. Nikur sovā komunikacejā Latgolys staraveri narunoj ap kaidu naviņ regiona leidzīņa standartizātū „Latgolys krīvu literarū volūdu”, kurei varātu byut izškireiga nu tuos krīvu literaruos volūdys, kur jau pīzeita par vaļstiskū volūdu vysā Krīvejā i par nacionaluo minoriteta volūdu vysā Latvejā.\nVysi kūpā – pret iudiņa mūrduošonu\nVēļ reizi atguodynojūt pyrmuok saceitū, ka:\na) sadareibā ar definiceju, regionaluos volūdys pīstuovi irā tī, kurī sevi īskaita par sovpateigys volūdys runuotuojim i vīnulaik sevi īskaita i par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu;\nb) regionaluos volūdys statuss nasazeimoj iz migrantvolūdom (ni literarajā, ni vītrunu formā),\nc) naekzistej nikaida atseviška Latgolys regiona leidzīņa krīvu literaruo volūda, kurei byutu izškireiga nu Krīvejis vaļstiskuos volūdys;\nlatgalīšim vajag aileigū reizi aicynuot Latvejis vaļsteibys, kab jei:\n1) nūstyprynuotu latgaļu volūdys kai vīneiguos regionaluos volūdys statusu Latvejā;\n2) Latvejis lykumūs pa cytu ES vaļsteibu paraugam skaidrai atškiertu regionalū volūdu nu migrantvolūdu aba nacionalūs minoritetu volūdu (īskaitūt jūs vītrunys),\n3) i tuoļuok paturātu vysu Latvejā lītojamūs vītrunu (tymā vydā i latgaļu, i Latgolys krīvu vītrunu) ziniskū tiemiešonu i kulturviesturiskuos vierteibys pastreipuošonu;\n4) naīskaiteitu par objektivu informaceju prokrīvyskūs politiskūs spāku publiskuos spekuļacejis ar volūdu i kulturu sapratīnim, kab tuo rezultatā latgaļu volūdys lykumeigūs tīseibu sovā zemē nadaītu aizalīgt viņ deļtuo, ka Latvejis puorkrīvuošonys entuziasti rauga ļaudeibā īsēt jukumu.


