Baļtinovā nūsasliedzs projekts “Tev, man un visiem mums - lai top Baltinavā” - lakuga.lv\nTemys: Baļtinova, Baļtinovys nūvods, Jaunieši Baltinavai, Ontana i Annes tematiskais parks, Ontans i Anne, Roksts\nAizvadeitais gods nu projekta “Tev, man un visiem mums – lai top Baltinavā” suokšonys šaļts, aizskriejs vieja spuornim. Tys tyka pīpiļdeits ar gryutu dorbu, lelu ryupeigumu i gondarejumu par padareitū.\nProjekta golvonais mierkis beja izveiduot tautā zynomuos lugys “Ontans i Anne” Tematiskū parku. Ideja par parka izveidi roduos bīdreibai “Jaunieši Baltinavai”, kas gribēja sakūpt sova dzymtuo nūvoda kulturviesturiskuos vītys, kurom seņču atmiņuos ir lela vierteiba. Vīna nu taidom vītom beja Baļtinovys Vacais parks, kas godu gaitā beja pagaisynuojs sovu ogruokū spūžumu, globojūt tū aiz aizaugušim upis krostim.\nGoda gaitā parka teritoreja ir pīdzeivuojuse lelys puormainis. Puor upi izaslīn jauns tylts, iz kura īreikuoti sūleni dobys baudeituojim. Izveiduots bruka celeņš i “Ontana i Annis” silueti, pi kuru var nūsabiļdēt, īsajiutūt lugys varūņu tālūs. Izcalta lapene, kas ir breineiga atpyutys vīta parka apmaklātuojim, pastateitys šyupelis i foto rams dobā, kas ļaun īmyužynuot sevi, saimi i draugus breineiguos karteņuos, kai ari izgataveiti sūli i gunkura vīta pateikamys atmosferys radeišonai.\nAtsaverūt iz padareitū, juosoka, ka dorbs ir īguļdeits lels i bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” mierkis ir sasnāgts. Ir izveiduots i “Ontana i Annis” parks, i ir sakūpta parka teritoreja, kas niu prīcynoj sevkuru garumbraucieju. Dorbojūtīs kai breivpruoteigī, bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” puorstuovi ir lapni par paveiktū, partū ka skaita, ka myusu dīnuos cylvāki puoruok daudz gryb sajimt nikuo nadūmūt preteimā i materialuos vierteibys nūviertej augstuok nakai paleidzeigys rūkys dūšonu. Projekta realizacejis laikā bīdreibys jaunīši sakūpe na tik sova nūvoda kulturviesturiskuos vītys, nu ari styprynuoja sovu draudzeibu, dorbojūtīs vīnuotim mierkim, kai ari sajēme atbolstu nu cytu nūvoda dzeivuotuoju, styprynojūt Baļtinovys nūvoda dzeivuotuoju salīdieteibu.\nItūšaļt “Jaunieši Baltinavai” ar napacīteibu gaida projekta atkluošonys dīnu, kas byus 11. juļs, kurā oficiali tiks paziņuota parka atkluošona. Pasuokums tiks aizvadeits kūpā ar teatra izruodi “Ontans i vampiri”.


Testi Archives - lakuga.lv\nLatgolys kulturys tests 2021\n30 Juņs 2022\nKulturys tests: Kū zini par Valeriju Seili i juos laiku?\nTests: Cik labi zini Latgolys personeibys?\nTests: Cik labi tu zini Guntixa filmu kaverversejis\n6 Juļs 2020


Kopējais platums: 3 - 143 cm.\nKopējais augstums: 3 - 213 cm.\nKopējais dziļums: 6 - 38 cm.\n33x24 cm pelēkā krāsā\n158 cm pienbaltā krāsā


Salve Latvia! - Budapesti Vándor Kórus\nPosted on 2019. April 22. Monday


Hotels in Augšligatne, Latvia. Book hotels in Augšligatne at low rates from Drive-Alive\nHotels in Augšligatne from Drive-Alive.\nAugšligatne hotel search and online booking.\nEurope -> Latvia -> Augšligatne\nLigatne (5.3km from town centre)\nLigatne (7.8km from town centre)


angļu › latviešu: My world can't be opened.\nMy world can't be opened.\nManu pasauli nevar atvērt.


Dzejislūdi kruosoj ari latgaliskuos ailis - lakuga.lv\nTemys: Dzejas diena, Dzejaslode, Karonhisake, Roksts, Valentins Lukaševičs\nLatvejā vysapleik nūteik Dzejis dīnu pasuokumi. Šudiņ, 12. septembrī septeņuos stuņdēs vokorā Pītera bazneicā Reigā byus dzejis dīnu nūtikšona – divdzejis audiovizualais projekts „Dzejislūde. Kruosys”.\nProjekts ir sovpateigs ar jaunim rysynuojumim dzejis laukā. Ideja dzymuse ailinīku Joko Danno (Japaneja) i Džeimsa Hopkinsa (ASV) gasteišonys reizē Dzejis dīnuos Latvejā 2010. godā, obejim alinīkim īpasazeistynojūt Latvejis publiku ar sadarbeibys dzeju – kūpeiga dzejpanta taiseišona – ailinīki reizē taisa kotrs sovu i kūpeigu dzejūli. Autori sadarbeibys dzeju rakstejuši kotrs sovā dzeivuošonys vīta i sasazynojūt caur škārsteiklu. Dzejis skaitejumu Reigā papyldynuoja ambientuo muzyka i kartenis. Sadarbeibys dzejis taiseišona ir saisteita ar Japanejis literarū tradiceju.\n2011. godā roduos ideja sataiseit Latvejis dzejnīku sadarbeibu dzejūļu cyklu, rūsynojūt Latvejis dzejnīkus taiseit kūpeigus divdzejūļus kai vīnuotus volūdiskus atspeidumus dažaidu kruosu asociacejom. Ituo goda vosorā projekta īsasaisteja 18 Latvejis ailinīki – Juoņs Rūkpeļņs, Maira Asare, Inga Gaile, Anna Auzeņa, Kārlis Vierdeņš, Valts Ernštreits, Edvīns Raups, Inga Uobele, Ruta Štelmahere, Andra Manfelde, Sergejs Timofejevs, Semjons Hanins, Andris Akmenteņš, Eduards Aivars, Artis Ostups, Ivars Šteinbergs i nu latgalīšu vyda Valentins Lukaševičs i Karonhisaka (Evika Muiznīce), kai ari Joko Danno i Džeimss Hopkinss.\nSeši dzejūli topuši latvyski, puorejī četri – latgaliski, lībiski, krīviski i angliski, tai paruodūt volūdu skonu i semantiskū daudzveideibu. Projekta nūsaukumā pīsauktuo dzejislūde ir simbols, kas paruoda kotra divdzejūļa byuteibu – sasavīnuot no divejom dzejis puslūdem vīnā vasalā – dzejislūdē īdzeivynojūt na viņ volūdys, nu ari emocionalū vīnuoteibu.\nVairuoki Latvejis video muokslenīki i muziki tyka uzrunuoti taiseit kotram dzejūļam video i audio fonu, i itymā vokorā Pītera bazneicā byus vareiba pīdzeivuot itū sadarbeibys energeju.\nĪeja bez moksys.


