UpītieDzeiveJauka - Irēna Romka\nIrēna Romka dzymuse 20.08.1967. Malvinas i Jāņa Romku saimie Mukaušovas cīmā – floriste. Irēnas mamma (skatietīs pi meistarīm Malvina Romka) ir lyla rūkdorbnīce. Ari Irēna nu mammas ir puormontovuse īpašū skatejumu iz šmukū. Sovu mammu sauc par māmuļu.\nIrēna Romka vodūt meistardarbnīcu Viļakā, pasuokumā Skanošā sestdiena 29.05.2010.\n1982. godā Irēna pabeidza Upītes pamatškolu, vāluok muocejuos Rekovas vydškolā. Nu 1985.goda turpynova studijas Daugavpils pedagogiskejā institutā, kur ir īgiuts magistra grads matematikas, informātikas i skaitļuošonas tehnikas školuotuoja.\nIrēna Romka 8.klases nūslāgumā, 1982.gods\n1990. godā Irēna Upītes pamatškolā suoka struoduot par matematikas školuotuoju, kuodu laiku ari struodova par fizikas i muokslas školuotoju. Jou struodojūt školā juos aizaraušana beja dorbs ar dobas materialīm - floristika.\nIrēna Romka ar pyrmū sovu lylū dorbu, 2002.gods\nIrēna jou nu 1997. goda suoka iz svātkim dekoriet Upītes pamatškolu. Jai kotru godi ir savuokti i pīkaltāti daž na dažuodi dobas breinumi, kū jei realizei sovūs dorbūs. Dorbi tūp nu smolka sīna i tīk papildynuoti ar ūtreiz lītojamīm materialīm voi detaļuom, tuo dūdūt juom ūtrū dzeivību. Iz Zīmassvātkīm tūp Adventa vainagi, kuru taiseišonys pamotus jei nu 1997. leidz 1998. godam apgiva Mozpulcānu kursūs Reigā. Suokūt nu 1998. goda kūpā ar Upītes pamatškolas školānīm gataveja Adventa vainagus. Jūprūjam Irēna turpynoj dorbuotīs ar sovu hobiju gon dvorā, gon Namaterialuos kulturas montuojuma centrā “Upīte”.\nIrēnas Romkas gatavietīs skatuves nūformejums Upītes svātkīm, 2014.goda augusts\nPādejūs godus Irēna ir bejuse lyls paleigs pi Namateriālo kulturas montuojums centra “Upīte” vizualuo nūformejuma gon Kūkovas nūvoda bārnu i jaunīšu folkloras svātkūs, gon festivalam “Upītes Uobeļduorzam”. Centrā var redziet juos taisātū Meža veci, tautu meitu, rūķi, maskas i Upītes pamatškolas 100 godu jubilejas dekoru. Nu 2008.goda, kotru godi, Upītes svātkūs teik reikuotas meistardarbnīcas i atrakcejas. Irēna itumūs svātkūs parosti pīzadola ari ar meistardarbnīcuom, kuruos tūp šmukumi nu dabas materialīm.\nTe ir saroksts ar dažīm lyluokejīm Irenas dorbīm:\n2002. gods – tyka iztaisiets putns iz školas pograba;\n2003. gods – pi Upītes pamatškolas večuks/onkulīts;\n2004. gods – zierneklis, pele;\n2005. gods – veceļs ar buobu i Dabas torte “romantike” ar taurinīm viersā;\n2006. gods – gulbi, kamene, sīnuozs, sirds;\n2007. gods – Onkuļs i tante pi školas, motociklists mierkačs, puorsla;\nIrēnas Rokas dorbs - motociklists mierkačs, 2007.gods\n2008. gods – varde, tuorps, eņģeļs;\n2009. gods – taurens, zierneklis, cuoļs i bumba nu skaiduom;\n2010. gods – Upītei 100, salavečam duovana, brīža golva, ūlas Lyldīnu lygzdā;\n2011. gods – puče, pūķis, ūla iz vuortu;\n2012. gods – spāre, okas zeime, ūla nu kuorklu, Upītes Uobeļduorzam – 10 zāles nūformiejums;\n2013. gods – stārķis i Latvju zeime, cuols;\n2014. gods – taurens nu plastmasas buteliem, rasnīs začs;\n2015. gods – dzjadzka ai buordu, tīvīs začs;\nZyrgs i zyrga golva Pulkā eimu, Pulkā teku gojīnam Saldū.\nBites, kamene i sīnuozs PEPT sareikojumam Rūtoj saule, rūtioj bite.\nIrēnas viel vīna aizaraušonuos ir krāšņu sveču līšona i izdauļuošona. Sovas prasmes ir tuoluok nūdevuse daudzīm Upītes pamatškolas školānīm.\nIrēnas Romkas darynuotuos i izdaiļuotuos sveces\nHobijs fotografiešona, sveču dekoriešona, puču audziešona telpu nuformiešona i kači. Juos muoksinīciskū skatejumu iz dzeivi var sajust festivala “Upītes Uobeļduorzs” nūformejumūs, kas vīmār papyldynoj Latgalīšu dzejas i dzīšmu festivala atmosferu.\nIrēnas Romkas mīluļi - kačs i pašas taisātīs začs


Sauna Belt | Sauna Belt – My Blog\nSAUNA BELT – LOSE WEIGHT THE EASY WAY BRAND NEW\n"The Best And Easiest Solution for Body and Belly Slimming That Works\nSo i love it. Thanks Totalsolar Store\nI had massager before i came accrose Sauna Belt At Totalsolar Store, i was very much in love with it. So i ordered it, it is REALLY AMAZING what it can do for you and your health. It Helped me with my varicose vaines,my tight pain due to cellulite,it will helps you all around body fitness\nPlease Note that this Sauna Belt is Plug and Use.\nSLIMMING BELT #15,000\nREGULAR PRICE= N25,000\nThese two products are working together\nFor you to get effective and good results you need this two products(Sauna belt and Abs stimulator cream).\nSauna Belt × 1 ₦13,000.00\n6 PACK CREAM × 1 ₦13,500.00\nSUB TOTAL ₦26,500.00\n1 Abs Stimulator Cream =15,000 Naira\n1 Sauna Belt =15,000 Naira\n1 Sauna Belt + 1 Abs Stimulator Cream =26,500 Naira\n2 Sauna Belt + 2 Abs Stimulator Cream =50,000 Naira


GCD :: Issue :: Confessions Library #19\nConfessions Library #19\n([November 1959 ?])\nToo Late for Regrets (Table of Contents)\nToo Late for Regrets (Table of Contents: 1)\n0. Too Late for Regrets\n1. Too Late for Regrets


Internetā jauns resurss par latgalīšu volūdu - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu rokstu volūda, latgalīšu volūda, Latvīšu volūdys agentura, Roksts\nLatvīšu volūdys agentura sadarbeibā ar datorspecialistim izveiduojuse apjūmeigu elektronisku Latvīšu volūdys rūkysgruomotu valodasrokasgramata.lv. Tymā īkļauta ari apjūmeiga informaceja par latgalīšu rokstu volūdu.\nElektroniskuo Latvīšu volūdys rūkysgruomota ir enciklopediska rakstura dorbs, informativs vuiceibu paleigleidzeklis latvīšu volūdnīceibā, kurā apkūpuoti i izkluosteiti golvonī vaicuojumi 26 volūdnīceibys nūzarēs i apakšnūzarēs (kūpā vaira nikai 1500 škirkļu aba satura vīneibu).\nSadaļā par latgalīšu rokstu volūdu pīejami škirkli par latgalīšu rokstu volūdys normativū, lykumiskū i viesturiskū aspektu, skaidruoti jiedzīni “latgalīši” i “latgali”, izkluosteiti latgalīšu rokstu volūdys atteisteibys periodi, ari raksteibys nūsacejumi i atrūnami vierteigi padūmi rokstu volūdys prasmju uzlobuošonai. Jaunajā rūkysgruomotā atrūnama ari atbiļde iz vaicuojumu “Kas ir latgalīšu rokstu volūda? Volūda, dialekts ci izlūksne?”.\nViesti sagataveja portals lakuga.lv


LaKuGa – Klausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 10.10.2015.)\nKlausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 10.10.2015.)\nLaKuGa 9. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Klausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 10.10.2015.)\nRaidejums “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” Eiropys putynu vāruošonys dīnu ītvorūs izmontoj unikalū vareibu kūpā ar ornitologim i putynu zynuotuojim pieteit i skaiteit putynus Rāznas azara i Lubuona mitruojā.\nCatūrtdīnis raidejumā “Pi myusim Latgolā” jaunuokuos i interesantuokuos kulturys aktualitatis itam nedeļgolam, tymā skaitā ari par muzyklu “Pūt vējiņi” Rēzeknis GORĀ, sorkonuo pakluoja ritynuošonu Rībeņūs i Viļakys piļsātys 70 godu jubileju.\nPīktdiņ raidejumā teik škiruoti musuri i pasavārts, cik patīseibai zali dūmojam.\nSastdiņ raidejumā grupys “Green Light” puiši Mārteņš i Normunds atkluos sovu ceļu iz muzyku i atpazeistameibu.


Ceļojumi ar autobusu Archives - Page 2 of 3 - CEĻO.LV\nProvansā smaržo! VISAS EKSKURSIJAS IR IEKĻAUTAS CENĀ!\nCeļojuma datums : 20.06.2019.\nCeļojuma datums : 21.06.2019.\nLĪGO SVĒTKI TRANSILVĀNIJĀ\nSAKSIJA UN BOHĒMIJAS ŠVEICE\nCeļojuma datums : 17.07.2019.\nCeļojuma datums : 21.07.2019.\nCeļojuma datums : 26.07.2019.\nAlpu ezeru tūre (Gardas, Komo un Madžores ezeri Ziemeļitālijā)


Rodušūs dorbu konkurss „Tai beja – tai ir” – Latgolys Studentu centrs\nVasals, Latgolys jaunīt!\nCīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim.\nProjekta laikā ar Kulturys Ministrejis atbolstu, saguoja pabyut 12 Latgolys školuos. Ka itū reizi myus nasaguoja sasatikt i pabyut Tovā školā – nabādoj – gon jau kur tiksimēs cytu reizi.\nTaitod – pīduovojam Tev i vysim Latgolys školu jaunīšim pīsadaleit jaunīšu rodušūs dorbu konkursā ar nūsaukumu „Tai beja – tai ir”.\nKa, atguodoj, vuiceišonuos laikā mes runovom par sovpateigim latgalīšu vuordim, kurus juogluob nu pagaisšonys. Vysu vaira taidus vuordus nu apleicīņa zyna myusu babys i dzedi, tāvs i muote, sābru vacuos taņtis. Deļ tam nūej da jūs i pavaicoj – kai beja senejūs laikūs, kaidus latgalīšu vacvuordus voi vītu nūsaukumus jī zyna, varbyut solā/ sādžā/ dzeraunē ir bejs kaids cylvāks, kas stuostejs daudzi jūku i baba tū pīmiņ i var puorstuosteit? I Tu, rokstūt sovu rodušū dorbu konkursam, vari jimā pīraksteit na tik sovys dūmys, bet ari dzierdātūs vuordus, izteicīņus, deļ tam lai mes na tikai īsapazeitu ar Tovu dorbu, bet veļ izzynuotu ari kū vaira par Tovu pusi, juos volūdys boguoteibu.\nRaksteit Tu vari: stuostu, eseju, literarū puorsoku, humoresku, aprokstu, dzeju i.c. da divom lopom datorrokstā, da 4000 rokstu zeimu voi da divom A4 lopom, fonts: Times New Roman, burtu izmārs – 12. atstarpis storp ryndom -1,5 pt.\nSovus rodušūs dorbus prosam Tev atsyuteit myusim pa e-postu iz adresu: lgsc-konkursam@inbox.lv da 25. juļa. Ka grybi, pi sova darba dalīc ari kaidu poša fotograpeitu biļdi – deļ nūskanis radeišonys. Naaizmierst pīraksteit sovu vuordu, pavuordi, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.\nTevis atsyuteitūs dorbus viertēs LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” dorba grupa: Dagneja, Eva, Zaiga, Valentins, Ivars-Juoņs i pīaicynuotī literaturys i volūdys specialisti. Dorbūs tiks vārtāta literaruo, muokslinīcyskuo kvalitate i latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteiba. Pamatškolānu i vydsškolānu dorbi tyks vārtāti atseviški.\nKonkursa rezultatus publicēsim LgSC sātyslopā https://lgsc.lv 1. augustā, a 10 lobuokūs dorbus nu 1. augusta da 5.augustam publicēsim sātyslopā „lakuga.lv”.\nVaira informacejis par rodušūs dorbu konkursu verīs nūlykumā. Ka ir kaidi vaicojumi, roksti myusim iz lgsc-konkursam@inbox.lv.\nByus prīca puorskaiteit Tovus radūšūs dorbus!\nKonkursa_Tai beja tai ir_nulikums\nLgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” dorba grupa.


Mesi sa tri gola proslavio šestu "Zlatnu loptu"! - Sportske.net\nBarsin ples protiv Majorke, četiri gola za poluvreme, koji je najspektakularniji?!Barsa već vodi, druga asistencija Ter Štegena!Sad je svima jasno, Barsa će imati novog trenera, postoji uslov svih uslova!Dembele shvatio, mora da ode!Ništa od Milana i Londona, vezista Barse će se sa Srbinom boriti za minute!