Latgolys pūdnīku saime – Stanislavs Viļums i Viola Anna Bīriņa / Raksts\nRīgā skaidrs +13 °C, A/DA vējš, 2,94m/s\n14. maijs, 2019, 15:11\nKeramikai i pūdnīceibai Latgolā ir eipaša vīta i naratai itys orūds teik nūdūts nu paaudzis paaudzē, kai ari saimē ir vairuoki meistari. Vīna nu taidu Latgolys pūdnīku saimu ir ari Stanislavs Viļums i juo sīva Viola Anna Bīriņa, kuri jau padsmit godu saimnīkoj Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta svāpātuos keramikys darbneicā "Cukurasāta”. Ite divejuos dažaiduos tehnikuos autentiskūs apstuokļūs tūp vysaidi keramikys dorbi.\nKolnasāta: Pūdnīki Stanislavs Viļums i Viola Anna BīriņaGuna Igavena, Ēriks Zeps 00:00 / 00:00\nLatgolys pūdnīka Stanislava Viļuma sīva Viola Anna Bīriņa Rēzeknis nūvoda "Cukrasātā” īsaprecējuse pyrma padsmit godu, niu jau kaidu laiku ari poša lypynuošonys tehnikā darynoj vysaidus keramikys dorbus. Viola atkluoj, kai aizasuocs juos keramikys ceļš.\n"Suokuma īsapazynu ar keramiku, nikod pyrma tuo nabeju redziejuse svāpātū keramiku. Interesanta beja tei īsapazeišona. Eimu, malns trauks, paeimu garum, atsagrīžu i suokumā nasaprotu – maņ pateik ci napateik. Piečuok gon es cīši imeiļuoju itūs traukus, itū kruosu i es suoku braukt pi keramikim pierkt traukus. Īsaprecieju.”\nStanislavs stuosta, ka muolu nazkod racs i sagataviejs dorbam pats, bet niule gon pārkūt. Turpynoj Stanislavs.\n"Tys ir šausmeigi smogs i laikītiļpeigs process – muola sagataveišona, ka tys panam daudzi laika, spāka, energejis, i es nūguoju pi sliedzīņa, ka es lobuok nūpierku gotovu muolu i vīnkuorši namu jū i struodoju. Nagaisynoju laika tuo sagataveišonai.”\nTaipoš Stanislavs atkluoj, ka koč ari cylvākim naratai ruodīs, ka Latgolā ir cīši muolaina augsne, na vyss muols der keramikys dorbu gataveišonai, pi tuo – tys cīši juoatteirej.\n"Pūdnīks saprass, kai soka, jis tū muolu pajims rūkuos, pasavērs, īsakūss ar zūbim i pasceis, voi jis der, voi nader. Ir vītys, kur ir lobs muols i nu kura var taiseit pūdus, bet pamatā, tai kai nā. Tys, kas ir viersejī sluoni i kas ir godu desmitim orti i sajaukti ar smiļkti i vysaidim cytaidim materialim, nu jī nader. Koč kur dziļuok, nūteiktuos vītuos ir taids, kai soka, traknys, svīstains muols. Taidu var izmontuot, bet juozyna, juoatrūn. Kai jau saceju – navar izreiz izrakt muolu i izreiz ar jū struoduot.”\nViola vēļreiz pīminūt īmiesļus i tū, kai suocīs juos pūdneiceibys ceļš, pīzeist, ka kotrā vītā ir lītys ar kurom cylvāks var nūsadorbuot.\n"Vīna nu itūs lītu beja keramika, i tai kai maņ patyka, suoku ar tū nūsadorbuot kai ar hobeju. Suoču taiseit tuos lītys, kas maņ pateik i vierūs, kai tys muols veidojās, kū nu juo var sataiseit i ari taidys praktiskys lītys, kas maņ pošai kuknē beja vajadzeigys – škeivi, vysaidys bļūdys.\nAr laiku es saprotu, ka maņ veidojās koč kaids sovs styls, izpratne par tū, i maņ cylvāki nu tuo muna virtuvis golda suoka pierkt tūs traukus...\nAr laiku rūka pīsasuove, i es saprotu i pīrodu, pīrodu ari pi naveiksmu. ”\nVaicuota par tū, kai ir byut i kliut par pūdneicu pīredziejuša pūdnīka, zam veira spuorna, Viola pīzeist, ka cīši vīglai.\n"Patīseibā, es saceišu, ka maņ ir cīši vīglai tū dareit, jo apakšā nav izlikti koč kaidi profesionaluos izgleiteibys standarti. Tys cīši atvīgloj, varbyut tys ir muna rakstura deļ, ka es cīši puordzeivoju i grybu vysu cīši pareizi izdareit, i ite maņ redzīs, ka es atļaunu sev pīlaist klaidys.”\nAri Stanislavs stuosta, ka koč ari jī obeji ar sīvu kasdīnā struodoj ar muolu – kotram asūt sovs rūkroksts i atseviška telpa rodūšom izpausem. Piečuok gon vyss teik apdadzynuots vīnā kūpeigā ceplī.\n"Oi, myusem ir labi, myusem ir kotram sova darbneica. Maņ vīna telpa, Violai ūtra, mes tai kūpā nasaburzom, jo myusem jau vysa tei kasdīna kūpā – struodojam sātā, dzeivojam sāta i vyss ite nūteik. Reizem gribīs sovu telpu, kai es soku – sovā darbneicā kai sovā bazneicā. Mes nasajaucam vīns ūtra rodūšojūs procesūs i Viola saceja, ka tod, ka jei suoce struoduot ar muolu, es pat naraudzeju koč kaidā ziņā īvierzeit. Es vīnkuorši vierūs, ka vyss, Viola cīši labi saprūt i iztvar muolu i jai ir sova gaume, izpratne, i es teiri varbyut tehniskuos lītuos koč kur pavuiceju, ka tai vajag voi otkon navajag dareit. Rodūšajā procesā es nasajauču, tai ka Viola poša atteisteja sovu stylu i vysu.”\nLatgolys pūdnīku dīnu prīškvokorā, ar Stanislavu i Violu runojūt par itūs dīnu nūzeimeigumu i pūdnīka omotu myusdīnuos, Viola truopeigi atzeimej, ka niu vysā daudzi pasamainejušys darbeibys sferys. Turpynoj Viola.\n„Patīseibā myusu dīnuos pūdnīkam juobyut ari cīši universalam cylvākam, jo jis ir gon saguodnīks, gon menedžers, gon ari sātyslopa juosataisa, gon gruomotvedeiba. Tys vyss ir juospiej i deļtuo gaisynuot laiku taidom lītom kai muola rakšona – nā.”\nSociālantropologs: Cilvēki nav noguruši no Covid-19 ierobežojumiem, bet neapmierināti ar neskaidrību (1)