Brahiolo�ismi - Tic�jumi\nB�rzus, kas n�gr�zti vosorys sv�tk�s, juonas i juol�k iz �kiuni zam s�na, lai napal�tu s�ns i pelis na�stu.\nNuoku�� god� juodadzynoj vai�uks lai parag��s, paradz�s k� iz pr�k�u � ci veirs tjav tys byus, ci laima byus.Cytu raizi i nikuo nanas. Kai kuru raizi beja �car�ts.\nJuo�d�n� k� saradz sapyn�, tys at�s tjav n�nimt vai�uceni.As sovu saredzieju.\nK��u vokor� juol�k zam spylvyna s�ns � kaidu sapynu redziesi, tai da tevi at�s ci s�na zagtu, ci gul�tu.\nJuo�yupoj�s, lai golva nasuop�tu.\nLai byutu spr�gainys maitys, l�k ziernuojus.\nKab byutu d�ly, l�k zam gultys ciervi.\nKab spr�gains b�rns kaids byutu, l�k vylnu zam spylvyna, kai vu��e�a spr�gaina, vai vylnys pyku kaidu �l�k.\nVasari �l�k zam pi spylvyna, lai byutu styprs d�ls.\nKas pyrmais �kuopa gult�, tuo byus vierss.\nIudi�s lai pasadzart, lai suop�nis tjav nikod nabyutu.\nSuo�s leigovai leigavai�am simbolizej, nu, kab dzeivuotu boguoty, kab maizeitis v�nm�r byutu.\nT� vai�uceni, ka taiseja, t� ar v�nu zareni, kab jis nabyutu, kab j� n�dzeivuotu v�nu myu�u k�p�. Ar v�nu veiru, ar v�nu s�vu vysu myu�u k�p�, kab it� naiza�kiertu.\nKuozu vai�uce�� juotaisa nu l�gavys mirtenis, kuozu mirtenis, lai nas leigovai laimi.\nNu mamys ir puor�imta taida k�ka kar�ta, ar kuru maisu �vuoriejumu. Juomaisa ar k�ka, tod �viuoriejums stuov ilguok. K�ka kar�t� ir dabeigais k�ka sp�ks, nikai dze��am vai aluminejam.\nEll� i paliksi, ka nalabi runuosi.\nEll� siediesi, dabas�s natiksi.\nUz golda n�l�c s�nu, viers� uzsadz polagu i l�k viers� maiz�tes ( oblatkas ). T�reiz t� s�nu nu reita piec br�kastiem pa ��ipsni�ai vusur sal�k, lai loba ra�a, �d�t l�pi��m, lai aug lili, I tod jozd�d iz bazn�cu.\nPal�k� zier�i die� to, lai veiktus.\nZ�massv�tkos pal�k� zier�i josavora, lai daudzi naudas.\nJa nekust�gi spalvu m�ko�i vakar� izz�d, tas liecina par labu laiku.\nJa ozols pirms o�a uzplaukst, tad b�s sausa vasara.\nJa p�rkons ducina ilgi un dobji, b�s slikts laiks, ja turpretim spalgi un �si � gaid�ms skaidrs laiks.\nJa agri pavasar� redzami zibe�i, bet p�rkons nav dzirdams, tad b�s sausa vasara.\nJa no b�rziem tek daudz sulas, tad gaid�ma lietaina vasara.\nJa agri nok�st sniegs, tad ilgi nekas neaug.\nKad zied ievas, vienm�r n�k aukstums.\nJa ir liela rasa, tas ir uz labu laiku, ja nav rasas, tad b�s lietus.\nJa odi grie�as virpul� � tuvojas siltas un saulainas dienas.\nJa uz z�les ir daudz zirnek�u t�klu, tad b�s skaidrs laiks.\nLietus bez v�ja l�st ilgi.\nM�ness k��st sarkans uz lietu.\nTic, ka kaimi�iene, kad atn�k, tad nelaime kl�t, jo tai esot �auna acs un vi�a izmantojot sliktas z�mes un bur�s.\nTic�ja, ka p�rdodot siv�nus, pirc�ju k�ti nelaida, t� esot slikta z�me.\nPirms bazn�cas sv�tkiem nevar citam, ko l�gt vai dot. Cilv�ki v�l tic, ka no t� rodas nelaimes.\nKad sapn� redz�si miru��, voi jau sov�j� at�t uz s�tu, tad viskas tevim vis�das nepatik�anas.\nJa biezi gubu m�ko�i peld zemu, b�s slikts laiks, ja augstu � b�s v�j�.\nSpo�as zvaigznes v�st� par labu laiku, bl�vas � par lietu.\nJa saulrieta debesis ir dzeltenas, zeltainas vai ro�ainas b�s labs laiks.\nJa, saulei rietot, m�ko�i savelkas no zieme�iem, b�s v�j�.\nJa riekstu ir daudz, bet s��u nav, b�s barga un sniegiem bag�ta ziema.\nReti m�ko�i � b�s skaidrs un auksts laiks.\nM�ko�i zemu nolai�as b�s slikts laiks.\nSarma v�st� labu laiku.\nKr�t s�ka krusa � p�c ned��as gaid�ms sals.\nJa gailis s�k staig�t ar nolaistu asti, dr�z uzkrit�s sniegs.\nPirms lietus m�ness ir bl�vs un b�ls, pirms saulaina laika � t�rs un spo�s.\nTymsi Z�massv�tki, bez mieness un zvaigznem � byus vaisleigs mojl�pu gods, ar� mojl�pi labi pad�s�s.\nSlapni Z�massv�tki � tuk�ys pu�is i apcierk�i, Z�massv�tki skaidri � vosora pylna D�va svieteibas.\nJo pirms Z�massv�tkim garys latakas � byus bogots gods.\nJo leidz Z�massv�tkim daudz sn�ga � vosorys ra�� byus daudz palovu, jo p�c Z�massv�tkim � byus daudz br�du�u graudu.\nJo Z�massv�tk�s kaut uz breidi uzspeid saule � byus lobs p�na gods.\nJo Z�massv�tk�s pi debesim daudz zvaig��u � byus daudz j�ru un siv�nu.\nJo pirms Z�massv�tkim ir atku��i, z�moji slikti porz�moj.\nJo p�c Z�massv�tkim n�samoju�i k�ki � byus loba m��u ra�a.\nJo Z�massv�tku nakt� daudz zvaig��u, vosor� byus daudz �gu un sie�u.\nJo iudi�i leidz Z�massv�tkim treis reiz porsolu�i � byus bogota vosora.\nZ�massv�tki bez sn�ga � byus voja s�na ra�a, sn�gaina � lobs s�na laiks.\nJo ap Z�massv�tkim solts, vosora byus korsta.\nJo ap Z�massv�tkim saks sn�gs � ap Jo�im byus skaists s�na laoks.\nJo ap Z�massv�tkim n�sormoju�i k�ki � byus lobs z�du laiks.\nJo Z�massv�tk�s ir sn�gputenis � byus lobs bi�u mada �nasums.\nJo za�i Z�massv�tki � byus boltas Leld�nas.\nJo leidz Z�massv�tkimnaaizsa� upisun azari � nokom� vosor� byus bogots zivju gods.\nViejaini Z�massv�tki s�la lobu aug�u ra�u.\nJo pirms Z�masv�tkim nav bejis putins, nabyus rudi�� k� apcierk��s b�rt.\nJo pirms z�massv�tkim daudz sn�ga � pirms Jo�im byus daudz leita.\nJo Z�massv�tk�s bitis str�p�s dz�d � byus silta vosora.\nJo Z�massv�tk�s l�g�s mirdz ladus pu�is � nokamaj� god� byus daudz aug�u.\nJo k�k�s ir sorma � byus daudz sie�u.\nJo z�ss Morte��s pa dub�im staigoj � Leld�nos �s pa ladu.\nJo ap Morte�im sa� � byus lobi godi.\nJo leidz Morte�imvar art zemi, nokomgod tikai p�c Vosoras sv�tkim var�s s�t.\nSorma Morte��s l�cinoj, ka byus daudz aug�u dorz�.\nJo ap Morte�im k�k�s v�lza�as lopas, nokomgod ap Vosoras sv�tkim t�s v�l byus moz.\nJo Morte��s skaidras mieness naktis � byus skaidrs s�na laiks.\nMorte�i myglaini � silta, meiksta z�ma.\nJo Morte��s jumti ir sn�g� � byus gara z�ma.\nJo Morte�d�na skaidra un saulaina, z�m� byus leli soltumi.\nJo Morte��s sa� � ap Z�massv�tkim byus silts laiks.\nJo Morte��s sa� � Katr�nos ir atkusnis.\nCo�us kauj Mi�e�d�n�, tod labi pad�das.\nG�vim Mi�e�d�n� d�d �st solmus, tod ar� z�m� �ss solmus.\nJo Mi�e�d�n� vora kopustus � t� ir syuri un c�ti.\nJo lopys n�bierst pirms Mi�e�im � byusagrs pavasars.\nJo Mi�e�d�n� viejs pyu� nu z�me�im - gaidama solta, dzi�a z�ma, jo nu d�nvidim � sylta, ar sn�gu tryuceiga, jo nu vokorim vai reitim � norm�la, m�rana.\nJo �zulzeilis ap Mi�e�im porsprogst un ir slapnas � byus l�na z�ma.\nJo Mi�e�d�na slapna � z�ma byus meiksta.\nCik ilgi p�c Mi�e�im lopys stov, tik ilgi p�c Jur�im nav zolis.\nJo dz�rves aizlidoj pirms Mi�e�im, 9 d�nas p�c Mi�e�im byus sn�gs, jo b�rzi n�dzeltej pirms Mi�e�im, nokom� god� byus loba m��u ra�a.\nCik nede�u pirms Mi�e�im k�ki n�dzeltej, tik nede�u pirms Jur�im zole deigs.\nJo Mi�e�u nakts myglaina � byus loba vosora, jo sausa un solta � slykta vosora.\nJo leidz Mi�e�im lopys k�kim n�bierst, pr�k� Jur�im z�d�s �vs � byus silts pavasars.\nJo Mi�e�d�n� v�l �zul� zeiles � byus dzi�i Z�missv�tki un solta z�ma.\nJo Mi�e�d�n� l�pi nu gonim �dami zoles ku��i nas aiz lyupas, sagaidams l�pbareibas tryukums z�m�.\nJo B�rtula d�n� lobs laiks, taids tys byus ar� rudi�s.\nJo bezdeleigys pazyud pirms B�rtulim � pirms Mi�e�im byus sn�gs.\nJo B�rtula d�n� nalej leits, t� rudi�i byus daudz ugu�sgr�ku.\nJo ap B�rtu�im kryumu mu�is radzamys kl�v� � dreizum� byus solts laiks.\nKaids laiks B�rtul� � taids vysu rudi�i.\nJo Labren�a d�n� speid saule, tod rudi�� daudz ugunsgr�ku, jo lej � tod ugunsgr�ku nabyus.\nJo nede�u pirms un p�c Labren�a nav solnu � byus v�ls un silts rudi�s.\nJo Labrenc� ir mitrs � byus augleigs rudi�s.\nJo Labren�a d�na sausa � byusdaudz p�rkiu�a ugunsgr�ku.\nJo Labren�a d�n� lej � byus leitains rudi�s.\nJo Labren�a d�na skaista � saulaina � byus skaists rudi�s.\nSaulaina Annas d�na s�la lobu laiku un ra�u.\nJo Anas d�n� salejst s�ns, tys nasapyus.\nAnnas d�nas leits s�la daudz sie�u.\nJo Annas d�n� uznok krusa � noku�� god� P�terd�n� byus leits.\nJo Annas d�n� lej leits � tys leis v�l 2 nedelis.\nJo Annas d�n� lej � byus slapnys rudi�s.\nJo Annas d�n� lej leits � t� rudi�i nabyus r�kstu � paliks malnom �k�om.\nJo kartupe�u z�di bierst agrok J�kuba d�nis � nabyus lobu kartupe�u.\nJo J�kuba d�na skaidra � byus bogota ra�a, byus daudz dorba teirum�.\nJo silta un saulaina J�kuba d�na � byus solti Z�missv�tki.\nJo J�kuba d�n� ap sauli daudz mozu mok�nei�u, z�ma byus sn�gim bogota.\nJo P�terd�n� saule tikai breidi speid � byus daudz ugunsgr�ku.\nJo P�terd�na leitaina, vyss s�na laiks leitains.\nJo P�terd�n� lej, leis leidz Annas d�nai.\nJo dzag�zis beidz kiukot ap P�terd�nu � byus sylts rudi�s.\nZo�u d�n� arv�n lej leits, bet Jo�u d�n� reti.\nJo Zo�u vokor� uz p�na traukim samat notres, rogonas sazadze� i p�nu namaitoj.\nJo sorkon�s obu�e�� uzz�d pirms Jo�im � byus plyudi.\nJo Jo�u zoles ilgi naveist, ar� s�ns nakalss un byus leitains.\nJo p�rkiu�s ryuc nakt� pirms Jo�im � byus naaugleiga vosora.\nJo dzg�ze kiukoj 9 d�nas p�c Jo�im, tod 9 d�nas p�c Mi�e�im � byus sn�gs.\nJo dzag�ze beidz kiukot pirms Jo�im � byus eisa vosora, agris solnys, jo p�c Jo�im � byus gara vosora.\nJo Jo�u nakt� stipri mauroj g�vis � byus slapdra��is rudi�s.\nJo Septe�u bro�u d�n� lej, leis v�l septe�as ned��as nu v�tys.\nJo �ai d�n� leij leits, tys leis v�l 7 d�nas nu v�tys, jo p�c 7 d�nom leits naporstoj, tod tys leis v�l 7 ned��as.\nJo �ai d�n� speid saule � tei speid�s v�l 7 d�nas nu v�tys.\nJo �ai d�n� k�k�s lape�as ir vysmoz kai pe�u auste�is, tod byus loba vosora.\nJo Jura d�n� v�l ustob� guni dadz � solnys n�k�� z�dus.\nJo Jura d�n� ir jau z�di � byus slapnys maijs.\nJo Jura d�n� speid saule, labi pad�s�s gur�i.\nJo pirms jura d�nas zol� ir rosa, tod pirms J�kubim byus rudzi p�aujami.\nJo Jura d�n� lei�oj � byus p�ovos slykta zole.\nJo leidz Jura d�nai v�l ladi uz azara � byus solta, slykta vosora.\nJo Jur��s lej g�vis d�s daudz p�na.\nJo pirms Jur�im p�rkiu�s ryuc � byus boda gods.\nJo dzag�ze 9 d�nas p�c Jur�im sok kiukot � byus silta un augleiga vosora.\nKaids viej� Jura d�n� porsvor� pyu�, taids t� godu vysvairok pyuss.\nJo Jura d�n� ir solna nakt�, tod rudi�� ir gaidamys agris solnys.\nJo Jura d�n� lei eisu breidi, tod byus lobs pavasars.\nJo Jura d�na skaista � maijs byus v�ss un slapnys.\nKaids laiks Jura d�n�, taids Mi�e��s.\nJo p�c Moras d�nas ir solts � byus solts rudi�s.\nJo Moras d�n� �pyu� auksti vieji � t� pyuss v�l 6 nede�as.\nJo Moras nakt� zeme sasa� � rudi�� ar� sa�s, nabyus m��u ra�as.\nJo Moras nakts silta � byus augleigs rudi�s un vyss gods.\nJo Marijas d�nas nakt� �la stoba gol� nasasa� � byus silts pavasars.\nJo soltums tur�s v�l p�c Marijas d�nas � rudi�s byus solts.\nJo rogovys navar apgozt 9 d�nas pirms Marijas d�nas, tod ar tom jobrauc v�l 9 d�nas p�c Marijas d�nas.\nJo Marijas d�n� speid saule � byus augleigs gods.\nKaida Marijas d�na, taids vyss noku��s rudi�s.\nJo Marijas d�n� sa� � sa�s v�l 40 naktis.\nKaids laiks Marijas vai moras d�n�, taids tys tur�s�s v�l 40 d�nis.\nJo Marijas d�n� pyu� solta viej� � pyuss v�l 6 nede�is.\nJo Marijas d�n�, saule uzspeid kaut tik, cik laika vajag zirgu �jiugt � byus lobs s�na laiks.\nJo Marijas d�nas nakts un d�na skaidra un sylta � byus augleigs gods un loba p�auja.\nJo Marijas d�nas nakt� solst, tod nabyus daudz mu�u, byus solts pavasars.\nJo Marijas d�na slapna � byus slapnys pavasars.\nJo Za�aj� caturd�na purina obelis, tod t� godu tos d�s daudz aug�u.\nJo lelo P�kd�na ir skaidra � byus lobs s�na laiks.\nLeld�n�s �las �d�t v�roj �aulys atdalei�on�s, jo tei �lai labi laupos � augs lobi lyni, jo slikti laup�s �aula � byus slykta ra�a.\nJo saule Leld�nas reit� uzl�c�t �tyn�s krekli�� � byus solts pavasars.\nJo Leld�nas reit� saule uzl�c sp�dra � byus korsta vosora.\nJo Lelaj� p�kd�n� ir skaidrs laiks � byus leitaina vosora.\nJo pirmaj� Leld�n� leist, tys leis kotr� sv�td�n� leidz Vosoras sv�tkim.\nJo Za�aj�s caturd�nas reit� �la uz jumta nasasa� � byus lobs laiks.\nJo Za�� caturd�n� sa� � sa�s v�l 40 d�nu.\nJo Mete��s sauss laiks � byus ra�eigs gods.\nJo Mete��s vierss uz ce�a zyrga p�d� var n�dzert�s � byus lobs ra�ens gods.\nMeten� nadreikst v�rpt, jo tad viej� pl�sa �kas.\nJo Aizgavien� ir sn�gs uz jumtim � vosor� byus daudz sie�u un �gu.\nJo Aizgav�nis ir viejains � byus solts laiks.\nKaids laiks Aizgav�n�, taids byus Leld�n�.\nJo aizgav�n� atkusnis � byus loba ra�a.\nJo Meten� sn�gs uz jumtim � Leld�nas byus bez sn�ga.\nAgatas d�nas svieteitais iudi�s n�vier� nagaisus, ugunsgr�kus, n�jam sopes un pasorgoj nu vysa �auna.\nJo Jazopa d�na loba � byus silta vosora.\nSaulaina Jozupa d�na s�la bogotu ra�u.\n�ei ir ar� P�tera kr�sla d�na, jo 24.februar� ir lobs laiks � byus lobs, ra�eigs gods.\nMateisa d�n� jo ir lads, t� Mateiss lauza pu�u, jo nav tod sasolda.\nJo Sve�u d�n� aizputynoti ce�i � byus leli plyudi pavasar�.\nJo Sve�u d�n� garis latakas � augs gari lyni.\nJo ap Sve�u d�nu viejains laiks � byus jauks pavasars.\nJo Sve�u d�n� p�sormoju�i k�ki � byus bogota vosora.\nPute�i pirms Sve�u d�nas kaisa graudus, p�c tos � p�auj.\nJo Sve�u d�n� silts laiks � byus agrs pavasars, jo solts laiks � byus slikta ra�a.\nJo Sve�u d�n� pi� latakys � byus lobs gods.\nJo Sve�u d�n� atkusnis � naaugs m��i, jo skaidrs laiks � sausa vosora.\nJo sn�g vai putinoj � byus silta vosora.\nJo Sve�u d�n�saule speid kaut tik ilgi, kom�r sajiudz zirgu, gaidama jauka vosora.\nJo Sve�u d�na saule gai�i speid, byus v�l vairoksn�gak� pirms tam snidzis.\nJo ce�as v�tra Sve�u d�n� svieteitos zoles jomat ugun�, lai nagaiss por�t.\nLabi, ka Sve�u d�n� brei�im speid saule, brei�im kreit sn�gs, jo saule v�n speid � byus daudz ugunsgr�ku.\nJo ir p�rkiu�a nagaiss, joaizdadz Sve�u d�n� svieteitu sveci � tys pasorgos nu p�rkiu�a.\nJo ap Sve�u d�nu sylts � at�s Leld�na ar sn�gu.\nJo Te�a d�na sausa � byus lobs, sauss s�na laiks.\nJo Te�a d�n� nu jumta latakas n�pil tik daudz, ka gails var padzert�s � byus loba labeib as ra�a.\nJo Te�a d�n� speid saule tikai eisu breidi, vosor� byus lobs s�na laiks.\nJo Te�a d�n� speid saule, tym� god� labi br�ss rudzi.\nJo Te�a d�n� mygla � pavasar� gaidami leli plyudi.\nJo Zvaig��u d�n� speid saule, byus lobs gods, cylv�ki byus m�reigi.\nSolta zvaig��u d�na � solta Mi�e�d�na.\nCik Zvaig��u d�n� pi debesim zvaig��u, tik obu�u byus obel�s.\nJo Zvaig��u d�nas nakt� pi debesim daudz zvaig��u � byus augleigs �gu, sie�u un lobs s�na laiks.\nJo Trejkungu d�n� gai�s var n�dzert�s pa��bel� � byus lobs, ra�eigs gods.\nJo debesis apmoku�os un zvaig��u nav � byus slikta ra�a.\nJo pi debesim radzamas treis sp��as zvaigznes, kuris sauc par Treju kungu zvaigznem, tod nokomais gods byus augleigs.\nJo nu 21.00. �stoj�s loba un gai�a nakts, tei ir loba zeime.\n�ai d�n� v�roja zeimes, lai n�teiktu kaids byus noku��s gods.\nJo Jaungoda nakt� soltums k�� dagun�, vosora byus korsta.\nZvaig��ota Jaungoda nakts s�la bogotu ra�u, daudz �gu, j�ru, te�u, syv�nu.\nJaungoda sn�gs n�zeimej bi�u �nasumu, jo vairok sn�ga, jo vairok mada.\nJo Jaungod� lauski sporda, vosor� byus daudz p�rkiu�a.\nKaids laiks Jaungod�, taids P�terd�n�.\nByus sauss un saulains laiks ja:\ntolu atbalsi dzierd,\nbezdeleigas aug�i lidoj,\ndyumi nu �kurstina kop uz aug�u,\nsaule vokor� skaidra n�r�t.\nJo vokor� z�me�u pus� apmoc�s, noku�� d�n� byus leits.\nJo pi debesism vokor� ir sorkonys streipis, tod �tr� d�n� byus stiprs viej�.\nJo pirm�s p�kiu�s n��t pad�nvidu pusi, byus silta vosora, jo p a z�me�u pusi � solta.\nJo pavasar� leli plyudi � byus sausa vosora.\nJo molka dagdama krosn� sprakstinej � byus leli soltimi.\nJo dyumi nu p�itis �t ustob� � byus leits.\nJo �gle izkreit�t nu krosnis n�ska� � paliks soltoks laiks.\nJo parodos varaveiksna � byus lels leits.\nJa b�rzam lapas metas dzeltenas no lejas � b�s ilgs rudens, ziema iest�sies v�lu.\nJa p�l�d�iem daudz ogu ruden�, b�s lietains laiks.\nJo akmi�s sok syunot z�me�u pus� � byus dzi�a z�ma.\nJo obu�e�� n�atver z�dus � byus p�rkiu�s un leits.\nJo �zols salopoj p�c ��a � byus sausa vosora.\nJo bogoteigi �vas z�d � bogoteigi rudzi z�d�s.\nJo nu b�rza tak daudz sulu � byus leitaina vosora.\nJo bolto obu�e�a teirum� vairok kai sorkono � byus jauka vosora.\nJo agri plaukst k�ki, agri josok labeibas s�ja.\nJo aug�u k�ki z�d pyln� mienes� � byus daudz aug�u.\nJo rudzu vorpas r�bainas � solta vosora, solts, agrs rudi�s.\nJo vir�i vairok z�d nu gol�tnis, soltums noks l�nok, bet byus stiproks.\nJo vosor� stipri z�d boltais obu�e�� � byus leitains rudi�s.\nJo p�l�dzim leli �gu �ekari � byus solta z�ma.\nJo lozdon� daudz r�kstu � z�mys sokum� byus daudz sn�ga.\nJo me�� k�ki sok ��okt � gaidams leits.\nJo labeibai mozys vorpys � byus nikna, dzi�a z�ma.\nJo viej� k�ku lopas gr�� uz reitu pusi � byus leits.\nJo �vom moz �gu � byus l�na silta z�ma.\nJo lapeg�om skujas n�dzeltieju�as � gaidams soltums.\nJo �ir�im nav n�kritu�as vysas lopas � sn�gs nan�tur�s�s.\nJo sak�augim n�lupo�ys lopys, gaidams leits.\nJo Kallai �osori�lopys � byus leits.\nJo b�rzi sok dzelt�t nu apak�as rudi�s byus ilgst��s un z�ma v�la.\nJo p�l�dz� ir daudz �gu � byus leitains rudi�s.\nJo pyup�l�s ir moz zor�s pyupale�u � byus v�ls pavasars.\nJo b�rzi pat moz� viej� �alc � byus aukstums.\nJo p�ne�u z�di atveras � byus saulains, jo saraujas z�di � byus leits.\nJo z�di sok spieceigi smar�ot � byus leits.\nJo apses stipri dreb � gaidams negaiss.\nJo daudz p�l�d�u vai �zula zei�u � byus slapnys rudi�s.\nJo eglem ��kuri gol�tn�s � vosora byus sausa.\nJa me�a zv�ri �c�kas, a��i, stirnas, za�i- n�k d�rz� � b�s auksts laiks.\nJo za�is gu� virs sn�gs � byus putins, jo ieru�inoj�s sn�g� � byus atkusnis.\nJo za�i nok uz moju dorzu � v�l ilgi byus borga z�ma.\nJo vosor� za�i nok uz lauka � byus leits.\nJo za�i kl�dz � drei�i byus silts laiks.\nJo vilki gaudoj � byus leli soltumi.\nJo voveres pa zemi staigoj � byus lobs laiks.\nJo vokor� redz ezi staigojom � �tr� d�n� leis.\nJo vokor� su�i ska�i rej � reit byus lobs laiks.\nSu�s skr�n ar izkortu m�li � byus silts.\nSu�s skr�n ar n�kortu asti � byus leits.\nSu�s dzer nu pe���m � byus leits.\nJo su�i klusi un biedeigi � byus leits.\nSu�s d�n� l�k�s gul�t � byus slykts laiks.\nSu�s lein ustob� gul�t � byus auksts laiks.\nJo l�pi pusd�nos ar muti tver gaisu, gaidams leits.\nJo su�s sn�g� vort�s � byus sn�gputenis.\nJo su�s �d zoli � byus leits.\nJo var�u pirm�s norsts apsa� � byus v�ls rudi�s.\nJo tikk� n��ertai zivei t� teir�t ir daudz a��a � byus leits.\nJo d�n� zivs �audos � byus leits.\nJo vokor� zivs l�koj � byus jauks laiks.\nJo v��i l�n krost� un sausum� � byus leits, jo �t pa upes vydu � byus p�rkiu�s.\nJo zivs lai� burbu�us � byus leits.\nJo zirgam nogi sveist � byus silts laiks.\nJo zirgs vort�s � byus leits.\nJo g�vi slauc�t p�ns putoj�s � byus leits.\nJo g�vs gaisu ���oj � byus leits vai p�rkiu�s.\nJo g�vs agri n�mat spolvu � byus agrs pavasars.\nJo g�vs bizoj, gaidams p�rkiu�s.\nJo ka�i �d zoli � byus leits.\nJo ka�s vokor� �aud � byus viej�.\nJo ka�s vo�oj�s pa zemi - byus silts laiks.\nJo ka�s iudi�i l�k � byus silts.\nJo ka�s ar nogim plie� � byus viejains.\nJo ka�s �ovoj�s � byus leits.\nJo ka�s s�d uz myurei�a � byus solts laiks.\nJo ka�s kosa koklu un golvu � byus leits.\nJa lopi �d z�li pa ku����iem � ziema b�s �sa.\nJa lopi ir iz�du�i z�li no vietas � b�s gara, auksta ziema.\nJo vosor� �deleigas g�vis � byus gara z�ma.\nJo g�vs paka�u pret b�rzu kosa � byus leits.\nJo g�vs pirmaj� gonu d�n� ir m�reiga � byus solta vosora.\nJo maijvaboles lidoj leidz tymsam � byus lobs laiks.\nJo spornotos skudris laidelejos � byus silts laiks.\nJo �di vokor� lidoj komo��s � byus korsts laiks, jo stabveida � byus v�tra.\nJo vokor� s�no�i sisinoj � byus reit� skaista d�na.\nJo bites lidoj jau nu agra reita � byus skaidrs, jo s�d p�ploku�is pi s�nis � sagaidams leits.\nKuru labeibu peles vairok �d, tei byus dorgoka.\nJo pavasar� daudz �du � byus slapna, leitaina vosora.\nJo pavasar� daudz m�jvabo�u � byus korsta vosora.\nJo var�u norsta laik� lobs laiks, tys byus lobs ar� rudzz�du laik�.\nJo vardes pavasar� daudz pa iudi�i dzeivoj � byus leitaina vosora.\nJo kurmis pavasar� sace� daudz rokumu � byus sausa vosora.\nJo pavasar� daudz krupju � byus sausa vosora.\nJo bites lidoj aug�i � byuslobs laiks.\nJo vardi radz sn�g� � byus korsta vosora.\nJo n�syt ziernek�i � sagaidams leits.\nJo bi�u str�pu izber�m ar v�gr��im, tod tur labi bitis dzeivoj.\nJo redz skudris ar spornim � byus leits.\nJo lauks porklots ar ziernek�u teiklim � byus sauss, jauks laiks.\nJo skudras sovus pyul��us aug�i savylku�as � byus solta z�ma.\nJo vardes vosor� stipri kurkst - byus lobs laiks.\nJo vardes stipri kurkst k� b�austoties � byus leits.\nJo rudi�s pus� ziernek�i t�mek;lus valk � byus saulaons laiks.\nJo �raugs pirm� reizi vardi iudi�� � byus slapna vosora, jo uz zemes � sausa.\nJo p�c pirmo sn�ga kurmi cyloj dorzu � sn�gs ilgi nasatur�s.\nJo oktobr� v�l daudz lapse�u, gaidama gara z�ma.\nJo �di stipri k��, gaidoms leits.\nJo peles valk mygu � byus leits.\nJo kurmis z�m� r�k � byus eisa z�ma.\nJo ziernek�i pyn teiklus d�n� � byus sylts laiks.\nMu�as sopeigi k�� pret leitu.\nJo bites agri izlidoj � byus skiadrs laoks.\nJo sl�kas lein zemes vierspus� � byus leits.\nJo vystas �t v�lu gu��t noku�� d�n� byus leits.\nJo soltum� dz�d gai�s � paliks syltoks.\nJo vosor� vystas ilgi pal�k lokt�, tod byus sylts ungars rudi�s.\nJo vystys agri co�us atstoj � byus eisa vosora.\nJo jaun� gailei�i sok agri dz�dot � byus agrs rudi�s.\nJo co�i �t agri gu��t � byus agrs rudi�s.\nJo lela soltuma laik� gai�i agri dz�d � k�ius syltok.\nJo leita laik� gai�s asti n�laidis � leis ilgi.\nPeiles �t uz lada � byus slapni laiks.\nJo peiles daudz p�k�� � leis, jo iudi�� per�s � nal�s.\nJo gai�s dz�d pi vokora � laiks maineis�s, jo dz�d d�nas vyd� � byus sauss laiks, jo dz�d spornus sisdams � byus leits.\nJo co�i stipri ��pst � byus slykts laiks.\nJo vystom meigsti m�sli � byus aukstims, jo c�ti � byus solts.\nJo vystas ilgi s�d lokt� � byus lobs laiks, jo agri ce��s l�s.\nJo vystas k�oboj zoli � byus leits.\nJo z�ss v�nu koju sylda pi kryuts � byus solts laiks.\nJo vystas b��i kladzina � byus leits.\nJo peiles ce��s sporn�s � byus viej�. Jo vystys ilgi ka��s pa dorzu � byus laika pormai�as.\nJo vystas un gailis sok lauk� puc�t�s � byus leits.\nJo vystas purinoj�s � byus viej�, jo smilt�s per�s � byus leits.\nJo vystys leita laik� nasliep�s, leits nabyus ilgi.\nJo vystys vokor� agri lokt� salc, gaidams lobs.\nJo vystys lokt� �skoj�s � byus n�kri��i.\nJo kaijas daudz peld�s � byus slykts laiks.\nJo kaijas uztur�s jyuras krost�s � byus nagaiss.\nJo kaijas atlidoj � drei� �s lads.\nJo gulbi un dz�rves aizlidoj aug�i gais�, tod dzi�a z�ma, jo lidoj zamu, tod sakla z�ma.\nJo gr�ze gr�� labeibas lauk� � �eit labeiba kriss veldr�.\nJo pavasar� agri gr�ze gr�� � labi augs obu�e��.\nJo gr�ze gr�� rudz�s � byus slapna vosora, bet jo gr�ze gr�� p�ovos � byus sausa vosora.\nJo vokor�s ska�i un ilgi gr�� gr�zes, tod byus lobs laiks.\nJo dzag�ze vokor� ilgi kiukoi � byus lobs laiks.\nJo bezdeleigas v�l p�c Mi�e�im byus gai�s rudi�s.\nJo strodi agri �r�d�s � byus sylta un gara vosora.\nJo dz�rvis atgr���t�s lidoi n�teiktos rindos � byus korsta vosora, jo lidoj izklaidus � byus leitaina vosora.\nJo c�lovys �audos saus� v�t� � byus sauss laiks.\nJo bezdeleiga porlai��t�s na�ivynoj � byusleitains laiks.\nJo putni pucej�s k�ku gol�tn�s � byus viejains, solts laiks.\nJo dzag�ze aizkiukoi leidz P�terd�nai � byus sylts rudi�s.\nJo zvierbu�i pulcej�s bor�s un tr�k��oj � byus putins un v�lok atkusnis.\nJo zvierbu�i k�k�s stipri �yvynoj, gaidams soltoks laiks.\nJo krauk�i pa iudi�i per�s � byus sylts laiks.\nJo kov�rni nu reita br�c � byus leits.\nJo dzag�ze kiukoi saus� k�k�, byus solts laiks.\nJo bezdeleigas lein ligzdos � byus p�rkiu�s.\nJo bol��i ska�i un daudz d�doj � byus lobs laiks.\nJo vysi putni lai�as pr�m gondrei� reiz� � byus stipri solta z�ma.\nJo dzag�ze kiukoi 9 d�nas p�c Jo�im � 9 d�nas p]ec Mi�e�im byus sn�gs.\nJo dzag�ze beidz kiukot p�cJo�a d�nas � byus gara vosora.\nJo dzag�ze vokor� ilgi kiukoi � byuslobs laiks.\nJa zosis lido � b�s salna, ja gulbji � sniegs.\nJa dz�rves lido augstu debes�s, ziem� b�s daudz sniega.\nJa g�jputni lido augstu debes�s un �oti steidzas � �oti �tri uzn�ks salnas.\nJo dz�rves lidoaugstu un ska�i kliedz � b�s silta vasara.\nJo dz�rves lai�as aug�i � byus lobs laiks, tuvoj�s z�ma, jo zamu � jau tre�� d�n� byus solna.\nJo dz�rves lidojot ska�i kliedz � saglobos�s lobs laiks.\nJo z�l�tes lido pie loga � gaidams auksts laiks.\nJo gulbi aizalai� tre�� d�n� byus sn�gs.\nJo gulbi mozgoj�s � byus leits.\nJo putni per�s smilt�s vai iudi�� � byus leits.\n�ogotys nok pi s�tys uz sl�yktu laiku.\nKur dzeivoj bezdeleigas, tur naspers p�rkiu�s.\nJo zvierbu�i lein pasp�rn�s � byus putens.\nJo laksteigola vokor� ilgi dz�d � byus skaists laiks.\nJo kov�rni vokor� losos bor�s un ska�i kl�dz � byus jauks laiks.\nJo �yvinoj zvierbu�i � byus slykts laiks.\nJo kaijas lidoj nu jyuras uz sauszemi, gaidama v�tra.\nJo bezdeleigas, atlidoju�as nu syltom zemem, n�samat uz salapoju�a k�ka � byus slapj� laiks.\nJo bezdeleiga zemi lai�as � byus leits.\nJo bezdeleiga �audos gon aug��, gon lej� � byus nagaiss.\nJo strodi pa zemi staigoj � byus slapnys laiks.\nStrodi rudin� bor�s pa k�kim � pret leitu.\nStrodi rudin� ��rc pret leitu.\n�ogotys smaida pret nagaisu.\nJo pavasar� sok dz�dot �ube, gaidoms solts laiks.\nJo paipala kl�dz pavasar� � gaidoms leits.\nJo siksporni lidij p�c saulis r�ta � byus skaidrs laiks.\nJo pavasar� sok gr�zt gr�ze � �stos�s saulains laiks.\nJo kurmi lein or� nu zemes � byus leits, jo sliep�s - byus skaidrs laiks.\nJo rubu�s rubynoj nu reita leidz pusd�nom � byus lobs laiks.\nJo rubu�s rubynoj p�vakar� leidz tymsam, tod nakt� byus leits.\nJo vornas aug�i lidin�s � byus soltima, jo zamu � byus sylts laiks.\nJo volyudzei teira, ska�a balss � byus lobs laiks, jo teip�c saulr�ta ��rc � gaidams leits.\nJo vornas tip stoba gol� � v�l ilgi leis.\nJo vornas ligzdas taisa zamu � byus slapna vosora, plyudi.\nVornas snau� - byus slykts laiks.\nUz kuru pusi vornas vokor� skr�n gul��et, nu tos puses byus viej�.\nVorna per�s pa sn�gu � byus silts laiks.\nVorna kr�c pret siltu laiku.\nVorna nok mojos � byus aukstumi.\nJo vorna s�d sn�g� � byus atkusnis.\nJo vorna staigoj pa ce�u � gaidoms sliktoks laiks.\nJo vornas skr�n pret vieju � byus siltoks.\nJo vornas lein k�ku zor�s � byus solts laiks.\nJo vornas s�d uz m�ta golim, gaidomi n�kri��i.\nJo ceiru�i dz�d agri pavasar�, tad ilgi v�l b�s sn�gs.\nJo vornas s�d b�rza gol�tn�s � byus soltums, jo vornas s�d zem� � byus silts laiks.\nJo ceiru�i augsti lidoj i dz�d � byus jauks laiks.\nCeiru�s �sok dz�dot jaun� mienes� � byus bogots gods.\nJo ceiru�i dz�d skani � byus silts laiks.\nJo ceiru�i dz�d vosor� � �tr� d�n� leis.\nZ�myssv�tk�s vai Jaunuo goda vokor� vajag�t �t iz krysce�im i tod k� pasi�t. I tod sapyn� redzi�si sovu nuokom� veiru.\nZ�myssv�tk�s juo�d 9 ied��i.\nTos zvaigz�is kur kreit, mierst cylv�ks.\nT�m, kam �auna acs, t� ir apbaruot� bier�e�i, t� nau �auni cylv�ki, j�m prosta ir acs �auna. Kod bierne�i baroj ar kryuti, �ikod nadreikst �ikur �t nu muojis. Kai puori pusnakts atbraucs pabaruosi, piec � apbaruots b�rns skaituos. Jis pazav�rs iz l�pa, cylv�ka � nalaimi �ass.\n�k�rstynu teirej vac� mienes�.\nSeipulus i kuopustus stuoda tym� d�n�, kod izkreit pyrm�s sn�gs.Rudins at�s, cytam godam statiesi i tym� d�n�- i mo� sv�td�� �krit�s voi sastd��, a tod puoris por z�mu. Sastd�� i sv�td�� stoti, sok, lobi aug i nav �ikuo taida- �i tuorpu, �i kuo. Seipul�s vairuok sak��s nav taidu kukai�ei�u.\nSausa zuolieta, byus leits. Juo lela rosa, �ikod leita nabyus.\nSau�eita n�r�t skaidri � lobs laiks, ja muok��� n��ein, n�teikti leits.\nSap�i izapylda p�kt��uos.\nR��u z�dlape�is ��k iudi��, lai s�va mozgoj�s un ir skaista.\nPyrm�di� un p�ktdi� nasuok dorbus, tod t� nazaveic�s.\nPyrms Juo�im n�p�ie� t� pu�i � divradzi i n���k. I ka juos izz�d, tod jau tym� god� iz�s pi veira.\nPuori sl�k��am nadreikst slauc�t m�slus uor�. Sazasveicinuot�s navar, navar naudu d�t, cytaidi sazastreidies�s.\nPirms lietus m�ness ir bl�vs un b�ls, pirms saulaina laika � t�rs un spo�s\nP�l�d�i sorgoj nu �aunuma.\nPi muojom ��k peilad�u zorus, lai �auny gori na�t.\nPi golda nadreikst kuojis kustynuot, p�uopuot, puoruok sm�t�s. Jius �ortu kustinoit.\nPavasar� lopus ved ganos, lai mo��i ne�d pa vasaru.\nNu uobe�is loba aura.\nNikaid� gadejum� pa l�gu nadreikst nik� uor� sv�st, tod Laimes muotei aizsv�� acs c�t.\nNavar ��t puori r�kai (atspriekl�), tod nalab� nu sevis n�vie�ej cytam.\nNad�t nikuo �tram puori sl�k��am.\nNadreiksts mi��t zvaigznis, ja atmi�eisi sovu - n�miersi.\nNadreikst slauc�t puori sl�ksnim, var aizslauc�t laimi.\nNadreikst pi sp�gu�a rauduot, jis s�rys i nalobu ener�iju uotri uz�em. Juomozgoj sp�gu�s.\nNadreikst pe�d�t�s da Vosoryssv�tku, kod vosorys sv�tki puoryt, D�vs �sv�� sylt� akmi�i azar�. Nasvieteits iudi�� � var saslimt.\nNadreikst par zo�uom pa�dis soc�t, tod naizadarbuoj.\nM�ko�i zemu nolai�as b�s slikts laiks\n�eld��uos �iupuojuos, lai �di na�d.\n�auni cylv�ki vai �arav��ki Lelyj� Caturtd�n� vai �eig� vuokor� �t uz kopim � �aunu dor�t cylv�kim.\nL�tys k�ku cier� jaun� mienes�, molku � vac�.\n�emm�m motus, kur api�i aug, lai garuoki, labi augtu.\nKuozuos veiram s�n pr�k�autu, lai pa�eidz dorb�s.\nKuodreiz vor redz�t ��ti skaistys i zvaig��uotys debesis, tys ar� iz uz lobu izod��on�s.\nKrysta d�nuos ir zuo�is d�na. �stateisi - naiz�si nu duorza, byus juoravej. Krysta d�nis ir maja suokum�, kod pi kriste�a �t (10 d�nys).\nKod p�rkiu�s satricinoj, tod zemei ir augleiba.\nKod mienes� gaismys duorzs � uz lobu veseleibu un sazapra�an�s, d�d dv�salisku m�ru.\nKod g�vs pyrm� reizi dzan gon�s, tod tuos ir juoapkiupynoj ar svieteit� Pyupolu sv�tdi�is sl�te�u.\nKod dzan l�pus gon�s, tod dzanam� �ogoru atnas uz kl�vu un t� atstuoj, tod l�pi v�nm�r skr�s uz s�tu.\nKiu��ns juomat, lai mugura nasuopeitu.\nKartupe�us stuota, kod z�d uobe�neicys.\nKartupe�us stuota, kod ir gubu muokiu�i.\nKartupe�us stuota vac� mienes�.\nKartupe�i j�liek pagrab�, pa labajai rokai, zieme�u st�r�.\nKaida saimi�eica, taida g�vs.\nKai izamuozg� piert�, raksteits, ka nu it kai gr�kus izs�dz�jis.\nKad suoc�s atsau�is (vokora pus� speid sau�a buola, buola kai sau�es atsp�dums), tod byus s��gpute�s.\nKad sapn� redzesi miru��, voi jau sav�j� at�t uz s�tu, tad viskas tevim vis�das nepatik�anas\nKad guldynoj jaun� puori, juod�d suoli, lai malna acs nat�k kluotu. (jober ziernus, lai ir daudz b�rnu/ veiramuote ��k ciervi, lai b�tu d�ls/ juo��k pi gultys kalmis, lai na�t s�imeibys).\nKa vokor� radz varaveiksnys, tod s�la lobu laiku un lobu izad��an�s vys�s darb�s.\nKa ��z lobuo acs, rauduosi, ka kreisuo � labi.\nJuo��s l�pym juo��k vai�agi, lai labvie�eiga gais�t�a.\nJ� vairuok azaru, le�oka �spieja, ka n�vierss leitu.\nJaun� mienes� navar stuod�t kartupe�us, tod kartupe�i tikai z�d�s i z�d�s, nabyus bumbulei�u.\nJai ir zvaig��uota nakts, tad tys ir uz lobu laiku.\nJa vysu sapni atcereisis, izapi�d�s�s.\nJa su�s z�mys laik� vuo�oj�s, byus silts laiks.\nJa su�i suok zuo�i �st, iz leitu.\nJa s�v�te sat�k veir�ti nu reita � byus labi, nalabi ir, ja sat�k s�v�te s�v�ti voi veir�ts veir�ti.\nJa sau�a n��t kai mygl�, laiks nabyus lobs. Ja kai sorkona, zaltana bumba, byus lobs laiks.\nJa s�tai apkuort apkaisa ar suoli, tod puori na�s niv�ns ruopu�s.\nJa reit� c��i agri suok leit, tod jis nalej vysu laiku. A ja pu�d��� vai vokor� � ilgst��s.\nJa p�vakar� dz�d gai�s, mainuos laiks.\nJa mozguos ve�u toj� d�n�, kod dora olu, tod tuys n�zeimoj, ka dz�ruoji v�nm�r, kas dzers olu- kaus�s.\nJa ka�s skruopej�s pa stenderi ar nogim, byus nagaiss.\nJa ir solna, tod tre�aj� d�n� byus leits.\nJa ir kaidys napatik�onys, tod l�k upuri bazneic�, vyslobuok ja trejuos, tys paleidz.\nJa �ertr�dis d�n� kaut k� atnas nu me�a, tod uz s�tu �s ruopu�i.\nJa dien�, kad st�da kartupe�us ir m�ko�i � b�s labi kartupe�i.\nJa daguns ��z uz leji � myru��s byus, uz aug�u � krysteibys.\nJa bezdeleigys zamu �idoj � byus leits, ja aug�i � lobs laiks.\nJa 2.febru�r� saule � b�s labs siena laiks.\nJa sap�� radz me��e�u �gys, byus rikteigs streids.\nIr aug�eibys d�nys, vac� mienes� stota kartupe�us, kod nau miene�a augleibys d�nys.\nG�vs gon�s dzan sastdinis vokor� ap stu�dam septe�om osto�om, tod byus m�reigas un teireigas.\nG�s juokrysta upju vuord�s, p�jimsim, Gauja beja, Venta. Jou��k upju vuord�s, tod g�s labi d�d p�nu.\nGur�us j�s�j 25.maij� � �ar maisiem var nov�kt�\nGai�i �nas ustob� i n�ber gryudus, ja �d, apsaprecies�s, ja na�d, tod naapsapreceis�s.\nDor�t dorbus pyrm� reizi, v�nm�r vuor�ja �lys, tai kai juos opolus, tod dorbi veik��tis labi.\nDivdesmit p�ktais marts � vajag apdar�t visus darbus\nAugus, siejumus n�teikti i oblig�ti jaun� juosiej. Kuopuste�us juol�k jaun�.\nAugus, kas aug uz leju stuoda vac� mienes�, kas aug uz aug�u � jaun�.\nAr sv�t� Agatis iudeni dzie� gu�i, a maizeita pasorgoj nu nalaimem.\nAr lob� kouji juokuopj nu gultys, ar kreis� � slikti.\nApsis p� s�tys nas nalaimis un slimeibys.\nAizaij piec molkys, ja paga�is puora skaitl�, preceis�s, ja n� � tad pa�iksi v�ns.\nLeig� vai Z�myssv�tku nakt� saraksti veir��u vuordus, cyk zyni, �ic zem golvys, reit� ce��t�s, ve�c uor� skateit�s, �eids tev nuoku��s veirs.\nJou��s mat vainadze�u up� � uz kuru pusi aiznas vainadze�i, nu tuos pusis preci��ks.