Kolnasāta 19. septembrī - lakuga.lv\nTemys: cyuku miers, Dace Jangblūde, Dace Kaša, Kolnasāta, LR1, Roksts, svešinīki\nCyuku miers nu 2014. goda juņa sātys cyukom atrosts Dagdys, Kruoslovys, Daugovpiļs, Cyblys i Rēzeknis nūvodūs. Tics ari da Vydzemis. Tok leluokuo daļa nūkautūs cyuku ir mozajuos saimisteibuos. Kaida ir cyuku miera ītekme iz ekonomiku, īrokstā skaidroj Dace Dambe.\nVuordineicā – par svešinīkim i tū, cik vīglai par taidu palikt Latgolā. Parkū nu svešuo beistuos, kas ir ksenofobeja, kas nūteik kinā “Svešī” i Albēra Kamī romanā “Svešinieks”? Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs izstuosta ari tū, kū dora tod, ka zvona “nazynoms numers” voi cylvāks nu Japanys telefoniski pīduovoj nūpierkt akcejis.\nSovukuort leluo saruna nūtiks telefoniski, sasazvonūt ar dzīsmineicu i gleznuotuoju Daci Jangblūdi, kas sekuojuse mīlesteibai i niu kūpā ar sovu veiru dzeivoj ASV Misūri štatā. Latvejā Dace, tūreiz vēļ pavuordē Kaša, bārnim vuiceja gleznuot i spielēt afrikaņu bungys. Suoce raksteit muzyku i dzīduot, izdeve ari sovu pyrmū albumu “Ieskaujošais vairākums”. Sarunā Dace stuosta, ka Amerikā pīdzeivuojuse “kulturšoku” i Latvejis jai vys vēļ tryukst. Itūšaļt vaira roksta latgaliski, sovukuort angļu volūdā – vaira nā. Amerikā Dace vaira dasavārsuse gleznuošonai, tik niule īsajutuse i otkon suoc muzicēt. Ar veiru gaida sovu pyrmdzymtū i dūmoj, ka obeji kūpā varātu īraksteit šyupeļdzīšmu albumu.


Gostūs dobys parkā "Nūmiernis vaļņs" - lakuga.lv\nTurpynojūt stuosteit par Latgolys pazeistamajom vītom, itūreiz celi vad iz Zīmeļlatgolys pusi, iz Nūmiernis vaļni. Juoatguodoj tik tautā popularais anekdots: “Zyrgu zini? Nimoz nav leidzeigs!” – fotošaļteņuos sagiutais pošu reizi nimoz nav leidzeigs situacejai aiz lūga, bet īdviesmei ceļam iz itū Latgolys dobys dorgumu byus nūdereigys ari niu.\nDobys parks “Nūmiernis vaļņs” sataiseits 2004. godā i ir vīna nu NATURA 2000 teritoreju. Dobys parks sataiseits, kab saglobuotu Latvejā i Eiropā rešus i aizsorgojamus meža i pūra biotopus, dzeivinīku i augu sugys i ari skaistū ainovu. Nūmiernis vaļņs ir vīna nu rešūs vītu Latvejā, kur sausīņu prīžu mežs ir izaudzs iz osveida vaļņa. Vaļņs ir unikals ari kai geologiskys objekts – tys ir vīns nu leluokūs Latvejis osveida grādu, kas vītom ir 0,2 da 1,5 km plota, bet lada sataiseituo reljefa grāda stīpās 25 km garumā. Nūmiernis vaļņa augšuokais punkts ir Prikatovys kolns, kas atsarūn 163 metru viers jiurys leimiņa augstumā. Vysa aizsorguojamuos dobys teritorejis plateiba ir 978 ha lela. Nūmiernē ir daudzi aizsorgojamūs augu sugu, kai ari tei ir vīna nu boguotuokūs meža sylpurynu vītu Latvejā.\nIz vaļņa ir pastateits 20 metru augsts skotu tūrņs, kai ari apleik tam ir īkuortuota teritoreja atpyutai. Dobys parka teritorejā atsarūn četri azari – Nūmiernis, Lelais Kugru, Mozais Kugru i Karšusolys azars, bet nu skotu tūrņa ir breineigs skots iz Nūmiernis azaru, kas ir leluokais i skaistuokais nu apleicīnis azaru. Nūmiernis azara plateiba ir 73,8 ha, azaram ir zami i kudruoji krosti, leidzons i dyunem pylns dybyns. Nūstuosti viestej, ka sovulaik Nūmiernis azara krostā stuovejuse latgaļu kūka piļs, kurymā ībrukušs vuocu bruninīki. Jim gon asūt bejs iļgi juosakaun ar drūsmeigajim piļs aizstuovim, nu vys tik pa drupeišam piļs puorsavārtuse gruvešūs i palnūs, kas dreiži nūgrime, bet īkrytumā īplyude azara iudini.\nNu pārnejuo goda rudiņa tīpat natuoli nu Nūmiernis skotu tūrņa ir pastateits vīns nu pīcu projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī!” vidis objektu – arhitekta Didža Jaunzema taiseituo instalaceja “Guņs” (Uguns). Objekts ir taiseits kai paviļjons, vīta meditacejom i sarunom.\nVidis objekts ir nu kūka, tam daškierta guņs dinamika, maineiba i nūkruosys. Kūka brusys krautys tai, kab atsarostu 2,5 gradu leņkī preteimā īprīškejai, veidojūt simboliskys devenis līsmis. “Guņs” vydā asūšuos sādvītys taiseitys tai, kab simboliski byutu leidzeigys siediešonai ap gunkuru, tai aplī vīnojūt ļauds. Ar itū objektu Didzis Jaunzems izapeļnejs ari uorzemu dizaina lopu viereibu.\nNūmiernis vaļņs Kuorsovys nūvoda ir īmeiļuota vīta dažaidom nūtikšonom, kurūs organizej kai Dobys aizsardzeibys puorvaļde, tai poša nūvoda aktivisti.\nKarteitis – Edeite Husare


Myusu vactāvu ticiejumi/ Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nTemys: Jaunais Võrds, Meikuls Apeļs, Roksts, ticiejumi, Vacuos gazetys\nKoč kas nu vacūs gazetu boguoteibu varbyut i saimisteibai ci mīlesteibai nūdereigs. Koč kurs ticiejums jau i dareišonys laika palaists garom, nu var pavāruot – nadareišona ci dareišona ir ci nav guojuse lobumā/švakumā i piec goda atguoduot i paraudzeit otkon.\nTiciejumi, saisteiti ar pavasari\n1. Kas bezdeleigu perekļus jauc, tam raibi vaigi\n2. Jo māslu vabalem pavasar daudz kuopuru, byus agra sieja.\n3. Kas pavasar pyrmū reizi dzierd naiedis dzagūzi, tys vysu godu byus olkons.\n4. Kas cereņu zīdā atrūn vairuok kai četrys zīdlapenis puorā – tod taids atrodums ness laimi, bet napuora – nalaimi.\n5. Pavasar, kod apsis lopa treis, tod zyrgim bareibys pītiks.\n6. Gūvis pyrmū reizi gonūs dzanūt, tom ap rogim juoaptyn teiklu, tod gūvs navarēs apbūrt.\n7. Gūvs pyrmū reizi gonūs dzanūt, vajag nu kūkim atnest kaidu kūceņu i īspraust laidara (dīnduorza) vydā: – tod gūvs vosor nabyzuos.\n8. Jo gryb, lai vuškys nanūkleistu pa mežu, pyrmū reizi gonūs dzanūt juogona ar vīnu reiksti.\n9. Kod oruojs izīt pyrmū reizi ortu, juonūzūg drusku nu juo aportuos zemis i tū zemi juopakaisa pa ustobu, tod ustobā vysu vosoru nabyus blusu.\n10. Seipulus beidzūt stuodeit vogys golā juoīsprauž slūta – tod seipuli byus kupli kai slūta.\n11. Pi kuopustu stodeišonys juonūveļ nu vogys molys akmini – tod kuopustu golvys augs cītys kai akmini.\n12. Jo gribi izdzeit raibumus nu vaigim, kod pyrmū reizi bezdeleigu īraudzeisi, tiuleņ juosamozgon iudinī.\n13. Arūt pavasari pyrmū reizi teirumu treis vokorys muojuos navajag degt guņs – tod goni naizganēs siejumu.\n14. Jo kūrmuļs zemi rūk – nabyus loba raža.\n15. Kod pyrmū reizi lūpus dzan gonūs, juoaizdadz gromneicys sveci i klāvā juoīt puosakristiejs – tod vosor ar lūpim labi īs.\n16. Pyrmū reizi teiklu iudinī laižūt, tū pyrma laisšonys juoīkiupynoj ar leidakys zūbim.\n17. Pyrmai sakartai zivei juoīspļaun treis reizis acīs, tod zivis labi kersīs.\n18. Jo rasādu siej tymā dīnā, kurymā rudiņ beja pyrmuo solna, tod pavasara solna rasāda nanūmaituos.\n19. Kod puiss gryb, lai jū meita mīļuotu, jam pādejā pīktdīnā pyrma vosorys Svātkim juoaizīt iz avīšuoju, juosalosa tī speidūšūs tuorpeņus, tūs juoizkolta i tai dabuotū puļveri juodūd kai naviņ meitai īdzert.\nPiec vacuokūs mameņu nūstuostim izraksteja M. Apeļs\nOlūts: Jaunais Võrds. – Reiga, 1932. g. 12. majā. – Nr. 17. – 3. pl.


Livets seger – Saras goda.\nOn 1 april, 2018 By Sara ModigIn Tankar, Tillsammans\nBarbro Holm IvarssonDesmond TutuFörlåtelseFörsoningNåd\n2 thoughts on “Livets seger”\nOch i sanning ett blogginlägg som var värt att vänta på.\n1 april, 2018 at 23:02\t Svara\n1 april, 2018 at 23:55\t Svara


Līgys Romančukys sapyna pīpiļdejums caur „Vuškeņu iz pļovys” / LR1 / / Latvijas Radio 1\nJau pyrma nedelis raidejumā stuostejom par pārnejuo goda golā izguojušū dzejūļu gruomotu bārnim „Vuškeņa iz pļovys”. Sovpus itūreiz pīduovojam sasatikt ar gruomotys muokslineicu Līgu Romančuku, kurei kasdīnā ir pamatā nūdarbynuota ar vidis atteisteibys planavuošonu Rēzeknis nūvodā, kai ari diveju bārnu audzynuošonu.\n„Kasdīnā es struodoju vaļsts puorvaļdē i vēļ vīnā firmā, kas pīduovoj miernīceibys i zemis īreiceibys pakolpuojumus. Pamatā tys ir dorbs ar atteisteibys planavuošonys dokumentiem, lykumim, cytim normativajim aktim i dokumentim i cytom nūpītnom lītom. Paraleli tam, kaba pabaruotu sovu rodūšū goru, kas manī īškā vysu laiku kustīs i deiduos i navar nūsēdēt mīrā, tod pa reizei es vaicoju īspiejis ci dzeive poša pīduovoj īspiejis koč kū padareit ari rodūšajā jūmā: koč kū pazeimēt, pakruosuot i pasadauzeit ar ūtom.”\nDorbs pi gruomotys „Vuškeņa iz pļovys” Līgai ir bejs sova veida sapyna pīpiļdejums.\n„Tys ir bejs sapyns jau pādejūs desmit godu, kod es pi seve kluseibā dūmuoju i beju izfantaziejuse, cik labi byutu, ka es koč kod varātum ilustrēt gruomotu bārnim. Puosoku ci dzejis gruomotu. I eistyn – sapyni pīsapylda!”