Andrejs Višinskis - Vikipedeja\nAndrejs Višinskis 1940 godā\nAndrejs Višinskis (krīvu: Андрей Януарьевич Вышинский, 1883.goda 10.dekabris / 28.novembris (v.stiļs) – 1954.goda 22.novembris) — krīvu i padūmu jurists i diplomats. PSRS uorlītu ministrs nu 1949. da 1953. godam.\nPīdzyma Odesā. Juo tāvs, Januarijs Višinskis beja pūļu tauteibys farmaceits i dreiži piec dāla dzimšonys puorsacēle iz Baku, juo muote beja muzikys školuotuoja. Beidze gimnazeju Baku piļsātā i 1901.godā īsuoca vuiceibys Kijevys universitates juridiskajā fakultatē. Dreiži beja nu tuos izslāgts par daleibu studentu namīrūs i atsagrīze Baku. A.Višinskis īsastuoja Krīvejis Socialdemokratiskajā Struodnīku partejā (KSDSP) 1903.godā, meņševiks. Piec 1905.g. revolucejas beja apcītynuots Bailovskys cītumā, kur īsapazina ar Josifu Staļinu. 1913.godā beidze Kijevys universitati, suoca sasagotovūt profesora omotam, no dreiži beja nu turīnis izraideits kai politiski nauzticams. Atsagrīze Baku, pasnīdze krīvu literaturu i latiņu volūdu privatā gimnazejā, nūsadarbuoja ar advokaturu. 1915 godā Maskavā beja pazeistamā advokata Maļantoviča paleigs. 1917.godā piec febraļa revolucejis kliva par Maskavys Jakimanskys rajona milicejis komisaru. Byudams tymā omotā, paraksteja reikūjumu Ļeņina i Zinovjeva arestam, gadejumam ka jī pasaruodeitu Maskavā — tūlaik Krīvejis Pagaidu vaļdeiba Ļeņinu skaiteja par vuocu spīgu.\nĪsastuoja Krīvejis Komunistiskajuo (boļševiku) partejā vīn 1920.godā. Da 1923.godam struoduoja Maskavys pārtikys voldā. Beja profeesors Maskavys universitatē i Tautys Saimnīceibys iņstitutā. 1923.—1925.g. Augstuokuos tīsys prokurors, 1925—1928.g. — Maskavys Vaļsts universitatis rektors. 1935.godā kliva par PSRS generalprokuroru. Pīsadalejs vysūs pazeistamajūs tīsys procesūs — jūs vydā ari safabricātajuos procesūs "Šahtinskys līta" ("Шахтинское дело", 1928), "'Prompartijys' līta" ("Дело 'Промпартии'", 1930). Pīsadaleja ari pazeistamajūs politiskajūs procesūs 1936., 1937. i 1938.g. Politiskū procesu uperim veļteja nažeileigu retoriku. Zinovjeva-Kameņeva procesa nūbeigumā jis saceja pazeistamū frazi "Aptrakušūs suņus pīprasu nūšaut — piļneigi vysus!" (Взбесившихся собак я требую расстрелять — всех до одного!).\nDreiži piec 2.pasauļa kara suokuma beja PSRS puorstuovs Latvejā, organizēja Latvejis pīsavīnuošonu PSRS piec 1940.goda 16.juņa ultimata. Atcēle nu omota naatkareiguos Latvejis vaļdeibys vadeituoju K.Ulmani, organizēja V.Luoča vaļdeibu i Saeimys ībolsūšonys farsu. 1945.godā pīsadaleja Nirnbergys tīsā. Jis bejis tautys komisaru padūmis prīkšsādātuoja vītnīks (1939–1944), uorlītu tautys komisara vītnīks (1940–1949), uorlītu ministrs (1949—1953), Padūmu Zineibu akademejis akademikis (nu 1939.g.), i piec J.Staļina nuoves PSRS pastuoveigais puorstuovs ANO. Lobi muocēja pūļu i fraņču volūdys; muocēja ari angliski. Jis nūmira Ņujorkā, byudams ANO dorbā, i beja apglobuots Sorkonajā laukumā.\nDorbs tīseibzineibā[pataiseit | labot pirmkodu]\nA.Višinskys izstruoduoja likumiskū pomotu Staļina represejom. Vīns nu A.Višinska teorejis principim beja atzeit kriminalū lykumu kai reiku škiru ceiņā. Gruomota, kur juo dūmys apraksteitys — Tīsys daruodejumu teoreja PSRS justicejā (Теория судебных доказательств в советской юстиции) sajēme Staļina premeju 1947.godā. Padūmu tīsu sistemai i ari A.Višinskim bīži pīroksta principu "apsyudzātuo atsazeišona — daruodejumu karalīne" (признание обвиняемого — царица доказательств). No A.Višinska zynuotniskajā dorbā raksteja piļneigi citaiž — vaineiguo atsazeišonai PSRS tīseibu praksē asūt vīn nalela nūzeime.\nVišinska runa 1936.goda Zinovjeva i Kameņeva tīsā\nRuna 1938.goda trockistu-buharinīšu procesā\nVENON transkripts #1822; amerikaņu spīga Algiers Hiss syutejums\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Andrejs_Višinskis&oldid=33453"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 18.03, 2019. gada 18. labeibys mieness.