"Bosom kuojom" pa Pīdruju ar Māri Suseju / LR1 / / Latvijas Radio\n"Bosom kuojom" pa Pīdruju ar Māri Suseju\n7. novembris 2020, 18:37\nPīdruja ir cīms Kruoslovys nūvodā – 25 kilometrus nuKruoslovys i 292 kmnu Reigys A6 (aba Daugovpiļs–Boltkrīveja) šosejis i Daugovys molā. Iz iteini, kab vaira īpazeit Dīnavydlatgolu, myus vad multimuokslinīks, pasuokumu i raidejumu vadeituojs, kai ari Kruoslovys nūvoda Indrys muokslys školys školuotuojs Māris Susejs.\nPīdrujis ainovu veidoj rūbežkontrolis punkts, Latvejis rūbežsstobi i puori upei Boltkrīvejis mozpiļsātys Drujis sātys, lauki, meži, bazneicu i nūvāruošonys tūrni, Daugova, akmiņs, kur Daugovys nūsaukums saraksteits volūduos, kam liktiņupe svareiga, rūbežstobi, brugis, pakolni i sātys, kuru patīseibā nav nimoz tik nadaudz.\nKai soka Māris Susejs, Pīdrujis, Dīnavydlatgolys i patīseibā vysys Latgolys kolorits i breineiba sliepās tymā, ka ite mīreigi jau daudzus godu symtus kūpā pastuov, sadzeivoj i nakonfliktej dažaidys kulturys. I kotra nu tūs dūd sovu kruošņumu. Pīmāram, kūka i myura sātu arhitekturā i kruosu tūņūs, kas, Māra vuordim, ir izteikts Pīdrujis skots. Te pavysam sūpluok mīreigi stuov pareizticeigūs bazneica i katuoļu bazneica arduorzu. Pīdrujā, cyta storpā, uzjimtys ari Viestura Kairiša kinys “Piļsāta pi upis” epizodis.\nSaprūtams, īdzeivuotuoju skaits te strauji saryuk, Māris nūruoda iz suopeigu tendeņci, ka ari ite – kai cytuos Latgolas vītuos – taišni školys sliegšona ir vēļ vaira īzeimiejuse cīma lānū izneikšonu. Bet vystik – ļauds te dzeivoj i darbojās i ari atsagrīž… Tuo poša mīra deļ…\nIte gon par reizi juodasoka, kab apsavērt Pīdruju, obligati ir vajadzeiga rūbežsardzis izsnīgta specialuo caurlaide.