Vīsturs Kairišs jaunū kinu “Piļsāta pi upis” uzjims latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Piļsāta pi upis, Roksts, Vīsturs Kairišs\nNu 9.juļa suoksīs Vīstura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” golvonais filmiešonys periods, kas ilgs leidz septembram. Par filmiešonys vītom izraudzeitys taidys Latgolys piļsātys kai Kruoslova, Ludza i Rēzekne, dažys ainys tiks filmātys ari Subatē, Jēkabpilī i Lītuvys-Latvejis pīrūbežūs.\nKinys žanrs ir tragikomedeja, kurā jaunu cylvāku attīceibu vīglums i mīlesteiba sasavej ar 20.g.s. 30.–40.godu viesturiskajim nūtykumim. Producents Guntis Trekteris uzsver, ka kinā byus daudz vierīneigu inscinejumu, tuos stils byus episks, deļtam ka juoatainoj daudzi Latvejis viesturis nūtykumi: padūmu i nacistu okupacejis, Ūtrais pasauļa kars, deportacejis i Holokausts. Kina tūp piec Gunara Janovska romana motivim.\nKinys veiduotuoji pījāme lāmumu tū uzjimt latgalīšu volūdā, kurai leidztakus byus ari cytys volūdys – latvīšu literaruo, krīvu, vuocu i ari jidišs. Kinys režisors Vīsturs Kairišs tū pamatoj itai: “Kina byus latgalīšu volūdā – šmukuokajā pasauļa volūdā. Tai daudzi soka par volūdu, ar kuru jī ir izauguši. Formali es asmu izaudzs ar latvīšu literarū volūdu, bet vyss šmukais, kas saisteits ar munu bierneibu, leluokuos i byutiskuokuos munys bārna dzeivis atkluošonys emocejis i puordzeivuojumi, maņ nūtyka latgalīšu volūdā. I latgalīšu volūdā nūtyka ari Ūtrais pasauļa kars. Tai kai mes fiļmejom Latgolā, tod vēļ jū vairuok dabiski, ka kina byus latgaliski. Par tū maņ ir eipaša prīca, deļtam ka volūda – tei ir dūmuošona, tei ir mentalitate, tys ir Vysums. Volūda nūsoka ari kinys volūdu. Varbyut tei nabyus maigi plyustūša upe, kas dabeigi pīstuovātu latvīšu literarajai volūdai. Tei byus mežūneigi čalojūša i nikod nasavoldoma, myužeigi puori molom plyustūša straume. Tei byus uzadreikstiešona. Tys byus risks, bez kuo muokslai varbyut vyspuor nav lamts pīdzimt.”\nGolvonū varūni Ansi kinā atveiduos Dāvis Suharevskis nu Gaigolovys, juo partneri ir latvīšu aktiri Agnese Cīrule i Gundars Āboliņš, ari legendarais lītuvīšu aktirs Jozs Budraitis. Anša lelū mīlesteibu – ebreju meitini Zislu atveidoj čehu aktrise Brigita Cmuntova.\nKinys “Piļsāta pi upis” pyrmais fiļmeišonys periods nūtyka ituogoda zīmys soltuokajuos dīnuos februara beiguos, aplīcynojūt filmys veiduotuoju iztureibu i pīdzeivojūt uorkuorteigi lelu interesi i atsauceibu nu Ludzys i Kruoslovys īdzeivuotuojim – apmāram 300 nu jim jēme daleibu mosu skotu uzjimšonā. Ari vosorys periodā kinys veiduotuojim byus vajadzeigi dažaidi tipāži epizodem i mosu skotim, deļtam jau nu juņa interesenti teik aicynuoti pīsasaceit socialajā teiklā “Facebook” syutūt sovys fotografejis i kontaktinformaceju.\nKinu planavuots izruodeit 2020.goda suokumā.\nViests sagataveita piec Nacionaluo kinu centra snāgtuos informacejis. Publicitatis karteitis: Agnese Zeltiņa.


svātdĪna, 27. AUGUSTS\nPYRMAIS LASEJUMS Is 22, 19–23\nDāvida noma atslāga.\nTū soka Kungs noma pōrvaļdnīkam Sebnam:\n«Es tevi padzeišu nu tovas vītas un tevi atceļšu nu tova omota. Un tamā dīnā nūtiks, ka es aicynōšu sovu kolpu Eljakimu, Hilkija dālu, un īgērbšu jū tovā tārpā un jū apjūzšu ar tovu jūstu. Un jō rūkōs es nūdūšu tovu varu, un jys byus par tāvu Jeruzalemes īdzeivōtōjim un Judas nomam. Uz jō placa es uzlikšu Davida noma atslāgu. Kod jys atvērs, tod nabyus nivīna, kas aizslāgtu; kod jys aizslēgs, tod nabyus nivīna, kas atvārtu. Es īdzeišu jū kai vadzi drūšā vītā, un jys kļyus par gūdeibas trūni sova tāva nomam.»\nPSALME 138 (137)\nRefrenss: Kunga žāļsirdeiba pastōv myužam. (R. Ps 103, 17)\n1 Kungs, es teikšu tevi nu vysas sovas sirds,\njo tu uzklauseji munas mutes vōrdus.\nEs dzīdōšu tev eņgeļu prīškā,\n2 tovas svētneicas prīškā krisšu pi zemes.\nUn slaveišu tovu vōrdu\ntovas žāļsirdeibas un uzticeibas dēļ,\njo tovu vōrdu un sūlejumu\ntu paaugstynōji pōri vysam.\n3 Tamā dīnā, kod pīsaukšu tevi, uzklausi mani,\nvairoj munas dvēseles spākus.\n6 Jo Kungs ir dyžons, bet pazemeigū jys uzlyukoj\nun lapnū jau nu tōlīnes pazeist.\n8 Kungs, tova žāļsirdeiba pastōv myužam:\nnanycynoj sovu rūku dorbu.\nŪTRAIS LASEJUMS Rom 11, 33–36\nSlaves dzīsme Dīva gudreibai.\nAk, Dīva zineibu un gudreibas, un bogōteibu dziļums! Cik naizdybynojami ir jō lāmumi un naizsekojami jō ceļi! Jo kas gon ir izpratis Kunga dūmas? Vai kas gon jam ir bejis par padūma devēju? Vai ari kas jam ir īprīkš kū dōvōjis, lai atpakaļ sajimtu atleidzeibu? Tōdēļ ka nu jō un caur jū, un jimā ir vyss. Slave jam uz myužim. Amen.\nEVANGELIJS Mt 16, 13–20\nJezus nūnōce Filipa Cezarejas rūbežōs. Un jys jautōja sovim mōceklim, saceidams: «Par kū ļaudis uzskota Cylvāka Dālu?» Un jī atbiļdēja: «Vīni par Jōni Kristeitōju, cyti par Eliju, un vēļ cyti par Jeremiju vai vīnu nu pravīšim.» Jezus jim saceja: «Bet par kū jyus mani uzskotot?» Seimaņs Pīters atbiļdēja jam, saceidams: «Tu esi Kristus, dzeivō Dīva Dāls.» Un Jezus atbyldūt saceja jam: «Svēteigs tu esi, Seimaņ, Jonas dāls, jo navys mīsa un asnis tev tū atklōja, bet muns Tāvs, kas ir dabasūs. Un es tev soku: Tu esi Pīters, un uz šōs kliņts es uzceļšu sovu Bazneicu. Un eļnes vōrti tū nauzvarēs. Es tev dūšu dabasu vaļsteibas atslāgas; un kū tu sasīsi vērs zemes, tys byus sasīts ari dabasūs, un kū tu atraiseisi vērs zemes, tys byus atraiseits ari dabasūs.» Tod jys sovim mōceklim pavēlēja, lai jī nivīnam nastōsteitu, ka jys ir Kristus.


Latgolys kultura sātā siediešonys laikā: koncertīroksti, muzeju ekspozicejis... - lakuga.lv\nTemys: Bolvu nūvoda muzejs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs, Daugovpiļs Universitate, Hercs Franks, Juoņs Streičs, Latgolys kulturviesturis muzejs, Literatūre, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs, Lūznovys muiža, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Vēsma Ušpele\n…videostuosti, kinys, glaznu izstuode virtualuos fotografejuos. Kulturys procesus navar ni īrūbežuot, ni “izlikt iz pauzis” pat nikaidi sātā siediešonys īrūbežuojumi. Škārsteikla vidē daīmams daudzveideigs Latgolys kulturys pīduovuojums, daļa resursu vīnvīt apkūpuota Kulturys ministrejis sātyslopys sadaļā “#Ēkultūra digitālie resursi un E-pakalpojumi”.\nVēsmys Ušpelis glaznys\nDa 2021. gods nūgalis Preiļu nūvoda pošvaļdeibys telpuos izlykti muokslineicys Vēsmys Ušpelis dorbi. Kab glaznys napalyktu napamaneitys deļ tānejūs īrūbežuojumu apmeklēt sabīdryskys vītys, dorbus var apsavērt virtuali – 10 fotografeju veidā – Preiļu nūvoda pošvaļdeibys sātyslopā ITE.\nKarteņa: nu V. Ušpelis dorbu fotografeju kolekcejis\nV. Ušpele ir glaznuotuoja i keramike ar gunei leidzeigu raksturu i naizseikstūšu gribiešinu atkluot i radeit muokslys dorbus. Glaznuošonu studiejuse Latvejis muokslys akademejis Latgolys filialē. Sovutīs muolu kai materialu īpazynuse i īmīļuojuse, pasateicūt veiram Aivaram, kurs cielīs nu slovonys latgalīšu pūdnīku dzymtys – Ušpeļu.\nMuokslineica izstuodēs pīsadola jau nu 1995. gods i jūs skaits šudiņ mārojams vairuokūs dasmytūs. Glaznom leluokūtīs soveigi kūši i spylgti tūni. Daudz teik glaznuota doba i zīdi, te juodasoka, ka juos favoritis pavysam nūteikti ir sorkonuos mogonys. “Varbyut taišni tei kruosa ir vairuok nakai poša mogona. Jei mani uzluodej. Es sovā byuteibā asu gona solta, skorba, i tys sorkonais mani sasylda,” pīzeist poša muokslineica.\nVēsma ir vīna nu Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. četrūtnis, kuramā dorbojās kūpā ar glaznuotuojom Ilzi Griezāni, Viju Stupāni i Agru Ritiņu. Muokslineicu kūpejuo sadarbeiba aizasuoce pyrma vairuoku godu, tamā vosorā myužeibā aizguojušuo “Pūdnīku skūlas” dybynuotuoja Ēvalda Vasiļevska sātā “Akmenīšūs”. Latvejis muokslys kontekstā itei apvīneiba unikala kai ilguokais muokslineicu sovstarpejuos sadarbeibys pīmārs.\nLūznovys muižys stuosts “Leģendu nakts 2021” maratonā\nJau dasmytū reizi ituogods 30. oktobrī nūtyka tradicionalais i kasgadejais Latvejis piļu i muižu asociacejis (LPMA) organizātais pasuokums “Leģendu nakts 2021”. Tai kai kovida sātyssēdis deļ kluotīnis pasuokumi nadreikst nūtikt, ar pilim i muižom saisteitī stuosti tyka izstuosteiti videoformātā. Lūznovys muižys stuosts nu 38. minotys.\nLatgolys viestnīceibys GORS koncertīroksti\nLatgolys viestnīceibys GORS sātyslopā atrūnami vaira par 50 vysaidu žanru koncertu i pasuokumu īrokstu nu 2013.–2021. gods ITE.\nTe var nūsavērt Latgalīšu goda bolvys kulturā “Boņuks” padūšonys ceremonejis, Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonys koncertu (2013), latgalīšu dzīšmu koncertu “Dzīšmu gruomota” (2020), Baroka muzykys dīnu i festivala “ORGANismi” koncertus i uzvadumus, grupys “Dabasu durovys” koncertu “Bāka” (2014), apvīneibys “Kapļi” albuma “Ašņa dasys” prezentacejis koncertu (2015), grupas “Bez PVN” koncertu “Rūbeži” (2019), literari muzykalū uzvadumu “Francis” (2014), dzejneicys Annys Rancānis jubilejis koncertizruodi “Latgolys freska” (2020), Ontona Kūkoja dzejis videoizruodi “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ” (2020) i vēļ daudz cyta.\nDaugovpiļs muzeju pīduovuojums\nDaugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja “facebook.com” lopā apsaverama muzeja kruojuma izstuode “Muzeja dārgumi” ITE, Daugovpiļs Muola muokslys centra sagataveituo virtualuo izstuode, kuramā apkūpuoti Tautys lītiškuos muokslys studejis “Latgale” keramiķu dorbi, kai ari video stuosts par pūdnīceibu “Māls podnieku rokās” ITE.Vēļ itys muzejs ir izveiduojs virtualu īsavierīni pasauļa tautu tradicionalūs capuru i golvyssagu kolekcejuos.\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs veidoj interveju cyklu ar muokslinīkim, video projekta “Māksla te!” nūsaverami muokslys centra “youtube.com” kanalā ITE. Te atrūnama interveja ar jau pīmynātū muokslineicu Vēsmu Ušpeli ITE, muokslys centrs sātyslopā pīduovoj video arhivu par bejušajom izstuodem ITE.\nDaugovpiļs Universitatis muzejs, svynūt augstškolys 99. dzimšonys dīnu, izveiduojs virtualū izstuodi “Daugavpils Valsts skolotāju institūts. 1921–1952” ITE.\nSevkuru mienesi muzeji pīduovoj sovu ekspoziceju prīkšmatus\nPreiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs pīduovoj tematiski daudzveideigu stuostu sereju “Mēneša priekšmets muzejā” ITE, jaunuokais viestejums ir par Preiļu lynu fabriku, interesanti eksponati ir 1880. gods Preiļu Rūmys katuoļu bazneicys oltora skice voi fotografejis nu 1989. gods 25. februara Latvejis karūga paceļšonys. Taipat kotru mienesi kas jauns apsaverams kūpejā Preiļu, Grodnis i Panevežys muzeju virtualajā izstuodē ITE, eksponati atlaseiti piec nūteiktom tēmom – muiža, škola, religeja, apovi, tradicionaluos drēbis i tamleidzeigi.\nĀbece “Латышскiй букварь” aba “Латвѣшу Бôкверіс” kirilicā, 1864. Karteņa: Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs\nRēzeknis nūvoda Maltys Viesturis muzejs kotru mienesi cyklā “Parastu lietu neparastā vēsture” Maltys pogosta sātyslopā īpazeistynoj ar kaidu kruojuma prīškmatu. Maltys Viesturis muzeja kruojuma globuotuoja Jana Indričāne sagataviejuse rokstus par bronzys stampu i pīstu ITE, tiņtneicu ITE, Berandžera sistemys tipa svorim ITE, ceļuojuma čemodanu ITE, smolku tualetis gaļdeņu ITE, muokslinīka Jura Gaigala montuojumu ITE, Annys Babris pīraksteitū Helēnys Sjomkānis atmiņu stuostu, Aglyunys Dīvmuotis abrazeņu i nu pologu šyutū blūzi ITE, cykls īsuokts ar vacū fotoaparatu iz stativa ITE.\nKarteņa: Maltys Viesturis muzejs\nMuzeju virtualī produkti\nŠkārsteiklā daīmama ari kūpejā Latgolys Kulturviesturis muzeja, Rēzeknis Augstškolys (tān Rēzeknis Tehnologeju akademeja), Maksima Bagdanoviča muzeja Grodņā i Kedaiņu Regionaluo muzeja projektā “Virtualuo paguotne – muzeju byutīne” izstruoduotuo virtualuo sātyslopa ITE.\nBolvu Nūvoda muzeja sātyslopā atrūnama muzeja specialistu Rutys Akmentinis i Dacis Teilānis sagataveituo virtualuo izstuode “Atmiņas par Sibīriju”’, kurei viestej par izsyuteitūs saimu liktiņstuostim ITE. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja sātyslopā daīmama virtualuo karte ITE ar informaceju par apsaveramim breivdobys objektim.\nBolvu Nūvoda muzeja sātyslopā atrūnama muzeja specialistu Rutys Akmentinis i Dacis Teilānis sagataveituo virtualuo izstuode “Atmiņas par Sibīriju”’, kurei viestej par izsyuteitūs saimu liktiņstuostim ITE. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja sātyslopā daīmama virtualuo karte ITE ar informaceju par apsaveramim breivdobys objektim.A Kruoslovys nūvoda Turisma informacejis centrs pīduovoj Kruoslovys piļs parka, kur atsarūn Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs, objektu virtualū ekskurseju dodot iespēju katram vietnes apmeklētājam iepazīt arī pils teritorijā esošo Krāslavas Vēstures un mākslas muzeju ITE.\nAr Latgolu saisteitys filmys\nNacionalais Kinys centrs pīduovoj individuali nūsavērt Latvejis filmys, nu spēļfilmu portala skaiteituojim byutu interesantys režisora Juoņa Streiča veiduotuos – i na viņ “Cilvēka bērns” (1991) ITE, tok ari Daugovpilī filmātuo “Mans draugs – nenopietns cilvēks” (1975) ITE voi piec lītuvīšu rakstnīka Mīkola Slucka romana veiduotuo “Svešās kaislības” (1983) ITE, kur lītuviskais kai katuoliskais kolorits cīš atguodynoj Latgolu i pavadynūšuos Ausmys lūmā Rēzeknē dzymušuo aktrise Vizma Ozoliņa, vāluok Kvēpa.\nVēsma Ozoliņa Ausmys lūmā. Karteņa: ekranuzjāmums nu filmys “Svešās kaislības”\nNu dokumentalūs filmu izceļama pasauļslovonuo ludzuonīša Herca Franka 9 filmu izlase ITE.\nRaidejumi “Literatūre” par Latgolys literatim\nPortalā replay.lsm.lv atrūnama “Literatūre”. Sevkurā nu “Literatūris” raidejumu Marta Selecka dūdās ceļuojumā ar vīnu latvīšu myusdīnu literatu, kurs izalosa sev tyvuokū aizguojušūs laiku latvīšu autoru, kab ceļuotu iz vītom, kur jī dzeivuojs voi par kurom rakstejs. Sovutīs Gustavs Terzens ceļoj atseviški ar gruomotom i kū naviņ kūpeigi palosa ar najauši satyktim ļaudim. Pārņ ruodeitais raidejuma veiduotuoji gastejuši Bieržgaļa, Rogovkys i Aglyunys pusē, partū ka stuosts ir par Annu Rancāni i Ontonu Rupaini ITE, ituogods raidejuma ir par dzejnīkim Eināru Pelšu i Andi Surguntu filmāts Preiļūs ITE, a – par dzejnīku Semjonu Haninu i rakstnīku Leonidu Dobičinu Daugovpilī ITE.\nKarteņā: Einārs Pelšs, raidejuma “Literatūre” publicitatis biļde