Vannas, bļodas\nBļoda plm. 10L 37*31cm kv 4501 ART\nBļoda plm. 12L 35*35cm 0320\nBļoda plm. 15L 36cm 0314\nBļoda plm. 3.5L 26cm 0309


Prognōstikōn biblia. | Hippocrates - Europeana kolekcijas\nAccessit his Albani Torini in Hippocratis prognostica prefatio.\nper Henricum Petrura\nBasel 47.55839° Ziemeļi, 7.57327° Austrumi\nBasileae 47.55839° Ziemeļi, 7.57327° Austrumi\nSat Jan 01 01:00:00 CET 1536\nSun Dec 31 01:00:00 CET 1536


Бэби долл и трусики Mija черный LivCo Corsetti Fashion купить. Артикул .\n /Эротическое белье /Бэби долл, сорочки /Бэби долл и трусики Mija черный LivCo Corsetti Fashion\nБэби долл и трусики Mija черный LivCo Corsetti Fashion\nПокупатели, которые приобрели Бэби долл и трусики Mija черный LivCo Corsetti Fashion, также купили


Pyrmizruodi pīdzeivuojuse latgalīšu dokumentaluo kina “Laiki. Cylvāki. Volūda” / LR1 / / Latvijas Radio\n2. maijs 2020, 18:35\nLatgolyys kongresa dīnā, 27. aprelī, savu pyrmizruodi škārsteiklā piedzeivuoja latgalīšu dokumentaluo kina “Laiki. Cylvāki. Volūda”, kas stuosta par ceņtīnim saglobuot latgalīšu volūdu i kulturu cauri laikim, par speiti politiskūs varu lāmumim i pretdarbeibai. Kina velteita izcylajam latgalīšu literatam i īvāruojamuokajam Latgolys rūkroksta gruomotnīceibys puorstuovam Andryvam Jūrdžam, kuram itymā godā atzeimejam 175 godu jubileju.


You have searched for Houses for rent in: Latvia .\nUseful to know when searching for houses for rent in Latvia\nHouse for rent at Piekrastes street, Riga Centrs, Latvia\n290 m2 house for rent in Riga Centrs\nHouse for rent at Tērauda iela, Jūrmala, Latvia\n300 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Piekrastes iela, Jūrmala, Latvia\n482 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Brīvības prospekts, Jūrmala, Latvia\n365 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Piejūras iela, Jūrmala, Latvia\n400 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Bulduru prospekts, Jūrmala, Latvia\n340 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Kāpu iela, Jūrmala, Latvia\n440 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Dubultu prospekts, Jūrmala, Latvia\n111 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Bērzu iela, Jūrmala, Latvia\n220 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Viestura iela, Jūrmala, Latvia\n150 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Mellužu prospekts, Jūrmala, Latvia\n207 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Krišjāņa Barona iela, Jūrmala, Latvia\n250 m2 house for rent in Jūrmala\n285 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Strēlnieku prospekts, Jūrmala, Latvia\n185 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Žubītes iela, Jūrmala, Latvia\n232 m2 house for rent in Jūrmala\n420 m2 house for rent in Jūrmala\n210 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Pāvila iela, Jūrmala, Latvia\n280 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Kokneses prospekts, Riga Mežaparks, Latvia\n228 m2 house for rent in Riga Mežaparks\nHouse for rent at Vidus Prospect, Jūrmala, Latvia\n170 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at 2 19.linija, Jurmala, Jūrmala, Latvia\n234 m2 house for rent in Jūrmala\nHouse for rent at 21 Paltmales Street, Riga Pleskodāle, Latvia\n250 m2 house for rent in Riga Pleskodāle\n318 m2 house for rent in Riga Mežaparks\nHouse for rent at Mellužu iela, Jūrmala, Latvia\nHouse for rent in Jūrmala\nHouse for rent at Dārzu, Jūrmala, Latvia\nHouse for rent at Lienes iela, Jūrmala, Latvia\nHouse for rent at Zaļā iela, Jūrmala, Latvia\nHouse for rent at Vasaras iela, Jūrmala, Latvia\nHouse for rent in Latvia\nYou are on the page for available houses for rent in Latvia.\nAre you searching for house for rent in Latvia?\nHouses for rent in Latvia - see also:\nGet notified every time there is a new available house for rent in Latvia


“Skonai” jauns videoklips “Elizejis lauki” - lakuga.lv\nTemys: Elizejis lauki, latgaliešu mūzika, latgalīšu muzyka, Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja, Skolai\nNūsaslādzūt mīlesteibys mienešam – februaram, Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” skateituoju i klauseituoju viertiejumam nūdavuse sovu jaunuokū dorbu – dzīsmis “Elizejis lauki” videoklipu.\nGon poša dzīsme, gon ari tuos video sevkuru skateituoju īvad boltā zīmys sajiutā, kurū caurvej mīra pylna prīca i mīlesteiba. Kab, suocūtīs pavasaram, natyktu damiersta zīmys burveiba, vokaluo studeja “Skonai” aicynoj smeļtīs drupeiti nostaļgejis piec soltuokuo godalaika, kod eipaši sajiutam ūtra cylvāka syltumu i tyvumu.\nDzīsmis “Elizejis lauki” teksta autore ir dzejneica Ineta Atpile-Jugane, muzykys autore ir vokaluos studejis muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina-Jukna. Sovpus, kompozicejis aranžeja produceita Ginta Stankevica vadeibā. Videoklips veiduots Māra Justa vadeibā, ar kurū “Skonai” jau izaveiduojuse pateikama i radūša sadarbeiba.


