Latgaliskajam raidejumam “Kolnasāta” jauna rubrika par latgalīšu dzīsmem - lakuga.lv\nRaidejuma "Kolnasāta" publicitatis karteņa\nTemys: Arnis Slobožaņins, dzīsmis, Edeite Husare, Ēriks Zeps, Guna Igavena, Ilze Sperga, Kaspars Strods, Kolnasāta, Laura Melne, Maruta Latkovska\nJau vaira nikai ostoņus godus Latvejis Radejis pyrmajā programā sastdīnem skaņ latgaliskais raidejums “Kolnasāta”. Apreļa beiguos raidejuma papyldynuojuse ari jauna rubrika par latgalīšu dzīšmu stuostim.\nItūšaļt kasnedelis sarunys i intervejis latgaliskajā radejis raidejumā, kū taisa Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju, papyldynoj pīcys dažaidys rubrikys: “Vuordineica”, “Gruomotplaukts” “Viesturis rubrika”, “Bosom kuojom” i “Zemis suoļs”. Niu tom pīsavīnuojuse ari rubrika “Dzīšmu stuosti”, kas viesteis par latgalīšu dzīsmem, tūs izaceļšonu i skaniešonu cauri laikim.\nJaunū rubriku leidza ar raidejuma vadeituoju Ēriku Zepu veidoj dzīšmu gruomotys “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoja Edeite Husare. Pyrmajā rubrikys reizē raidejuma klauseituoji kai veļtejumu Latgolys kongresa dīnai varēja izzynuot Valža i Māra Muktupāvelu dzīsmis “Pīmiņ, bruoļ” stuostu. Paradzāts, ka dzīšmu stuostus raidejumā varēs dzierdēt aptyvai reizi mienesī – majā tys byus dzīsmis “Lobs bej’ puika myusu Jezups” stuosts.\nRaidejuma producenta Guna Igavena portalam lakuga.lv pastuosteja, ka ideja ar “Dzīšmu stuostim” īcarāta i dūmuota jau vysmoz divejus godus – latgalīšu dzīsmis izzynuot gribiejs raidejuma vadeituojs Ēriks Zeps, kurs sovulaik izvaicuojs ari klauseituojus par dzīsmem, kurys raidejuma klauseituojim kai pyrmuos īīt pruotā, kod vaicoj piec latgalīšu dzīšmu. Laiks guojs, tod izdūts latgalīšu dzīšmu notu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”, kura sastateituoja Edeite Husare ari aizaruovuse ar dzīšmu stuostu pieteišonu, i saprasts, ka juosalīk kūpā interese i pruoti, lai par latgalīšu dzīsmem stuosteitu ari “Kolnasātys” klauseituojim.\nAtguodynuosim, ka raidejumā “Kolnasāta” sūpluok jaunajim “Dzīšmu stuostim”, ir īspieja dzierdēt ari taidys rubrikys kai:\n“Vuordineica”, kurū itūšaļt veidoj viesturnīks Arņs Slobožanins i literate Ilze Sperga, “Kolnasātā” ir bejuse jau nu laika gola, pasamainejuši viņ tuos veiduotuoji – leidz 2019. godam tū taiseja Arņs Slobožanins i literats Valentins Lukaševičs, nu kura stafeti puorjēme Ilze. Vīna nu vysim radzamuokūs latgalīšu kulturys izpausmu i taišni latgalīšu volūda vysā sovā dažaidajā boguoteibā. Itymā rubrikā autori stuosta gon par seņejim latgalīšu vuordim, gon jaunvuordim, atkluoj tūs nūzeimi, lītuojumu Latgolā i uorpus tuos rūbežu, vuordu izaceļšonu.\n“Gruomotplaukts” ir raidejuma rubrika, kurys veiduošonā sovulaik īsasaistejuši vairuoki labi pazeistami literati. Gruomotu stuostus raidejumā atkluojuši gon Raibīs aba Oskars Orlovs, gon Ligija Purinaša, niu tū dora Ilze Sperga. Rubrikys mierkis nav cik daudzi literaturkritika, bet vaira klauseituoju īpazeistynuošona ar kaidu nu jaunuokūs izdavumu latgalīšu volūdā ci par Latgolu, taipat “Gruomotplauktā” pa reizei teik atguoduoti ari īvarojami latgalīšu literati i literarī dorbi.\n“Viesturis rubriku”, kas “Kolnasātā” skaņ nu 2019. goda, veidoj diveji viesturnīki – Kaspars Strods i Laura Melne. Rubrikā autori īsaver vysaidu viesturiski svareigu i inetersantu nūtykumu puslopuos. Rubriku pyrmūs divejus godus pamatā taiseja Kaspars Strods, bet pārņ pa reizei ar kaidu sovu interesantū stuostu viesturis izzynuošonu “Kolnasātā” papyldynoj Laura Melne. Rubrikā teik atkluotys dažaidys da ituo mozuok zynomys Latgolys viesturis puslopys – aizvadeitajā sastdīnē Laura īpazeistynuoja ar Latgolys Tautys piļs Rēzeknē viesturi.\nRubrika “Bosom kuojom”, kas raidejumā skaņ nu pārnejuo goda, ir poša “Kolnasātys” vadeituoja Ērika Zepa ideja. Rubrikys ideja beja, ka byutu interesanti kūpā ar klauseituojim izzynuot, ka vaira ci mozuok zynomi Latgolys ļauds atkluotu sovys dobys turisma stygys, nūvastu iz kaidu vītu Latgolā, kas jam redzīs apsavieršonys vārta. Ari pošam Ērikam cīši pateik ceļuot, staiguot apleik bosom kuojom, jū interesej Latgola i tuos geografeja, dobys turismys – vysi labvieleigī prīšknūsacejumi, kab rubrika īsadūtu izzynūša i interesanta.\nVīna nu jaunuokuos rubriku raidejumā ir “Zemis suoļs”, kas skaņ nu ituo goda janvara i dzierdama kotra mieneša ūtrajā sastdīnē. Tyvojūtīs 2020. goda golam “Kolnasātys” radūšuo komanda, dūmojūt par cyta gods raidejumim i vārojūt žurnalistis Marutys Latkovskys, sovulaik žurnala “Katōļu Dzeive” aktivitatis dzeivē i socialajūs teiklūs, uzrunuoja jū i aicynuoja pasadaleit ar raidejuma klauseituojim sovūs nūvārojumūs i dzeivis gudreibā. Marutys rubrykys aba mienešroksta nūsaukums “Zemis suoļs” ir juos pošys ideja. Autore soka: “Ontonam Rupaiņam ir romans “Zemes sōļs”, es jū sovā laikā asu skaitejuse i maņ jis cīši patyka. Tys nūzeimej, ka ite mes nalidojam pa muokulim, bet runojam par taidom pīzemātom lītom. Par pīmāru, es niu asu salasejuse daudzi vysaidu augu nūsaukumu i taišni latgaliskūs. Tei ir taida boguoteibu skreine! Cytaiž mes, aizmierstūt tūs latgaliskūs nūsaukumus, izgaisynojam ari sovu seņču gudreibu, zynuošonys par zuoleitem.”\n“Kolnasāta” producente Guna Igavena, atsaverūt iz rubriku dažaideibu, soka: “Kotrys rubrikys autors tymā ir īness sovys vāsmys, kas ni vysod sakreit ar producenta ci radūšuos komandys suokūtneji īcerātū. Jī kotrs pats par sevi ir personeiba ar pīredzi, redziejumu i sovu radūšū liduojumu, kas patīsi aizraun. Vysod ir lela prīca klauseitīs stuostu, kas interesej i aizraun pošu autoru, stuostu kurā īlykts dziļums i dvēsele. Tū es radzu vysuos rubrikuos.”\nLatgaliskais raidejums “Kolnasāta” Latvejis Radejis pyrmajā programā skaņ sastdīnem 18.15 ar atkuortuojumu svātdīnem pīcūs nu reita. Vysi raidejumu īroksti nūsaklausomi LR1 sātyslopā ITE.


AndyNJulie - ReyanaWoW jasmin video\nafroditasn livejasmin LucyAndSiaAliceVBBW livejasmin volkonlymeHannaandDanna livejasmin JordanStefanoelprincipe87 livejasmin NELLALOVE2xJaninex livejasmin Damianeczek21cmBonitaKiss livejasmin AlliciaDean\nBarbieGirlEva livejasmin afroditasnNakedAssLaws livejasmin DanyJasonBigGery2 livejasmin BarbieGirlEvaLovelyXMarilyn livejasmin 1HornyCplsJimmyBigBoy livejasmin DivaBabeRedxButterFly livejasmin BarbieGirlEva\nAndyNJulie ReyanaWoW jasmin. DivaBabe. AudreyGolg. HappyAnni.\nKoriSweetTooSweetKandysmailesinKolesula .KettyKissLoreLatinxSexyNorbertBoy3DanyJason .Vanne3112xJaninexSAMandTheoBonitaKiss .AlliceTheDommeXlorenaveryhornyYoungHotFunLovingAmber .NyanGirlHotYoungHotFunKrystal4114ANISSABELUCCI .RedxButterFlyAmazingBlondGirlNELLALOVE2Krystal4114 .Krystal4114boysensualityhoDanyJasonNorbertBoy3 .elprincipe87KettyKissBestKinkyMomLolaBloom69 .Punkgurl99NaughtyRikonsweetfacesexJimmyBigBoy .ANISSABELUCCIafroditasnsamkellyBettieKattie .AlliceTheDommeXLolaBloom69KellyDuranAlexiaTaylor .\nNyanGirlHot VideoHannaandDanna VideoKinkyAnnaFetish VideoRosaDeAlba Videosmailesin VideoNardia Video\nTooSweetKandy Videosweetfacesex Video1HornyCpls VideoKinkyAnnaFetish VideoDivaBabe VideoLovelyXMarilyn Video\nYoungHotFunelprincipe87samkellyelprincipe87 .GigeloveRedxButterFlyLucyAndSiaJuliane4Denise .HotAnalyssaLoreLatinxSexyAlliciaDeanMeganPrincess .Juliane4DeniseboysensualityhoEyesofStarssJuliane4Denise .TooSweetKandyKarolHughesNyanGirlHotsexycattt .LovelyXMarilynAngelAvaMeganPrincessLolaBloom69 .KarlitasWayNyanGirlHotAlliciaDeanNardia .XPuzzleeSweetestRosemaryVanne3112BarbieGirlEva .NicoleWilliamAmazingBlondGirlGiaBlackLaraSunshine .RogerBallen1HornyCplsSWEETBABY900ThorinSensual .XPuzzleexJaninexNakedAssLawsMeganPrincess .


Kolnasāta 13. septembrī - lakuga.lv\nTemys: Aiga Sprindža, Kaunata, Kolnasāta, LR1, Roksts, škola, šmakovkys muzejs\nRaidejumā saruna ar etnomuzikologi Aigu Sprindžu – vīneigū cimbalisti Latvejā. Vuordineicā stuosts par vuiceibu īstuožu statusim i nūsaukumim. Sovukuort sižetā īspaidi par šmakovkys muzeju Kaunatys pogostā.


17. A. 476. Jakubs Jakuškins Rēzeknē.\nDzeivuoja treis bruoļi. Divi vocuokī bej gudri, bet trešais jaunuokais mulkis. Šī vysi bruoļi beja ūti leli spēļnīki. Reiz viņi vysi treis laidjās īt pasaulē meklēt vysskaituokuos meitas, kura ītu pi viņim par sīvu, un kurs tū varātu pajemt. Puorguoja vīnu kēnesti, nadabuoja cyta meita beja skaista, cyta naskaista; puorguoja ūtru kēnesti, ari nikuo. Tagad viņi suoka īt pa trešū kēnesti. Trešuos kēnestes vaļdnīks beja valns. Šimā kēnestī viņi īguoja pī valna meklēt skaistuokuos meitas. Vacuokais bruoļs prasīja valnam: "Nu, vai tev ir meitas?"\n"Ir, ir!" atbiļdēja valns.\n"Nu tad paruodi!" sacīja vacuokais bruols.\nBet kū jyus ar viņu dūmuojat darīt?" prasīja valns. "\nMes nikuo ar viņu slykta nadarēsim!" atbiļdēja vacuokais bruoļs, "tik gribom, kurs viņu paņemt par sīvu."\n"Par sīvu viņa jyusim tiks tam," atbiļdēja valns, "kurs atspēlēsit uz vijoles pēc kuortas treis dīnas un treis naktis."\nTreis dīnas un treis naktis atspēlēt pasajēmja vysi bruoļi. Tagad valns aizguoja pakaļ pēc meitas. Pēc nagara laiciņa atguoja ari valna meita. Šei valna meita ari beja vysskaituokuo vysā pasaulē. Un vysim trijim bruoļim viņa ļūti īpatykuos. Nyu bruoļi suoka spēlēt. Pyrmais spēlēja vacuokais. Viņš naatspēlēja vysas nakts un aizmyga. Valni izdzierda, ka jau nūstuoja spēlēt un prasīja: "Nu, kai tu tik naesi aizmidzis?"\nBet vacuokais bruoļs tikai gul. Vaļns pajēmja zūbynu, daguoja pi gulātuoja un nūcierta tam golvu. Pēc vacuokuo bruoļa suoka spēlēt vidējais. Bet vidējam ari napasaveicja. Ūtrā naktī viņš uz pusnaktim aizmyga. Valns izdzierda, ka ūtrais spēlētuojs jau nūstuoja spēlēt un prasīja: "Nu, vai tu ari tik naesi aizmidzis!"\nBet vidējais bruols tik guļ un nimaz nadzierd, kū valns sa cīja. Valns pajēmja zūbynu un šam spēlētuojam arī nūcierta golvu. Tagad suoka spēlēt jaunuokais. Jaunuokais bruols atspēlēja divi nakts un treis dīnas un trešā naktī uz pusnaktim aizmyga. Valns izdzierda, ka jau trešais spēlētuojs nspēlej un prasīja: "Nu, vai tu tik naesi aizmidzis, kai vacuokī bruoļi?"\n"Nā," atbi]dēja spēļnīks, izdzierdis, ka valns jau klīdz, "es tik dūmuoju, ka yudeņa un akmiņa pasaulī ir vairuok kai zemes." Valns atstuoja speļnīku un aizskrēja pa pasauli puorsalīcynuot, vai patīši yudeņa un akmiņa vairuok kai zemes. Kad valns atskrēja, tad saule jau beja izlākusi. Tad viņš daskrēja pi spēlētuoja un sacīja: "Jā, tu pareizi dūmuoji yudiņa un akmeņa pasaulī ir vairuok, kai zemes. Bet tu esi lels malacis, tuopēc ka atspēlēji treis dīnas un treis naktis nagulējis. Tagad vari jemt munu meitu sev par sīvu."\nPēc tam trešais bruoļs, tys ir muļkītis, pajēmja vysskaistuokū meitu pasaulī sev par sīvu un dzeivoj vē šū boltu dīnu.