Laura Bicāne: „Latgalīšu volūda maņ dzeivoj sirdī” - lakuga.lv\nLaura Bicāne: „Latgalīšu volūda maņ dzeivoj sirdī”\nTemys: Es tikai ļaujūs, Inese Čiževska, interveja, Laura Bicāne, personeibys, Roksts\nLauru Bicāni sateiku syltā piecpušdīnē Reigā, 1.rokkafejneicā. Smaideiga i gaiša, gierbusēs dabasu zyluos drēbēs, jei gatavejās snīgt sova pyrmuo albuma atkluošonys koncertu. Laura ir mārga ar dzīsmi sirdī, kas ir gotova paviesteit par sovu ceļu leidz pyrmajam albumam.\n– Kai tev īguoja pruotā izdūt sovu albumu?\n– Kotram muokslinīkam tys ir koč kurā breidī sapneits, tei vieliešonuos, lai byutu sovs albums. Jau seņ beja tai, ka cylvāki maņ apsavaicuoja, voi maņ ir sovs albums. I tod es tai dūmoju: „Nui, es dzīžu, dzīžu dzeivū muzyku, bet nav nikuo taustoma, kū varātu cylvākim duovynuot.” Daguoja taids breids, ka izdūmuoju – voi nu tagad, voi nikod. Ka es gaideišu lobukokus apstuokļus, tod es varu jūs ari nasagaideit. Laiks beja pyrmū koč kai sataiseit. Paļdis juosoka „Dabasu Durovu” muzikim, Arnim Slobožaninam. Nūgiva tū munu signalu. Jī maņ paleidzieja pi malnuo dorba. Poša gryutuokuo beja taišni īraksteišona. Juosoka paļdis ari Daugavpiļs dūmei i cytim…Vīns ir īsadūmuot, nui, es grybu tū albumu, bet, lai jū realizātu, vajadzeiga paleidzeiba nu cylvāku.\n– Kū tev pošai nūzeimoj albuma izdūšona?\n– Tagad tikai pamozom suocu aptvert. Es ilgi navarieju aptvert. Es īraudzeju jū pusūtru stuņdi pyrms pyrmuos prezentacejis, kas beja Daugavpilī 18. junī. I tikai tod, kod es jū teišom īraudzeju, es sajutu, ka tik teišom tys ir mums albums! Tei ir jauna lopa, kas škirās puori ar tū albumu muzykys daiļradē.\n– Kū tu ar sovu muzyku ceņtīs paviesteit klauseituojim?\n– Na tikai klauseitīs, bet ari aizadūmuot par lītom. Pats leluokais izaicynuojums maņ ir dzīšmu teksti, partū ka tūmār gribīs uzrunuot. Prūtams, muzyka ari iznas tū tekstu. Kai kurs jū, prūtams, ari uztver. Par attīceibom, par Dīvu. Ka cylvāki aizadūmoj, tod muns mierkis ir jau sasnīgts.\n– Tu saceji, ka teksti tev ir leluokais izacynuojums. Par kū taišni latgalīšu volūdā, navys, pīmāram, angļu ci krīvu?\n– Tai kai muna ūtruo nūsadarbuošona ir ar volūdom, kas ir muna sirdslīta, maņ ir dzīsmis ari dažaiduos volūduos. Vuocu, franču, prūtams, latgalīšu volūdā ir leluokuo daļa. Tuos pošys lobuokuos, prūtams, partū ka latgalīšu volūda ir muna dzymto volūda, muna sirds volūda, ari pirmuos dzīsmis es suoču raksteit latgaliski.\n– Taitod latgalīšu volūdai tovā dzeivē ir lela nūzeime?\n– Prūtams! Tei ir sirds volūda. „Dabasu Durovu” menedžere stuosteja, ka volūdys cylvākam dzeivoj koč kur rūkuos, golvā, acīs, ausīs. Kod mes tai sprīdem ar jū, es saprotu izreiz, ka latgalīšu volūda maņ dzeivoj sirdī. Kod es runoju voi kod es dzieržu, ka kaids runoj latgaliski, tod jiutūs kai sātā. Maņ, prūtams, ir gryuts ar tū pareizraksteibu, ar vuordu izvieli… Suopeiga tema, daudz kū nasaprūtu, bet juosavuica izkūpt sovu volūdu.\n– Kai tu poša raksturuotu žanru, kurā tu darbojīs?\n– Gryuši eistineibā. Ka maņ kaids praseitu, kaidā žanrā darbojūs, maņ ir bais koč kū napareizi pasaceit. Partū ka es nikur naasu vuicejusēs nikaidus džezus, ni blūzus. Maņ ruodīs, ka piec tuo īdalejuma tys pats pops ari ir. Vysim jau vysod gribīs pījimt tūs terminus koč kaidus. Es asu dzīsmineica, i varātu saceit, ka es vēļ mekleju. Maņ pateik eksperimentēt. Es tū doru prīkš sevis. Var tik daudz kū atkluot!\n– Voi itymā laika pūsmā daguoja sasadūrt ari ar kaidom gryuteibom?\n– Bet prūtams! Bet tuos gryuteibys beja lobys, tuos beja vajadzeigys, partū ka caur jom daudz īsavuiceju. Īsavuiceju, kai struoduot ar cytim muzikim. Maņ vīneigī lobvieleigī apstuokļi beja zam laika spīdīņa. Vyss nūtyka cīši mudri, kai saceit, raksteišona, tei leluokuo gryuteiba nūticēt, ka vyss nūteik. Leluokuo gryuteiba beja tys laiks, kam vyss ir pakļauts.\nAlbuma “Es tikai ļaujūs” prezentacejis koncertā Reigā. Karteņa: E. Husare\n– Tu saceji, ka sasadorbuoji ar „Dabasu Durovom”. Kai tei sadarbeiba izapaude?\n– Cīši daudz dzīšmu aranžiejumūs. Var pīminēt ari Romānu Sladzi, gitaristu. Jis vyspuor ir vīns lels talants, kai saceit. Myusim tei sadarbeiba cīši labi guoja. Mēs dzīžam kūpā i spieļejam. I, prūtams, vyss tys malnais dorbs – īroksti. Tymuos prezentacejuos, ka ir kluot i atbolsta, lai nabyutu vīna kai piersts, kas patīseibā gondreiž voi asu. Jiutams tys drauga placs, tys atbolsts.\n– Tys nūzeimej, ka sadarbeibu viertej kai veiksmeigu?\n– Nu, prūtams! Es cīši prīcojūs, ka latgalīšu muzykā mes vīns ūtru varim atbaļsteit.\n– Kūpumā esi apmīrynuota?\n– Kūpumā es izdareju tik , cik es varieju. Nabeja tai, ka es tī taupeigi koč kai. Ceņšūs, kai nu vīiņ varieju i kaidys viņ īspiejis beja. Golvonais, kū īsavuiceju nu „Dabasu Durovu”, nu Arņa, ka vajag naatlaideibu, ka var vēļ vaira nu sevis izspīst.\n– Kaiduos vītuos esi uzastojuse kūpumā?\n– Vysvairuok latgalīšu pasocīni, festivali. Maņ pateik taidi mozi pasuokumeņi. Pat, ka mani paaicynoj tikai vīnu dzīsmi nūspieļuot, tys maņ jau ir daudz. Mani saista svešvolūdys, deļtuo, prūtams, asu saisteita ari ar uorvaļstim. Vuoceja, Franceja, kur asu bejuse Erasmusā. Lītovā spieļuoju. maņ cīši pateik taida cyta vide. Ir interesanti, kai cylvāki uztver tū dzīsmis mesidžu, nasaprūtūt vuordus.\n– Kaida ir uorzemnīku attīksme, kod tu dzīdi latgaliski?\n– Saceja, ka skaņ kai itāļu volūda. Precīzi napīmiņu vairs, bet cīši daudz kū lobu ir sacejušs.\n– Varbyut ari kaidūs konkursūs esi pīsadalejuse?\n– Asu. Eirovizejā, bet tys tai kai ir jau aiz mugorys. Bet, nu, pagaidom tys beja taids leluokais mārūgs. Ari Vuocejā pīsadaleju taidā nalelā konkurseņā.. mani tī konkursi koč kai nasaista. Na jau konkursūs es māroju izaugsmi, koč gon tys ari ir cīši svareigi.\n– Voi vairuok spieļoj sev voi klauseitojim?\n– Agruok vairuok spieļiuoju sev, bet tagad vairuok klauseitojim.\n– Koč kai ceņtīs ar jim komunicēt?\n– Ar skatīni. Bet tys ir cīši gryuts partū, ka var sajukt dzīsme. Porsvorā maņ tys saīt, bet es vēļ asu ceļā, lai sajustu tū atgrīziniskū saikni ar klauseitojim. Maņ ruodīs, ka juobyut patīsam i atkluotam, taidam, kaids tu esi iz skotuvis. Taipat vysim naītruopeisi, bet koč kurā breidī klauseitojs var sajust tū, kū tu jam dūd.\n– Tu saceji, ka ceņtīs dabuot ocu kontaktu ar klauseitojim. Voi nav gadejīs sajaukt dzīsmi?\n– Ir, i labi, ka es sajauču, partū ka es vuicūs tū mudri nūslēpt.\n– Kaidu tu sevi redzi nuokūtnē?\n– Gryuts pasaceit. Dūmuoju, ka īraudzeišu albumu i saprasšu, kū maņ dareit. Bet nūteikti vajag ar muzyku turpynuot, partū, ka, maņ ruodīs, navar turēt sveci zam pyura. Pat, ka es raudzeitu nūlaist rūkys, es koč kurā breidī otkon saprostu, ka es navaru tai vīnkuorši muzicēt, dzīduot. Gribīs ari cytim nest tū muzyku klauseitīs.\nAr Lauru sasarunuoja Inese Čiževska


Tests: voi atpazeisti dzejis aiļu autoru? - lakuga.lv\nTemys: dorbi, dzeja, dzeja latgaliski, latgalian, latgaliski, ltg, tests\nTesta autors: portals lakuga.lv\nItymā dzejiskajā laikā portals lakuga.lv sovim skaiteituojim pīduovoj pasakaituot ar dzejis ailem – atpazeit latgaliskūs dzejis aiļu autoru. Izpyldūt itū testu, licit pi dorba i atmiņu, i logisku sprīsšonu, tok ari intuiceju. Lūbšonūs!\n#1. Dzejis aiļu autors ir...\n#2. Dzejis aiļu autors ir...\n#3. Dzejis aiļu autors ir...\n#4. Dzejis aiļu autors ir...\n#5. Dzejis aiļu autors ir...\n#6. Dzejis aiļu autors ir...\n#7. Dzejis aiļu autors ir...\n#8. Dzejis aiļu autors ir...\n#9. Dzejis aiļu autors ir...\n#10. Dzejis aiļu autors ir...\n#11. Dzejis aiļu autors ir...\n#12. Dzejis aiļu autors ir...\n#13. Dzejis aiļu autors ir...\n#14. Dzejis aiļu autors ir...\n#15. Dzejis aiļu autors ir...