Should Hawaii Legalize Marijuana? - Hawaii Business - July 2014 - Hawaii\nHawaii Business / July 2014 / Should Hawaii Legalize Marijuana?\tFeed\nShould Hawaii Legalize Marijuana?\tBy Steve Petranik\tSteve Petranik


Ar diska prezentaceju Leiksnā svieteis bazneicys jubileju - lakuga.lv\nTemys: bazneica, disks, jubilejs, Leiksna, Līksna, Roksts\n1. septembrī 12:00 Leiksnys katuoļu bazneicā byus bazneicys 100. godadīnai veļteita diska prezentacejis koncerts.\nDiskā īmyužynuots Leiksnys vargaņu skaniejums. Īrokstā pīsadaleja saksofonists Rihards Novickis i varganiste Renāte Stivreņa, kas pīsadaleis ari 1. septembra koncertā. Diskā ir ari R. Stivrenis komponātais vargaņu cyklys „Ostonis kolna sveiteibys”, kas pyrma puora godu radeits pa lelam taišni pi Leiksnys vargaņu. Koncertā skanēs gon lelūs komponistu muzyka – Johana Sebastiana Baha, Sergeja Rahmaninova i Petra Ebena kompozicejis, gon ari klauseituojim par prīcu – improvizacejis par dažiadu laiku i stylu temu.\nBazneicys viesture Leiksnā aizasuokuse 1798. godā leidza ar Leiksnys centra izaveiduošonu, kod ar grafu Plateru – Zibergu leidzeklim tyka izcalta bazneica. Tei gon teik nūjaukta 1909. – 1912. godā, kod teik calta jaunuo bazneica, kas Leiksnā ir vēļ arviņ.\n1905. godā par pravestu Leiksnys draudzē teik īcalts Rēzeknē dzymušais Pīterpišl gareigū akademeju beigušais Antonejs Springovičs. Taišni Springovičam beja ideja par jaunys bazneicys ceļšonu. 1909. goda 27. janvarī Leiksnys ļauds reikuoja lelu saīšonu i īvēlieja komitetu, kurā beja pravests, vītejī grafi i pīcei zemnīki. Bazneicys ceļšonai naudu zīduoja Leiksnys, Vabalis i Kirupis grafi. Taipat poši Leiksnys ļauds beja klaušu nesieji i naudys nūdavu moksuotuoji.\nBazneica tyka pasvieteita 1913. goda 5. oktobrī Rožoncovys svātkūs.\nLeiksnys bazneica ir izcalta pogosta augstuokajā vītā – Vaikuļānu cīmā pusūtra kilometra nu Daugovys krosta. Tei calta neogotiskā stylā. Pyrmajā pasauļa karā bazneica cīte artilerejis apšaudēs, nu rodušūs būjuojumus salabuoja divdesmytajūs godūs.\nBazneicys lelajā altarī ir Jezus Sirds statuja – vyssvātuokuos Jezus Sirds gūdam ari ir veļteita Leiksnys baznieca.\nVaira par bazneicys viesturi skaiti ITE\nKarteņā – Leiksnys bazneica, foto Julita Kluša


Konkrēti objekti > Diži koki > Rebu vītols\nDiži koki. Rebu vītols\nBalticmaps.eu: (547683, 6339386)\n6.4 m 0.5 m 2011-10-07 Julita, Atis Kluši\nRebu vītols, 2011.\nDižvītola varenais staru žuburs, 2011.


Arquivo de Properties - Terfel\nConsectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint occaecat cupidatat non proident, sunt in […]


Sugatsune - Push Latch. Best pricing. Free Shipping.\nSugatsune - Push Latch\nPurchase Sugatsune - Push Latch\nChrome ($29.92) Gold ($29.92)\nManufacturer's Part Number(s): DPL-RO-CR, DPL-RO-G


Einigkeit und Recht und Freiheit in Krähwinkel? - Paneuropa Union - Deutschland e.V.\nDer nationale Krähwinkel – auch wenn er regionalistisch verbrämt wird – ist in der Welt von heute kein gemütlicher, sondern ein besonders gefährlicher Ort.


Bronzas vāze Vāze no bronzas. Augstums: 29 cm. Platums: 16 cm. Product #: 440\nApraksts: Vāze no bronzas. Augstums: 29 cm. Platums: 16 cm.\nVāze no bronzas. Augstums: 29 cm. Platums: 16 cm.