Latgolys Kulturviesturis muzejā restaurāti 43 keramikys prīškmati - lakuga.lv\nLatgolys Kulturviesturis muzejā restaurāti 43 keramikys prīškmati\nTemys: keramika, Latgolys kulturviesturis muzejs, projekts, restauraceja, Roksts\nDecembrī ir nūsasliedzs Latgolys Kulturviesturis muzeja projekts “Latgolys keramikys kolekcejis saglobuošona. Vacmeistaru dorbu restauraceja. 2. kuorta”, tuo ītvorūs nu ituo gods maja ir restaurāti 43 keramikys prīškmati.\nVairuokus godus pyrms muzeja rekonstrukcejis keramikys kolekceja globuojuos napījamamūs apstuokļūs – temperatura naatbylda praseibom, mitruma svuorsteibys mainejuos leidz ar godalaikim. Ari namiteiga kolekcejis puorvītuošona nu vīnys telpys iz ūtru atstuoja palīkūšu īspaidu iz itū trauslū kolekceju – atsakluoja pūdu glazurys nūbyrzumi, seikplastikys detaļu pagaisumi, nūškaltys malenis i izsysti rūbi.\n2012. godā muzeja kruojuma trausluokuo, nu vierteiguokuo daļa tyka izkuortuota jaunajā globuotuvē. Jau ūtrū godu muzejs aktivi struodoj pi keramikys kolekcejis restauracejis, sasadorbojūt ar profesionalim restauratorim, kuri prīškmatus atjaunoj tik filigrani, ka nimoz navar īvāruot, voi pyrms tam tī bejuši īplaisuojuši voi tim nūlyuzuse kaida detaļa.\n2013. godā tyka restaurāts 31 prīškmats, itūgod pi puorvierteibu tyka 43 prīškmati: vāzis, svečturi, ola kausi, skryuzis, ellis trauki i bļūdenis, kū darynuojuši Latgolys keramikys vacmeistari – P. Čerņavskis, P. Vylcāns, A. Zagorskis, A. Paulāns, O. Šmulāns, O. Kuopusteņš, J. Backāns, O. Bogdanovs, J. Viļums, B. Tučs, O. Ušpeļs (seniors) i cyti. Restauratore Jana Lībiete viereigi i smolki ir atjaunuojuse keramikys prīškmatim maituotuos detalis, lepiejuse i nūstyprynuojuse, sleipiejuse i tūniejuse, niu trauki izaver breineigi i eistyn kai jauni.\nProjekts realizāts sadarbeibā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturu, Vaļsts kulturkapitala fondu i A/S “Latvejis vaļsts meži”.\nKarteņā – svečturs (autors O. Ušpeļs) pyrms i piec restauracejis. Foto: Aleksandrs Bondarenko


Latgali ci latgalīši?\nDa II Pasauļa kara nabeja konsekveņcis ituo termyna lītuošonā. Raksteja vitebskīši, inflantīši, latgalīši, latgali. Suocūt ar vuocīšu laiku, vysā trymdys latgaļu zineibā stabiliziejīs termyns latgali tauteibys i volūdys apzeimuošonai i latgalīši vysu Latgolys dzeivuotuoju - taipoš i krīvu, poļaku, žydu itt. apzeimuošonai. Latgalīši par tū saīt na etnonims, a regiona apzeimuojums. Rakstīņūs i gruomotuos ap latgaļu volūdu, literaturu, kulturu, viesturi nu 1944. da 1988.gods turātūs pi termyna latgaļi kai Latgolys etniskūs pamatdzeivuotuoju apzeimuojuma (na krīvu, na žysu itt.), taids pat lītuots i laikrokstā Jaunuo Dzeive, radio Breivuo Europa, tai tys īguojs i studentu laikrokstā Graidi.\nLatgolys pasaukšona nu jauna aizvasta latgaļu pyrmuos atmūdys laikā (godu symtu meitovuos), kod vitebskīšu aba inflantīšu dāli brauce da Pīterpiļa vuiceitūs, školuotūs i ļaudiskajā dzeivē grīztūs. Pasaukšona jimta nu Livonejis i Krīvejis kroniku i dūta teritorejai, kuruos da 20.g.s. suoku sauce Inflaņtejis. Jaunī inflaņtīšu iņtelektuali, Pīterpilī sovā nacijonalajā atmanē pīsajimdami, aizsuoce lītuot Latgolys vuordu kūpā ar latgaļu vuordu. Piečuok, kod Vitebska guberneju daškeire Latvejai, čyuli puorjēme ījiukšonu saukt jaunūs zemu Latgolys vuordā, tik puortaiseja jū par Latgali pa analogejai ar Zemgali i latgaļus par latgaliešiem pa analogejai ar zemgaliešiem. Ar nacijonalromaņtiskū eisinuošonu latvieši -> latvji ite navā nikaidu leidzeigumu.\nLatgaļu termyna myusu laiku latgalim apzeimuot napīzyna sovetu ideologejai padūtuo zineiba LPSR i juos tradiceju tuoļuokvedieji piec sovetu laika. Tys dareits, dasamārojūt ideologejai, ka latgaļi asūte bejuse senejuo baltu ciļts, kur tān izmyruse, atdūdama vītu latvīšim, i ka niulejūs Latgolys pamatdzeivuotuoju navar saukt par latgalim, par tū, ka ite naasūte cyta tauta. Golvonuos 2 problemys:\n1) nikas nikod (i tymā pošā sovetu zineibā) navā daruodejs - kurymā viesturis šaļtī beigusēs latgaļu kultura i suokusēs latvīšu tautys dalis latgalīšu kultura;\n2) sovetu zineiba (i pyrma kara - Eņdzelina volūdziniskuo škola) napīzyna latgaļu volūdys patstuoveigys volūdys, atsaspīžūt iz teorejis par latvīšu pyrmvolūdu, kura beja damāruota tuo laika politiskajai ideologejai, pagrīztai latgaļu asimilacejis vierzīnī. Pādejuos godu desmitēs leluokais Latvejis volūdzininīks (lingvists), kurs irā i leluokais latgaļu volūdys tāmātuojs, Dr. hab. philol. Breidaku Ontuons daruodejs sovuos disertacejuos i vasalā vērtinē zinisku rakstīņu, ka - Eņdzelina hipoteze par latvīšu pyrmvolūdu (iz kuruos turējuos latvīšu lingvistika Uļmana laikā, sovetu laikā i kuru tuoļuok vad kuri nakuri sovetu tradicejā školuotī zininīki myusu laikūs) navā ziniskai pamatuota. Breidaks daruodejs, ka latgaļu volūdys fonetiskuo i gramatiskuo sistema navā atvadynuota nu čyuļu/latvīšu volūdys ekvivalentu, a tur saknis latgaļu-sieļu kūpāsalaistajā volūdā. Nu lingvistiskuo redzīņa (kai pīziņs Breidaks), latgaļu volūda irā patstuoveiga, naatkareiga volūda, kura tān teik asymylāta. Vysi gryutumi ceļās dieļ socialpolitiskuo pasavierīņa iz ituo vaicuojuma. Eistyn latgaļu volūdys napīzeišona par atsevišku volūdu (piec kuruos, zynoms, varātu ceļtīs vaicuojums par atsevišku tautu, dieļ kuruo tūšaļt vaļstī varātu aizasuokt socialpolitiskuo destabilizaceja) irā vīn politisks vaicuojums.\nCikom Latvejis vaļsts pasavierīņs itymā vaicuojumā navā oficialai defynāts, sevkura dzeivuotuoja poša ziņā - kuram redzīņam dasaškiert.\nAs, taipoš kai leluokuo daļa latgaļu kulturys aktivistu myusu laikūs, dasaškiru redzīņam par atsevišku volūdu, kurū daruoda i zininīku disertacejis, i kuram traucej vīņ vaļsts politiskuos stabilitatis sluobums. Maņ redzīs, ka baime nu tuo, ka krīvi varātu tikt par leluokū etniskū grupu Latvejā navar kolpuot par pamatu vasala seneja indoeuropīšu kulturys zora napīzeišonai i kulturys vierteibu aplaisšonai, nafiksiešonai i natiemiešonai, kura pasadora dieļ vaļstiskai nūstateita statusa tryukuma.\nI - ka jau:\n1) mes latgaļus pīzeistam par atsevišku tautu, myusim navā juosabeist i juosagloboj aiz termyna latgalīši, kurs apzeimoj vysus Latgolys dzeivuotuojus, nasaverūt iz tauteibys, ticeibys i volūdys,\n2) pa lobuokūs lingvistu pīzynumam "myusu laiku latgaliskuos i sieliskuos izlūksnis irā teišs senejuo baltu ciļts latgaļu viesturiskais tuoļuokvadums" i nivīns zininīks vēļ da šam navā nūstatejs rūbeža iz vyds senejūs latgaļu kulturys i tai pasauktuos tānejuos latgalīšu,\n3) latgalīši, taipat kai i zemgalīši, kūrzemnīki, vydzemnīki irā regionals, na nacionals apzeimuojums i byutu na cīš kū labi maiseit termynus\nmaņ redzīs, ka navā nikaida pamata turētīs pi sovetiskuos tradicejis, i lobuok lītuot termynu latgali, kai tys dareits breivuo pasauļa (trymdys) latgaļu zininīku, ļaudiskūs (sabīdriskūs) darbinīku dorbūs i popularajā literaturā i kai tys dajiukts i myusu laiku latgaļu iņtelektuaļu jaunuos audzis vydā.\n© 2000-2021, Armands Kūceņš, rakstīņs © 2000-2021, Aņss Ataols Bierzeņš Myusu E-posta adress: latgola@latgola.lv


Dar bārah-i dah munāsibāt-i buzurg (25 Āvrīl 1956) by Māʼū Tsih Dūn (Mao Zedong) | Search for rare books | ABAA\nDar bārah-i dah munāsibāt-i buzurg (25 Āvrīl 1956)\n1977\t· Rome, Italy\nby Māʼū Tsih Dūn (Mao Zedong)\nRome, Italy: Sāzmān-i Inqilābī-i Ḥizb-i Tūdah-ʼi Īrān, 1977. 31p., staplebound pamphlet, very good. Text in Persian. Translation of Mao's piece "On the Ten Major Relationships," published by exiled Iranian activists. (Inventory #: 262193)


Puosokys i maitys | Naktineica\nPuosokys i maitys\nKas itys, pa besim ir par pasauli. Kod ļauds vaira navar saskrīt mīsta leluokajā laukumā i nūsavērt, kai rogonai sasīn kuojis i rūkys, īsvīž upē i piec sadadzynoj voi nūzīdznīku pakar vuornom par bareibu, jī verās viesturiskys kinys, kur datorgrafika i režisors pasaryupiejs, kab lūcekļu lauzšona byutu paruodeita tyvumā i vysys mūkys izskanātu bolsā, pasaruodeitu asnis i suopēs puorgrīztys acs. Kod amerikani nūšaun bin Ladenu i ļauds prīceigi doncoj, dūmuot, leluokuo rogona niu byutu sadadzynuota i niu to gon krīze beigsīs, konflikti byus cauri i piec ilga laika nūleis augleigs leits i naraža beigsīs. Dūmuot, bin Ladens ir ļaunais būrs, kura smierts atbreivuos puosoku vaļsteibu nu myužeiguo sasoluma – byutu interesnai juo smierti i smierts ziņu pasavērt nu puosoku redzīņa. Zinis kai puosokys, medeji kai puosoku stuosteituoji.\nBet na jau par tū gribieju. Īraudzieju komentarus par Reigys miera Nila Ušakova izastuošonu nu maratona – cylvāks vīnkuorši nūkryta, naapriekinuoja sauli, slūdzi. A interneta komenteituoji – gotovi dzeivu aprakt, kuojis i rūkys atraut, upē īsvīst. I kas tys par pasauli, kas tī par cylvākim. Lai kaida juo politiskuo puorlīceiba, lai kaida beja motivaceja skrīt, tys tok ir cylvāks. Voi eistyn itim komenteituojim nikuo nav svāta i sovu babu varātu puordūt detaļuos, bejuse tik izdeveiba. I tai gribīs īspert guļūšam, izraut actenis i pasaspēlēt – kai taidim mozim i rībeigim garenim nu puosoku, kas nūkrytušam varūņam mudri, mudri nūskrybynoj vysu gali nu kaulu i aizbāg aleņos – te beja, te jau čuššššs.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged cylvāki, dusme, latgaliski, puosokys on 23.05.2011 by saprge.\n← Ilzes pieraksti literatūrā Ziņa par krīzi. Krīze tūlīt beigsies. :) →\n1 thought on “Puosokys i maitys”\nRoalds 24.05.2011 at 00:33\nNui, kod vokors kluotu, tauteibys, politikys i nadorbu nasaver.Tok ruodīs, ka tys irā tik ap sovejim ļaudim.