Juniperus x media 'Mordigon Gold'\nJuniperus x media ‘Mordigon Gold’ – Vidējais (Ficera) kadiķis šķ.\nAugstums: 0,3-0,8m; Platums: 1,2-2m.\nSkujas: zaļi dzeltenas.


Bruolāns izdūd pyrmū singlu “Cīņa” nu albuma “Bagāža” - lakuga.lv\nKarteņa: Bruolāna personeigais arhivs\nTemys: albums, Bagāža, Bruolāns, Cīņa, dzīsme, Jezups, MKH41, muzyka latga\nHiphopa apvīneibys “MKH41” dalinīks Bruolāns klauseituojim pīduovoj singlu “Cīņa” – pyrmū nu juo jaunuo albuma “Bagāža”. Dzīsme tyka īraksteita sadarbeibā ar vēļ vīnu “MKH41” dalinīku i bītmeikeru Jezupu.\nKai stuosta Bruolāns, dzīsme topa malnuo perioda laikā. “Dzeivē nūtyka na tī pateikamuokī nūtykumi. Atrodu Jezupa bītu mapē atbylstūšys nūskanis variantu i suoču raksteit pyrmū pantu. Ilgi raksteju vuordus, gribieju labi nūstruoduot dzīsmi, kai i vysu albumu,” atzeist muokslinīks. “Dzīsmē “Cīņa” es stuostu par pretrunom sevī, par tū, kai raugu tikt ar jom golā, kai kreitu i otkon ceļūs.”\nKarteņa: Bruolāna personeigais arhivs.\n“Īroksts nūtyka pi Jezupa studejā, gona dreiži, cik pīmiņu. Beju nūsleipiejs tekstu i nabeja lelu aizakeršonu. Ar Jezupu labi sasaprūtam, myusim ir leidzeigs redziejums par tū, kai albumam vajadzātu skanēt,” īraksteišonys procesu raksturoj Bruolāns.\nBruolāna albumā “Bagāža” varēs dzierdēt tikai juo pantus i Jezupa bītus. “Tys byus par mani, par puordzeivuotajom sajiutom. Ir dūma pyrma albuma izlaist vēļ dažus singlus video formatā. Albuma īrokstu stadeja ir finiša taisnē, tod byus dorbs Jezupam – juosleipej skaņa. Albumu “Bagāža” gribim izdūt ari CD formatā,” par īplānuotū stuosta Bruolāns.\nDzīsmi “Cīņa” vari nūsaklauseit zamuok.


Kāds laiks gaidāms Jaunajā gadā un kad beidzot būs sniegs? Jaunākā prognoze! | SKATIES\nSaskaņā ar sinoptiķu prognozēm sniegs un sals varētu atgriezties jau nākamās nedēļas sākumā.\nSkaties video – latgaliešu laika ziņas!\nJaunākā laika ziņu prognoze latgaliski:\nLatgaļe, Latgola – svineibis tuvojās visūs novadūs! Svinies kō latgaļīši tō čiuļi, un godu mijā gaidoms apsamōcs, ļītains i viejains laiks!\nGaiss bius silts – ap kōdim plus divim, plus septeiņim grādim.\nJau pirmūdiņ paļiks soltōks, starp mōkūņim uzspeidies sauļeite i vītom – sņigs!\nSōkūt ar ūtraņīku atsagrīs eista zīma ar minusim i sņigšanu!\nLaimeigu Jaunū gaiļa gadu jims!


Datum tisku: 22. 7. 2019 20:27


Zenidba Vuka Stanisica | Harvard University | Oral Tradition\nsaveSave Zenidba Vuka Stanisica For Later\nHarvard University - Center for Hellenic Studies / PN 86. Vojicic, Milovan. Stanisic Vuk i Beg Ljubovic.\nNevesinje, September 13, 1933 (received). Parry Collection. Milman Parry Collection of Oral Literature.\nHarvard University - Center for Hellenic Studies / PN 86. Vojicic, Milovan. Stanisic Vuk i Beg Ljubovic. Nevesinje, September 13, 1933 (received). Parry Collection. Milman Parry Collection of Oral Literature.\nWhich is the BEST WAY to Write the Underlined Portion of This Sentence


Kas ir LgSC? – Latgolys Studentu centrs\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.\nLgSC mierkis Bīdreibys darbeibys mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, puorstuovēt i styprynuot saikni ar Latvejis diasporu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.\nLgSC devize – Latgolu saulē ceļt.\nLatgolys studentu centra miseja ir saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārtom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys.


Suokusīs dasasaceišona stipendejai “Latgales “Ceļamaize”” - lakuga.lv\nTemys: Ginta Lazare, Jelizaveta Klimova, Latvejis Universitate, Līga Runčis, mecenats, Pīters Aloizs Ragaušs, stipendeja, Toni Anželo Fernandes\nDa 6. septembra sevkuram Latgolys studentam, kas ir īsastuojs Latvejis Universitatē (LU) i studēs kaidā nu bakalaura programu pyrmajā kursā, ir vareiba dasasaceit izcileibys stipendejai “Latgales “Ceļamaize””, viesteits Latvejis Universitatis sātyslopā.\nStipendeja dybynuota 2019. godā piec Amerikys latgalīša i mecenata Pītera Aloiza Ragauša iniciativys, tuos mierkis ir veicynuot sova dzymtuo nūvoda jaunīšu izaugsmi.\nStipendeja paradzāta LU pamatstudeju aba bakalaura studeju pyrmuo kursa studentim, kurim, pabeidzūt vydsškolu, ir izcilys sekmis i leli sasnāgumi gon vuiceibuos, gon uorpusškolys aktivitatēs. Taipat studentam, kas grib pretendēt iz “Ceļamaizi”, voi pošam, voi kaidam nu vacuoku juobyun deklarātam Latgolā.\nStipendejis apmārs ir 2200 eiro akademiskajā godā, taidys stipendejis ir div.\nĪprīšk Latgolys “Ceļamaizi” jau ir sajāmuši četri studenti – Līga Runčis i Ginta Lazare 2020./2021. akademiskajā godā, kai ari Jelizaveta Klimova i Toni Anželo Fernandes 2019./2020. akademiskajā godā. (Interveju ar Toni Anželo vari skaiteit ITE.)\nVaira informacejis par tū, kai dasasaceit stipendejai ITE.\nMecenats Pīters Aloizs Ragaušs ir izaudzs Mičiganā, Amerikā, tok juo vacuoki i vacvacuoki ir dzymuši Latvejā, vacuoku saknis īt nu Latgolys – Rogovkys i Viļānu pusis.


Spēle „Nūslāpumu sāta” | futureofmuseums.eu\nSpēle „Nūslāpumu sāta”\nBagdanoviču saime dzeivova skaistā pīpiļsātys kūka sātā, kas pīderēja Aguļnikavam i kas atsaroda rajonā, kū sauce par Jaunū Pasauli. Jūs saimis dzeive beja pīpiļdeita ar mozim i nūzeimeigim nūtykumim, interesantom vīseibom. Tī nūtyka tikšonuos ar draugim i sābrim, itamuos dīnuos varēja dzierdēt popularys muzykys skanis, vokorūs bārnim tyka skaiteitys boltkrīvu i krīvu puorsokys i teikys. Itamā kūka sātā Bagdanoviči izīrēja 4 ustobys i sevkura nu jūs beja kai mozs pasauļs mozajam Maksimam.\nSpēlis mierks ir izzynuot par Maksima bierneibu, par saimis dzeivi Grodnis laikā i par pošu Grodņu. Cytim vuordim sokūt, atspīdynuot izgleiteibys vidi, kas ītekmēja izcyluo boltkrīvu dzejnīka emocionalū i goreigū atteisteibu.\nMierkauditoreja ir školāni, studenti, pīaugušī i vysi, kas interesejās par viesturi i kulturu Grodnis regionā, Boltkrīvejā, ari Grodnis regiona i pīrūbeža teritorejis īdzeivuotuoji.\nSpēlis aproksts. Spēle sastuov nu nazcik leidzīņu i ir kai ceļuojums pa muzeja pīminis telpom. Suoku leidzīņūs spālātuoji atrūn i atzeimej tuos lītys, kas atbylst spēlis vaicuojumu atbiļdem. Pādejā leidzīnī spālātuojam ir napīcīšams salaseit vysu Bagdanoviču saimi kūpā, kas ari ir logisks spēlis nūslāgums.\n1892. g. Bagdanoviču saime ar dālim Vadzimu i Maksimu puorsacēle nu Minskys iz Grodņu. Jī dzeivova sātā, kas pīderēja Aguļnikavam, piļsātys nūmalē, rajonā, kū sauce par Jaunū Pasauli. Ite 1894. g. novembrī pīdzyma trešais dāls Leo i 1896. g. majā – meita Nina. Bārni tyka audzynuoti lobūs apstuokļūs: ite beja maigs klimats, suods pogolmā, lauks, mežs i Nemunys upe tyvumā. Muote paraudzeja jaunu izgleiteibys sistemu, kur izmontoj vysaidys atteistūšys kaitys, a tūmār pyrmū rūku deve realai komunikacejai.\nNūsacejumi: izveiduot Bagdanoviču dālu vuordus (Leo, Maksims, Vadzims) nu tūs lītu pyrmajim burtim, kas atsarūn bārnu ustobā.\nMarija Apanasauna (dzymuse Mjakota) pīdzyma nabadzeigā saimē. Juos muote, Tatjana Vosipauna dreizi palyka par atraitni. Kab pagluobt sovus bārnus nu boda, jūs nūsyuteja iz Minskys bārnu nomu. Reiz Zīmyssvātku breivdīnuos, Minskys gubernatora sīva, patversmis patronese L. Pjatrova pamaneja itū dzeiveigū meitini ar dzierksteņom acīs i pījēme jū kai meitu. Tai niu Marija apsamete gubernatora sātā, kur jei sajēme atbylstūšu audzynuošonu i izgleiteibu: jei absolvēja Minskys Sīvīšu koledžu, tyka uzjimta Pīterburgys Školuotuoju školā. A Adama Jagoraviča mīlesteiba naļuove jai pabeigt studejis.\nNūsacejumi: ar pelis klykstu ir napīcīšams nūruodeit tūs prīškmatus, kuri atsarūn mamys telpā, kas atbylst Marijis Apanasaunys raksturam i dzeivis stylam.\nAdams Jagoravičs Bagdanovičs dzims 1862. g. 20. martā Kalopeniču mīstā, Babruiskys rajonā, Minskys proviņcē. 1882. g. jis absolvēja Ņasvižskys Pedagogejis školu i 1888. g. Pyrmuos Minskys piļsātys koledžys školuotuojs Adams Jagoravičs apprecēja Mariju Apanasaunu. Nu 1892. g. Adams Bagdanovičs beja Grodnis Zemnīku zemis bankys filialis darbinīks. Jis beja slovonuo folklorista Paula Šeina kolega. Kaidu laiku jis vadeja Nacionalū biblioteku (niule Regionaluo zynuotniskuo biblioteka, nūsaukta Joahima Karska vuordā).\nNūsacejumi: ar pelis klykstu ir napīcīšams nūruodeit tūs prīškmatus, kuri beja vajadzeigi Adamam Jagoravičam kasdīnys dorbā.\nDaudzi gosti, puorsvorā inteligeņce, puļcejuos pi Bagdanovičim Grodņā. Tī raisejuos diskusejis, tyka prezentāti literarī dorbi i atskaņuoti skaņdorbi. Marija Apanasauna prota labi spēlēt harmoneju, jei demonstrēja sovu klavīru spēli, atskaņojūt taidu autoru dorbus, kai Masnē, Musorgskis, Glinka i cyti. Gosti vysod beja apmīrynuoti i pateiceigi par gordū zuoļu čaju, kū gataveja sātys saimineica. Dzeivojamuo ustoba beja gona omuleiga: guņs vysod daga ceplī, samovars vyra iz golda i laimeigī bārni skraideja pa sātu.\nNūsacejumi: atrast i nūsaceit vysys tuos lītys dzeivojamajā ustobā, kas beja napīcīšamys, kab tiktīs ar draugim i paziņom.\n20. g. s. mejā Grodņa beja proviņcis piļsāta, kas atsaroda iz vyseisuokuo ceļa, kurs vede iz Sanktpīterburgu. Piec 1897. g. īdzeivuotuoju skaiteišonys datim Grodņā dzeivova na vaira kai 50 000 cylvāku. Īvārojamu īdzeivuotuoju daļu veidova Krīvejis armejis vītejuo garnizona oficieru saimis. 1892. g. piļsātā beja 70 mozys darbneicys i uzjāmumi (izjāmums beja tabaka fabrika, kuru vadeja Šarašeuskis i kuramā beja 1500 darbinīku), 9 vuiceibu īstuodis, 2 vingruošonys zali, 2 teatri i 3 gruomatneicys. Atsateistūt piļsātys Aiznemunys daļai, pasaruodeja fotostudejis, kas aktivi struodovai kur vysaida vacuma, profeseju i socialūs statusu cylvāki fotografējuos iīsaguodova fotografejis.\nNūsacejumi: nūsaceit treis fotografejis, kas atspīdynoj Grodnis piļsātu laikā, kod tī dzeivova Bagdanoviču saime.\n1892. g., nazcik mienešus piec Maksima dzimšonys, Bagdanoviču saime puorsacēle iz Grodņu. Saimē beja četri cylvāki: tāvs – Adams, muote – Marja, jūs dāli– Vadzims i Maksims. Tāvs struodova Zemnīku zemis bankā, a muote saimnīkova sātā i audzynova bārnus. 1894. g. Grodņā pīdzyma Maksima jaunuokais bruoļs – Leo, i 1896. g. tī pīdzyma Nina, kura dreizai nūmyra. Dzemdeibys izprovocēja Marjis dreizai progresejūšū sukotu (tuberkulozi), 1896. g. oktobrī jei ari nūmyra. 1896. g. beiguos Adams i bārni puorsacēle iz Nižniju Novgorodu.\nNūsacejumi: ar pelis klykstu izalosit personys, kas beja Bagdanoviča saimis lūcekli – muote, tāvs, Maksims i juo div bruoli.\nJius atkluojot sātys nūslāpumus i Jums ir īspieja nūsyuteit sovim draugim postkarti iz jūs e-postu.\nNūsacejumi: jiutitēs kai muokslinīki i izveidojit karteņu poši: 1. Izalosit fonu. 2. Davīnojit attālu. 3. Izalosit dzejis eilis.