Aizsuokts dorbs pi interaktivys digitaluos izstuodis par latgalīšu i jaunnorveģu volūdom – Bīdreiba "LgSC"\nAr saukli “Struodojam kūpā īkļaujūšai Eiropai” bīdreiba “Valodu muzejs”, bīdreiba “LgSC” i Jaunnorveģu volūdys kulturys centrs (Nynorsk kultursentrum; Norvegeja) aizsuokuši eistynuot projektu, kurā diveju godu laikā tiks sataiseita interaktiva digitaluo izstuode par latgalīšu i jaunnorveģu volūdom. Izstuode byus paradzāta plašai auditorejai, suocūt nu vydsškolānu da volūdys pietnīku i volūdys politikys veiduotuoju.\nBīdreibys “Valodu muzejs” vaļdis prīšksādātuoja, rakstneica i literaturzynuotneica Elīna Kokareviča i vaļdis lūceklis, volūdnīks i norveģu volūdys specialists Snorre Karkonens-Svensons, kurs ir ari projekta iniciators, izsver, cik nūzeimeigs itys projekts i sadarbeiba ir bīdreibai, kurys ilgermeņa mierkis ir aptyvai desmit godu laikā Latvejā sataiseit Volūdu muzeju. “Vys jau pandemejis laiks ir mums paruodejs, ka ir juodūmoj ari par jaunom muzeologiskom pīejom i praksem, deļtuo ir aizsuokts dorbs pi digitaluos izstuodis sataiseišonys, kas byus eipašs izaicynuojums, jo gribīs radeit izstuodi par volūdom tai, kab tei ruodeitūs aizraunūša piec īspiejis plašuokai auditorejai.”\nKai bīdreibys “LgSC” puorstuovis Norvegejā beja ari latgalīšu volūdys eksperte, literate Ilze Sperga i bīdreibys projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys aktiviste Vineta Vilcāne.


Destination Pagoda Information Session - Blue Mountains\nExpired Event - Destination Pagoda Information Session - 21 Aug 2019\nShare Destination Pagoda Information Session with friends.\n4WD Tag a Long Tour, Sunday 15th December, Graded "easy" - suitable for 4WD or AWD vehicles.\nCooinda Cottages Small or large group bookings Jenolan Caves Experience Australia’s most spectacular caves! Regional Business Chamber Supporting business in the Blue Mountains Eagle View Escape Relax in your own private spa Lindsays Cafe Lindsay's: Artistic, Relaxing, Delightful Glenbrook Cinema Online bookings available - all seats $12


Kaklarotas garums: 25 cm.\nAptuvenais kaklarotas svars: 8,37 g.\nAuskari: izmērs: 5,5 cm\nAuskaru aptuvenais svars: 2,90 gr.\nKrāsa: sudraba, medus.\nPreces ID: 1205164


TINI & Greeicy - 22 скачать песню бесплатно в mp3 качестве и слушать онлайн\nГлавная » Зарубежная музыка » TINI & Greeicy - 22\nTINI & Greeicy - 22\nИсполнитель:TINI & Greeicy\nЗдесь можно скачать бесплатно песню TINI & Greeicy - 22 и другие песни TINI & Greeicy.\nlocos dementes - gusi, gusi greeicy & mike bahia\nminifalda - greeicy & juanes\nЯ базарю 18 - TINI LIN, Soloplus\nPrincesa - TINI feat. Karol G\nConsejo De Amor - Tini & Morat\nLоvе Is Lоvе - TINI\nYa No Hay Nadie Que Nos Pare - TINI feat. Sebastian Yatra\nAll You Gotta Do - TINI\nYo Me Escapare - Tini


Izstuode "Latvejis fotografi atkluoj Latgolu" ari Aglyunā - lakuga.lv\nIzstuode “Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” ari Aglyunā\nTemys: fotografi, Latgola, Roksts\nLaKuGa jau viesteja, ka februara beiguos Preiļūs tyka atkluota fotokonkursa “Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” dorbu izstuode.\nFotokonkursu „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” pārnejuo gods suokumā izsludynuoja Preiļu nūvoda dūme i Latgolys fotografu bīdreiba. Konkursā pīsadaleja 36 autori – nu Latgolys, Reigys, Lelvuordis, Modyunis i Krystapiļs nūvodim i c., kuri kūpumā īsnīdze 218 fotografejis. Dorbi tyka vārtāti 3 kategorejuos: Cylvāks, Doba, Nūtikšona. Žūrejis komisejā beja Pēteris Korsaks – foto viesturnīks, Janīna Kursīte-Pakule – Saeimys deputate, Latvejis Universitatis profesore, Rihards Pīks – politiks, bejušais kinorežisors i kino darbinīks, Vladislavs Paurs – gleznuotuojs, Rēzeknis Augstškolys asociātais profesors.\nNiu konkursā īsnīgtī i gūdalguotī dorbi da 30. apreļam apsaverami Aglyunys Kulturys centrā dorba dīnuos nu 9:00 – 17:00.