Ķēniņa dēls muciņā.\nA. 331. Teicējs J. Razgals, Sakstagala pag. Kultūras balss kr.\nTuoļi nu mīstiņa mežā stuovēja moza muojiņa. Tymā muojiņā dzeivuoja buoriņi : bruols ar muosu. Bārni paši ryupējās par sevi. Meitina saiminikuoja muojuos, bet bruols lasīja molku un kurinuoja cepli. Tai vini ilgi dzeivuoja.\nKaidu reizi muižinīks, braukdams pa mežu, īguoja mozā muojiņā puorgulēt nakti. Buorinīši pījēmja muižinīku, un kad muižinīks braucja uz sātu, īduovynuoja meitai buciņu, teikdams: "Te byus tovs talismans!"\nMuižinīks aizbraucja, bruols ar muosu gribēja pasavērt, kas ir buciņā īkšā, bet atskrēja pele un soka: "Navajag vērtīs buciņi, līcīt jū labuok uz cepa, lai mīrīgi stuov!'`\nPeie pazuda. Tai buorinīši izdarīja. Guoja dīnas, buca vys stuov uz cepļa. Muosa soka bruoļam: "Pazavērsim, kas tur ir!'` Bet bruoļs teicja: "Na, muosiņ, lobuok, lai mīrīgi stuov!"\nMuosa tūmār nabija ar mīru, un kad bruols aizguoja mežā, muosa attaisēja buciņu vaļā un nūsabeida, kad īraudzēja tur jaunekli. Jauneklis pajēmja jū aiz rūku un teicja: "Paļdis tev, sīviņ, ka tu maņi izlaidi nu šuo cītuma un devi man atkon breivību!"\n"Bet kas tu esi?" vaicuoja meita.\n"Es esmu nūluodātais kēniņa dāls, un tagad tu byusi muna sīva," atbildēja jauneklis.\nBet meita teicja: "Na, es nabyušu tova sīva par tū, ka es asmu buorinīte un man vēl ir brouls!"\n"Tagad tev nav vairuok bruoļa, jo tu viņu puormainīji ar maņi, jis tagad atsāda manā vītā un aizskrēja meklēt laimi," soka jauneklis.\nMeita pasaskatīja uz cepļa, kur stuovēja buca un viņas tur vairuok naradzūt, suoka rauduot, jo jai bija cīši žāļ bruoļa. Bet nikuo darīt, vajadzēja pamest sovu ustabiņu un braukt ar kēniņa dālu uz juo kēnesti.\nTai buorinīte palyka par kēninīni, bet juos bruoļs laikam vēl tagad vys meklej sev laimi un nivīns nazyna, vai sameklēs, jo jis ir nabogs.


10. A.795. F. Ankipāns Ludzas apr.\nDzeivuoja vecīts, struoduoja zemi, staiguoja uz baznīcu. Jam ļūti patykuos ap myltim staiguot.\nReizi atguojis nu baznīcas, nūguoja uz klēti, pībēra pylnu grūzu myltu un nas uz muoju, puoterus skaitīdams. Engeļs, taidu bildi radzādams, sasasmēja. Par tū papyutja vējs un myltus juo iznosuoja, izkaisēja. Vecīts soka: "Dīvam par gūdu, nikuo napadarēsi, šei ir dobas paruodība."\nTys engeļs nūskrēja uz dabasim, bet Dīvs juo nalaiž īškā sacīdams: "Par kū izkaisēji vecīšam myltus, kuodēļ taidu zaudējumu jam padarēji? Tev par sovim grākim juoīt pi juo par kolpu un juokolpoj, cikom jis pats atlaiss; jo naatlaiss, tod myužīgi juokolpoj, cytaidi natiksi dabasūs."\nEngeļs nūguoja uz vecīti un soka: "Pījem mani par kolpu!"\n"Lyudzu," atbildēja vecīts.\nEngeļs stuojuos jam kolpuot. Atguoja sējas laiks. Cyti ļaudis sēj pa kolnim, bet vecīša kolps soka: "Sēsim pa lejom, jo šūgod byus sausa vosora."\nVecīts paklausīja. Atguoja rudiņa laiks, vysi ļaudis bādoj par naauglīgu godu, jo Dīvs nadavis leita; bet vecīts smējās, ka jam pīauga dažaidas labības. Jau nu pus cīma īt uz jū lyugtu maizes.\nVecīts smīdamīs nosoj myltus nu klēts. Dažim vecīts īdevja, vysim navarēja - naspēja, jo pi juo moz beja zemes. Ļauds pacītuši bodu, bez maizes, nuokūšā godā jau sēj pa lejom. Kolps soka: "Tagad sēsim pa kolnim, jo byus vosora sļapna."\nTai jī padarīja. Rudenī par vysim maizes ir vairuok vecīšam, bet cyti atkal bez maizes, ka sļapnuo vosora izmērcēja. Vecīts palyka vēļ prīcīguoks.\n"Kas taids esi, jo zyni, kad byus vosora sļapna, kad sausa?" vaicuoja vecīts.\nKolps atbildēja: "Asmu engeļs. Tuodēļ kolpuoju, ka tovus myltus izkaisīju. Dīvs man lyka kolpuot tik ilgi, koleidz pats atlaissi."\n"Tu vari īt uz Dīvu, bet es nikam nadūšu pīaudzētuos maizes."\nEngels nūguoja uz dabasim, bet vecīts dzeivuoja, myltus nosuodams nu klēts.\nP i e z ī m e. Skat. piezīmi pie iepriekšējā varianta. P. Š.


Nūtiks konkurss „Mis i Misters Vileks nūvods 2012” - lakuga.lv\nTemys: Bruoli Punculi, Mis i Misters, Raimonds Logins, Rekova, Roksts, Rūta Cibule, Vileks\n21. aprelī 19:00 Vileks nūvoda Rekovā nūtiks konkursa „Mis i Misters Vileks nūvods 2012” finala pasuocīņs.\nKonkursā pīsadola 10 jaunīši – 5 puiši i 5 mārgys nu Vileks nūvoda, kuri konkursa finalā ruodeis dažaidus prīšknasumus, sovus talantus i spiejis.\nKonkursā kai eipašī gosti izastuos LNT šova „Dzīdūšuos saimis” izvarātuoji bruoli Punculi nu Rēzeknis. Piec konkursa 22:00 bals ar grupu “OTTO” nu Bolvim. Iz balu īejis moksa 1,50 Ls.\nPasuocīni vadeis Misters Bolvi 2011, grupys „Napruots” solists Raimonds Logins i Mis Rekova, folklorys kūpys „Rekavas dzintars” vijuoļneica Rūta Cibule.\nLeidz 20. apreļam kotram ir vareiba Vileks nūvoda sātys lopā nūbolsuot par sovu konkursa simpateju, kai ari leidz 19. apreļam var izdūt sovus vaicuojumus konkursa dalinīkim, syutūt tūs iz e-posta adresi mis_misters2012@inbox.lv. Interesantuokuo vaicuojuma autoram konkursa reikuotuoji duovynuos divejus biletus pasuocīņa vāruošonai nu eipašys VIP skateituoju zonys.


Lietišķā Latgale Archives - Page 21 of 23 - lakuga.lv\nPi myusim Latgolā! – 22.11.2013.\nPi myusim Latgolā! – 18.10.2013.\nPi myusim Latgolā! – 11.10.2013.\n12 Oktobris 2013\nPi myusim Latgolā! – 04.10.2013.\n5 Oktobris 2013\nPi myusim Latgolā! – 20.09.2013.\nPi myusim Latgolā! – 13.09.2013.


Pietnīki lyudz paleidzeibu pi gruomotys sastuodeišonys - lakuga.lv\nTemys: Ēriks Jēkabsons, latgalīši, Latvijas notāri 1889-1945: biogrāfiska vārdnīca, Roksts, Valters Ščerbinskis\nViesturnīki Dr. hist. Ēriks Jēkabsons i Dr. hist. Valters Ščerbinskis itūšaļt struodoj pi gruomotys “Latvijas notāri 1889-1945: biogrāfiska vārdnīca” sastuodeišonys. Ryupeiga pietnīciskuo dorba rezultatā nav izadevs atrast seikuokys zinis par vairuokim notarim, tymā skaitā tim, kas ir nuokušs nu Latgolys ci ite struoduojušs. Ja tovā reiceibā ir kaida informaceja par tuoļuok mynātajom personom, lyudzu, roksti iz epostu info@lakuga.lv i informaceja tiks tuoļuok nūdūta gruomotys sastuodeituojim.\nALTROKS Jēkabs (1892 Tukumā – piec 1941, beja notars Alūksnē)\nASERS Pauls (1895 Reigā – piec 1940, notars Kruoslovā)\nBANKAVS Jānis (1881 Bīriņu pog. – piec 1941, notars Rēzeknē)\nBĀRS Jūlijs (1902 Zaļenieku pog. – piec 1940, notars Reigā)\nBERTAITIS Oto (1881 Remtes pog. – piec 1944, notars Aucē)\nBRAUNFELDS Fridrihs (1886 Embūtes pog. – piec 1944, notars Jelgovā)\nCINCELS Jēkabs (1881 Nīcas pog. – piec 1944, notars Kuldeigā)\nDRIĶIS Antons (1899 Ilzenes pog. – piec 1945, notars Rēzeknē, Ventspilī)\nDUKAĻSKIS Vikentijs (1877 Varakļuonu pog. – piec 1945, notars Kuorsovā)\nDZELME Augusts (tryukst jebkaidu, 1940.g. notars Ilūkstē)\nGRĪNLAUBS Gustavs (1882 Aizputē – piec 1944, notars Saldū)\nHINERTS Pauls Alfons (1904 Ventspilī – piec 1939, notars Slokā)\nJURKOVSKA Olga (1901 Reigā–pēc 1944, notare Slokā, Jākubpilī)\nKLINGENBERGS Edgars Teodors (Klingenberg; 1872 Lītovā – piec 1944, notars Valmīrā)\nKRASTIŅŠ Teodors Voldemārs (1896 Ungurmuižys pog. – piec 1941, notars Leivuonā, Jiekabpilī)\nLĪCIS Osvalds (1892 Mārsnēnu pog. – piec 1944, notars Gulbenē)\nLUDEKSS Vilhelms (1885 Reigā– piec 1931, notars Reigā)\nMAGNUS Miķelis (1877 Pūlejā –– piec 1944, notars Daugovpilī)\nMELBĀRZDS Jēkabs (1892 Iecavas pog. – piec 1943, notars Talsūs)\nPAEGLE Maksimilians (1877 Valmīrā – piec 1937, notars Ventspilī)\nPĀRPUCS Antons (1892 – piec 1946, notars Viļakā, piec kara –Vuocejā)\nPOLIS Fricis Ādolfs (1900 Lītovā – piec 1944, notars Valkā, Smiltenē)\nPURIŅŠ Ernests (1886 Ropažu pog. – piec 1941, notars Rēzeknē)\nPURMALS Herberts Ādolfs (1908 Igaunejā – piec 1944, notars Valmīrā, Rūjienā)\nRADZIŅŠ Jānis (1882 Ķieģeļu pog. – piec 1930, notars Rūjienā)\nRUBULIS Jezups (1898 Viļānu pog. – piec 1938, notars Rēzeknē)\nRUBULIS Miķelis (1897 Praviņu pog. – piec 1941, notars Abrenē, piec napuorbaudeitom ziņom 1946.g. – Kuldīgā)\nSILKALNS Pēteris (1896 Ādažu pog. – piec 1940, notars Līpuojā)\nSULEKS–FREIMANIS Aleksandrs (1880 Kalnamuižas pog. – piec 1944, notars Ventspilī)\nSVARĒNS Alberts Jānis (1887 Seces pog. – piec 1940, Zemkūpeibys ministrejis notars Reigā)\nVITENBERGS Kārlis (1896 Valtaiķu pog. – piec 1949, notars Tukumā, piec kara – Vuocejā)\nZĪBIŅŠ Pēteris (1880 Druvienas pog. – piec 1944, notars Daugovpilī, piec napuorbaudeitom ziņom mirs 1956.g. Daugovpilī)