^ Palaiga, Olga (1995). "Akropolis Museum 581: A Family at the Apaturia?" Hesperia 64.4. p.497\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Apaturia&oldid=908752539"\nThis page was last edited on 31 July 2019, at 19:06 (UTC).


DIVNA VEST: Brajan Laudrup pobedio rak posle 10 godina borbe! | Fudbal\nDIVNA VEST: Brajan Laudrup pobedio rak posle 10 godina borbe! | Mondo Portal\n25. februar, 05:50\nDIVNA VEST: Brajan Laudrup pobedio rak posle 10 godina borbe! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n15.09.2020. / 17:37 17:48\nDIVNA VEST: Brajan Laudrup pobedio rak posle 10 godina borbe!\nAutor Milutin Vujičić 15.09.2020. / 17:37 17:48\nUvek je bio borac...\nNajlepša vest danas!\nBivši danski reprezentativac Brajan Laudrup podelio je na Instagramu vest koju su svi njegovi bližnji čekali predugo - saopštio je svima da je pobedio karcinom.\n"Danas, posle 10 godina lečenja i pregleda, konačno sam izlečen od folikularnog limfoma. Veliko hvala ovom neverovatnom i divnom medicinskom osoblju u Rigshospitaletu", napisao je Brajan Laudrup na svom Instagramu uz fotografiju sa osobljem bolnice.


Llámame... Dret.: Dorīmukyatchā\nPublicado por Dret en 4:27


Datum tisku: 06. 8. 2020 03:30


Muzejpedagogiskuos programys latgalīšu volūdā - lakuga.lv\nKarteņa: Skryndu muzejs Vabalē, foto Edeite Husare\nTemys: Aina Loseviča, Andris Slišāns, Fraņča Trasuna muzejs "Kolnasāta", Ilze Ozoliņa, Ineta Atpile-Jugane, Inta Deksne, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys muzeji, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs, muzeji, muzejpedagogiskuos programys, Ontona Slišāna Upītis kulturviesturis muzejs, Skryndu dzymtys muzejs, Upīte\nTiuleņ suoksīs jauns vuiceibu gods. Školuos, kur grib vuiceit latgalīšu volūdu, jis sūluos byut ar leluokom īspiejom. Gribim pīgrīzt viereibu vīnam latgaliskam resursam uorpus školys – muzejpedagogiskuos programys. Tuos var īdrūsynuot ari pošus šuorbeigūs školuotuojus sasatikt ar latgaliskū, koč voi pāvārojūt, kai ar tovim školānim jamās muzeja pedagogs latgaliski. Tys izmontojams na viņ školānim, tok, jo eipaši Covid-19 īrūbežuojumu apstuokļūs, taidom nūdarbeibom dasasoka ari saimis. Rokstā – par latgalisku muzejprogramu popularitati, par atškireigu muzejnīku pīredzi.\nPar muzeju pīduovuojumu zyna mozuokuo daļa\nPar vajadzeibu školā vuiceit latgalīšu volūdu i dziļuok īpazeit Latgolys kulturys vierteibys satykts gona daudz komentaru. Pi roksta “Izstruoduoti nūvodu vuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys programu paraugi” portals aicynuoja skaiteituojus pīsadaleit aptaujā, atbyldūt iz vaicuojumu voi komentejūt par Latgolai veļteitū pīduovuojumu nūvodu vuiceibys programys paraugā. Aptaujā pīsadaleja viņ 7 cylvāki (3 – labi izstruoduota, 3 – lobojama i papyldynojama, 1 – nazynu). Itys līk portala komandai aizadūmuot napraseit sovim skaiteituojim puoruok apgryutynūšys lītys – atbiļdēt iz vaicuojumim, pyrms kuru juopuorsaver vairuoku puslopu dokuments.\nItuos aptaujis vaicuojums “Voi esi dzierdiejs, zini par muzejpedagogiskom programom ar latgalisku saturu?” atbyldams piec pīredzis. Aptauja beja socialajūs teiklūs “Facebook”, “Instagram” i “Twitter”, kūpā atbiļdiejuši 87 ļauds: 25% saceja “nui”, 75% saceja “nā”. “Facebook” komentarūs tyka aizdūts vaicuojums, kas ir muzejpedagogiskuo programa. Tei ir aktivitate, stuņde bārnim, školānim, interesentim muzejā par kaidu temu, kas ir konkretuo muzeja specializaceja. Nu aptaujis var pīzeit, ka par muzejpedagogejis programom vyspuor i par tom, kam latgalisks saturs, vajadzātu informēt vairuok.\nSovutīs pīcu appraseitūs muzeju puorstuovi pīzeist, ka jūs pīduovuojumam vēļ specialys reklamys navajag, izstruoduotuos programys ir gona pīpraseitys, atbylst muzeju kapacitatei. Vysplašuokais muzejpedagogiskūs programu pīduovuojums vyspuor nu Latgolys muzeju ir Latgolys Kulturviesturis muzejam – 19, jī voda specialys nūdarbeibys cylvākim ar redzis trauciejumim, bārnim ar eipašom vajadzeibom, kas ir cīš vajadzeiga i pīpraseita programa, storp tūs vysu latgaliski – “24 stuņdis latgalīts” vydsškolānim. Tok ari cytuos programuos ir saskare ar latgalīšu volūdu, pīmāram, “Cilvēka bērns”.\nLatgolys Kulturviesturis muzeja direktoris vītineica Ineta Atpile-Jugane pastuosta par muzejpedagogiskūs programu popularitati: “Kai suoce dorbuotīs kulturizgleiteibys programa “Latvijas skolas soma”, caur kurū školys varēja dasasaceit nūdarbeibom, myusu muzeja pedagogs aizaeļss skrēja nu vīnys nūdarbeibys iz ūtru. Pat breivu vītu nabeja pīsasaceit. Ir bejušys grupys pat nu Līpuojis i Ventspiļs, kas izalosa muzejpedagogisku programu, na ekskurseju. Tys tān ir pīpraseituoks par ekskursejom. Pat saimis ari izavielej muzejpedagogeju. Pīmāram, saime nu Reigys – muote, tāvs, div treis bārni, dzeds i baba – pasyuta muzejpedagogiskū programu par keramiku. Jī poši soka, ka lobuok jī vairuok par stuņdi jamās ar muolu kai ekskursejā staigoj pa muzeju.”\nKarteņa: Latgolys Kulturyviesturis muzejs, foto nu lakuga.lv arhiva\nVyss tikai latgaliski\nPamatā leidzeigi reikojās daudzi muzeji – kaida programa teik vadeita latgaliski, cytuos latgalīšu volūda pasaroda fragmentari – citatūs, vuordūs. Tok Upītē vyss nūteik tikai latgaliski.\nNamaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns doluos par Ontona Slišāna Upītis kulturviesturis muzeja pīredzi nūdarbeibu vadeišonā: “Mums ir vairuokys muzejpedagogiskuos programys, saisteitys ar namaterialuo kulturys montuojuma omotu muoceibu. Pīmāram, bārnim teik muoceiti pamati celu jūsteņu ausšonā, solmu capuru peišonā. Vīnolga, kas atbrauc, tys teik vadeits latgaliski. Pi mums pīsasoka ari nu cytu nūvodu, bet tys taipat nūteik latgaliski. Pyrmajā breidī vysim apmulsums, tys ir pat leluoks Latgolys školu bārnūs. Atbraucieji nu cytu nūvodu pozitivā ziņā prīcojās par tū. Itamā vosorā bīži saimis braukuoja i eipaši praseja muoceit daņčus, reizem beiguos izaruodeja, ka puornūvadnīki dzymtu saknēs kū latgalisku atrūn.\nTai kai asam namaterialuos kulturys centrs,\npastreipojam omotu puormantojameibu. Vīna nu vierteibu ir ari latgalīšu volūda, tys mums pi tuo vysa pats par sevi saprūtams.\nTys ir Ontona Slišāna Upītis kulturviesturis muzejs, kū asam akreditiejuši kai namaterialuos kulturys montuojuma muzeju. Itys statuss bez latgalīšu volūdys nav īdūmojams.\nPaguojušu septembri nūtyka muzeja akreditaceja, komisejā Bolvu muzeja vadeituoja beja vīneiguo Latgolys puorstuove, puorejī – nu Kulturys ministrejis, nu Vydzemis, nu Kūrzemis. Mes paruodejom vīnu muzepedagogejis programu, vysu vadejom latgaliski. Komisejis puorstuovis piec tuo ari pastreipuoja, ka\npyrmū reizi kaids muzejs nasabeist akreditacejis komisejai vadeit nūdarbeibu latgaliski, tys vysam dadūt leluoku vierteibu.”\nKarteņa: Ontona Slišāna dorbu kolekceja Upeitis kulturviesturis muzejā, foto nu lakuga.lv arhiva\nDorbuošonuos ar latgalīšu tekstim\nPyrmū reizi paraudzeit skaiteit latgaliski, ka tū nikod naesi darejs agruok, psihologiski vīgļuok uorpus školys. Augšdaugovys nūvoda Vabalē i Rēzeknis nūvoda Sakstagolā školānim muzeja nūdarbeibā pīduovoj latgalīšu tekstus, pīzeist, ka nimoz cik gryuši naīt.\nPar itū pīredzi stuosta Skryndu dzymtys muzeja vacuokuo specialiste Ilze Ozoliņa: “Programā par “Drywu” beja pīsateikušys školys nu vēļ tūreizejūs Daugovpiļs i Īlyukstis nūvodu, ari vītejī Vabalis vydsškolys bārni, kai ari vīna školotoju grupa kaida seminara sakarā. Pietejūt tekstus, interese roduos, mieginuoja laseit, burtuot i juosoka – nabeja nimoz tik slikti! Prūtams, nazynomi izaruodeja atseviški vacvuordi, bet parosti jūs mes kūpeigi izrunojam, un vyss tūp skaidrys. Dīmžāļ Covid-19 situacejis deļ tys beja juopuortrauc. Tān programys teik vadeitys grupom ar dereigim Covid-19 sertifikatim.”\nFraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” pīsavārsuši fabulu tekstim, direktora p. i. Inta Deksne doluos īspaidūs par školānu uztveri: “Nūdarbeiba par fabulom pīskaņuota fabulys žanra apgivei školu programā. Tei ir gona jauna programa, viņ puors grupys paspieja jū īpazeit, Covid-19 puortrauce. Dorbojamēs ar puzli i Trasuna raksteitu fabulu – analizejam fabulys uzbyuvi, kū ar jū autors gribiejs pasaceit i tamleidzeigi.\nUztvēre kai kurs. Par latgaliskū jī nabeja puorsteigti. Bet ar izlaseišonu latgaliski – veicēs kai kuram.\nTī, kas ikdīnā runoj latgaliski, tī varēja ari izlaseit. Tod jutuos cīš prīceigi, ka spiej.\nCytim tys saguoduoja problemys. Juopīzeist, Trasuna pyrms 100 godu raksteituo volūda atsaškir nu myusdīnu runuotuos volūdys, tys radeja koč kaidys niansis uztverē. Ari vaicuojumi par puors vuordu nūzeimi beja.\nCytā muzejpedagogiskā programā bārnim dūdam atpazeit senejūs sadzeivis prīškmatus, prosom, voi jī zyna, kū ar jū dora, i kai sauc latgaliski. Itei programa ir gona pīpraseita, vairuok dūmuota 1.–4. klasem. Apkūpojūt muzeja pīredzi, juosacynoj, ka latgaliskais saturs muzejpedagogiskajuos programuos ir cīš labi aizguojs.”\nKarteņa: Fraņča Trasuna muzejs “Kolnasāta”, foto Edeite Husare/lakuga.lv\nParuoda latgaliskys tradicejis, a narunoj latgaliski\nIzaver, ka Ludzā vairuok respektej tū, ka latvīšu školā daudzi bārni var nasaprast latgaliski. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja izgleitojūšuo dorba i dorba ar apmaklātuojim vadeituoja Aina Loseviča pstuosta par sova muzeja pīredzi: “Ludzys muzejs pīduovoj vairuokys godskuortu programys, kas teišom ir pīpraseitys školānu un pirmsskūlys izglīteibys audziekņu vydā. It kai jau uzsvars teik lykts iz latgaliskom tradicejom, tok programys teik vadeitas puorsvorā latvīšu literarajā volūdā, partū ka, pīmāram, Ludzā dauzuos klasēs un duorzeņa grupuos muocās ari bārni nu krīvu saimem un latgaliski saprast jim ir problematiski. Vispīprasietuokuos programys ir par Leldīni un Aizgavieņa sviniešonys tradicejom. Pyrms Leldīnis kūpā ar bārnim kruosojam ūlas seipulu čaulūs, bet Aizgavieņu programā dorbojamēs ar lynim, ādam blīnus, ka ļaun laika apstuokli, vyzynojamēs ar riņa rotu – grīztaukom.\nLatgaliski teik vadeita programa par senejū školu “Pīlūc, muoseņ, školys sūmu”, kur teik stuosteits par Latgolys lauku bārnu skūlys gaitom pirms 100 godim, teik vuiceiti gleitraksteišonys principi un poši bārni izmieginoj raksteišonu ar tiņti.”