Roof centrifugal fans. Maximum air flow up to 654 m³/h.\nTower-H 190 2E (50 Hz)\nTower-H 190 2E (60 Hz)\nWeight 8.2 8.2 kg


LaKuGa – Latgalīši meklej atbiļdis iz vaicuojumu: kas ir „valūdys paveids”?\njureits 2. Augusts, 2011. gods 1\nAtbolst latgalīšu volūdu ar sovu parokstu: http://manabalss.lv/i/141\nNiu latgalīšu volūda Vaļsts volūdys lykumā nūsaukta par “latvīšu volūdys paveidu”. Itais formulejums ir tik naskaidrys, ka tam ir vairuoki, ari piļneigi preteji, skaidruojumi kai volūdnīku, tai ari juristu vydā. Nu 2000.gods, kod volūdys lykums apstyprynuots tagadejā redakcejā, Latgolys sabīdriskuos organizacejis ituo lykuma normu vairuokys reizes ir montovuši, kab paruodeitu latgalīšu volūdu kai vaļsts volūdys dali, bet 2009.godā Augstuokuos tīsys Senats pagive pījimt lāmumu, kurā skaidroj, ka latgalīšu volūda škirama nu jiedzīņa „latvīšu volūda”, deļ tam faktiski tei ir skaitama par svešvolūdu poša sovā vaļstī.\nNiu Latvejis pamata dzeivuotuoju lelys dalis dzymtuo volūda de facto ir “nikas” i tai nav nikaidu formalu tīseibu. Itū vaicuojumu latgalīši ir vairuokys reizes cāluši dīnys gaismā, bet ni Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis (IZM) īriedni, ni politiki nav gribiejuši meklēt rysynuojumu. 2010.gods majī ministru prezidents uzdeve IZM vadeibā sataiseit dorba grupu i sagatavēt prīšklykumu jauna normativuo akta veidā – ministreja itū dorbu jūprūjom kavej atsarunojūt ar puoruok lelū aizjimteibu.\nĪspiejams ari IZM gaida tautys skaiteišonys rezuļtatu apkūpuojumu, kab izviertātu, cik nūpītnys ir itais vaicuojums – vysleidz naivi byutu guoduot, ka itei sanuokuo latvīšu volūdys forma jau byutu izgaisuse i atstuojama bez īviereibys.\nJemūt vārā Latgolys dzeivuotuoju skaita katastrofalū samazynojumu pādejūs godu laikā, itais vaicuojums beidzūt juoīlīkn politiķu dīnys kuorteibā i vīnreiz juosakuortoj, ka na cytaižuok, tod vysmoz daškierūt latgalīšu volūdai regionaluos volūdys statusu, kai tys leidzeigūs gadīņūs ir dareits cytuos Eiropys Savīneibys vaļstīs (Spanejā – kataloņu, Pūlejā – kašubu i c.).\nJuoatguodynoj, ka 1917. godā Latgola pījēme lāmumu kūpeigi ar Vydzemi i Kurzemi dybynuot Latvejis vaļsti, pi nosacejuma, ka tuos kulturys, volūdys i religiskuo savpateiba tiks cīneita i nūsorguota. Nu 1934.goda latgalīšu volūda atsarūn uorpus oficialuos sazinis – tai nav nikaida oficiala statusa. Ari tagad, 20 godus piec naatkareibys atgiušonys, Latvejā tai ir mozuok tīseibu, kai mozuokumtauteibu volūdom.\nParokstu vuokšonys akceju portalā manabalss.lv atbolsta bīdreiba „Latgolys Saeima”.


Specifikācijas Bobs 70 : Gabarīta izmērs: 900 * 1020 (mm) Guļamvieta : 700 * 1940 (mm) Veļas kaste : Ir Jouthroom furniture. Latvia. LV.\nPlatums: 8 3 cm Dziļums: 92 cm Uz atsperēm Iespējams pasūtīt arī pēc individuāliem izmēriem. Dignet furniture. Latvia. LV.\nGabarīta izmērs: 95x195 cm Guļamvieta : 120x190 cm Matrači uz atsperēm Veļas kaste : Ir Maxsims furniture. Latvia. LV.\nPlatums: 224 cm Augstums: 80 cm Dziļums: 140 cm Guļamvieta: 200x140 cm Universāls stūris Ar veļas kasti Uz atsperēm Ar veļas kasti Uz atsperēm Samanta furniture 3d. Latvia. LV.\nSpecifikācijas Gabarīta izmērs: 800 * 1050 * 920 (mm) Guļamvieta : 1950 * 700 (mm) Veļas kaste : Ir Tip top furniture divans. Latvia. LV.\nSpecifikācijas Bob 70 : Gabarīta izmērs: 950 * 1020 (mm) Guļamvieta : 700 * 1940 (mm) - 195 Eur Veļas kaste : Ir Sotka furniture. Latvia. LV.\nMateriāls: Priede Izmērs: 150 x 110cm H 86 cm Elfi furniture. Poland. PL.\nDīvāns Barbora II (2) Dīvāna izmēri: 145 x 90 H 90 cm Guļamā platība 98 cm x 190 cm Uz atsperēm Dīvāna aprīkojumā ir veļas kaste. Wiktor furniture tv uk. Lithuania. LT.\nMateriāls: laminēta KSP Krāsa: Alksnis, Sonoma Platums: 175 cm Augstums: 177 cm Dziļums: 29 cm Mebeljnaja furniture v. Poland. ML Meble.\nDīvāns: Platums: 220 cm Augstums: 90 cm Dziļums: 85 cm Guļamvieta: 193x125 cm Uz atsperēm Ar veļas kasti Letas furniture. Poland. Mars meble.\nMaterials: high-quality laminated chipboard. Dimensions: 140 (20) x70 cm Height: 77 cm Natural furniture. Latvia. LV.\nWidth: 136 cm Depth: 60 cm Height: 215 cm Color: Beech. Nobila furniture. Latvia. LV.\nDimensions: 1230 x 1050 x 920 (mm) Sleeper: 2000 x 1000 (mm) There is a box for laundry. Furniture mukas 23. Latvia. LV.\nDimensions: 185 x 260 cm Sleeper: 120 x 190 cm A box for linen: there is. On the springs. F4modern furniture. Latvia. LV.\nKP-80: Dimensions: 1060 * 1050 * 920 (mm) Sleeper: 2000 * 800 (mm) - 235 Eur KP-100: Dimensions: 1260 * 1050 * 920 (mm) Sleeper: 2000 * 1000 (mm) - 285 Eur KP-135: Dimensions: 1610 * 1050 * 920 (mm) Sleeper: 2000 * 1350 (mm) - 305 Eur Box for laundry: Yes. Frame: Plywood. On the spring blocks. It is Bawaria furniture. Latvia. LV.\nJouthroom furniture Dignet furniture Maxsims furniture Gintara furniture Ambrys furniture