Rudiņa baudeituojus aicynoj Filandmuižys Zyluo akmiņa dobys styga - lakuga.lv\nRudiņa baudeituojus aicynoj Filandmuižys Zyluo akmiņa dobys styga\nKarteņa: Inga Zagorska\nTemys: Filandmuižys Zyluo akmiņa dobys styga, Latvijas valsts meži, Ludzys nūvods, turisms Latgolā\nLudzys nūvodā da šam guojiejim jau ir sataiseiti 15 eisuoki i garuoki maršruti (1,3–29 km), tyvuokajā laikā tiks pīduovuoti vēļ diveji. Paguojušajā nedēļā tyka lobīkuortuota Filandmuižys Zyluo akmiņa dobys styga, informej Ludzys nūvoda pošvaļdeibys turisma organizatore Inga Zagorska.\nLudzys TIC puorstuovi kūpā ar a/s “Latvijas valsts meži” Zīmeļlatgolys regiona meža apsaimnīkuošonys plānuošonys vadeituoju Daini Rudzīti dobys stygu apsekuoja, atbreivuoja nu krytušūs kūku i zoru, nūmarkēja ar dzaltonys kruosys nūruodem. Nu krytušūs kūku izveiduoti treis vīnkuorša tipa sūleni, kab stygys apmaklātuojim byutu vareiba atsapyust i nūbaudeit leidza pajimtū čaju.\nKūpejais stygys garums vīnā vierzīnī ir 1,3 km i jei vad pa skaistu i reļjefainu vidīni. Iz prīšku stygys suokumā ir plānuots pastateit planšeti ar informaceju par stygu i dižakmini, tivejuos apleicīnis objektim. Savutīs ūtra planšete tiks pastateita pi poša Filandmuižys Zyluo akmiņa, atkluojūt juo dobys nūzeimi. Itys dižakmiņs izaceļ ar sovpateigi zylgonū nūkruosu. Apleicīnē, kur beja daudz Ludzys igauņu cīmu i kura ir ainaviski skaista sova kolnainuo reļjefa deļ, ceļš nu Nirinim iz Filandmuižu guoja garum akmiņam. Dzierdāti daudzu vītejūs īdzeivuotuoju stuosti par atpyutu pi ituo dižakmiņa. Teik dūmuots ari veiduot ituos stygys vairuokus papyldu pastaigu variantus, cīš carūt iz veiksmeigu sadarbeibu ar zemu eipašnīkim.\nPārnejā zīmā Vaļsts mežu apsaimnīkuotuoja a/s “Latvijas valsts meži” Zīmeļlatgolys regiona plānuotuojs Aivars Paulins, veicūt dorba pīnuokumus Ludzys nūvoda Pyldys pogostā, atkluojs da šam vēļ napamaneitu dižakmini. Atrostuo akmiņa vierszemis tylpums ir pi 11 kvadratmetru, kas atbylst dižakmiņa kriterejim i ir aizsorgojams dobys pīmineklis. Aicynojam dobys objekta apmaklātuojus saudzēt dobys vierteibys i naatstuot aiz seve atkrytumus.\nFilandmuižys dobys stygys maršrutu, kai ari cytus aktivuos atpyutys maršrutus var atrast Ludzys TIC vītnē sataiseitajā kartē.


LgSC Rēzeknis birojs izzinoj Latgolys viesturi – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 20.03.2012.\nLgSC Rēzeknis birojs izzinoj Latgolys viesturi\nAtejūt pavasaram, kod pamozom suoc mūstīs doba i kotrā cylvākā rūnās gribiešona vairuok dorbuotīs, arī mes, LgSC Rēzeknis jaunīši, izdūmuojom palutynuot sovys acs ar kū pateikamu i nūdereigu. I, prūtams, ka myusim nav nikuo svareiguoka, kai vairuok uzzynuot par Latgolys sirdi – Rēzekni. Ituo gods 13. martā nūguojom iz Latgolys Kulturviesturis muzeju i pavadejom laiku, apsaverūt izcylūs Latgolys pūdnīku dorbus vairuoku godsymtu ritiejumā. Verūtīs kartenis i eksponatus, izzynuojom Rēzeknis viesturi nu 9. leidz 20. godu symtam.\nPiečuok sovus īspaidus apsprīdem pi čaja kruškys. Koč ari mes vysi naasam nu Rēzeknis, bet atkluojom, ka daudz kū asam jau zynuojuši par piļsātu.\nVīnnūzeimeigai myusus vysus vīnuoja gribiešona byut tyvuokim i zynūšuokim par Latgolu i vysu, kas ite ir nūtics i nūteik. Pozitivu emoceju īspaidā pi čaja kruškys rūsejuos sarunys par tū, kū lobu mes nu sevis varim dūt Rēzeknei i Latgolai kūpumā.\nĪsokam vysim, kurim apnykuse zīmys kasdīneiba i kam sirdī ir Latgola, nūīt iz muzeju i atrast kū sev tyvu.\nLgSC Rēzeknis biroja jaunīši\nLgSC izdūtuo gruomota pīsadola izstuodē „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”\nAtskots iz īsapazeišonys vokoru\nNu maja ari popularuokajā navigacejis aplikacejā\nKotru mienesi itūgod raugam īpazeistynuot ar lat\nIzskaņa -šona/-šonuos ir tipiska darbeibys ci p\nAtrūņ! Valentina Lukaševiča tekstus gruomotā,\nGrybam i varim īt paleigūs! Latgalīšu kultur\n“Šaļtī, kod es glaznoju, tei maņ ir vyssvare


EMILS I BERLINIS PUIŠKYNI. Latvejis Leļu teatra gasteišona | GORS\nEMILS I BERLINIS PUIŠKYNI. Latvejis Leļu teatra gasteišona EMILS I BERLINIS PUIŠKYNI. Latvejis Leļu teatra gasteišona Ēriha Kestnera “Emils i Berlinis puiškyni” ir breineiga vareiba atsagrīzt pasaulī, kurā vyss vēļ arviņ ir īspiejams. Pasaulī, kurā pīaugušajim nimoz nav drūsai uzticēt vysus nūslāpumus. Pasaulī, kurā napazeist nikaidus “stuovūkļus sabīdreibā” i cytys pīaugušūs glupeibys. Pasaulī, kurā volda cyti, naraksteiti lykumi. Izruodis režisors ir Girts Šolis, bet muzykys autors Kārlis Kazāks. Naparostū scenografeju taisejs muokslinīks Reinis Pētersons.\nIzruodis volūda: latvīšu.\nIzruodi īsokam bārnim, kurī vacuoki par 6 godim. Izruode divejuos daļuos.\n5.00 € 7.00 € 8.00 € 10.00 € Paradzamais garums1 h 50 min Nūtikšonys vītaLielā zāle OrganizātuojsAustrumlatvijas koncertzāle, SIA Dasaslēdz ci Pīsaregistrej, kab nūpierktu beletus GORS biļešu sistēmā! Pirkt biļeti citā biļešu sistēmā Izruodi īsokam bārnim, kurī vacuoki par 6 godim. Bārnim leidz 7 godim (naīskaitūt), kas naaizjam atsevišku sādvītu, belets nav juopierk. Tweet GORS 2013Pils iela 4Rēzekne, LV-4601Tālrunis: 22020206koncertzale [at] rezekne [dot] lv


Izguojs jauns latgalīšu folklorys dzīšmu albums - lakuga.lv\nIzguojs jauns latgalīšu folklorys dzīšmu albums\nFebruara vydā Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta Rekovys KC sovu pyrmū īrokstu CD formatā prezentieja folklorys kūpa „Rekavas dzintars”.\nAr eipašu koncertu tika prezentiets folklorys kūpys albums „Iz vacuo okas sukruma”, kurā īdzīduotys 12 pošu folklorys kūpys dalinīku meiluokuos Zīmeļlatgolys i Škilbanu pusis dzīsmis, nu kurom leluokuo daļa ir ļusteigys i jautrys latgalīšu dzīsmis. Koncertā pīsadaleja na viņ poši pasuocīņa vainenīki, nu ari deju kūpa „Nebēda” nu Bolvu, bet pasuocīni vadeja Aija i Ineta. „Rekavas dzintars” soka lelu paļdis vysim atbaļsteituojim i leidza jutiejim!\nAlbuma īrokstā izmontuoti muzykys instrumenti, kū spielej folklorys kūpys dalinīki – garmane, gitara, valna bungys, sazafons, mutis garmane, bungys i vijuole. Albums taiseits kai folklorys kūpys i Viļakys nūvoda prezentacejis materials.\nLaKuGa pīduovoj īsavērt albumā i nūsaklauseit tuo tituldzīsmi „Iz vacuo okas sukruma”.\nVaira informacejis par albumu var vaicuot folklorys kūpai, rokstūt iz cibis@sveiks.lv.\nKartenis: Folklorys kūpys „Rekavas dzintars” albuma prezentacejis koncerts, foto Vineta Zeltkalne


Laura 15 god. - 1000 Zašto 1000 Zato\nLaura 15 god.\nSa saznanjem da me na jednom mjestu čeka hrpa ljudi s istim izazovom i prijateljem u životu i to iz različitih krajeva Hrvatske, sa saznanjem da ćemo biti svi skupa, družiti se, zabavljati i mjeriti šećere, baš zato jedva čekam Novi Vinodolski! #dijabetesspaja


Byus latgalīšu hiphopa piečpušdīne jaunīšim Dagdā - lakuga.lv\nKarteņa: hip-hop muokslineica Ūga, publicitatis biļde\nTemys: Ausmeņa Records, Dagda, hiphops, jaunīši, Kvāps, repere Ūga, STOPTIME Dance Studio\n31. julī Dagdā Latgolys kulturys programys projektā byus “Latgalīšu hiphopa piecpušdīne”, kurā caur modernū deju i repu tiks styprynuota jaunīšu latgaliskuo identitate, viesteits Kruoslovys nūvoda pošvaļdeibys Dagdys sātyslopā.\nHiphopa piecpušdīnē planavuoti grafiti paraugdemonstriejumi Dagdys Kulturys centra pogolmā ar Kvāpu nu “Ausmeņa Records”, taipoš varēs dzierdēt ari repa ryndys hiphopa muokslineicys Ūgys izpiļdejumā. Pīsadaleis ari “STOP TIME Dance Studio” ar deju prīšknasumim.\nLai hiphopa piecpušdīne varātu sasnēgt piec īspiejis vaira jaunīšu, ir paradzāta ari video tīšraide Dagdys Kulturys centra “Facebook” lopā i iz LED ekrana Dagdys piļsātys centrā.\nAr taida pasuokuma paleidzeibu jaunīši varēs īpazeit hiphopa kulturu i tuos golvonūs elementus – repuošonu, dīdžejuošonu, breikuošonu i grafiti muokslu.\nHiphopa piecpušdīnis tīšraidi varēs apsavērt ITE.


Tievanānu čulans – Latgolys Studentu centrs\nTag: Tievanānu čulans\nJau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā,…\nTievanānu čulans plus Jau pīktū godu vosorys suokumā teik sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod 11.…\nPosted on 07.06.2011.


Harijs Veldre Latgales ainava 1960. Audekls, eļļa. 83 x 73 cm


Starptautiskais pleners „Marks Rotko 2012” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, pleners, Roksts, Rotko\nDaugovpilī nu 14. leidz 25. septembram nūtiks starptautiskais pleners „Marks Rotko 2012”, kurā pīsadaleis 15 muokslenīki nu deveņom pasauļa vaļstim.\nPleners Daugovpilī nūteik jau nu 2005.goda, tys ir diveju nedeļu dorbs, pīredzis apmaiņa, diskusejis, īspieja muokslinīkim atsapyust nu kasdīnys i veļteit laiku viņ rodūšajam procesam. Leluoka viereiba plenerā teik pīvārsta gleznīceibai, atkluojūt atškireigūs paaudžu i školu rūkrokstus, kai arī meistareibu i kompozicionalū virtuozitāti, tūmār laika gaitā ir īsasaistiejuši ari grafiki i tekstilmuokslinīki.\nVysus godus plenerā ir pīsadaliejuši na viņ vītejī latvīšu muokslinīki, bet ari cytu valstu puorstuovji. Itūgod tī byus Mario Estevess, Dilvins Smits, Fiona Stenberija (Lelbritaneja), Laila Karbajana, Minass Halajs (ASV), Džakopo Džinannešči (Itāleja), Lars Strands (Norvegeja), Heidi P (Dāneja), Anna Podlevska (Pūleja), Eva Aruta (Armeneja), Viktors Nikolajs, Aleksejs Litvins (Boltkrīveja). Latveju puorstuovēs gleznuotuoja Madara Gulbis, tekstilmuokslineica Ilze Volonte i gleznuotuojs, interjerists Oļegs Marinoha.\n2013.godā Daugovpilī teik planavuots atkluot Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centru, kurā paradzāts izstuodeit ari plenera laikā radeitūs dorbus.\nSovukuort 2010. i 2011.goda plenera dorbus var apsavērt Latgolys centralajā bibliotekā (nu 4.septembra leidz 1.oktobram) i Daugovpiļs teatrī (nu 31.augusta leidz 27.septembram).\nGleznuotuojs Marks Rotko (eistajā vuordā Markus Rotkovičs) dzims 1903.godā Daugovpilī. Jis beja vīns nu ASV pieckara gleznīceibys centralajuom figurom. Rotko teik skaiteits par abstraktuo impresionisma i kruosu laukumu gleznuošonys aizsuocieju. Sovys gleznys jis raksturuoja kai „sarežgeitys dūmys vīnkuorša izteiksme’’.\nTV sižets par pārnuo goda pleneru