RIGA IFF: Pilsētu sapņotājas - 19.10.2020 - Latvijas Nacionālā bibliotēka - Biļešu Serviss\nRIGA IFF: Pilsētu sapņotājas\nIzvēlēties citu datumu RIGA IFF: Kino koncerts Kur Patiesība? - Ce 15.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ēdene - Pk 16.10.2020 17:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dārzs - Pk 16.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Pk 16.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: DAU. Nataša - Pk 16.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: KIDS WEEKEND Lupatiņu pirmizrāde - Se 17.10.2020 11:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlas pāri - Se 17.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kremētājs - Se 17.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kara fotogrāfs - Se 17.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 17.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā - Se 17.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mārtins Īdens - Se 17.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Cerība - Se 17.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Reti ērmi - Se 17.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Bīsties bērnu - Sv 18.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mijkrēslī - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neaicinātais viesis / Josefs Kiliāns - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Formans pret Formanu - Sv 18.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pēdējie un pirmie cilvēki - Sv 18.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Nekur īpaši - Sv 18.10.2020 19:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pirms atnāk sals - Sv 18.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Divdesmitais gadsimts - Sv 18.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vašulku efekts - Pi 19.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Meitene frakā - Pi 19.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Viesību spēles - Pi 19.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Disko - Pi 19.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kubriks par Kubriku - Pi 19.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vecā vīra filma - Ot 20.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dzimtene - Ot 20.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ot 20.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Relativitāte - Ot 20.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mākonis viņas istabā - Ot 20.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlu, ilgojos un ceru tikties vēl pirms mirstu - Tr 21.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Atklāšana - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Malmkrogs - Tr 21.10.2020 20:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dziļā miegā - Tr 21.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Ce 22.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nakts dimanti - Ce 22.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ko zina Klusā Gerda - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Aniara - Ce 22.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Īzaks - Ce 22.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Berlīne, Aleksandra laukums - Ce 22.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sveķi - Pk 23.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ugunsdzēsēju balle - Pk 23.10.2020 17:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Konference - Pk 23.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vīziju grāmata - Pk 23.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ķibeles ar dabu - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā dzīve - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Se 24.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Plosts - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Nacionālā konkursa skate - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Andrejs Tarkovskis. Kino lūgsna - Se 24.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Visi mirušie - Se 24.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nekur īpaši - Se 24.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 24.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Sv 25.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kalpotāji - Sv 25.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Intīmais apgaismojums - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sjele - dvēseļu sala - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Berlīne, Aleksandra laukums - Sv 25.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Sv 25.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Viesību spēles - Sv 25.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace\nRIGA IFF: Pilsētu sapņotājas Pi 19.10.2020 19:00 Latvijas Nacionālā bibliotēka 5.00 - 6.00


8. A. 480. Teicējs J. Rečs Rozentovā. Kultūras balss kr.\nDzeivuoja pasaulī vīns zemnīks, nūmyra juo sīva, palyka vīna meita, kura beja vēļ moziņa. Kad myra muote, jei sovai meitai īdevja par pīmiņu sovu laulību gradzynu un pīsacīja turēt gradzynu, kai lelu muotes duovynuotu duorgumu.\nZemnīks pēc sovas sīvas nuoves na ilgi nūdzeivuoja par atraitni, jam nabeja kam sātā struoduot un lūpus apkūpt. Sadūmuoja zemnīks precētīs un pajēmja sev ūtru sīvu, atraitni, kurai ari beja meita. Ūtra zemnīka sīva beja rogona, kas sovas pameitas cīši namīļuoja: syta un lomuoja, gryuzdama pi gryuta dorba, bet sovu meitu cīši žāluoja.\nBuorinīte vysod nosuoja uz piersta muotes īduovynuotū gradzynu. Vīnu dīnu buorinīte nūguoja uz olūtu pēc yudeņa, u: kad smēļa yudeni, jai īkrita nu piersta gradzyns taisni olūtā. Atīt uz sātu meitiņa un gauži raud. Vaicoj nu jai pamuote: "Kuo tu raudi?"\nMeitiņa jai atbildēja: "Es kad smēlu yudeni, ikrita nu piersta gradzyns taisni olūtā."\nSuoka pamuote klīgt un jū 1omuot, runuodama: "Ej tyuleņ dabuoj gradzynu, bet io nadabuosi, tad lobuok uz sātu naej!"\nKū darīt? Meitina, rauduodama īt meklēt gradzynu un lūmoj paša sevī: "Leisšu lūtā un nūsleikšu, nav jau man dzeives ar pamuoti."\nĪleida meitiņa olūtā um pakrita cauri. Tī zam zemes jsi izguoja pi gūvs un vaicuoja: "Gūtin, pīsok tu man, vai tu naredzēji muna gradzyna?"\nGūvs jai atbildēja: "lzslauc mani, man cīši gryuts, tūlaik Es tev pasacīšu!"\nBuorinīte izslaucja gūvi un tūlaik gūvs jai runoj: "Ej, meitiņ, tuoļuok, tur byus ceplis ar maizi un tī cepļam pavaicoj, jis tev paruodīs kur tovs gradzyns."\n"Paldīs," pasacīja meitiņa un nūguoja tuoļuok. Guoja jei, guoja un veras: stuov ceplis ar maizi. Meitiņa vaicoj cepļam: "Ceplīt, mīļais, pasok tu man, kur ir muns gradzyns?"\nCeplis jai atbildēja: "Paprīšku, meitiņ, izveļc nu manis maizi, kura jau sen izcapuse, tūlaik es tev pasacīšu, kur tovs gradzyns!"\nBuorineite pajēmja un izvylka nū cepļa maizi. Tad ceplis jai soka: "Tu ej tuoļuok un tī byus moza ustabiņa, tymā ustabiņā uz golda stuovēs skreinīte ar zaltu un uz skreinītes vuoka stuov tovs gradzyns."\n"Paldīs", pasacīja buorineite un nūguoja tuoļuok. Guoja jei, guoja un veras: stuov moza ustabiņa. Īguoja meitiņa tymā ustabiņā un veras: stuov golds, un uz golda skreinīte, bet uz skreinītes juos gradzyns. Pi golda sēd vacs vecs. Vecs īraudzēja meitini tm vaicoj: "Nu, kū, meitiņ, laba pasacīsi?"\nMeitiņa jam soka: "Es atguoju pēc sova gradzyna!"\n"Labi!" pasacīja vecs, "es tev gradzynu atdūšu, bet tu paprīšku man atkolpoj!"\nVecs tysbeja vains. Meitiņa vaicoj jam: "Kū man darīt?" Vecs jai soka: "Pajem molku, nūnes uz pierti, pīnes yudeņa, izkurinoj pierti un pīkloj solmu."\nMeitiņa paklausīja veci, izkurinuoja pierti, pīsildēja korsta yudeņa, atnezja vēl solta un pīkluoja solmu. Atīt meitiņa un soka večam: "Jau pierts izkurinuota, var īt mozguotūs!"\nVecs jai soka: "Ej, pasauc munus bārnus!"\n"Bet kur jī ir?" vaicoj meitiņa večam. Vecs jai soka: "Ej, izkuop uz ustobas un paklīdz: "Vysi mozī uz pierti!"\nMeitina izkuopa uz ustobas un suoka klīgt: "Vysi mozī uz pierti!" Napaspēja jei izklīgt, kai veras: īt vysaidas cvuškas, vardives u t. t. Meitiņā suokumā nūsabeida, bet nikuo, dūmoj paša sevī, ka tik gradzynu dabuotu. Jau vecs taisuos uz pierti un soka meitiņai: "Tu paliksi sātā, cikom es atīšu nu pierts!"\n"Labi!" pasacīja meitiņa. .\nNūīt valns uz pierti, bet meitiņa pajēmja nu golda sovu gradzynu un skreinīti ar zaltu un dreižuok skrīn prūjom. Daskrīn meitiņa pi cepļa un soka: "Ceplīt, narunoj, ka es nūskrēju!"\nCeplīts tai atbildēja: "Jo nu manis vaicuos, es napascīšu, bet tu skrīn dreižuok, vecs vēj piertī!"\nMeitiņa nūskrīn tuoļuok un veras: stuov tei paša gūtiņa. Meitiņa otkon runoj: "Gūteņa, narunoj, ka es nūskrēju!"\nGūtiņa jai atbildēja: "Tu man lobu padarīji un es napascīšu, bet skrīn dreižuok, jau vecs dzanas pēc tevis un jau dreiži vaicuos cepļam!"\nMeitiņa nūskrēja tuoļuok. Daskrēja meitiņa pi tū pat olūta un dreižuok pasacē]ās augši. Atīt meitiņa uz sātu un soka sovai pamuotei, ka jei dabuoja sovu gradzynu. Rogona cīši breinuojas, bet meitiņa jai skreinītes uz reizes naparuodīja. Īraudzēja rogona sovas pameitas skreinīti ar gradzynu un zaitu. Sasadusmuoja rogona un soka: "Es ari sovu meitu paiaisšu olūtā, jei vē vairuok atness zalta!"\nTad rogona īsvīdja olūtā zalta gradzynu un nūsyutīja sovu meitu dabuot gradzyna nū olūta. Nūsalaidja olūtā rogonas meita, kura taipat zam zemes izguoja uz ceļa un veras: stuov gūvs. Rogonas meita vaicoj gūvei: "Pasok, gūtiņ, kur ir muns gradzyns?"\nGūvs jai atbildēja: "Izslauc mani paprīšku, man cīši gryuts!" Rogonas meita soka: "Es nagribu pierstu traipēt!"\nTai gūvs jai nikuo napasacīja. Īt meita tuoļuok un veras: stuov ceplis. Vaicoj jei cepļam: "Posok man, ceplīt, kur muns gradzyns?"\nCeplis jai atbildēja: "Izjem paprīšku izcapušū maizi, tūlaik es tev pasacīšu!"\nMeita soka: "Es nagribu rūku dadzynuot", un nūguoja tuokuok. Veras jei, ka tur stuov ustabiņa. Īguoja meita tymā ustabiņā. Ustabiņā stuov golds, uz golda skreinīte, bet uz skreinītes juos gradzyns. Pi golda sēd vecs. Vaicoj vecs: "Nu, meitiņ, kū pasacīsi?"\nJei jam atbildēja: "Es atguoju pēc sova gradzyna!"\n"Labi!" pasacīja vecs, "t;s atdūšu, bet tu man paprīšku at kolpoj. Meita dūmuoja, dūmuoja un vaicoj: "Bet kū man darīt?" Vecs soka: "Ej izkurinoj pierti!"\nMeita nagrybādama nūguoja kurinuot pierti, pīnese kotlu ar yudeni un sasildīja korstu, bet solta nagrybēja nest. Tad atīt uz veci un soka: "Nu, pierts jau gotova!"\nVecs jai soka: "Ej, pasauc munus bārnus!" Meita vaicoj: "Kai man jūs saukt?"\nVecs jai soka: "Izkuop uz ustobas un klīdz: Vysi mozī uz pierti!"\nMeita izkuopa uz ustobas un klīdz: "Vysi mozī uz pierti!"\nVeras jei, ka suoka īt cyuškas, vardives un t. t. Meita suokumā nūsabeida, bet dūmoj paša sevī: "Nikuo, es dabuošu gradzyna un zalta skreini!"\nJau taisuos uz pierti pats vecs un runoj: "Nu, tu, meitiņ, paliksi ustobā, cikom es atīšu nu pierts."\nKad vecs izguoja uz pierti, meita pajēmja skreini ar zaltu un gradzynu un suoka skrīt. Pīskrīn meita pi cepļa un soka: "Ceplīt, narunoj, ka es nūskrēju!"\nBet ceplis jai atbildēja: "Kaidu tu man lobumu izdarīji, taidu es ari tev izdarīšu!"\nMeita skrīn tuoļuok, bet jau vecs dzanas pakal un vaicoj cepļam: "Vai skrēja te meita ar skreini?"\n"Ja," runoj ceplis, "jei jau tagad pi gūvs!"\nVecs suoka skrīt dreižuok. Meita daskrēja pi gūvis un soka:\n"Gūtiņ, nasok, ka es nūskrēju!"\nBet gūvs jai atbildēja: "Kaidu tu man lobumu izdarīji, taidu es ari izdarīšu!"\nMeita skrīn tuoļuok, daskrīn jei pi olūta un jū panuocja vecs, kurs beja valns. Satvēŗa vecs jū aiz kokla un nūžņaudzja, nūplēsja uodu un izplētja uz olūta.\nRogona gaida, kad atīs meita, bet navar sagaidīt. Dūmoj rogona: "Īšu pasavārtu olūtā."\nNūīt rogona uz olūtu un veras: juos meitas uoda izplāsta uz olūta. Rogona nu lela žāluma un dusmem uz sovas pameitas navarēja izturēt un tī pat uz vītas pakrita un nūmyra.\nBuorineite suoka dzeivuot ar sovu vācu tāvu labi un boguoti, un dreiži izguoja pi veira un tagad dzeivoj.