Woodforest National Bank Juice Box Challenge\nraising for Kids' Meals\nView Drive May 6th 2021 - August 31st 2021\nAll Goods $25 $50 $100\nJuicy Juice Fruit Drink Boxes - 100% Juice\nThree (8ct) packages of 4.23oz Juicy Juice Fruit Juice boxes - no sugar added! (24 boxes)\n24 (4.23oz) Juicy Juice fruit boxes given so far!\nSix (8ct) packages of 4.23oz Juicy Juice Fruit Juice boxes - no sugar added! (48 boxes)\n48 (4.23oz) Juicy Juice fruit boxes given so far!\nTwelve (8ct) packages of 4.23oz Juicy Juice Fruit Juice boxes - no sugar added! (96 boxes)\n96 (4.23oz) Juicy Juice fruit boxes given so far!\nTwenty-five (8ct) packages of 4.23oz Juicy Juice Fruit Juice boxes - no sugar added! (200 boxes)


“Pi myusim Latgolā” gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā - lakuga.lv\n“Pi myusim Latgolā” gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā\nTemys: Latgolys puorstuovnīceiba, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Reiga, Roksts\nItūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej popularuokajā latgalīšu puļciešonuos vītā Reigā – Latgolys puorstuovnīceibā. Puorstuovnīceiba Reigā dorbojās jau nu 2014. goda, tuos mierkis ir veicynuot Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeibu kapacitati i snēgt atbolstu uzjiemiejdarbeibys veicynuošonā. Raidejums rauga dazynuot, voi ari nuokameibā pastuoveis itei īstuode.\nLatgolys puorstuovnīceibys Reigā darbeibu finansiali atbaļsteja Norvegejis vaļdeibys projekts, kuruo finansiejuma leigums beigsīs ituo gods 30. aprelī. Latgolys planavuošonys regiona administracejis vadeituoja Iveta Malina-Tabūne atkluoja, ka niu nūteik puorrunys par tuoluokū sadarbeibu i finaņšu pīsaisti puorstuovnīceibys tuoluokai darbeibai.\nItuos telpys aktivi izmontoj Latgolys uzjiemieji, reikojūt tikšonuos ar klientim i investorim, kab tim nabyutu juobrauc tuolais ceļš iz Latgolu nu cytu Latvejis regionu piļsātu ci cytu vaļstu. Vīns nu taidu uzjiemieju, kas regulari gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā ir Guntars Šults nu Bolvūs asūšuo uzjāmuma “ECO fabrika”. Guntars Šults ite ar klientim sasateik vysmoz reizi mienesī i nūviertej vareibu izmontuot ituos telpys.\nLatgolys puorstuovnīceibā gostus vysod laipni uzjam ituos vītys administrators Juoņs Daugavietis. Jis stuosta, ka ite īsagrīž vysaiduoki ļauds – vīni atīt ar sovom biznesa idejom, cyti – sasatikt ar investorim i klientim, a cyti atīt iz čaja krušku. Taipoš ite atīt ari jaunīši, kuri niu studej Reigā i vaira grib dazynuot par sovu dzymtū pusi.\nI uzjiemieji, i poši darbinīki cer, ka tyvuokajā laikā kūpeigim spākim tiks atrosts finansiejums Latgolys puorstuovnīceibys darbeibys turpynuošonai. Jau treju godu laikā pīsaruodejs, ka itaidai vītai, kur puļcētīs uzjiemiejim, turistim i pošim latgalīšim ir cīši lela nūzeime regiona atteisteibys veicynuošonā.


Federal Aviation Regulation Sec. 93.176 - Description of area.\nHome > Aviation Regulations > Parts Index > Part 93 > Sec. 93.176 - Description of area.\nSec. 93.176 — Description of area.\n(1) South section includes airspace extending from 3,000 feet MSL to the base of the overlaying Phoenix Class B airspace bounded by a line beginning at: Lat. 33°23'56" N; Long. 112°28'37" W; to Lat. 33°22'32" N; Long. 112°37'14" W; to Lat. 33°25'39" N; Long. 112°37'29" W; to Lat. 33°31'55" N; Long. 112°30'32" W; to Lat. 33°28'00" N; Long. 112°28'41" W; to point of beginning.\n(2) South section lower includes airspace extending from 2,100 feet MSL to the base of the overlaying Phoenix Class B airspace, excluding the Luke Class D airspace area bounded by a line beginning at: Lat. 33°28'00" N; Long. 112°28'41" W; to Lat. 33°23'56" N; Long. 112°28'37" W; to Lat. 33°27'53" N; Long. 112°24'12" W; to point of beginning.\n(3) Center section includes airspace extending from surface to the base of the overlaying Phoenix Class B airspace, excluding the Luke Class D airspace area bounded by a line beginning at: Lat. 33°42'22" N; Long. 112°19'16" W; to Lat. 33°38'40" N; Long. 112°14'03" W; to Lat. 33°27'53" N; Long. 112°24'12" W; to Lat. 33°28'00" N; Long. 112°28'41" W; to Lat. 33°31'55" N; Long. 112°30'32" W; to point of beginning.\n(4) The north section includes that airspace extending upward from 3,000 feet MSL to 4,000 feet MSL, bounded by a line beginning at: Lat. 33°42'22" N; Long. 112°19'16" W; to Lat. 33°46'58" N; Long. 112°16'41" W; to Lat. 33°44'48" N; Long. 112°10'59" W; to Lat. 33°38'40" N; Long. 112°14'03" W; to point of beginning.\n(1) The north section includes that airspace extending upward from 3,000 feet MSL to 6,000 feet MSL, bounded by a line beginning at: Lat. 33°51'52" N; Long. 112°37'54" W; to Lat. 33°49'34" N; Long. 112°23'34" W; to Lat. 33°46'58" N; Long. 112°16'41" W; to Lat. 33°42'22" N; Long. 112°19'16" W; to Lat. 33°39'27" N; Long. 112°22'27" W; to point of beginning.\n(2) The south section includes that airspace extending upward from the surface to 6,000 feet MSL, bounded by a line beginning at: Lat. 33°39'27" N; Long. 112°22'27" W; to Lat. 33°38'06" N; Long. 112°23'51" W; to Lat. 33°38'07" N; Long. 112°28'50" W; to Lat. 33°39'34" N; Long. 112°31'39" W; to Lat. 33°39'32" N; Long. 112°37'36" W; to Lat. 33°51'52" N; Long. 112°37'54" W; to point of beginning.\nNEXT: Sec. 93.177 - Operations in the Special Air Traffic Rule Area.\nPREVIOUS: Sec. 93.175 - Applicability.


Atkuortuoti izdūta gruomota “Nacionālā atmoda Latgalē” - lakuga.lv\nTemys: Donats Latkovskis, gruomota, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, Nacionālā atmoda Latgalē, Roksts\nLatgolys Kulturys centra izdevnīceiba atkuortuoti izdavuse Donata Latkovska gruomotu “Nacionālā atmoda Latgalē”, viestej izdevnīceibys sātyslopa.\nGruomotā salykti Latgolai nūzeimeiga deveņdesmit vīna cylvāka dzeivis guojumi i jūs davums. Īprīškejais izdavums tyka izdūts divejuos daļuos 1999. i 2002. godā, nu itūreiz vyss apkūpuots vīnā gruomotā.\nDonats Latkovskis beja latgalīšu rakstnīks, žurnalists i kulturviesturnīks. Dzims 1912. godā Varakļuonu pogosta Dekšuorēs. 20 godu vacumā suocs dorbuotīs žurnalistikā, struoduojs vairuokūs laikrokstūs, vuocu okupacejis laikā bejs gazetys “Rēzeknes Ziņas” redaktors.\nSuokumā Latkovskis ari pats vaira dorbuojīs literaturā (izdūti diveji dzejis kruojumi i prozys gruomota), nu 30. godu beiguos vaira viereibys veļtejs Latgolys kulturviesturis izpietei.\n1943. godā Latkovskis tyka apcītynuots, piec tam pagaist bez viests.\nDorbu “Nacionālā atmoda Latgalē” Latkovskis paspēja sakuortuot nu sovim vairuokūs izdavumūs publicātajim rokstim par Latgolys 19. i 20. godu symta atmūdys darbinīkim, nu na izdūt.


Agnese Cīrule: vīns nu izaicynuojumu beja filmā runuot latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Agnese Cīrule, filma, filma latgaliski, kina, Piļsāta pi upis, Pilsēta pie upes, Viesturs Kairišs, Vineta Vilcāne, Vīsturs Kairišs\nJanvara vydā pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša muokslys filma “Piļsāta pi upis”. Tuos darbeiba nūteik 20. godu symta 30. i 40. godūs Latgolā, kod mainejuos dažaidys politiskuos varys. Filmā vīna nu golvonūs lūmu ir Latvejis Nacionaluo teatra aktrisei Agnesei Cīrulei. Jei atveidoj Naigu, latvīšu meitini, kas puorsaceļ iz dzeivi Latgolā i īkreit sirdī filmys golvonajam varūņam Aņšam.\nKas jius uzrunuoja scenarejā, materialā, kas tyka īdūts, kab izlamtu par pīsadaleišonu itamā filmā?\nEs uzaticieju režisoram i nimoz naizlaseju vysu scenareju, pyrma pīkrytu fiļmētīs. Es zynuoju apmāram, kas byus juodora. Es pi Vīstura Kairiša jau beju struodojuse pyrma filmys “Piļsāta pi upis”, pīsadaleju treis dorbūs. Divūs nu tūs maņ beja lelys lūmys. Jamūt vārā, ka jis zyna, kū es varu, kū es navaru, Vīsturs ari zynuoja, kaidu lūmu maņ pīduovuot. Naatguodoju ainu, ka es jam praseitu īdūt izlaseit scenareju, kab es varātu pasaceit, fiļmiešūs voi nā.\nKai jius raksturuotu sovu varūni?\nNaiga ir izdzeivuotuoja, kas spyrynojās. Maņ ruodīs, ka jei ir cylvāks, kas pīsaslīs tai pusei, kas pīduovuos izdzeivuot. Tamuos šaļtīs, kod ir runa par juos dzeivis kvalitati, jei nasasatrauc par politiskys dabys vaicuojumim. Koč ari jei tymā pošā laikā zyna, par kū var i par kū navar runuot, kab nasavuoreitu zīpis. Sovys dzeivis izpratnē jei ir cylvāks, kas meklēs vysvīnkuoršuokū veidu, kai labi dzeivuot, nasasatraucūt, kas pasaulī doruos i kaidys varys volda.\nKai jiusim ruodīs, kū itei filma vuica myusu dīnu cylvākam?\nEs tū vēļ nazynu, naasmu redziejuse filmys.\nIzejūt nu tuo materiala, ar kuru struoduojot fiļmiešonys procesā.\nFilma ir skatejums iz vīnkuoršu cylvāku, kurs rauga saprast, kas tod nūteik – vīna vara, ūtra vara, trešuo vara. Vyss krystu škārsu, vīns piec ūtra īt. Aņss vēļ struodoj kai muokslinīks, jis puorkruosoj īlu nūsaukumus, vara mainuos piec varys. Tys, kas vakar derēja, šudiņ vaira nader, skaidrys, ka tys vyss ītekmej cylvāku personeigū dzeivi. Kū tys vuica? Es dūmoju, ka kotram pošam juosaver, kū tys vuica. Jo kotrs jau vysod redz koč kū sovu.\nMaņ ruodīs, ka itei ir naīrosta filma par tū laika periodu, jo parosti kara filmuos runoj par lelim varūnim, kurim nikod natruopej nivīna lūde, īt i karoj, ar jim nikas nanūteik vysys filmys garumā. Jī ceinuos par koč kaidom breiveibom. Itei filma kotrā ziņā nabyus par tū.\nKai beja struoduot tandemā ar Dāvi Suharevski, kurs nav profesionals akters?\nDāvis ir breineigs! Jis ir supereiga personeiba, jam ir taida energeja, kaidu reši kod var sastapt. Jis apbur ar tū, kaids jis ir. Beju nūsabeiduse pirms fiļmiešonys, jo tim, kas struodoj profesionali voi ari ir vuicejušīs par akterim, ir koč kaida sova volūda, kurā sasazynoj i vīns ūtru saprūt. Tei var byut nav pat eisti ar vuordim aprokstoma, pīteik ar koč kaidom puspasceitom frazem voi koč kaidu skatīni, kab saprostu par kū tagad ir runa. Sovukuort Dāvis ir teirradnis. Maņ ruodejuos, ka muns golvonais aizdavums kai “baigajai aktrisei”, es tagad, prūtams, par sevi ironizeju, beja nasamaituot jū. Maņ cīši pateik, ka jis dūmuoja vysam leidza, kas nūteik ainuos. Dāvis nastruoduoja vīglpruoteigi, jis beja cīši nūsadevs dorbam, tei jau ir puse nu uzvarys.\nEs dūmoju, ka tū ari gola rezultatā varēs redzēt, ka vyss ir kuorteibā i nav vaicuojuma par profesionalitati voi naprofesionalitati. Tys, voi jis ir vuiceijīs voi nav vuicejīs par akteri, itamā situacejā naspēlej lelu lūmu. Jam ir talants i vysys īspiejamuos eipašeibys, kab jis byutu lobs Aņss.\nKas fiļmiešonys procesā beja vysleluokais izaicynuojums?\nBeja vīna aina… Es navaru stuosteit, jo tod es vysu atkluoju.\nVēļ vīns nu izaicynuojumu maņ, prūtams, beja latgalīšu volūda. Es asmu nu Modūnis, maņ ar Latgolu vyspuor nikaida sakara nav bejs nikod. Es pavysam nadaudz asmu bejuse gostūs Latgolā, bet tys nasaskaita. Runuot latgaliski beja izaicynuojums. Bet munai varūnei, kura ir “čyule” i atbraukuse iz Latgolu, nabeja juorunoj perfektā latgalīšu volūdā. Kū es ari pamaneju, ka kotrā sātā latgalīšu volūda ir ar drusceņ cytom niansem. Prūtams, truopeit desmitnīkā ir vēļ gryušuok.\nVoi fiļmiešonys process, sasadorbuošona ar vītejim cylvākim kai maineja prīkšstotu par Latgolu, latgalīšim?\nPar latgalīšim prīkšstatu namaineja, maņ tai ari ruodejuos, ka jī ir atvārti i cīši sirsneigi cylvāki. Vysi tū apstyprynuoja. Tys nav stereotips, tai tys ari ir!\nFiļmiešonys komanda izavēlēja šmukuokuos vītys. Maņ beja īspieja tamuos vysuos pabyut, šmukuos bazneicys, ainovys. Tei beja šmuka vosora.\nKa jiusim byutu īspieja filmai pīraksteit cytys beigys, kaidys tuos byutu?\nEs nazynu, kaidys ir atstuotys itai filmai. Izejūt nu scenareja, es atstuotuo taidys, kaidys ir scenarejā.