Results for your search on "Anzieu, Annie":\nAnzieu, A. (1995). Beunruhigende Weiblichkeit. Zum Thema Adoleszenz. Psyche – Z Psychoanal., 49(9-10):886-902. […]


Augustā kūrs keramikys cepli Juosmuižā - lakuga.lv\nTemys: cepļa kūršona, Juosmuiža, keramika, Rēzeknes apriņķa pūdnīki, Roksts\nLatgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicā – ceplī (Preiļu nūvodā, Aizkaļnē) 11. i 12. augustā nūtiks kasgadejais keramikys cepļa kūršonys i attaiseišonys pasuokums, informej Memorialūs muzeju apvīneibys puorstuove Sandra Zobena. Cepli kūrs TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”.\n11. augustā keramiki ar sovim apdadzynuošonai sagataveitajim muola traukim pīpiļdeis cepli i ap pušdīņlaiku tū īkūrs. Cikom ceplis kurēsīs, vokora gaitā byus vareiba pasarunuot ar pūdnīkim, vērtīs cepļa kūršonys procesu i ap pušnakti – lelū līsmi.\nPar keramiku dorba rezultatu varēs puorsalīcynuot 12. augustā, kod 11 stuņdēs nūtiks vēļ korstūs, kruošni glazātūs trauku izjimšona. Byus vareiba dorbus ari īsaguoduot.\nPyrma cepļa attaiseišonys nūtiks viktorina – vaicuojumi par muzeju, Latgolys keramiku, tuos veiduošonys niansem, viesturi, formom, glazurom. Par pareizom atbiļdem – bolvys. Viktorinu vadeis atraktivais pūdnīks i TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpelis.\nĪīšonys moksa cepļa attaiseišonys pasuokumā i muzejā – pīaugušajim 2 eiro, školānim, studentim, pensionarim 1 eiro.


Deklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin - ēnturs - Prūsiska Wikipēdija\nDeklaraciōni stēisan gīmtan amzin tikrōmin - ēnturs\nWersiōni kāigi iz 19:37, 14 zallaws 2013 (Waidinnais appun)\nBigantī wersiōni kāigi iz 12:30, 18 lapkrūtis 2013 (Waidinnais appun)\nwestan sen kakīnslins be ensadīnsnans stesses Peraīnintan Amzin Kārtin, be labban drūwin en papilninsnan stēisan enteikāsnan preitarīngin sen Kārtin be enīmtan pra wālstins,\nwestan sen kakīnslins be ensadīnsnans stesses Peraīnintan Amzin Kārtin, be labban drūwin en papilninsnan stēisan enteikāsnan preitarīngin sen Kārtin be enīmtan ezze wālstimans,\npaglaubāntei, kāi gīmtai buwīntajai ast līgu erainammans kittans buwīntajans be erzināntei, kāi eraīnan amzin turri tikrōmin kāi būlai kittan be erzinālai si kāigi kittan be per stawīdan būlai erzinātan,\nRindā 7: Rindā 7:\npaglaubāntei dīgi, kāi eraīnan amzin turri ēndijan en šlaitawīdiskwan be lāiman stesses ciwilizaciōnin be stēisan kultūrin, kawīdas ast draugā zmūnijas weldisnā,\nTālis paglaubāntei, kāi erainā dōktrini, praksis adder pōlitiki aprōbinti adder etsparatā na zmūnin aūktaisiskwan tenēisan pertiksnan, rassis, religiōnis adder kultūris šlaitīntan paggan, ast rassistiskan, iz gruntan reddan iz zinānis dīran, niskalīntan pa tikrōmin, nitikrōmiskan mōralai be perōnewingi,\ntālis paglaubāntei, kāi erainā dōktrini, praksis adder pōlitiki aprōbinti adder etsparatā na zmūnin wīrsurankan tenēisan pertiksnan, rassis, religiōnis adder kultūris šlaitīntan paggan, ast rassistiskan, iz gruntan reddan iz zinānis dīran, niskalināntin pa tikrōmin, nitikrōmiskan mōralai be perōnewingi,\npadrūktinantei, kāi gīmtai buwītajai turri būtwei pawīrpai ezze diskriminaciōnin en tenēisan tikrōmin izpilninsnan,\npadrūktinantei, kāi gīmtai buwīntajai turri būtwei pawīrpan ezze diskriminīsnai en tenēisan tikrōmin izpilninsnai,\nzūrgintan sen faktan, kāi gīmtai buwīntajai ast stīni sirzdau kittan ezze istōriskai nitikrōmiskwan, ezze kōlunizaciōnin be tenēisan zemmin, teritōrijan be naturālin resursin izwaldīnsnan, ka stalinna tennans ezze izpilninsnai swajjan tikrōmin per etwijāsnan preitarīngi sen swajjans prawerīngiskwans be interessins,\nzūrgintan sen faktan, kāi gīmtai buwīntajai ast stīnusis sirzdau kittan ezze istōriskai nitikrōmiskwan, ezze kōlunizaciōnei be tenēisan zemmin, teritōrijan be naturālin resūrsin auswajjinsnai, ka stalinna tennans ezze izpilninsnai swajāsan tikrōmin per etwijāsnan preitarīngi sen swajjans prawerīsnans be interessins,\nerzināntei spījawingin prawerīsnan per teīsinsnan be promōcisnan stēisan gīmtan zmūnin swajīngin tikrōmin ēntin iz tenēisan pōlitiskans, ekonōmiskans be perōniskans struktūrins, tīt dīgi iz tenēisan kultūrins, nōseilawingiskans tradiciōnins, istōrijan be filozōfijan be šlāitewingi iz tenēisan tikrōmins per tenēisan zemmin, teritōrijans be naturālins resūrsins.\nerzināntei dīgi spījawingin prawerīsnan per teīsinsnan be promōcisnan stēisan gīmtan zmūnin tikrōmin turīntin si en traktātamans, senwaițāsenimans be kitēimans kōnstruktiwans sawaītins sen wālstins,\nsen sātwinsnan enimāntei faktan, kāi gīmtai zmūnei ōrganizijja si sen kakīnslin kāi tikrinlai swajjan pōlitiskan, ekonōmiskan, perōniskan be kultūralin būsnan, tīt dīgi kāi wangīnlai wissans fōrmins tenēisan diskriminīsnas be gnesnas, kwēi ter sta tīnka,\nendrūwintan, kāi kontrōli ezze gimtāmans zmūnins per swajjan etwijāsnan be tenēisan zemmis, areālin be naturālin lāiman etwijāsnan wīrst tenēimans dāwusi laikātun be paspārtintun tenēisan instituciōnins, kultūrins be tradiciōnins be dīgi prōmocitun tenēisan etwijāsnan preitarīngi sen tenēisan swajīngins aspirīsnans be prawerīngiskwans,\nerzināntei, kāi teīsi per gīmtan waīsnan, kultūrin be tradiciōnalins praksins preipīda prei senbilancītan be tikrōmiskan etwijāsnan be tikran sirdawiskwas rikaūsnan,\npaglaubāntei ēndijan stesses gīmtan zmūnin zemmin be areālin demilitarizīsnan prei pakkajan, ekanōmiskan be perōnewingin prōgresan be etwijāsnan, izpresnan be ginewīngins relaciōnins sirzdau swītas amzins,\nšlāitewingi erzināntei tikrōmin stēisan sēimin be gīmtan perōnin kāi erlaikālai drāugan etrāwingiskwan per swajjan malnīkan augīnsnan, mukīnsnan, erswāikstinsnan be laimīngiskwan, preitarīngi sen malnīkan tikrōmins,\nendirīntei, kāi tikrōmis turīntei si en traktātamans, senwaițāsenimans be kitēimans kōnstruktiwans sawaītins sirzdau wālstins be gīmtans zmūnins ast en ainuntamans situaciōnins pawīstis stesse sirzdauamziskan swarran, interessin be karaktēran be perlānke prei sfērin stesses sirzdauamziskan etrāwingiskwan be zūrgin,\nendirīntei dīgi, kāi traktātai, senwaițāsenei be kittas kōnstruktiwas sawaītis, tīt dīgi relaciōnei kawīdai tenēi pertreppa, ast grunts per paspārtintan partneriskwan sirzdau gīmtans zmūnins be wālstins,\nerzināntei, kāi Peraīnintan Amzin Kārti, Sirzdauamziskas Rikāitas, Perōnis be Kultūris Tikrōmin Pakts be Sirzdauamziskas Wālstispilīniskan be Pōlitiskan Tikrōmin Pakts tīt dīgi Wēnas Deklaraciōni be "Dīlasenin Prōgraman" pagruntina fundamentālin zentlisnan stesses wisēisan amzin tikrōmin per subbas ebzentlisnan, pa kawīdan šai amžāi pawīrpai presta ezze swajjan pōlitiskan stātun be pawīrpai kenna prei swajjan ekonōmiskan, perōniskan be kultūralin etwijāsnan.\nendirīntei, kāi nika en šissei Deklaraciōnin ni mazzi būtwei tērpautan, kāi perbilītun ainuntamans buwīntajans tikrōmin per subbas ebzentlisnan, realizītan preitarīngi sen sirzdauamziskan tikrōmin,\nendrūwintan, kāi gīmtan zmūnin tikrōmin erzinasnā en šissei Deklaraciōnin wīrst paspārtinusi harmōniskans be be koōperatiwans relaciōnins sirzdau wālstins be gīmtans zmūnins, etsparātans na tikrōmiskwan, demōkratijan, teīsin per zmūnes tikrōmin, diskriminīsnas nisātausnan be labban kwāitan.\nrēidinantei wālstins kāi izpilninlai be efektīwai enwedlai tenēisan skalīnsnans kāusinantins gīmtans zmūnins pa sirzdauamziskans instrumēntins, šlaitawīdai šans kāusinantins zmūnes tikrōmins, en kōnsultisnai be sendraugidīlantei sen dātans amzins.\npaglaubāntei, kāi Peraīnintan Amzin Ōrganizaciōni ast pawakītan kāi etwaidīnlai rullin en gīmtan zmūnin tikrōmin prōmocisnai be sargāsnai,\ndruwīntei, kāi ši Deklaraciōni ast dabber aīnan swarewīngi trappan en līnkin stesse pazināsnas, prōmocisnas be sargāsnas stēisan gīmtan zmūnin tikrōmin be pawīrpingiskwan be en etwijāsnai stesse Peraīnintan Amzin Ōrganizaciōnis tikran dīlasnan en šismu laūkan,\nerzināntei be paglaubāntei, kāi eraīns zmūi perlānkints prei gīmtans zmūnins turri tikrōmin per wissans zmūnin tikrōmins turīntins si en sirzdauamziskai tikrōmijai šlāit diskriminīsnan, tīt dīgi kāi gimtāi zmūnei turri drāugans tikrōmins, kawīdas ast būtewingi per tenēisan ekzistīsnan, laimīngiskwan be wisapāusiskan etwijāsnan kāigi amzin,\nerzināntei, kāi turri di būtwei endirītan, kāi gīmtan zmūnin situaciōni ast kittan en erainassei regiōnin be en erainassei tāutan, tīt dīgi kāi šlāitai regiōnalai glaubāi be šlaitawīda istōriska be kultūrala pertiksnā turri debban zentlisnan,\nswintikiskai pawakēi ripīntin Peraīnintan Amzin Deklaraciōnin ezze Gīmtan Amzin Tikrōmins kāigi stāndardan prei kawīdan prawerru kīntwei en partneriskwas be abipussis teīsis naseīlu:\nGimtāi zmūnei, tīt dīgi aīnibis, kāigi wissibi, turri tikrōmin per pilnan tērpausnan stēisan zmūnes tikrōmin be fundamentālin pawīrpingiskwan erzinātan en Peraīnintan Amzin Kārtei, Zmūnes Tikrōmin Deklaraciōnei be en sirzdauamziskai tikrómin stēisan Zmūnes Tikrōmin.\nGimtāi zmūnei be eraīns zmūi prei tennans perlānkints ast pawīrpan be līgu erainasmu kittan amzin be erainasmu kittan zmūnin be turri tikrōmin kāi būlai pawīrpan ezze erainassei diskriminīsnan prei swajjan tikrōmin tērpausnan, šlāitewingi ezze diskriminīsnai swāise pertiksnas paggan.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin per subbas definīsnan. Pō šan tikrōmin pawīrpai definijja swajjan pōlitiskan stātun be pawīrpai kenna prei swajjan rikāitas, perōnis be kultūris etwijāsnan.\nGimtāi zmūnei, tērpawintei swajjan tikrōmin per subbasperwaldīsnan, turri tikrōmin per autonōmijan adder subbasperwaldīsnan en ēntrewingimans be lōkalins pawīstins, tīt dīgi per rikaūtun sirdawans per swāise autonōmijas funkciōnin financīsnan.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin per palaikāsnan be spārtinsnan swāise subbeisan pōlitiskan, tikrōmijas, rikāitas, perōniskan be kultūris ōrganizaciōnin be dīgi tikrōmin per delīkas īmsnan, ik stan kwaitēi, en pōlitiskasmu, rikāitas, perōniskasmu be kultūralasmu wālstis gīwatan.\nEraīns zmūi perlānkints prei gīmtans zmūnins turri tikrōmin per wālstispilīnibin.\n1. Eraīns zmūi perlānkints prei gīmtans zmūnins turri tikrōmin per gīwatan, fizīskan be psīchiskan nikāusinaminiskwan, pawīrpiskwan be persōniskan sārgiskwan.\n2. Gimtāi zmūnei turri drāugan tikrōmin per gīwatan en pawīrpingiskwai, pakkaju be sārgiskwai, kāigi šlāitiskan amzin, dīgi ni mazzi būtwei pamestan amžasgalinsnas aktamans, neggi niainammans kittans preispārtausnas aktans, enimāntei preispārtingin praskajjinsnan tenēisan malnīkan en kittans gruppins.\n1. Gimtai zmūnei be eraīns zmūi prei tennans perlānkints turri tikrōmin ni sēntei pamestan preispārtintai asimilīsnan adder tenēisan kultūris pernaikīnsnai.\n2. Wālstis turri garantītun ebsergīntins be reparīntins mekānismans per:\na) ainuntkawīdan segīsenin kawīdse kakīnsli adder efektan ast etimsnā gimtāmans zmūnins tenēisan integrāliskwan kāigi šlaitīntai amžāi, kultūralins wērtibins be adder etniskan identitātin\nb) ainuntkawīdan segīsenin kawīdse kakīnsli adder efektan ast auswajjinsna gimtāmans zmūnins tenēisan tāutans, teritōrijans adder resūrsins.\nc) ainuntkawīdan fōrmin stesses preispārtinewīngin zmūnin praskajjinsnan, kawīdses kakīnsli adder efektan ast ainuntkawīdses iz tenēisan tikrōmins pratrepsnā adder pakapsnā.\nd) preispartīnsnan prei asimilīsnan adder integrīsnan en ainuntkawīdsei fōrmin.\ne) prōpagandan en ainuntsei fōrmin teikātan kāi prōmocilai adder enkaitīlai rassis adder etniskan diskriminīsnan prīki tennans.\nGimtai zmūnei be eraīns zmūi prei tennans perlānkints turri tikrōmin per perlānksnan prei gīmtan pīran adder amzin, preitarīngi prei dātas perōniskwas adder amžas tradiciōnins be pajuksmans. Prei šisses tikrōmis izpilninsnan ni mazzi tiktwei niainā diskriminisnā.\nGimtāi zmūnei ni turri būtwei preispārtintan prei swāise zemmis be teritōrijan palaīsnan. Ni turri delīkan īmtun praskajinsnā šlāit ānkstaisin, labakwāitiskan gīmtan zmūnin preitarīsnan, adder tēr pa senwaițāsnan stesses tikrōmin be tikrōmiskan kōmpensaciōnin be kwēi sta ast mazīngi sen tikrōmin per etwartīnsnan.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin prakticītun be gaiwīntun swajjans tradiciōnins be pajuksmans, enimāntei tikrōmin per erlaikāsnan, sargāsnan be etwijāsnan stēisan pragūbingin, tēntiskan be perejīngin tenēisan kultūris manifestaciōnin, stawīdan kāigi archeolōgiskai be istōriskai areālai, artefaktai, prōjaktai, ceremōnijas, teknalōgijas, wizuālin be waīdawas kunstans be literatūrin.\n2. Wālstis turri garantītun ettikrinsnan sen izpalawīngins mekānismans, kawīdai turri ēn sin restituciōnin etwijātan en sendraugidīlasnai sen gīmtans zmūnins, sen teīsin per tenēisan kultūralin, intelaktuālin, religiōzan be nōseilawingiskan wāldan īmtan šlāit tenēisan ānkstaisin, labakwāitiskan preiwērpsenin adder sen pratrepsenin tenēisan tikrōmin, tradiciōnin be pajuksman.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi etkedlai, prakticīlai, etwijālai be mukīnlai swajjan nōseilawingiskans be religiōzans tradiciōnins, pajuksmans, ceremōnins; tikrōmin kāi tērpaulai be kontrōlilai swajjans dāinewiskans ōbjaktans be tikrōmin per swajjan aulaūwusin enkapsnan.\n2. Wālstis turri enmazīngintun preiēisenin adder reparaciōnin stēisan dāinewiskan ōbjaktan be zmūnin likkins ezze tenēimans waldāntin sen tikrōmiskans, gēidrans be izpalawīngins mekānismans etwijātans en sendraugidīlasnai sen gīmtans zmūnins.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi gaiwīnlai, tērpaulai, etwijālai be perlaīdlai ripintimmans streīpstans swajjan istōrijan, billins, āustiskans perlaīsnans, filozōfijan, peisālistan be literatūrin be kāi ebzentlilai be erlaikālai swāisan subbeisan pabilīsnans stēisan perōniskwan, deīktan be zmūnin.\n2. Wālstis turri īmtun izpalawīngins zāngans garantīntins kāi šī tikrōmi ast sargātan be kāi gimtāi zmūnei izpresta be ast izprestan en pōlitiskamans, tikrōmijas be administratīwamans prōcedurins adder kwēi sta ast būtewingi garantīnantei tulkins adder ezze kitēimans preistalīwingins sirdawans.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi pagruntinlai be kontrōlilai swāisan subbeisan erswāikstinsnas sistēmans be instituciōnins mukināntins en tenēisan subbeisan billai, en wīdan preistalīwingin prei tenēisan kultūralins mukīnsnas metōdins.\n2. Eraīns zmūi perlānkints prei gīmtans buwīntajans, šlāitewingi malnīkai, turri tikrōmin kāi tērpaulai erswāikstinsnan na eraīnan līgmenin be en erainassei fōrmin kawīda ast ermazīngintan pra wālstin, šlāit diskriminīsnan.\n3. Wālstis turri, ēmpiri sen gīmtans buwīntajans, īmtun preistalīwingins zāngans kāi zmūnei perlānkintei prei gīmtans buwīntajans, šlāitewingi malnīkai, enimāntei šans gīwantins per swajjan pīran, turīlai preiēisenin, kwēi sta ast mazīngi prei erswāikstinsnan en tenēisan subbeisan kultūrin be subbeisan billin.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin per teīsiskwan be šlaitawīdiskwan swajāsan kultūrin, tradiciōnin, istōrijan be aspirīsnan, kawīdas turi būtwei etswāikstintan en erswāikstinsnai be perōniskai infōrmaciōnin.\n2. Wālstis turri īmtun preistalīwingins zāngans en senwaițāsnai be sendraugidīlasnai sen dātans gīmtans zmūnins kāi wūlinlai pirzdalīgisnans be eliminīlai diskriminīsnan be promōcilai tōlarancin, izpresnan be labbans relaciōnins sirzdau gīmtans buwīntajans be kittans perōnis segmēntins.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi pagruntinlai swajjans mēdijans en tenēisan subbeisan billins be turītun preiēisenin prei nigīmtans mēdijans en erainassei fōrmin šlāit diskriminīsnan.\n2. Wālstis turri īmtun preistalīwingins zāngans kāi endrūwinlai si kāi mēdijai waldītan ezze wālstei preistalīwingi etswāiksti gīmtan zmūnin kultūralin šlaitawīdiskwan. Wālstis, šlāit škūdan per pilnan wīrdas pawīrpingiskwas garantīsnan, turri dīgi rēidintun priwātans mēdijans kāi preistalīwingi etswāikstilai kultūralin šlaitawīdiskwan stēisan gīmtan zmūnin\n1. Gimtāi zmūnei be eraīns zmūi prei tennan perlānkints turri tikrōmin kāi pilnai tērpaulai wissans tikrōmins enwestans en wālstis be sirzdauamziskan dīlas tikrōmijan.\n2. Wālstis, en senwaițāsnai be sendraugidīlasnai sen gīmtans zmūnins wīrst immusis preistalīwingins zāngans, kāi pakūntlai gīmtans malnīkan ezze tērpausnai dins per dīlin be ezze paīmsnai dīlas, kawīdan ast pōtencialai trinewīngi adder būlai kumplē per malnīkas erswāikstinsnan, škūdewingi per malnīkas kailūstiskwan adder tenesse fizīskan, psīchiskan, nōseilawingiskan, mōraliskan adder perōniskan etwijāsnan, endirīntei tenēisan šlāitan begalbiskwan.\n3. Eraīns zmūi perlānkints prei gīmtans zmūnins turri tikrōmin ni būtwei pamestan diskriminințāmans āudairans stesse dīlin, ensegīsnan be ālgan.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi īmlai delīkan en papresnan īmsnai en pawīstimans, kawīdas kakinna tenēisan tikrōmins, ezze pertreppenikamans etrīnktan ezze tenēimans subbans prēitaringi pa tenēisan subban prōcedurins be dīgi kāi laikālai be etwijālai swajjans papresnan imāntins instituciōnins.\nWālstis turri kōnsultitun si be sendraugidīlatwei en labasmu kwāitan sen gīmtans zmūnins ezze tenēisan subbeisan pertreppenikiskamans instituciōnins kāi gaūlai tenēisan ānkstaisin, labakwāitiskan preiwērpsenin pirzdau enwesnan stēisan tikrōmijas adder administratīwan sirdawan, kawīdai mazīlai turītun na tennans endīlinsnan.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi erlaikālai be etwijālai swajjans pōlitiskans, ekonōmiskans be perōniskans sistēmans be instituciōnins, kāi būlai sārgu en tenēisan subban erlaikāsnas be etwijāsnas sirdawan tērpausnai be kāi pawīrpai delīkas īmlai en swāimans wissans tradicīskans be be kitēimans ekonōmiskans aktīwibins.\n2. Gimtāi zmūnei kawīdamans pastāi etīmtan gīwatas be etwijāsnas sirdawas ast entikrōmintan per tikrōmiskan ettikrinsnan.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi tikrinlai swajjan ekonōmiskan be perōnewingin būsnan šlāit diskriminīsnan, ēmpiri sen s.k. edukaciōnin, ensegīsnan, mukīnsnan per prōfesionin be prakwalificīsnan, buwīnsnas āudairans, sanitārans āudairans kailūstiskwan be sōcialin sārgiskwan.\n2. Wālstis wīrst immušas izpalawīngins zāngans - be kwēi prawerru - speciālins zāngans, kāi garantīlai ainatīngin walninsnan tenēisan ekonōmiskan be perōnewingin āudairans. Šlaitawīda nōda wīrst pastāwusi wartīntan prei tikrōmins be šlaitawīdans prawerīngiskwans stēisan wūrikan, gennan, malnīkan be inwalīdins sirzdau gīmtans zmūnins.\n1. Šlāitewingiska nōda wīrst būwusi wartīntan prei tikrōmins be speciālins prawerīsnans stēisan gīmtan wūraisin, gennan, maldūnistan, malnīkan be inwalīdin prēi šisse Deklaraciōnis implamentīsnan.\n2. Wālstis, ēmpiri sen gīmtans zmūnin wīrst immušas zāngans kāi endrūwinlai si, kāi gīmtas gennas be malnīkai tērpaui pilnan ebsergīsnan ezze preispārtausnai be diskriminīsnai en erainasmu wīdan.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi ensadīnlai be etwijālai priōritatins be stratēgijans prei tērpausnan tenēisan tikrōmin per etwijāsnan. Šlāitewingi, gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi aktīwan delīkan īmlai en etwijāsnai be definīsnai kailūstiskwas, buwīnsnas be kittans perōnewingins be ekonōmiskans prōgramans kakināntins tennans be dīgi, ik sta ast mazīngi, en stawīdan prōgraman perwaldīsnai sen swāisan subbeisan instituciōnins.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi tērpaulai swāisan subbeisan tradiciōnalin medicīnin be kāi erlaikālai swāisan subbeisan kailūstiskwas praksins, ebimāntei ebsergīsnan stēisan aūgmenin, zwīrin be minerālin prawerrun per tenēisan medicīnin. Gimtāi zmūnei turri dīgi tikrōmin per preiēisenin, šlāit niaīnans arāikinsnans, prei kailūstiskwas be perōnewingin papekāsnan.\n2. Eraīns zmūi perlānkints prei gīmtans zmūnins turri līgun tikrōmin kāi tuldīlai si sen ukaaūktaisin mazīngin psichiskas be fizīskas kailūstiskwas līgmenin. Wālstis wīrst immusis preistalīwingins zāngans, kāi trappewingi realizīlai šans tikrōmins.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi erlaikālai be spārtinlai swajjans karakterīngins nōseilawingiskans sēisnans sen zemmins, teritōrijans, undans, jūrins be kittans naturālins lāimiskwans tradiciōnalai ezze tenēimans waldītans adder kitawīdai ezze tenēimans laikātan, tīt dīgi kāi laikālai swajjan etrāwingiskwan ezze stan per ripīntins streīpstans.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin per zemmins, teritōrijans be lāimiskwans kawīdas tradiciōnalai perlānki prei tennans adder bēi ezze tenēimans laikātan, tērpautan, adder kitawīdai peldītan.\n2. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi waldīlai, tērpaulai, etwijālai be kontrōlilai zemmins, teritōrijans be naturālins lāimiskwans, kawīdans tenēi walda tradiciōnalas waldīsnas tikrōmis paggan adder kittan tradiciōnalin zemmis waldīsnas adder tērpausnas wīdas paggan, tīt dīgi per šans, kawīdans tenēi ast peldīwusis kitawīdai.\n3. Wālstis wīrst garantīwušas tikrōmijas pazināsnan be ebsergīsnan stēisan stawīdan zemmin teritōrijan be naturālin lāimiskwan. Stawīda pazinasnā ast sen preistalīwingin teīsin per pajuksmans, tradiciōnins be sistēmans stēisan tikrōmijas tītelin per zemmins stēisan dātan gīmtan zmūnin.\nWālstis ēmpiri sen gīmtans zmūnins wīrst enweddušas be implamentīwušas tikrōmiskan, niperlānkun, etwertan be gēidran prōcesan,dāntei preistalīwingin erzināsnan tikrōmimans, tradiciōnimans, pajuksmamans be sistēmamans stēisan gīmtan zmūnin tikrōmijas tītelin per zemmin, kāi pazinālai be gīmtan zmūnin tikrōmins per tenēisan zemmins, teritōrijans be naturālin lāimiskwan ebimāntei šans, kawīdai pastāi tradiciōnalai ezze tenēimans waldītan, laikātan adder tērpautan. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin delīkan īmtun en šismu prōcesan.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin per sātwinsnan, ebimāntei restituciōnin adder, kwēi sta ni ast mazīngi tikrōmiskan be preistalīwingin rekōmpensīsnan per zemmins, teritōrijans be naturālins lāimiskwans kawīdai pastāi tradiciōnalai ezze tenēimans waldītan, laikātan adder tērpautan kitawīdai, adder pastāi kōnficitan, etīmtan, ōkupatan, tērpautan adder pernaikīntan šlāit tenēisan ānkstaisin, labakwāitiskan be pawakītan preiwērpsenin.\n2. Ik ni pastāi di senwaițātan kitawīdai sen dātans gīmtans zmūnins, ši rekōmpensisnā wīrst būwusi en fōrmei stēisan zemmin, teritōrijan be naturālin lāimiskwan stesses līgun wērtibin, debban be tikrōmijas stātun, adder en penningan rekōmpensīsnas fōrmei, adder kittan preistalīwingin sātwinsnan.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin per erlaikāsnan be ebsergīsnan stesses sirdawiskwan be tikīnsnas talpan tenēisan zemmin, teritōrijan be naturālin lāimiskwan. Wālstis wīrst enweddušas be realizīwušas prōgramans pagalbewingins gimtammans zmūnins en stawīdsei erlaikāsnan be ebsergīsnan šlāit diskriminīsnan.\n2. Wālstis wīrst immušas izpalawīngins zāngans kāi endrūwinlai si kāi ni wīrst deīktan immusi karwinsna adder izwezsenis stēisan trinewīngin materiālin na gīmtan zmūnin zemmins be teritōrijans šlāit teinēisan labakwāitiskan, ānkstaisin be pawakītan preiwērpsenin.\n3. Wālstis wīrst dīgi immušas izpalawīngins zāngans kāi endrūwinlai si, kaddan prawerru, kai prōgramai stesses gīmtan zmūnin kailūstiskwas monitōrisnan, erlaikāsnan be etwārtai wartīnsnan, etwijātan be realizītan ezze amžammans kakīntan sen stawīdan materiālin endīlinsnan, ast preistalīwingi realizītan.\n1. Ni wīrst immusis deīktan militāriskai segīsenei na gīmtan zmūnin zemmins be teritōrijans, ik tenēi ni ast etsparātan sen preistalīwingin perōniskan interessin adder ik ni ast labakwāitiska preitarisnā pēr dins adder madlisnā ezze tennans stēisan dātan gīmtan zmūnin.\n2. Wālstis sen preistalīwingins prōcedurins wīrst kōnsultīwušas sen gīmtans zmūnins tērpausnan tenēisan zemmins adder teritōrijans per militāriskans segīsenins, sendrāugidīlantei sen tenēisan pertrepāntins instituciōnin.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kai erlaikālai, kontrōlilai, pakūntlai be etwijālai swajjan kultūralin weldīsnan, tradiciōnalin waīsnan be kultūralai-tradiciōnalins izbilīsenins, tīt dīgi swāisan zinānin, teknalōgijan be kultūrin manifestaciōnins, enimāntei genetiskans resūrsins, resūrsins stēisan zmūnin, sīmenin, medicīnins, waīsnan ezze flōras be faunas swajjistans, āustiskai perlaīstans tradiciōnins, literatūrin, prōjaktans, spōrtan be tradiciōnalins spīlins, etwaidīnsnas be wizuālins kunstans. Turri dīgi tikrōmin kāi erlaikālai, kontrōlilai, pakūntlai be etwijālai swajjan intelaktuālin wāldan kīrsa šan weldīsnan, tradiciōnalin waīsnan be kultūralai-tradiciōnalins izbilīsenins.\n2. Ēmpiri sen gīmtans zmūnins, wālstis wīrst immušas izpalawīngins zāngans kāi erzinālai, pakūntlai be izpilninlai šans tikrōmins.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi ebzentlilai be etwijālai priōritatins be stratēgijans per etwijāsnas adder tērpausnas swāisan zemmin adder teritōrijan tīt dīgi kittans naturālins lāimans.\n2. Wālstis wīrst kōnsultiwušas si adder sendrāugidīlawušas sen dātans gīmtans zmūnins pra tenēisan pertrepāntins instituciōnins kai gaūlai tenēisan pawīrpan be aumenewīngin preiwērpsenin pirzdau ainuntkawīdse prōjaktas aprōbisnan, turīntis endīlinsnan na tenēisan zemmins adder teritōrijans, šlāitewingi kaddan ēit di ezze etwijāsnan, tērpausnan adder eksplōatisnan stēisan minerālin, undan adder kitēisan naturālin lāiman.\n3. Wālstis wīrst enweddušas izpalawīngins prōcedurins kai tikrōmiskan sātwinsnan per ainuntkawīdan iz šans segīsenins, tīt dīgi wīrst immušas izpalawīngins zāngans kai minimalizīlai nienlaipīntans efektans per sirdawiskwan, ekonōmijan, perōniskwan, kultūrin adder nōseilawingiskwan.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kai pretlai ezze swajjan identitātin, adder perlānksnan preitarīngi sen swajjans pajuksmans be tradiciōnins. Ni turri di adder niaīnan negatīwan endīlinsnan na tikrōmin stēisan zmūnin perlānkintin prei gīmtans zmūnins kai gaūlai wālstispilīnibin stesses wālstin, en kawīdsei tenēi buwinna.\n2. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kai pretlai ezze swajjan struktūrins be kai etrīnklai tenēisan instituciōnin perlānksnan, preitarīngi prei tenēisan subbeisan prōcedurins.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin kai prōmocilai, etwijālai be erlaikālai swajjans instituciōnalins struktūrins be tenēisan karakterīngins pajuksmans, nōseilawingiskwans, prōcedurins, praksins be, ik stawīdai ekzistijja, tikrōmijas sistēmans be pajuksmans, preitarīngi sen sirzdauamziskan zmūnes tikrōmin stāndardans.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi pretlai ezze etrāwingiskwan stēisan aīnibin en tenēisan perōnimans.\n1. Gīmtan zmūnin perōnis, šlaitawīdai šas padelītas sen wālstin arāikans, turri tikrōmin per kāi erlaikālai be etwijālai kōntaktans, relaciōnins be sendrāugidīlasnan, enimāntei segīsenins stesse nōseilawingiskan, kultūralin, pōlitiskan, ekonōmiskan be perōnewingin dabban, sirzdau tenēisan streīpstans be dīgi sen kittans amzins iz kittans pāusans stēisan arāikan.\n2. Wālstis, pa kōnsultīsans sen gīmtans zmūnins, wīrst immušas izpalawīngins zāngans kāi lānginlai šisses tikrōmis tērpausnan be kāi endrūwinlai si kāi pastāne di enwestan.\n1. Gimtāi zmūnei turri tikrōmin kāi erzinālai, nadirīlai be izpilninlai traktātans be kittans kōnstruktiwans sawaītins sen wālstins adder tenēisan pertreppenikans, tīt dīgi kāi wālstis erzinālai be teīsinlai šans traktātans be kittans kōnstruktiwans sawaītins.\n2. Nika en šissei Deklaraciōnei ni mazzi būtwei izprestan kāigi mazinānti adder eliminīnti gīmtan zmūnin tikrōmins turīntins si en traktātamans adder kitēimans kōnstruktiwans sawaītins.\nWālstis, pa kōnsultisnan be sendrāugidīlantei sen gīmtan zmūnins wīrst immušas izpalawīngins zāngans, enimāntei lagislatīwans zāngans, kai realizīlai šisses Deklaraciōnis kakīnslins.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin kai gaūlai pagalban en finānciskamans be tekniskamans pawīstins ezze wālstei be pra sirzdauamziskan sendrāugidīlasnan, tērpawintei tikrōmins turīntins si en šissei Deklaraciōnin.\nGimtāi zmūnei turri tikrōmin per preiēisenin be pagalban prei prātin ebtiksnan pra tikrōmiskans prōcedurins per etwērpsnan stēisan kōnfliktan sen wālstins adder kittans eninteressintans pāusans, tīt dīgi per izpalawīngin sātwinsnan per pertrepsnan tenēisan indiwiduālin adder perōniskan tikrōmin. Stawīds prāts wīrst būwuns ebtiktan pa endirīsnan en pajuksmans, tradiciōnins, ensadīnsnans be tikrōmijas sistēmans stēisan dātan gīmtan zmūnin be sirzdauamziskans zmūnes tikrōmins.\nŌrganai be specializītas agentūrins stesse Peraīnintan Amzin Ōrganizaciōnis sistēman be kitēisan sirzdauamziskan ōrganizaciōnin wīrst preipīdušas prei izpilninsnan stēisan šisses Deklaraciōnis papresnan, sirzdau kittan mōbilizīntei finānciskan be tekniskan pagalban. Wīrst pastāwusis ensadīntan widāi be sirdawas kāi garantīlai delīkas īmsnan stēisan gīmtan zmūnin en pawīstimans tennans kakināntins.\nPeraīnintan Amzin Ōrganizaciōni, tenesses šlaitintāi, enimāntei Ainatīngin Fōran per Gīmtan Zmūnin Pawīstins ne specializītas agentūris, enimāntei šans na tāutas līgmenin be wālstis paplattina teīsin per pilnan šisses Deklaraciōnis izpilninsnan be papekāi per šisses Deklaraciōnis papresnan realizīsnas efektīwibin.\nTikrōmis turīntis si en šissei Deklaraciōnin ensadinna minimālin stāndardan per pragiwīsnan, teīsiskwan be laimīngiskwan.\nWissas tikrōmis be pawīrpingiskwas turīntis si en šissei Deklaraciōnin ast garantītan līgu per wīriskans kāigi genniskans gīmtans zmūnins.\nNika en šissei Deklaraciōnei ni mazzi kuslintun be ni gasinna gīmtan zmūnin tikrōmins, kawīdans gimtāi zmūnei turri teinū adder mazzi gaūtun en perejīngiskwan.\n1. Nika en šissei Deklaraciōnei ni mazzi būtwei izprestan en wīdan, kawīds sugerīlai, kāi wālstis, zmūnei gruppi adder zmūi turri tikrōmin izpilninlai ainuntkawīdan segīsenin, adder aktīwibin, kawīdai būlai emprīkistalīntis prei papresnans stesse Peraīnintan Amzin Kārtin adder būlai izprestan kāigi rēidinantin adder dāntin preiwērpsenin kāi īmlai segīsenins, kawīdai mazīlai delītun adder kuslintun, pastippai adder delīkiskai, teritōrijas integrālibin adder pōlitiskan aīnibin stēisan niperlānkin wālstin.\n2. Tērpawintei tikrōmins pawakītans en šissei Deklaraciōnin turri būtwei teīsintan dīgi zmūnes tikrōmins be gruntiskas pawīrpingiskwas wisēisan. Terpausnā stēisan tikrōmin turīntin si en šissei Deklaraciōnin mazzi būtwei pamestan ter stawīdamans arāikinsnans, ezze kawīdans bilāi tikrōmija be kawīdas ast preitarīngi sen sirzdauamziskans zmūnes tikrōmins. Erainā stawīda arāikinsna turri būtwei nidiskriminīnti be prawerīngi tēr per stawīdans kakīnslins, kai endrūwinlai si kai kitēisan tikrōmis be pawīrpingiskwas ast erzinātan be teīsintan be kāi izpilninlai demōkratiskas perōniskwas ukaprawerīngins izkīninsnans.\n3. Papresnas turīntis si en šissei Deklaraciōnei turri būtwei izprestan preitarīngi sen ensadīnsnans stēisan tikrōmiskwas, demōkratijas, teīsin per zmūnes tikrōmins, ligetikrōmiskwas, diskriminīsnas nisātausnas, labbas rikaūsnas be labbas drūwin.\nBigantī wersiōni kāigi iz 12:30, 18 lapkrūtis 2013\nŠin pāusan bēi panzdaumai kitawīdintan 12:30, 18 lapkrūtis 2013