taiseitslatgola - Nūsacejumi\n(aktualizēts 2015.goda 24.decembrī plkst. 11:25 (Latvejis laiks))\nItamā Interneta veikalā pīduovuotū preču puordevējs nu vīnys pusis, tuoļuok saukts Puordevējs, i persona, kas veic pasyutejumu, tuoļuok saukta Piercējs, nu ūtrys pusis, nūslādz itaidu Leigumu: Puordevējs apsajam puordūt i atvest Piercējam precis, atbilstūši Piercēja pasyutejumam.\nPreču sajimšona i samoksys parāds\nPiercējs veic preču pasyuteišonu caur itū sātyslopu, nūruodūt pasyutamū preču veidu i daudzumu. Puordevējs sagatavoj i Piercējam iz e-postu nūsyuta pasyutejumam atbylstūšu riekinu. Riekins teik sataiseits elektroniski i ir dereigs bez paroksta.\nPuordevējs nūdrūšynoj preču pīguodi 20 dīnu laikā nu dīnys kod ir sajimta samoksa pa preci, saskaņojūt sajimšonys laiku ar Piercēju.\nPuordevēja Interneta veikalā pīduovuotojom prečom garanteja teik nūdrūšynuota saskaņā ar precis taiseituoja nūteiktajim garantejis apkolpuošonys nūsacejumim.\nPiercējam ir tīseibys atsasaceit nu precis 14 kalendārū dīnu laikā nu Precis sajimšonys breiža, nūsyutūt Puordevējam par tū atsacejuma vēstuli. Atsacejuma vēstulis veidlopu Puordevējs nūsyuta Piercējam pa e-postu pēc Piercēja pīprasejuma.\nPiercēja pīnuokums ir 7 dīnu laikā pēc atteikuma vēstulis nūsyuteišonys atdūt preci Puordevējam originalīpakojumā. Vysus izdavumus, kas rassīs saisteibā ar precis nūsyuteišonu atpakaļ Puordevējam, sadz Piercējs.\nPiercējs navar izmontuot atteikuma tīseibys, ja:\npasyuteituos precis pēc tū rakstura navar atdūt atpakaļ, ci tuos mudri maitojās ci mudri juoizlītoj;\nir attaiseits īpakojums precei, kuru veseleibys i higienys apsvārumu pēc nava atdūt atpakaļ;\nprece tuos eipašeibu pēc leidz ar tuos sajimšonu ir naatgrīzeniski sasajaukus ar cytom lītom;\nteik pīguoduoti laikroksti, periodiskī izdavumi ci žurnaly, izjamūt gadejumu, ja tī teik pīguoduoti saskaņā ar aboneišonys leigumu;\npasyuteituos precis ir taiseitys tīši Piercējam pēc individuala pasyutejuma;\nPiercējs ir atvērs audioīrokstu ci videoīrokstu, ci datorprogrammu īpakojumu.\nLatvejis Republikys Patārātuoju tīseibu aizsardzeibys lykuma 12. panta sastuo daļa nūsoka, ka "patārātuojs ir atbiļdeigs par precis kvalitātis i drūšuma saglobuošonu atsacejuma tīseibu realizēšonys termiņā". Puordevējs patur tīseibys Piercējam atsaceit izmontuot atsacejuma tīseibys ci paturēt kompensacejis moksu gadejumā, ja prece ir samaituota, lītuošonys laikā navēreigi izaturūt pret preci ci naīvārojūt instrukcejis nūruodejumus, ja ir nūzaudāts precis originalais īpakojums ci ja tuos īpakojums ir byutiski samaituots.\nĪvodūt napīcīšamū informaceju, nūformejūt pasyutejumu, Piercējs aplīcyna, ka ir īsapazins i pīkreit, ka juo padūtī dati tiks izmontuoti, lai Puordevējs varātu pījimt Piercēja pasyutejumu i veikt preču pīguodi saskaņā ar Latvejis Republikys lykumdūšonys praseibom. Īvodūt informaceju, Piercējs pīkreit, ka jam iz nūruodeitū e-posta adresi tiks izsyuteiti paziņuojumi, kas saisteiti ar Piercēja pasyutejuma apstruodi.\nSIA "Cymuss", reg. Nr. 41503041285, Moskovys īlā 254/1-19, Reiga, tel. 22002412, e-posts: sia.cymuss@gmail.com\nPuordūšonys nūsacejumi: http://www.taiseitslatgola.lv/nusacejumi/


“Pi myusim Latgolā” viestej par svātceļuojumim iz Aglyunu - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Renāte Igaune, Rinalds Stankevičs, Roksts, svātceļuojums\nAugusts ir tys mieness, kod svātcelinīki māroj naskaitamus kilometrus nu molu molu, kab 14. i 15. augustā kūpeiguos lyugšonuos īskandynuotu Aglyunys Baziliku. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Renāti Igauni, kura jau ilgus godus sevi var saukt par svātcelineicu, i prāvestu Rinaldu Stankeviču, kab dazynuotu, kaida tod ir svātceļuojuma patīsuo byuteiba.\nRenāte Igaune ir svātceļuotuoja ar stažu, kura jau 19. godu līk ceļa sūmu i aun kuojis, kab dūtūs svātceļuojumā nu Rēzeknis Suopu Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicys iz Aglyunu. Renāte stuosta, ka suokumā juos daleiba svātceļuojumūs bejuse interesis deļ, sovpus niu svātceļojums jai ir loba vareiba izaraut nu kasdīnys rutinys i pabyut divvīntuleibā ar sevi i sovu ticeibu. Taipoš Renāte nūruoda, ka svātceļuojums ir cīši lobs veids, kai puorbaudeit sovu ticeibu.\nViļānu Svātuo Erceņgeļa Mikeļa Rūmys katuoļu draudzis prāvests Rinalds Stankevičs vairs jau ar kuojom iz Aglyunu naīt, nu skaita, ka kotram ir juopīdzeivoj tuos sajiutys, kū dūd svātceļuojums. Prāvests Rinalds Stankevičs stuosta, ka svātceļuojums ir seneja breineiga tradiceja. Jis soka, ka Dīvs svātceļuojuma laikā puorveidoj cylvāku, i prāvestam ir cīši lela prīca, ka vys vaira svātceļuojumūs īt godūs jauni cylvāki.


Auzu pārslu cepumi Flora ar šok. mand. 300g\nSaldumi un uzkodas Cepumi\nAuzu pārslu cepumi Flora ar šokolādes gabaliņiem un mandelēm 300g\nAUZU pārslas pilngraudu 39 %, augu eļļa (kokosriekstu, rapšu) , cukurs, MANDELES 8%, šokolāde 8% (kakao masa, cukurs, kakao sviests, emulgators: SOJAS lecitīns ), KVIEŠU milti, KEFĪRS, pārtikas sāls\nvar saturēt sojas lecitīnu, zemesriekstu eļļas, olas, sezama sēklas\nenerģētiskā vērtība 2144 kJ/ 513 kcal\ntostarp piesātinātās taukskābes 58 g\nGraudaugi, sojas pupas, piens, rieksti\nSalmiņi Draugu saldie 150g\nCepumi Liepkalni saldie salmiņi 150g\nVafeles Selga ar citronu garšu 180g


Sīvysmuotis seņču laiki. Pyrmizruode Vabalē - lakuga.lv\nTemys: Danskovīte, Nagaidam prīca, Roksts, teatris, Vabale\nSovu uzvarys guojīni turpynoj Danskovītis (eistajā vuordā Anitys Ločmelis) saraksteitūs lugu izvadumi Latgolys amaterteatrūs. Tai 13. majā 15:00 iz pyrmizruodi izruodei “Sīvysmuotis seņču laiki” īlyudz ari Daugovpiļs nūvoda Vabalis pogosta amaterteatris “Nagaidama prīca”.\n„Sīvysmuotis senču laiki” ir stuosts par kaida zemnīka saimi, kas myusdīnu dryumajā ekonomiskajā situacejā rauga izdzeivuot laukūs i īvīst jauninuojumus saimnīkuošonā. Nu vacuo saimineica speiteigi turuos pi seņču saimnīkuošonys metodem.\nVabalis pogosta amaterteatris dybynuots tuolajā 1966. godā, nu sovu nūsaukumu īgivs 2004. godā pasasokūt taida poša nūsaukuma izruodei.


Pīduovojam sarunu par Vides aizsardzeibys i reģionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu par Latgolai svareigim vaicuojumim.\n21. 12. 2017. – Zīmyssvātki ar f/k Rūta\nAdventa nūslāgumā gastejom pi folklorys kūpys “Rūta” dalineicom, kab dazynuotu vaira par Zīmyssvātru tradicejom i dzīsmem.\n15. 12. 2017. – Kardinals Juoņs Pujats\nPar sovu dzeives guojumu, dorbim i goreigū aicynuojumu stuosta Rūmys katuoļu bazneicys kardinals Juoņs Pujats.\n14. 12. 2017. – Gruomotu izdeviejs Vladislavs Lōcis\nItū reizi raidejumā aicynojam dazynuot vaira par latgalīšu drukuotuo vuorda sorgu, gruomotu izdevieju Vladislavu Lōci, kurīs sovu izdeviejdarbeibu suoce Daugovpilī, sovpus 2. pasauļa kara laikā devēs trimdā, kur turpynuo izdūt gruomotys latgaliski. Juodazeimej, ka Rēzeknē dreiži Vladislavam Lōcim tiks pastateits pīmineklis.\n08. 12. 2017. – Vydsškolu liktins Latgolā\nPlašu sabīdreibys rezonansi sabīdreibā izsaucs Izgleiteibys ministrejis jaunuokais pietejums par vydsškolom. Raidejumā skaidrojom, deļ kam teik izskateits īsacejums optimizeit vydsškolu teiklu i kai tys ītekmeis vydsškolu skaitu Latgolā.\n07. 12. 2017. – Jaunys gruomotys latgaliski\n10. Latgalistikys konferencis ītvorūs, novembra nūslāgumā sovu ceļu pi skaiteiteuoju suoce div jaunys gruomotys latgalīšu literarajāvolūdā – Kārļa Skalbes puosoka “Kaķīša dzirnavas” aba “Kačeiša patmalis” i dzejūļu kruojums “PISTACEJIS”, kura autors ir Raibīs aba Oskars Orlovs.


Školuotuojus aicynoj dasasaceit vosorys kursim "Vosoruošona – 2021" | Kārsava\nVosorys kursim var dasasaceit da 16. juļa, aizpyldūt tīšsaistis anketu https://ej.uz/Vosoruosona2021. Vītu skaits īrūbežuots. Ar detalizātu kursu programu dalinīki tiks īpazeistynuoti juļa beiguos. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.


Giuņ šaļtenis – LaLaDra Juosmuižā! | Latgolys Studentu centrs\n25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra).\nŠūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i taipoš aizdūt sev interesejušūs vaicuojumus pasuokuma dalinīkim par myusdīnu latgalīšu literaturu, muzyku i jū kasdīnu.\nLitearari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” nūteik jau pīktū godu. Pasuocīņa dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu autorus, muzykantus i klauseituojus, lai kūpeigi dzīduotu, runuotu i doncuotu. Piečuok pēc dzejis i prozys lasejumim, dzīsmem i vaicojumim byus daņči ar latgalīšu muzyku.\nMuzejs pīduovoj īspieju pajimt leidza sovu telti i Juosmuižys parkā palikt par nakti i nuokušajā dīnā 26. augustā 13.00 stuņdēs muzeja parka estradē nūsavērt Baļtinovys dramatiskuo teatra „Palādas” izruodi „Ontons i Anne – kuozu goda jubileja”.\nBrauc pats i jam leidza draugus! Kai vysod pasuocīnī LaLaDra īeja bez moksys!\nVaira dazinuošonai pi Dagnejis (Tel. 28362243; e-posts: dagneja@gmail.com)


Konkursam var pīteikt pedagogus četruos nominacejuos: 1) par latgalīšu volūdys, kulturys viesturis, nūvodvuiceibys populariziešonu i īvīsšonu vuiceibu voi studeju vidē, 2) par inovativu metodikys lītuojumu apvuiceibys procesā, 3) par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai, 4) par veiksmeigu pedagoga debeju (na vairuok kai pedagogim ar 3 godu darba stažu). Vaira informacejis var meklēt RTA i LKB sātys lopuos konkursa nūlykumūs. Aizpiļdeitys dasacejumu anketys ir gaideitys da 12. septembram (ilga.suplinska@rta.lv)