30.09.2016. Verai Fiļmanovičai - 105! - Augšdaugavas novada pašvaldība\n30.09.2016. Verai Fiļmanovičai – 105!


Heroes - Latios & Latias! (M05) | Serebii.net Forums\nCrystal Latios, Oct 24, 2004\nBlue,Too?, Oct 24, 2004\nMurgatroyd, Oct 24, 2004\nCrystal Latios, Oct 25, 2004\nFreedom, Oct 25, 2004\nMurgatroyd, Oct 25, 2004\nHales, Oct 27, 2004\nMayDrewfan, Oct 29, 2004\nSilver Ryu, Oct 29, 2004\nMayShuufan, Oct 30, 2004\nGigi, Nov 2, 2004\nAscendingLatios Volcano Trainer\nLatios and Latias Fans - unite!!\nAscendingLatios, Nov 2, 2004\nzonic the hedgehog HUR HUR USER TITLE\nI loved the fact that Latias really cared about Ash and gave him a tiny kiss at the end, unless that was Bianca, but i'm pretty sure it was Latias\nxCurrently listening: Ayako Ono - [TWO OF US] <--- \nzonic the hedgehog, Nov 2, 2004\nGilbertman, Nov 2, 2004\ndoom_dragon19, Nov 4, 2004\nHales, Nov 5, 2004\nHorn Drill ヘタリア!\nHorn Drill, Nov 5, 2004\nGilbertman, Nov 5, 2004\n≈*Virulent Tsunami*≈, Nov 7, 2004


7. A. 575. A. Gari-Juone no S. Matisona Domopolē. Latvju kultūras kr.\nOgruok bejia vīns puika, godu septiņpadsmit vacs. Jis juojis uz pīguļi, dīnā moz struoduojis. Atbrauc nu pīguļas un guļ leidz vokoram, vokarā sāstās zyrgam mugurā un juoj pīguļā. Pīguļā par nakti jis izgudroj vysaidus nīkus. Reizi jis iztaisa kūka dziervīti, ar kū pa gaisu skrīt, dataisa treis taidas knopkas: pamīdz pyrmū - jis drusku pasaceļ gaisā, pamīdz ūtrū - vēļ augšuok, pamīdz trešū - jau pavysam augši. Nūsaprīcoj jis, ka ar kūka dziervīti var skrīt kai ar dzeivu. Laižās un aizskrīn uz ķēneņa pili, izskrīn trešajā stuovā, nūsamat uz lūga. Kēneņa meita attaisa lūgu un īlaiž jū īškā. Dzeivoj jis pi kēneņa meitas, runuojas, kēneņa meitai i īpateik, bet jei beistās sova tāva un soka puikam: "Skrīn jau prūjom, lai muns tāvs naredz!"\nKēneņa meita attaisa lūgu un jis aizskrīn prūjom. Ūtrā dīnā otkon jis atskrīn pi kēneņa meitas, jei attaisa lūgu, īlaiž un dzeivoj jī obēji. Sulaiņi beja manējuši, ka nazkas staigoj pi kēneņa meitas. Vīns sulains pajem un nūsmērej lūgu ar pika pervi: kas īs pi kēneņa meitas pa lūgu, tys nūsmērēs rūkas un tai varēs nūkert vainīgū.\nTrešā dīnā jis atskrīn pi kēneņa meitas, tei abtaisa lūgu, īlaiā. Kuopūt pa lūgu īškā, jam nanūsazīdja rūkas ar pika pervi, bet uorā kuopūt vīna rūka dasadyuŗa pi lūga un nūsazīdja. Jis aizzalaiž prūjom, sulaiņi verās, voi nava kas bejis pi kēneņa meitas, un pazeist, ka ir dasadūrts pi pika perves, aizīt un pastuosta kēneņam, ka pi kēneņa meitas staigoj vīns bryugons, jei jū īlaiž pa lūgu. Kēneņš pasauc sovu meitu un vaicoj: "Voi ir bejis kas pi tevis?"\n"Nabej's nikas," maloj kēneņa meita.\nTod kēneņš izsludynoj pa vysu valsti, lai izmeklej taidu cylvāku, kuram rūka nūzīsta ar pika pervi. Jo taidu atrass, tod tam byus nuove. Puika gon mozguoja rūku, kai tikai varādams, bet pika perves navarēja atmozguot. Sovu kūka dziervīti jis nūgloboj klāvā zam siles.\nKēneņa sulaiņi meklej pa vysu valsti, apsaver kotra puiša rūkas, atīt i uz puikas sātu.\n"Myusu sātā jau nava nivīna vacuoka puiša, ir tikai kaidu septiņpadsmit godu puikeļs. Te jau nava taidu, kas varātu tikt pi kēneņa meitas," runoj puikas tāvs.\n"Lai īt vīn paruoda rūkas," pavēļ sulaiņi.\nTāvs pasauc dālu, nyu redz sulaiņi, ka jam rūka nūzīsta ar pika pervi.\n"Beji pi kēneņa meitas?" vaicoj sulaiņi puikai.\n"Nabeju," atsoka puika.\nSuok jū sist, lai stuosts taisnību, puika suopēs ari pasoka, ka bejis.\n"Stuosti, kai tu tyki pi kēneņa meitas," pratynoj sulaiņi un syt.\nPuika i pastuosta, ka aizbrauc's ar sovu kūka dziervīti.\n"Atnes un paruodi tū dziervīti!" klīdz sulaiņi.\nPuika aizīt uz klāvu, izvalk nū siles apakšas dziervīti, atnas un paruoda. Sulaiņi puiku ar vysu kūka dziervīti aizvad pi kēneņa. Kēneņš paruoda puiku sovai meitai un prosa: "Vai itys ir tovs bryugons, pazeisti ju?"\n"Itys ir muns bryugons, pazeistu," atsoka kēneņa meita.\nKēneņš pasludynoj, ka nuokūšā dīnā puikam byus nuove. Sasalosa ļaužu pulks vērtīs, kai nūbendēs puiku. Pret pašu nuovi puika prosa, lai palaižūt jū ar sovu sīvu vēļ pasavyzynuot sovā kūka dziervītē. Kēneņš ari atļaun, jī obēji sāstās dziervītē, puika paspīž trešū knopku un izaceļ augši, augši gaisā; tik augši izskrīn par reizi, ka ļauds navar jūs vaira saredzēt. Gaida vysi, kod puika un kēneņa meita nūsalaiss ar kūka dziervītu, bet tī i šūdin lidoj pa gaisu.