Portals lakuga.lv pīduovoj bezmoksys latgalīšu rokstu volūdys konsultacejis – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 03.06.2021.\nLatgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv regulari sajam vaicuojumus i pi vajadzeibys īt tolkā latgalīšu rokstu volūdys lobuošonys dorbūs, deļtuo aicynojam gon uzjiemiejus, gon sabīdryskuos organizacejis, pošvaļdeibu īstuodis, kai ari privatpersonys drūsai izmontuot īspieju pasakonsultēt par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys vaicuojumim. Bezmoksys konsultacejis var sajimt par tekstim, kuru zeimu skaits ir da vīnys tyukstūšys.\nPubliskajā telpā dažaidūs formatūs vys vaira pasaruoda teksti latgalīšu rokstu volūdā, nu rokstu volūdys kvalitate kūpumā vys tik cīši napīaug. Deļtuo portala lakuga.lv specialisti aicynoj uzjiemiejus, sabīdryskuos organizacejis, pošvaļdeibu īstuodis, kai ari privatpersonys izmontuot portala konsultacejis latgalīšu rokstu volūdys tekstu pareizraksteibai. Bezmoksys paleidzeibu var sajimt tekstim, kuru zeimu skaits ir da vīnys tyukstūšys. Tī var byut dažaidi informativi teksti, produkcejis voi pakolpuojumu aproksti, sveicīņu teksti i cyta informaceja. Ka zeimu skaits leluoks voi teksts prosa specifisku īsadzilinuošonu, tod latgalīšu rokstu volūdys korektura ir īspiejama kai moksys pakolpuojums.\nPortala lakuga.lv redaktore Sandra Ūdre soka: “Portals regulari sajem vaicuojumus voi aicynuojumu tolkā puorbaudeit latgaliski raksteitūs tekstus, kū lobu pruotu ari dorom. Myusu mierkis i gribiešona ir, kab publiskajā telpā pasaruoda vys kvalitativuoka latgalīšu rokstu volūda, deļtuo drūsai aicynojam vaicuot paleidzeibys. Pīmāram, napaseņ preciziejom Rēzeknis galis kombinata Juoņa dīnai veļteituos produkcejis latgaliskūs tekstus. Prīcej, ka uzjāmumam ruodejuos svareigi, kab latgalīšu rokstu volūda byutu piec īspiejis korektuoka.”\nKab sajimtu portala paleidzeibu latgalīšu rokstu volūdys puorbaudei, apsavērt vajadzeigū tekstu juosyuta iz info@lakuga.lv.\nMedeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” uztur i darbeibu nūdrūsynoj bīdreiba “LgSC”, kura jau vaira nikai 15 godu eistynoj dažaidus ar latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteišonu i populariziešonu saisteitus projektus. Portals lakuga.lv sovu darbeibu īsuoce 2007. godā, tys vys vēļ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā – viesturiskā latvīšu volūdys paveidā. Portals regulari gatavej i publicej rokstus i informaceju par latgalīšu rokstu volūdys viesturi, vaicuojumim, kai ari praktiskim padūmim raksteitprasmis uzlobuošonai.\nNu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.\nAizvadeita pyrmuo “LgSC” bīdru apvuiceibu programys sasatikšona