Descargar El juramento de lucía. traducción luis g. manegat MP3\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat\nDescarga gratuita El juramento de lucía. traducción luis g. manegat mp3\n¿Cómo puedo descargar El juramento de lucía. traducción luis g. manegat libros?\nInicialmente, deberá seleccionar el formato que desea obtener. El juramento de lucía. traducción luis g. manegat dentro. Todos y cada uno de los libros El juramento de lucía. traducción luis g. manegat la página web lleva un desplegable de selección de los alimentos que involucran a muchos de los datos de varios tipos de archivo, cualquier cosa de cualquier archivo de cero a su EPUB en un formato de datos adecuado para casi todos los dispositivos móviles disponibles en el mercado ahora mismo. Una vez que usted ha trabajado su formato de datos, haga clic en acerca de la opción de descarga y que son, evidentemente, lejos de y operativo.\nTítulo Del Libro : El juramento de lucía. traducción luis g. manegat\nEnlace de descarga : El_Juramento_De_Lucía_Traducción_Luis_G_Manegat.mp3\nInformación del archivo: el_juramento_de_lucía_traducción_luis_g_manegat.mp3\nDescargas de libros : 26727\nLibro de calificación : 5.0 de 5 (78 votos)\n¿Cómo puedo encontrar libros El juramento de lucía. traducción luis g. manegat para leer aquí?\nNuestro sitio web es un sitio sencillo hacer uso de. Puede desplazarse por la lista en relación por orden alfabético de la colección de escritores acerca de la entrada de la web de la página, o retirar de allí el listado de Más arriba-a-fecha de Mejoras en la barra superior. Una vez que se descubre una cosa que usted está interesado en, ir a través de el libro El juramento de lucía. traducción luis g. manegat y también se tomará hasta que el libro distinta de la página. La gente podría seleccionar a leer las secciones dentro de tu celular navegador (menos complicado), así como el arte de impresión de los sitios web más adelante.\nComentarios El juramento de lucía. traducción luis g. manegat\nAlejandra Re: El juramento de lucía. traducción luis g. manegat\nGraciano Re: El juramento de lucía. traducción luis g. manegat\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat [pdf]\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat [epub]\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat [mobi]\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat [fb2]\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat [doc]\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat [txt]\nEl juramento de lucía. traducción luis g. manegat [torrent]


LFK - Kolekcijas - Toma Matveja folkloras vākums\nToma Matveja folkloras vākums\nToms Matvejs no Taurenes 1928. gadā savācis teikas, anekdotes, nostāstus, tautasdziesmas, ticējumus, paražas, buramvārdus – 150 folkloras vienības. Teicēji bijuši Taurenes apkārtnes iedzīvotāji – Daņa Matvejs, Jānis Matvejs, Natālija Matveja, Elza Lustiņa, Paulis Kruška, Pēteris Renga, Andžs Matvejs, Jānis Brakšītis.\nToms-Matvejs Toms-Matvejs-A Toms-Matvejs-SR\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0001 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0002 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0003 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0004 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0005 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0006 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0007 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0008 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0009 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0010 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0011 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0012 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0013 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0014 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0015 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0016 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0017 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0018 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0019 lv Nē Nē Nē\nManuskripts Toms-Matvejs 0645-Toms-Matvejs-0020 lv Nē Nē Nē


Ekstremuo zīmys doba vys pīsaista vairuok - lakuga.lv\nEkstremuo zīmys doba vys pīsaista vairuok\nSuomejis soltuos i garuos zīmys pādejūs godu laikā puorsamej par ituos vaļsts vīnu nu leluokūs prīškrūceibu i turistu pīsaistis punktu. Zīma Suomejā sovys snīga tīseibys pīsoka jau oktobrī i sasolums turpynojās da pat juņa suoku – Suomejis pīrūbežā i zīmeļūs. Tok Eiropā viņ Suomejis zīmeļūs var nūvāruot zīmeļbluozmu, vyslobuok jū redzēt bezmieneša naktīs janvarī i februarī. Suomi stuosta, ka itī naaizmierstamī dobys skoti attaisnojūts lelū soltumu i garuos naktis. Kai suomi īsavuica sadzeivuot dziļajūs laukūs ar ilgū snīga i soltuma periodu.\nGastejūt zīmeļbrīžu fermā Kuasamo piļsātā, atsakluoj ituos zīmeļu tautys dzeivuošonys priņcipi. Ekologiskys i syltumtaupeigys kūka dzeivojamuos sātys. Lauku apleicīnē leluokuo daļa sātu ir kūka, izmontojūt vītejū kūksni, moderni apstruodojūt, suomi daboj energoefektivu, nalelu saimis ustabeņu. Mylzu sātys te nav lelā cīnā. Tradicejis īt nu nazcik paaudžu, kod suomim nabeja atteisteita ekonomika i tauta beja nabadzeiga. Tyka caltys divustobu sātys ar nalelu kolidori vieja i soltuma apturiešonai, dīnā ustoba tyka izmontuota kai dzeivojamuo, vokorā jū puormejūt par guļamustobom pat div saimem. II Pasauļa kara laikā leluokuo daļa itūs sātu pīrūbeža rajonūs i taigā tyka iznycynuotys. Bet tradiceja byuvēt nalelys sātys ir sasaglobuojuse. Ilgais apkuris periods ir lels resursu izlītuojums, kū mozuokys telpys, tū ilgtspiejeiguok saīt. Sātuos teik ībyuvāti treju styklu lūgi, kuri dorbojās kai saulis paneli. Uorsīnuos teik īstruoduota vysmoz 10 centimetru bīza izolacejis kuorta. Kotrā sātā ir sauna, tys ir obligatais nūsacejums ari sabīdryskajuos ākuos, pat koncertzalēs. Soltumu aizdzan izlītais pierts gors i siļdeišonuos pi elektriskuo cepleiša. Iz vairuok kai 5 miļjonim suomu te ir vysmoz 2 miļjoni saunu.\nSuomu sātys gaisūtni raksturoj daudz gaismys, puordūmuoti taupeigs telpu planavuojums, zīmeļbrīžu uodu izmontuošona, kab īsateitu i sasasiļdeitos. Bīži viņ suomu sātu interjerā teik izmontuotys gaišuos kruosys i dabiskī materiali. Suomu školuos vuiceibys nateik atcaltys soltuma ci snīga deļ. Itī laika apstuokli ir īrosti i, nasaverūt iz soltumu, dzeive rit sovu īrastū gaitu. Vēļ suomus raksturoj snīga mīlesteiba. Suomi ir tik pīroduši pi snīga i zīmys sporta veidim, ka ir izveiduojuši distaņču sliepuošonys trasis, kurys dorbojās vysu godu. I ir tik naīrosti zīdūša duorza fonā redzēt aizrauteigu distaņču sliepuotuoju.


Edgars Āboliņš profile - Едгарс Āболиņš Профиль - Eurohockey.com\nLatvia Edgars Āboliņš\nWant your name, logo or link here ? Sponsor this profile. Edgars ĀboliņšЕдгарс ĀболиņšPosition: forwardPlayer status: active playerGender: maleNationality: Latvia Birth date: 06.05.1991Birth place: Liepaja, LatviaHeight: 182 cm / 5' 12"Weight: 77 kg / 170 lbsShoots: left\n2008-09LatviaWJC18 d1 (U18)503301 Player club stats\n2010-11Metalurgs LiepajaContinental Cup (Third round)2010-11Metalurgs Liepaja 2Latvijas Virslīga342602010-11Metalurgs LiepajaBOL50004-12009-10Metalurgs Liepaja 2Latvijas Virslīga2881826282009-10Metalurgs LiepajaBOL120000-62008-09Metalurgs LiepajaLatvijas Virslīga2921113222008-09Metalurgs LiepajaLatvian U20 League (U20)2007-08Metalurgs LiepajaLatvian 1.liga18167202007-08Metalurgs LiepajaLatvian U18 League (U18)3092130342006-07Metalurgs Liepaja U18Latvian U18 League (U18)651150 Did you find any incorrect or incomplete information? Please, let us know.


Rikšu "Saulis koncerts" - lakuga.lv\nTemys: Rēzekne, Rikši\n9. aprelī 15:00 iz “Saulis koncertu” Rēzeknis kulturys nomā aicynoj postfolklorys grupa “Rikši”. Kai sūlej grupa – byus skaneigys dzīsmis, ļusteigi daņči, ļusteigs pruots i puorsteigumi.\nGrupa beja nomināta ari Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2011” par vīnu nu pārnejuo goda lobuokom debejom latgalīšu muzykā.\nĪejis moksa iz koncertu 2,00 i 1,00 lati.\nRikši – Vot i puiseits (Īroksts nu Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2011” ceremonejis)


LaKuGa – Daugovpilī apsaverama Vijis Stupānis personalizstuode\nLaKuGa 5. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Daugovpilī apsaverama Vijis Stupānis personalizstuode\nDa 30. oktobra Latgolys Centraluos bibliotekys laseitovā i abonementā ir apsaverama muokslineicys Vijis Stupānis personalizstuode “Dabas atspulgi”. Iz sarunu par izstuodē radzamajim dorbim i jaunuokajim papyldynuojumim muokslineicys rodūšajā pyurā interesenti teik aicynuoti 11. oktobrī 15.00 bibliotekys laseitovā, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdis sātyslopā.\nPārņ Vijis Stupānis dorbi beja apsaverami Latgolys Centralajā bibliotekā rodūšuo kvarteta “VIVA” izstuodē, kurā Vija pīsadaleja kūpā ar kolegem i studeju bīdrem Vēsmu Ušpeli, Ilzi Griezāni i Agru Ritiņu. Prīškstotu par Vijis Stupānis daiļradi varēja sajimt ari ituo gods vosorā Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā Latgolys muokslinīku dorbu izstuodē. Itūreiz personalizstuodē “Dabas atspulgi” daugavpilīšim teik pīduovuots plotuoks īskots Vijis pādejūs godu rodūšajā veikumā.\nRēzeknis Muokslys koledžys i Latvejis Muokslys akademejis absolventi Viju Stupāni var raksturuot eisi i kūdūleigi: “muokslineica, kas mīļoj dobu i zīdus.” Izstuodē “Dabas atspulgi” apsaveramī dorbi ir kuortejais aplīcynuojums ituo raksturuojuma truopeigumam. Ekspozicejā īkļautī dorbi puorsvorā tyka gleznuoti vysaidūs plenerūs Latvejā. Tymūs izmirdz kasdīnā nūgiutuos šaļtenis, dobys niansātī tūni i daža loba nanūgiunama izjiuta. Vija soka, ka laiks, kura kasdīnā vysod datryukst gleznuošonai, plenerūs teik izmontuots cīši intensivi, giunūt rodūšys šaļts pļovuos, pi jiurys, azarim. “Juopaspiej tik daudz, i gleznuošona ir sovā ziņā radeišonys breinums i reizē saruna ar dobu,” aplīcynoj muokslineica.\nATSLĀGVUORDI » Daugovpiļs, izstuode, Latgolys Centraluo biblioteka, Roksts, Vija Stupāne


Mierkprogramā “KultūrELPA” atbaļsteiti treis LgSC projekti eistynuošonai 2021. godā – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 11.05.2021.\nMarta vydā Vaļsts kulturkapitala fonds (VKKF) izsludynuoja mierkprogramu “KultūrELPA”, kab dūtu atbolstu jaunu kulturys produktu i pakolpuojumu radeišonai i jau asūšūs kulturys produktu pīmāruošonu dzeivei īrūbežuojumu apstuokļūs. Atbaļsteitūs projektu vydā ari diveji bīdreibys “LgSC” projekti.\nLiteraturys nūzarē atbolstu sajiems bīdreibys “LgSC” projekts – “Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi” (sajimtais finansiejums 5000 €), kurā planavuots, sasadorbojūt ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju, itūgod sataiseit Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” stuostus radejis lasejumu formatā. Tī byus da ituo pyrmī piļneibā latgaliski skonūšī radejis lasejumi i radejis – Latvejis Radejis 1 – eterā izskanēs ituo goda decembrī. Projekta vadeituoja Edeite Husare.\nTradicionaluos kulturys nūzarē atbaļsteits bīdreibys projekts “Sibīrijas etnolingvistisko ekspedīciju materiālu publiskošana” (sajimtais atbolsts 9000 €), kurymā tiks apkūpuoti i digitalā veidā publiski, sataisūt kolekceju Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv, daīmami padareiti Lidejis Leikumys vadeitajuos ekspedicejuos iz Sibiri sovulaik savuoktī dažaidu formatu materiali par Sibira latgalīšim. Projekta vadeituoja Lideja Leikuma.\nStorpdisciplinarūs projektu kategorejā atbaļsteits “LgSC” projekts “Dzejūli i dzīsmis bārnim “Vuškeņa iz pļovys” (sajimtais atbolsts 8000 €), kurā paradzāta Ilzis Spergys dzejūļu gruomotys bārnim izdūšona i septenim nu vysim dzejūlim tops Kristapa Rasima sakomponātys dzīsmis bārnim, kas piečuok byus daīmamys bezmoksys gon audio, gon video albumu formatā – kai papyldu materials saimem ar bārnim latgalīšu volūdys lītuošonys veicynuošonai. Projekta vadeituoja Edeite Husare.


Atzolys – Latgolys Studentu centrs\nApvuiceibu “Atzolys” prezentacejis\nApvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i…\nPosted on 26.09.2016.\nLgSC janvars Rēzeknē\nTai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā - sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes - LgSC Rēzeknis nūdalis studenti - asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok…\nPosted on 03.02.2011.\nMoto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs…\nPosted on 27.04.2009.


Apsprīž īspieju Daugovpilī uzstuodeit pīminekli Juoņam Volontam - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Juoņs Volonts, pīmineklis, Roksts\nDaugovpilī teik apsvārta īspieja par pīminekļa uzstuodeišonu kuodreizejam piļsātys meram – Juoņam Volontam (1882–1943), kurs beja pyrmais piļsātys vadeituojs latgalīts. Itūšaļt nav zynoma juo kopa vīta, partū ka mirs izsyutejumā, kai ari Latvejā nav taidys vītys, kurā byutu īmyužynuota juo pīmiņa. Leidz ar tū ar pīminekļa izstuodeišonu tyktu izveiduota pīminis vīta.\nJuoņs Volonts par Daugovpiļs piļsātys golvu kliva 1923. godā i tū vadeja leidz 1937. godam, kod puorsacēle iz Reigu. Volonts piļsātu vadeja četrpadsmit godu, i itamā laikā tyka uzcalts Vīneibys noms, Vīneibys tylts, Zemis bankys i posta ākys, īreikuoti jauni parki i skveri i izdareits daudz kas cyts.


Datum: 16.03.2019 08:30\nKursdatum: 16.März 2019, 08.30 – ca. 12.45 Uhr (inkl. Pausen)\nAnmeldeschluss: 2. März 2019 (inkl. Einzahlung)


Fotoizstuožu tradiceja Upeitē nanūrimst - lakuga.lv\nMes kotrs kasdīnā fotografejam. Myusdīnu fotokamera ir kotram – pasasokūt zynuotnis atteisteibai i mobilūs telefonu tehnologejom. Nu ir vaicuojums – voi tei ir fotomuoksla? Varbyut vīnkuorši sovys kasdīnys nūfiksiešona, kab palyktu pīmiņā. Fotomuokslai ir seneja viesture, i ari Upeitē fotoizstuožu tradicejai ir seneja viesture, kuru 1972. godā aizsuoka Ontons Slišāns, apvīnojūt fotoamatīrus i jūs dorbus izliktu apsavieršonai cytim. Ontons sovulaik sataisiejs daudz i dažaidu fotoizstuožu cyklu, par pīmāru, „Laimis zeme – bierneiba”, „… es radzu pasauli”, „Vysom lobojom rūkom – paļdis”, „Saknis” i vēļ vaira kai 40 izstuodis. Izstuodis tyka izvītuotys kolhoza „Cīņa” vaļdis uzgaidamajuos telpuos i tuos beja labi apmaklātys i īcīneitys. Ari nu 1997. goda – nu laika, kod itymuos telpuos atsarūn Upeitis biblioteka, tradiceja napagaist i atsateista. Par Upeitis fotografu darbeibu līcynoj sasaglobuojuse fotoizstuožu atsauksmu gruomota i vysu fotoizstuožu materiali personeigajā arhivā.\nIr pateikami, ka daudzi fotoamatīri klivuši par fotomuokslinīkim i turpynoj dorbuotīs itymā nūzarē. Upeitē vīns nu taidim ir Pīters Skangaļs, kur sovus dorbus ir pīduovuojs apsavieršonai jau nu pyrmuos fotoizstuodis Upeitē. Itūgod – 2012. goda janvarī jis atroda sev dūmubīdrus – Upeitis pamatškolys školuotuoju Irēnu Romku i izjiemieju Santu Matisāni, ar kū kūpā nūdybynuota fotogrupa „Izpausme”, kas turpynuos prīcēt Upeitis ļauds ar šmukom karteņom.\nItymā godā fotoizstuožu tradiceja Upeitē sviņ opolu 40 godu jubileju. Pyrmuo fotoizstuode „Ikdienas ritmi” tyka atkluota 1972. goda martā i ari itymā godā, kai pyrma 40 godu 2012. goda 23. martā Upeitis bibliotekā tyka atkluota fotoizstuode, kurā apsaverami Upeitis fotografu grupys „Izpausme” izstuode „Kaidu skaistu laiku pīminūt” (Kādu skaistu laiku atceroties). Izstuode atkluota dīnā, kod Upeitē beja ari Kūkovys nūvoda folklorys svātki „Lidu, lidu vanadzini”, deļ tuo izstuodis atkluošonā skanieja ari dzīsmis i muzyka. Paļdis Upeitis jaunīšu folklorys kūpys meitom par dzīsmi, Upeitis tautys noma vadeituojam Andrim Slišānam par paleidzeibu i fotomuokslinīkim par karteņom!\nPrīcej, ka fotomuoksla nazyud i Upeitis fotografu grupa ar laiku pīsaisteis jaunus interesentus, dalinīkus, kurim pateik fotografēt, i kuri gribēs sovus dorbus paruodeit ari cytim.\nIzstuode vēļ lobu laiku byus apsaverama Upeitis bibliotekā – meili gaideiti gostūs vysi apsavērt grybātuoji!\nUpeitis bibliotekys vadeituoja – Mārīte Slišāne\nKartenis nu fotoizstuodis atkluošonys Upeitē i senejūs izstuožu arhivim