Koč kas čosnys aba klusiņkuos muokslys dīnys Ludzā - lakuga.lv\nTemys: J. Soikāna Ludzys muokslys škola, Ludza, Muokslys dīnys, Roksts, Sandra Vuorkale\nGods riņdžā. Muokslys dīnys, kas kotru pavasari saplaukst Latvejā, niu taidys klusiņkys kai vyzbuļs piec solnu, jo daudzi lelu nūtikšonu, kureimuos puorsyt ar nūzeimeibu, spāku, intensitati, ītekmi iz cylvāka sirdi i apleicīni. Puorskaitūt viņ viersrokstus škārsteiklā, avīzēs – naudys moka turātuoju cīnis ar nasovom rūkom i dzeiveibom Ukrainā, biegļu laivys Vydsjiurys krostā i dybynā, lidmašynys pilots pašnuovnīks, Latvejis prezidenturys pusgods, pasauļa čempionats hokejā, Raiņa jubileja gods. Koč kas nūteik pasaulī, nu personeigi naskar i jiutu viļneits nasasakustynova sirdī. Tepat rādā ir lelu veiru gūda dīnys – gora gaismys siejejam Andryvam Jūrdžam palyktu 170 godu, breiveibys i taisneibys ceinietuojam Pīteram Miglinīkam – 165, goreidznīkam, izgleiteibys darbinīkam Nikodemam Rancānam – 145, muokslinīkam Juram Soikanam– 95, muokslys zynuotnīkam Juoņam Pujatam – 90, dzejnīkam, kulturys darbinīkam Ontonam Kūkuojam – 75. I tys var naskart, ka viņ pats sevi nadasīņ tautys goram ar dzeiveibys dzeislu. Tyvumā i īškā asūt nasatiemiet īspiejamūs atspulgus i nūspīdumus sevkura dvieselī.\nVaicojūt īdvasmu paruodis “Koč kas čosnys” vizualajam tālam, pacēlem vacuos avīzis, kas izdūtys pyrma 100 godu – 1915. goda aprelī. Tys beja kara laiks, kureimais grudynuoja vēļ patuoli. Draudi beja viņ apsūlejumā. Dūma par Latveju kai vīnuotu vaļsti koč kur ideju pasaulī. Taišni 1915. godā latvīšu muokslys veicynuošonys bīdreiba publicej pyrmū reklamu žurnalā “Varavīksne” par izstuodi – puordūtovi latvīšu-latiņu burtim. Viņ symta godu. A kas niu? Vuicamīs raksteit latgalīšu mēlē, kab viesteitu par muokslys lītom.\nPārnejais gods beja īsuokums J. Soikana Ludzys muokslys školys pedagogu dorbu paruožu vērtinei, kas veļteitys pamatkruosai. 2014. gods – “Dzaltons ci jir, ci nav”. Niu 2015.gods, sorkons – “Koč kas čosnys”. 2016.gods – zyls. Taipoš jemom paleigā ceļazeimis. Sorkonais, čosnais – STOP zeime, voi ībraukt aizlīgts? Rūbežs, kuru navar puorkuopt, aiz kureimuo nikuo vaira nav? Voi rūbežs, kurs paplašynoj pasauļa uztveršonys dziļumu i tuolumu? Voi tys ir koč kas čosnys, koč kas sorkons i šmuks? Kai vysod paruodis saturs ir nūslāpums da pošys atkluošonys šaļts. Tiemēsim kūpā, kas nu tuo vysa saīs 2015. goda 15. maja 13 stuņdēs Ludzys mīsta pošvaļdeibys ākā Raiņa īlā 16.\nMuokslinīku vuordā – Vuorkaļu Sandra