Ituo goda 10. majā plkst. 17.00 Rēzeknis Augstškolā (RA, Atbreivuošonys alejis 90 zālē) studentu zynuotniskuos konfereņcis nūslāgumā nūtiks divu muoceibu filmu prezentacejis: „Ondrupinis roksti” i „Laiku i myuža roksti”.\nDVD „Ondrupinis roksti” (scenarejs I. Šuplinska, video rež. M. Justs) ir RA folklorys ekspediceju cykla par folklorys nūzeimi myusu dīnuos trešais izdavums. Pyrma ituo ir izdūti DVD „Cyblys meiklis” (2009) i „Aulejis anekdoti” (2010). Tys ir bilingvals izzinis i vuiceibu materials, kas dūmuots školom, bibliotekom, nūvoda kulturviesturis i folklorys pietnīkim i sevkuram interesentam.\nFilma ir veiduota treis daļuos. Pyrmajā daļā teik raksturuota Ondrupinis kasdīna i unikalitate cytu pogostu storpā, dūts „ondrupinīša” aproksts. Ūtrei daļa īpazeistynoj ar dobā i cylvāku dzeivē asūšajim rokstiem (musturim), bet trešuo daļa ir interaktiva nūdarbeiba, kurā paskaidruots, kai izveiduot vuorda voi dzimšonys dīnys rokstu. Izaruoda, ka roksts ir ari kotra cylvāka dzimšonys dīnys pamatā, tys var byut par pamatu poša talantu i dzeivis „misejis” izpratnei.\nDokumentaluo filma „Laiku i myuža roksti” (rež. V. Ivdris, video rež. M. Justs) ir veļtejums latgalīšu rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i daiļradei. Filma atkluoj O. Rupaiņa personeibys i literaruos dzeivis spylgtuokuos nūrises, demonstrej O. Rupaiņa nūzeimi kai romana, tai drāmys žanru atteisteibā latgalīšu literatūrā, ļauj izbaudiet autora dialoga ritiejumu juo dorba dramatizejumūs. Filma viestej na tik par vīna autora dzeivi, bet atkluoj viesturiskū kontekstu, kas svareigs latgalīšu literaturys „zīdu” laika (1930–1944) i trymdys pūsma raksturuojumam.\nDiska prezentācijā ir gaideiti vysi, kas interesējās par latgalīšu folkloru, literaturu, kulturys viesturi. Filmu veiduotuoji pasateic par finansialu atbolstu Rēzeknis Augstškolai, vaļsts pietejumu programai „Nacionālā identitāte,” Vaļsts Kulturkapitala fondam, Latgolys regiona atteisteibys agenturai, latvīšu katuoļu studentu i akademiķu apvīneibai „Dzintars” i vysim, kas paliedzēja filmu veiduošonā.\nDiski tiks duovynuoti školu, muzeju, bibliotēku puorstuovim.


Jidāl wa-sijāl pdf ebooks, epub books free download\nHome | Jidāl wa-sijāl pdf ebook | Sitemap XML\nJidāl wa-sijāl pdf ebook download free\nDownload Jidāl wa-sijāl pdf ebooks, epub books online for free. and more hot ebooks, epub books, pdf ebooks from the top stores. Check the download link and read description for Jidāl wa-sijāl before download today on our site.\nBuy Jidāl wa-sijāl Details Review\nJidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq PDF By author Kāẓim Muḥammadī last download was at 2016-01-21 57:25:55. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq book.\nJidali PDF By author Dan'Azumi Baba last download was at 2017-01-27 31:12:40. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidali book.\nJidār PDF By author ʻAbd al-Samīʻ ʻAbd Allāh last download was at 2016-07-16 53:43:07. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār book.\nJidār al-ṣamt PDF By author Ilyās Dayrī last download was at 2016-05-09 29:07:18. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ṣamt book.\nJidār al-ʻār PDF By author Salah el-Din Boustany last download was at 2017-07-10 37:12:52. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ʻār book.\nJidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) PDF By author Darwish, Mahmud last download was at 2016-04-28 48:16:21. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) book.\nJidáš Iškariotský PDF By author Siegfried Obermeier last download was at 2017-07-14 34:23:40. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidáš Iškariotský book.\nJIDAU MATSURI Or Festival of Ages PDF By author Akiyama, Aisaburo last download was at 2016-09-06 44:36:55. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online JIDAU MATSURI Or Festival of Ages book.\nJidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār PDF By author ʻAbduljabbār ʻĀbid Lag̲h̲ārī last download was at 2017-06-08 08:15:22. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār book.\nJidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār PDF By author Inamul Haq Kausar last download was at 2016-11-10 45:29:32. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār book.\nDownload Jidāl wa-sijāl pdf ebooks free\nTags: Jidāl wa-sijāl , PDF EBooks, download online, epub files, books online, pdf epub books, download Now, Jidāl wa-sijāl , free Online download, ebook online free read and download, Jidāl wa-sijāl , pdf file, epub download free, online download, mega upload.\nHome | Jidāl wa-sijāl\nCopyright © 2017. by decrepit.us | SKU:NX28780027


Lūznovys muižā apsaverama Leonīda Važnuo fotoizstuode - lakuga.lv\nTemys: Fotoizstuode, izstuode, Leonīds Važnais, Lūznovys muiža, Roksts\nLūznovys muižā n da 22. apreļa apsaverama fotomuokslinīka Leonida Važnuo analogūs retro fotografeju izstuode “Pagātne mūsdienās”, kurymā apsaverami 20 dorbi itūšaļt reši izmontuotā fotografiešonys tehnikā.\nFotografs Leonids Važnais par sovu aizaraušonu ar analogū ratū fotografeju, ar kurū myusu dīnuos pasaulī nūsadorboj cīši moz fotografu, pamatā Amerikā, nadaudz Eiropā i Krīvejā, stuosta: “Analoguo sudobra procesa fotografeja, tei nav vīnkuorši fotografeja, tei ir sova veida burvesteiba! Process, kai teik veiduota autentiskuo fotografeja nu sasagataveišonys, gaismu uzstuodeišonys šaļts da gotova attāla, ir ļaušonuos, partū ka tuo laikā navar nikuo palobuot voi “pasavērt, kai saīt”. Mes varam tik paredzēt, kaids byus rezultats. Fotografa i fotografejamuo mejīdarbeibā veidojās eipaša atmosfera, kurū vēļreiz atkuortuot nabyus īspiejams, partū īmyužynuošonys šaļtei ir taids magnetiskuos pīviļceibys spāks. Analogajai retro fotografejai pīmeit fotografisks cālums, cīneigums i reizē tei ir paguotne myusu dīnuos.”\nIzstuodis autors L. Važnais dzims Rēzeknis rajonā, profesionali ar fotografiešonu nūsadorboj vaira nakai 15 godu, itūšaļt ir na viņ fotografs, nu ari pasnīdziejs, “LeonFoto” fotoškolys Austrumlatvejā (Rēzeknē) dybynuotuojs i vadeituojs. Sovu profesionalū darbeibu ir suocs kai portretists, piečuok ir struoduojs modeļu fotografejis jūmā. Asociativū fotografeju vuicejīs pi ungaru fotomuokslys meistara Balaša Bjoreca. Studiejs modernū muokslu Eiropys humanitarajā universitatē Viļņā. Īmeiļuotuokais vierzīņs fotografejā – piktorealisms i asociativuo fotografeja, autora lobuokī dorbi ir veiduoti taišni itymā stilā. Fotomuokslinīks ir vairuoku foto konkursu laureats, juo dorbi tykuši izstuodeiti i tepat Latgolā (Rēzeknē, Daugovpilī, Ludzā), i Reigā i uorvaļstīs.\nLobuok ar autoru i juo dorbim var īsapazeit: http://leonfoto.blogspot.com


Preiļu amatīrteatris svieteis 5 godu jubileju - lakuga.lv\nTemys: "Aferisti", izruode, Kristīne Jokste, Preiļi, Preiļu kulturys centra amatīrteatris, Preiļu Kulturys noms, Roksts\n29. aprelī 19.00 Preiļu nūvoda kulturys centra amatīrteatris, svietejūt sovys darbeibys 5 godu jubileju, aicynoj iz pyrmizruodi.\nPasuokumā tiks ruodeita Kristīnis Jokstis diveju cielīņu cīši nanūpītna luga “Aferisti”.\nIzruodē pīsadaleis: Daina Pliča, Aina Kravale, Voldemārs Upenieks, Gunārs Vilcāns. Režisore: Monika Livdāne.\nĪīšona: bez moksys.


Redz, kū nu dora jauneibys laiki! – Naktineica\nRedz, kū nu dora jauneibys laiki!\nKartenis autors: Lauska & Ilža\nDiska “Ilža” vuoceņš. Pajiemu nu izdevieju sātys lopys biļdeiti i īlyku ite, kab vaira cylvāku pasaprīcuotu. Ceru, ka autori napuormess.\nTrešdiena, 28. maijs 2008 13:45\nPasauļs pylns vysaidu ārmu i bīdāklu. Verīs i breinojīs.\nKaida besa tik naīraudzeisi, ka pasavolkuot pa mīstu.\nVakar natuoli nu sovys sātys īraudzieju Solaveci. Dzeivu!\nBeja gara bolta buorda i vēļ boltuokys ūsys, kas obuos pusēs mutei stīpēs iz leju kai ruņčam. Moti tože beja gari i bolti.\nJam beja opols vādars, mugurā sorkona kurtka i sorkonys samta biksis. Kuojā sorkoni bociki. Solavecs kas Solavecs! Cīteigai pietēja autobusu sarokstu. Laikam izalyka, ka nasaver iz mane. Ak jau vērēs, kū lobu voi švaku doru. Voi iz Zīmyssvātku asu peļniejuse ar skrybynu pa muguru voi peirāgus.\nŠudiņ maņ pretim guoja Raiņs. Pagars daguns, boltys ūsys, plyks plešs.\nAizguoja iz Esplanadis pusi.\nAiz juo guoja vēļ vīns pīmineklis.\nSpeideigā metaliskys kruosys biņdzjukā, iz golvys šļapa, brilleitis, opols daguns, sierma buorzdeņa. Guoja i smaidēja, drēbis saulē až laistējēs.\nSeja jam beja taida kai 19. godu symta jaunlatvīšim. Pavuiceits vecs ar sovu znaju, drupeit vuocysks, drupeit ļaudīs izasits, drupeit nacionals.\nA pi instituta stuovēja opols vecs bryunā vylnys džemperī, palākuos vacūs laiku biksēs, a kuojā eistys sovetskūs godu veirīšu sandalis. Tuos nu bryunuos uodys. Vysim večim taidys beja – i zynuotnīkim atvalinuojuma laikā, i dzeraunis traktoristim.\nRūkā turēja aļumina kaneņu. Laikam taisējēs īt iz Dūma laukumu, kur zemnīki dalēs pīnu. Ūtrā rūkā beja nu bryunuo sutaža peita setka, vydā ūtra kaneņa. Taidys setkys nabeju redziejuse godu desmit voi divdesmit.\nTai ka ej i breinojīs. Dzeive poša iz kotra sūļa pīduovoj vysaidu breinumu.\nNabyutu īsaguoduojs, ka kas taids vēļ dzeivoj, a ir! Verīs i natici.\nVakar Cyxob dīnrokstā puorskaitieju, ka jis nazkaidā raidiejumā, laikam “Animal Planet”, redziejs, ka buorkšspuru zivs vēļ eksistej. Sovetskajūs godūs školā vuicēja, ka izmyrušys ar golim, a, izaruod, ni besa! Dzeivys i eksistej, maun pa iudinim, buorksts i spurys plivineidamys tai, ka prīca vērtīs.\nPīters Luocs ortografejis seminarā 17. majā Rēziknē tože vaidēja, ka latgalīšu viļcīņs jau aizguojs. Jau 1917. godā.\nVar jau pīkrist. 1918. goda 18. novembri sviņ vysa vaļsts, a 1917. goda 9. i 10. maja (piec vacuo stila 26. i 27. apreļa) Latgolys 1. kongresa pījimtū lāmumu apsavīnuot ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim pīmiņ labi ka poši latgalīši, koč tys beja vīns nu svareiguokūs Latvejis vaļsts dzimšonys i latvīšu etnosa apsavīnuošonys pamatu.\nKai vysod – latvīšim vysa Latveja, a latgalīšim tikai Latgola.\nLatvīšu kulturu, literaturu, muokslu īsavuica vysuos Latvejis školuos.\nLatgalīšu kulturu, literaturu, muokslu nasavuica pat Latgolā.\nCik latvīšu bārnu zyna Ausekli i cik Pīteri Miglinīku?\nCik latvīšu zyna Raini i cik nu jūs zynuotu Juoni Plīkšānu, kab jis rakstiejs tik latgaliski?\nA Cyxob dīnroksts ir latgaliski. Ticit voi nā. Jis tī roksta pa sovam. Zynuoju jau lobu laiku i pa šaļtei puorskaitieju, ka ruodējēs kas interesnys.\nTai ka ar latgalīšu volūdu ir kai ar buorkšspuru zivem.\nLai jau kladzynoj, ka mierst i izmyruse. A dzeiva i maun pa škārsteikla iudinim tai, ka prīca. Pasaverit koč tū pošu sātyslopu www.lakuga.lv – pylns ar vysaidim latgalīšu kulturys breinumim, tekstim i cylvākim.\nKab tik volūda vēļ muovuse pa školu i koč voi regionalūs avīžu iudinim. Tok gon jau byus i tī. Pīsaplidēs buorkšspuru zivs, dūdit tik iudini.\nGribieju pastuostēt par sovu pādejūs dīnu leluokū prīcu.\nJau ūtrū dīnu klausūs napasenim izguojušū Cyblys nūvoda folklorys kūpys „Ilža” muzykys disku i nu prīcys navaru. Redz, te jī ir – trokī i breineigī latgalīši.\nNu gaisa taidu napagruobsi, par naudu nanūpierksi, nu Briselis voi Amerikys naatvessi. Jī vīnkuorši ir. Itepat sātā.\nCikom ir, tikom ir. Cikom jī ir, asu i es. Ar vysom sovom buorkstim i spurom.\nA jī ir. Tikpat skaisti, kruosaini i raibi kai jūs diska vuoceņš ar Ilzis Menneking-Soikana gleznu „Leigys tomati”.\nJī ir skaisti i jī ir kruosaini. Ar sovu bolsu i sovu izlūksni. A iz diska vuoceņa latgalīšu rokstu volūda.\nSkaists – itymā vītā dūmuots sorkons. Skaistuo kruosa, sorkonuo kruosa, dzeiveibys kruosa.\nBabys muosa Ane, kai atguboja gostūs da babys, vys stuostēja par Nagļu ļaudim. Kurs pi sīvys, kura pi bārna tykuse. I juos runā vītvuordi skanēja tuoleji i napazeistomi, tok aizgiva auss i viereibu: Vylkadūbe, Maitukaļneņs, Asnīnis, Īdeņa, Roznūs sāta, Ļuodāni, Drabāki, Zvejsolys, Jumprovsola, Teirumnīki, Luočakārts, Apiņkaļts. Beju moza i breinuojūs – cik strāšna vīta, Vylkadūbe!\nAne šaļtim vys stuostēja par kaidu nabejs meitu. Kaida loba i pazeimeiga voi kaida izalaiduse.\nKa meita beja loba, tod sevišķa zeime beja „jauna meita skaistim byudim”. Dūmuots – sorkonim byudim. Skaistim byudim – tok jau vasala, stypra i izadavuse, byus dzeivuotuoja, saturēs kūpā i saimi, i sātu.\nKa pasalaiduse i ar puišim volkojās, Ane až sasasirdēja i tāluoja, ka spļaun iz zemis. Kū jau. Ka nav, to nav!\nTai i cyblīšu skaistajā diskā ir cik dzeivis stuostu. Par puišim, par meitom, par kuozom, par dzeivi, par cereibom i par speiteibu puordzeivuot vysu i dzeivuot tuoļuok. A kai Dīvs devs.\nVyss až treis, až smejās, až dasyt kuoju – nu aizturātys jauneibys dzeivisprīcys, kas laužās uorā. Nu sova spāka, vareišonys i sovu babu i dzedu pyurā atrostūs bagateibu.\nDiskā ir ari vīna kina – meitys raudynuošonys dzīsme pyrma kuozu.\nPīdzīduojumā izskaņ vysa aizejūšuos jauneibys skume:\n‘O, skaistuo jauneiba, maņ tevis žāļ. Atsagrīz, atej, vēļ vīnu reiz!”\nKai šudiņ atguodoju nu bārnu dīnu, kai vīnuos kuozuos piec jaunuo puora guldynuošonys vacuos buobys aizaklīgdamys lēce daņcī i, nūsveidušys slapnis i laimeigys, dzīduoja leidza pylnā bolsā.\nKoktūs īlyktī bierzeni veita i smuorduoja piec meža. Es moza siedieju pi aizāstuo golda, tī beja studiņs, teļa rulets i eļļā vuoreituos rūzeitis ar moltū cukru. Nateiri škeivi i lizeikys, pusdzartys gluozis. Kukšynā juoņūgu morss, butylka ar pierktū šnopstu i sātys veins. Vierūs i breinuojūs.\nJuos grīzēs alkiunēs, dasyta ar kuoju pi greidys, ka nūboukšēja vīn, i dzīduoja leidza lauku muzykanta dzīduotajam:\n„Jau mani vad, jau mani vad, jau muna jauneiba kiuliņus mat!”\nTaisneiba ir. Tik jaunu, kai tūnakt beja, es jūs naasu redziejuse.\nNiu vacys babenis, čut var paīt. Kura myruse, kura vēļ runoj par smierti.\nTok padūd tik kuozu i ols! Aizdzīduos vysus jaunūs!\nTei ari ir Latgolys dvēsele, kas īt leidza – prīca aiz izmysuma, prīca aiz sovys dzeivis i aizeimūšuo laika skume vīnā bolsā.\nAzarts i dzeivisprīca, suope, skume i dasisšona pi greidys ar kuoju – ka nav, lai nav, puordzeivuosim vysu! Bess ruovs vysu, itai nabyus nikod!\nItys disks ir Latgolys stuosts bolsā.\nPar cereibom, par kuozom, par dzeivi. Par jaunys mārgys cereibom dabout loba veira i par saimis dzeivi, kur var dabuot dycku mugurā. Par jauna puiša īsaļūbeišonu, īraugūt svešu meitini, kas teik pruoteņam. Par dzāruoja leigovu, kas mierkst kai puče azara iudinī.\nVacuo Latgolā skaņ jaunā i spieceigā bolsā.\nTys, kū es atguodoju nu trokūs bierneibys kuozu Latgolā, skaņ muna datora tumbuos. Pasamaina tikai formats, kai jūs izdzierst, īraudzeit.\n“Dzer, buob, nabādoj. Puordzeivuosim vysu!”\nTī ir kas vaira par alkoholismu voi nūsašpļaušonu par dzeivi. Dreižuok dzīsmē skaņ pavuiceiba. Sok, kuorteigam cylvākam juodzeivoj tai, kab jam nabyutu tik vīna buļbu voga, tei ar usnem aizauguse.\n“Pīci seši maņ bierneni, septeitais vēļ pīgaidams.”\nIzamainiejs myusu dīnuos tok nav nikas, tik myusu dīnuos tī pīci seši jau byutu bārnunomā, a par septeitū gaideitu pabolsta.\nVar jau saceit – redz, poša dzīduot namuok i nadzīd, klausuos nazkaidus muzykys konservus i prīcojās. Tok vysi nikod nav bejuši i nabyus muzykanti. Muzykanti ir Dīva cylvāki, ar dzierksti pierstūs – jem i spieļoj tū, kas cytam i naskaņ.\nVyss kai dzeivē.\nRaiņs sūplok ar Solaveci, mierstūšī, izmyrušī i tīpat sūplok i dzeivī, reizē jauneibys azarts i babu bolsu spāks, sūplok prīca i skume. Tīpat aļumina kaneņa i instituts, tīpat sovejūs dzīsme audio failūs datorā i škārsteikla dīnroksts, kurā runoju ar sovejim.\nVyss sūpluok – i biedeigais, i jautrais. I drastiski nabiedneiguo jauneiba, i dzeivis skorbums.\nDeļtuo i klausūs jau kurū dīnu. Pateik.\nAtlaidit, ka pīrakstieju tik garai.\nBeja slinkums sadaleit i raksteit divejus gobolus.\nBiļdē ir diska “Ilža” vuoceņš. Pajiemu nu izdevieju sātys lopys biļdeiti i īlyku ite, kab vaira cylvāku pasaprīcuotu. Ceru, ka autori napuormess.\nPosted on 28.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lv\nPrevious Previous post: Hokejs, pedagogeja i reformys\nNext Next post: Dīnrokstu breinumi


Folklorys kūpys "Saime" dzīduošona pi krucifiksu - lakuga.lv\nFolklorys kūpys “Saime” dzīduošona pi krucifiksu\n09/05/2021 @ 15:00\nVactilžys pogosts, Bolvu nūvods\nMaja mieness nuok ar tradicionalīm maja dzīduojumim pi krucifiksu.\nBolu nūvoda Vactilžys pogostā kotru maja svātdini 15.00 stuņdēs pi krucifiksu dzīduos foklorys kūpa “Saime”. Itūņedeļ – pi Malvīnes sātys.


MAX5people Kourakuen!Tokyo Dome!Tokyo No.1spot Entire apartment - Deals, Photos & Reviews\nBook MAX5people Kourakuen!Tokyo Dome!Tokyo No.1spot\nSee all 11,176 properties in Tokyo\nTokyo Dome, Tokyo, Japan - See map\n6.6 / 2 reviews (2 properties)Response: 100% within 1 hour\nIshii Irimame 330 m\nZenkojizaka 410 m\nKoishikawa Zenkoji Temple 430 m\nGenkakuji Temple 430 m\nOld Iseya Pawnshop 450 m\nJigen-in, Takuzosu Inari 470 m\nTokuda Shusei Kyutaku 490 m\nHongo Yakushi 500 m\nKasuga Subway Station 510 m\nTodaimae Train Station 570 m\nUeno Park 1.89 km\nAsakusa 3.92 km\nSensoji Temple 3.93 km\nGinza 4.95 km\nShinjuku Gyoen National Garden 5.02 km\nTokyo Skytree 5.22 km\nTokyo Metropolitan Government Building observation room 6.18 km\nTokyo Tower 6.24 km\nMeiji Jingu 6.44 km\nShibuya Crossing 7.73 km\n640 meters from city center\nRooms available at MAX5people Kourakuen!Tokyo Dome!Tokyo No.1spot\nMore about MAX5people Kourakuen!Tokyo Dome!Tokyo No.1spot\nAdditionally, it is located close to a Kourakuen st, making it a great place to stay during your sightseeing visit. There is a shopping area nearby, with numerous famous restaurants and eateries within walking distance.\nUeno Park - 1.89 km\nAsakusa - 3.92 km\nSensoji Temple - 3.93 km\nGinza - 4.95 km\nShinjuku Gyoen National Garden - 5.02 km\nTokyo Skytree - 5.22 km\nTokyo Metropolitan Government Building observation room - 6.18 km\nTokyo Tower - 6.24 km\nMeiji Jingu - 6.44 km\nShibuya Crossing - 7.73 km\nIshii Irimame - 330 m\nZenkojizaka - 410 m\nKoishikawa Zenkoji Temple - 430 m\nGenkakuji Temple - 430 m\nOld Iseya Pawnshop - 450 m\nJigen-in, Takuzosu Inari - 470 m\nTokuda Shusei Kyutaku - 490 m\nHongo Yakushi - 500 m\nKasuga Subway Station - 510 m\nTodaimae Train Station - 570 m\n-Ueno st. > 16mins by train -Akihabara st. > 13mins by train -Tokyo st. > 11mins by train -Roppongi st. > 24mins by train -Asakusa st. > 21mins by train -Ikebukuro st. > 17mins by train -Shinagawa st. > 26mins by train -Shinjuku st. > 20mins by train -Shibuya st. > 24mins by train -Harajuku st. > 30mins by train -49mins >Haneda airport by train -58mins >Narita airport by train\nLocal Tax ID/ Rental License: 77488\nReviews of MAX5people Kourakuen!Tokyo Dome!Tokyo No.1spot from real guests\nExceptional! Best choice in Tokyo.”\nTokyo Tower - 6.22 km from property\nRoppongi Hills - 6.35 km from property


Sociālā dzīve Archives - NewFuelsNewFuels Sociālā dzīve Archives - NewFuels\nCategory Archives: Sociālā dzīve\nComments Off on Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetņa\nReigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetņa\nSIA “NewFuels” RSEZ ar leluokū prīku atbolsta jaunūs talantus, dieļ tuo i ituos vosorys izskaņā mes bejam pagūdynuoti pīsadaļeit Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetnis organizeišonā. RVS/LU komanda jau augusta suokumā suoka gatavuošonūs jauniejai sezonai, fiziskū bāzi nūstyprynojūt Reigā, … Continue reading →\nComments Off on Atbolsts perspektivai volejbola komandai\nAtbolsts perspektivai volejbola komandai\nAsam patīsi prīceigi i gondareiti par īspieju šūgod atbaļsteit jaunūs volejbola talantus nu Reigys volejbola školys RSV/LU komandys. Reigys Volejbola škola ir dybynuota 1971. godā. Itymā breidī školā struodoi 22 treneri, kas trenei gon pludmalis, gon klasiskū volejbolu. Nūdarbeibys nūteik … Continue reading →\nComments Off on Olimpiskuo centra Rēzekne atkluošona\nOlimpiskuo centra Rēzekne atkluošona\nMes pīkreitam teicīņam “vasalā mīsā – vasals gors” i dūmojam, ka fiziskuos aktivitatis labvieleigi ītekmej kūpeigū veseleibys stuovūkli i dzeivis kvalitati, dieļ tam ar leluokū prīku atbolstam Olimpiskuo centra Rēzekne muļtifunkcionaluos hallis atkluošonu. Bejom pagūdynuoti par aicynuojumu pīsadaleit Olimpiskuo centra … Continue reading →\nComments Off on Ardīvys vosorai!\n29. – 30.08. apvīnuotuo “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA komanda ar nūsaukumu “DavaiGribi” pīsadalieja laivuošonā pa Dubnu. Divuos dīnuos komanda 8 cylvāku sastuovā pīvārieja 32 km garu distanci! Itys pasuocīņs vēļ cīšuok salīdieja jau tai draudzeigū … Continue reading →\nComments Off on Spreideiša vuorda dīnys izcīņa\nSpreideiša vuorda dīnys izcīņa\n23.08.2020. dobys parkā Tērvete nūtyka sacenseibys “Spreideiša vuorda dīnys izcīņa” svoru stīņa vilkmī no zemis i stīņa spīšonā guļus. Par uzvaru sacenseibuos ceiņājās spākaveiri nu vysom trejom Baltejis valstim. Gūdolguotūs sportistu vydā beja i koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” operators … Continue reading →\nComments Off on Austrumeiropas čempionats pauerliftingā\nAustrumeiropas čempionats pauerliftingā\nNu 19. – 21.oktobrī Sankt-Pēterbugā nūtyka Austrumeiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Nazaverūtīs iz traumu, jis izceikstieja 2 zalta medalis ar rezultatu 215 kg stīņa spīšonā guļus i 315 kg vilkmī! Mes nūvielejam … Continue reading →\nComments Off on Pasaulis čempionats pauerliftingā\nPasaulis čempionats pauerliftingā\nNu 2018.gada 4. da 7.oktobrim Edgars Ratnieks, koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators, pīsadalieja Pasaulis čempionatā pauerliftingā Moskovā. Svora kategorejā 110 kg jis pīsadalieja 3 disciplinuos: Spāka divcīņa, svoru stīņa spīšona guļus i viļkme nu zemis. Absolutiejā viertiejumā starp … Continue reading →\nComments Off on 29. Regionaluo EYP Latvia seseja\n29. Regionaluo EYP Latvia seseja\nAr “NewFuels” RSEZ SIA finansialu atbolstu 2018.goda jūlī nūtyka Eiropas jaunīšu parlamenta (EYP) 29. Regionaluo seseja Piņķi’18. Šūgod sesejā pīsadalieja vairuok nakai 130 jaunīšu no vairuok nakai 15 valstim i itei beja vysstarptautiskuokuo no EYP sesejom šūgod. Piņķi’18 laikā nūtyka treis … Continue reading →\nComments Off on Pyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps\nPyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps\nTurpynojūt tradiceju atbaļsteit sporta kusteibu Latvejā, “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA kuortejū raizi i snīguši finansialu atbolstu nu jau Eiropas leimeņa futbola pasuokumam. Sastdiņ, 2018.goda 5.majā, nūtyka pyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps. Turnirā pīzadalieja komandas … Continue reading →\nComments Off on Eiropas čempionats pauerliftingā\nEiropas čempionats pauerliftingā\nNu 2018.goda 27. da 30.apreļam Moskovā nūtyka Eiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Sacenseibuos pīsadalieja 2600 sportisti nu 19 valstim. Edgars startieja spāka divcīņā: stīņa spīšona guļus i vilkme nu zemes svora kategorejā … Continue reading →


Školuotuojus aicynoj dasasaceit vosorys kursim “Vosoruošona – 2021” — Baltinavas novads\nNu 8. da 14. augusta Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtiks latgalīšu volūdys i kulturys vosorys kursi “Vosoruošona – 2021”. Tymūs aicynuoti dasadaleit školuotuoji nu vysys Latvejis, kas školuos vuica ci tyvuokajā laikā planavoj vuiceit latgalīšu rokstu volūdu, kai ari pedagogejis studenti.\nVosorys kursūs “Vosoruošona – 2021” varēs īpazeit vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuot par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuot zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Dalinīkim byus vareiba kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, īgiut pīredzi, kai lobuok organizēt sovu kasdīnu, kai sevi motivēt i nūturēt leidzsvorā, i, prūtams, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.\nOrganizatori vosorys kursim aicynoj dasasaceit školuotuojus nu vysys Latvejis, kuri jau itūšaļt vuica latgalīšu volūdu ci planavoj tū dareit tyvuokajā laikā. Taipoš aicynuoti dasasaceit pedagogejis programu studenti, kuri, suocūt školuotuoju dorba gaitys, grib vuiceit latgalīšu volūdu.\n“Ar pruotu var aptvert vysu pasauli, bet ar sirdi tikai dzymtū pusi. Vosoruošonā sasateik lobi cylvāki ar gaišom dūmom, lobom idejom, kas grib vaira izzynuot Latgolu. Ceru, ka nuokušajā vuiceibu godā vuosoruotuji byus gotovi īgiutuos zynuošonys nūdūt sovim školānim,” uzsver Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure.\nVosorys kursim var dasasaceit da 16. juļa, aizpyldūt tīšsaistis anketu ej.uz/Vosoruosona2021. Vītu skaits īrūbežuots. Ar detalizātu kursu programu dalinīki tiks īpazeistynuoti juļa beiguos. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.\nOrganizatori sekuos leidza epidemiologiskajai situacejai, ka tei naļaus tiktīs kluotīnē, kursi “Vosoruošona – 2021” nūtiks tīšsaistē, i jūs nūtikšonys datumi var tik maineiti.\nVosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosts. Informativū atbolstu nūdrūsynoj LVLKSA sātys lopa www.ltgasoc.lv i Latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv.


Pinus mugo 'Gnom' – Kalnu priede šķ.\nAugstums: 1m; Platums: 1m.\nVainags: lodveida līdz piramidāls, biezs.