NewFuels - leluokais kūkaskaidu granulu ražuotuojs LatvejāNewFuels | Renewable resources. NewFuels - leluokais kūkaskaidu granulu ražuotuojs Latvejā\nNewFuels RSEZ SIA un Energy Resources CHP RSEZ SIA akcionars ir alternativīs īguldiejumu fonds EcoEnergy Subfund. Subfund puorvolda AIF puorvaldeibas uznāmums SIA EcoEnergy AIFP, kurys darbeibu nūsoka Eiropas Savīneibas Direktiva Par alternativūs īguldiejumu fondu puorvaldnīkim.\n„NewFuels” RSEZ SIA – pyrma vīta nominacejā Latvejas „Eksportspiejieguokais komersants” 2017.godā!


latgale.lv - Viests - Vikepedeja latgalīšu volūdā – kai tys ir?\nVikepedeja latgalīšu volūdā – kai tys ir?\nDaudzejim vēļ svaigā atminī viests par ISO koda (ltg) daškieršonu latgalīšu volūdai 2010.goda suokumā – tys beja jauns stimuls atsagrīzt ari pi vaicuojuma par sovys Vikipedejis vajadzeibu.\nVikipedeja (Wikipedia) ir daudzvolūdu enciklopedeja internetā ar bezmoksys saturu. Rokstus tymā breivpruoteigi taisa tuos lītuotuoji – kotrs var lobuot sevkuru nu rokstim, izjemūt blokietūs.\nLatgalīšu Vikipedeja pagaidam dorbojās “testa režimā” jeb tai saucamajā “inkubatorā”. Tū var apsavērt ite: incubator.wikimedia.org/wiki/Wp/ltg\nKai dalikt sovu informaceji? Ekrana viersā atrūnit "Log in/create account", tī izavielejit sovu lītuotuoja vuordu i paroli, ar jim vysod varēsit īīt Vikipdejā.\nNasabeist papyļdynuot rokstus! - sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu (aicynojums byut drūšim i tymā pošā laikā nabyut vandalim). Var lobuot kai roksta saturu, tai gramatiku, kai ari tik nūformiejumu) ejit i redigejit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Ka byus vajadzeiba – vysu var izgluobt i piečuok atjaunuot. Raksteisim latgaliski par Latgolys i latgalīšu vaicuojumim, tai pat ari par vysom cytom svareigom lītom iz pasauļa, ka ir taida gribiešona :)\nPavuiceiba, kai lobuot i davīnuot jaunus rokstus pagaidam saprūtamuoka ir latvīšu volūdā, bet tyvuokajā laikā juorauga ari tū puorlikt latgaliski: Eisa lītuošonys pavuiceiba i Plašuoka lītuošonys pavuiceiba\nLatgalīšu Vikipedejis suokuma lopā (koč i testa versijā) var apsavērt jau izveiduotuos kategorejis i vysaiduoku rokstu saturu, kū kūpeigim spākim myusim daīs lobuot, kuortuot i papyldynuot.\nKū lobuoku sataiseisim itū testa versiju, tū vīgluok byus pīruodeit, ka latgalīšim ir vajadzeiga sova atseviška vikipedeja latgalīšu volūdā, kas ar laiku varātu tikt saukta kai ltg.wikipedia.org. Lai tys tai ari nūtyktu, ir pīraksteits pīprasejums: Pīprasejums\nKai izaruoda, tys ir jau trešais itaida veida pīprasejums. Tagad myusu cereibys ir leluokys deļ tam, ka ir ari dabuots ISO kods, bet jūprūjom byus vītā arī Tovs atbolsts, kū tu vari dalikt. Kai tū izdareit? Pīktajā dīnā, piec jauna lītuotuoja pīregistriešonys (kas apraksteita augstuok), Tev tiks dūta īspieja ari lobuot lopys saturu itymā pīprasejumā – taitod drusku pacīteibys.\nNiu golvonais administrators pi latgalīšu volūdys vikipedejis ir Oļegs Anosovs – vikipedajā “Dark Eagle” (vysārtuok ar jū var sasazynuot caur Skype, lītuotuojvuords “dark2eagle”).\nKod byusit īsavyucejuši davīnuot i lobuot tekstus, tod kūpā apsavērsim i cytys lobys lītys, kū var dareit Vikipedejā par kurom raudziešu seikuok pastuosteit vāluok.\nSkaiteituoju komentari [ 6 ]


Kommune Lubāna, Latvia - Byer og landsbyer i verden\nBeliggenhet : Land Latvia, Kommune Lubāna.\nStore byer : Lubāns.\nLubāna


↑ Muqaddisī, Āfarīnish wa tārīkh, Translation: p. vol. 2, p. 881; Dīnawarī, al-Akhbār al-ṭiwāl, Translation: p. 219.\n↑ Muqaddisī, Āfarīnish wa tārīkh, Translation: p. vol. 2, p. 881.\nRetrieved from "https://en.wikishia.net/index.php?title=Amr_b._al-As&oldid=169519"


Hokeja līga Slovākija V.13 | Hockey Arena\nLīgas tabula - Slovākija V.13 līga (85.sezona)\n1. TJ buldozér Rosina 29 19 3 5 2 69 114:58 56 14-10-0-4 15-14-0-1\n2. HC Slovan Bratislava 29 21 8 0 0 63 114:79 35 14-10-0-4 15-11-0-4\n3. Zvolenčok 29 19 8 2 0 61 140:61 79 14-11-0-3 15-10-0-5\n4. HC VSS Powerslide Košice 29 17 9 1 2 55 118:96 22 14-8-0-6 15-10-0-5\n5. HC DaMi 29 14 7 3 5 53 110:76 34 15-7-0-8 14-10-0-4\n6. MHC Krylya Sovetov 29 15 9 1 4 51 125:100 25 15-7-0-8 14-9-0-5\n7. JaRoY Colorado 29 14 11 4 0 50 95:66 29 14-9-0-5 15-9-0-6\n8. HC K P 29 15 11 1 2 49 101:73 28 15-7-0-8 14-9-0-5\n9. HC Oceliarne 29 14 13 0 2 44 103:95 8 15-8-0-7 14-6-0-8\n10. HK 2019 Nitra 29 11 13 5 0 43 91:76 15 15-8-0-7 14-8-0-6\n11. HC Krušetnica 29 11 13 3 2 41 73:79 -6 14-8-0-6 15-6-0-9\n12. HC MENGUSOVCE 29 11 14 3 1 40 98:82 16 14-7-0-7 15-7-0-8\n13. MH CSKA VRAKUŇA 29 8 17 0 4 28 71:121 -50 15-5-0-10 14-3-0-11\n14. Reds Dragons 71 29 7 18 2 2 27 77:108 -31 14-3-0-11 15-6-0-9\n15. HC 1974 Trhoviste 29 6 19 0 4 22 89:109 -20 15-4-0-11 14-2-0-12\n16. HK Čertovica 29 0 29 0 0 0 8:248 -240 15-0-0-15 14-0-0-14


Izzy Gumbo Poem by Amy Green Login | Join PoetrySoup\nHome » Poems » Amy Green » Izzy Gumbo\nWhere's Izzy Gumbo? Great poet here on the Soup- Last post was 2010. If anyone knows please let me know A. Green 5/27/12\nPoem Title: Izzy Gumbo\nDate: 6/7/2012 11:11:00 PM\nDate: 6/2/2012 7:00:00 AM\nDate: 6/1/2012 1:59:00 AM\nDate: 5/31/2012 1:39:00 PM


30 day personal loans – Restauracja\nKategoria: 30 day personal loans\nBrak komentarzy do Cash payday advances reviews. Payday bad credit loans same time\nKontynuuj czytanie „Cash payday advances reviews. Payday bad credit loans same time”


40101 80 Belt | Motorcycles Repair Manual Download and Reviews\n40101 80 belt\nYou search Auto repair manual PDF 40101 80 belt, if there are search results will appear below. If search results do not exist, please search by others keyword.\n40101 80 belt Direct Download speed 5282 Kb/s\n40101 80 belt Full Version speed 6162 Kb/s


Jauna dzejūļu gruomota bārnim latgaliski - lakuga.lv\nJauna dzejūļu gruomota bārnim latgaliski\n23 Juļs 2015\nTemys: "Otkon giunu sapynus", dzeja, gruomota, gruomota bārnim, Ineta Atpile-Jugane, Latgolys entuziastu grupa BILDIS, Roksts\nRēzeknis piļsātys svātku ītvorūs 2.augustā 12.45 Rēzeknis Festivala parkā (Piļs īlā 7) nūtiks dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu gruomotys bārnim “Otkon giunu sapynus” attaiseišona. Gruomota radeita kūpā ar meitu Agnetu Jugani (6 godi), kura ilustrējuse mamys dzejūļus, kai ari gruomoteņā īvītuotys obeju sarunys par kotru dzejūli. Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” izpiļdejumā vairuoki gruomotā īkļautī dzejūli izskanēs ari dzīsmēs.\nSapynus var giut, ka tev ir sapynu giviejs, voi ari tod, ka tu īsadrūšynoj, ka tu sapņoj, ka tu dori vysu, kū gribi. Ka tu esi maneigs, tod tūs var giut iz kotra sūļa vysu cauru dīnu i dorbūs, i (na)dorbūs. Dzejneica Ineta Atpile-Jugane itūreiz sovus i meitenis Agnetys sapynus ir sagivuse, kab duovuotu mozajim skaiteitojim i jūs vacuokim sovā jaunajā dzejūļu gruomotā “Otkon giunu sapynus”. Gruomotā īvītuoti dzejūli latgalīšu volūdā, tūs ilustracejis – Agnetys interpretacejā, sovukuort sarunys par kotru dzejūli atkluoj i bārna redziejumu i dzejūļa izpratni, i ruoda dzejneicys – ilustratoris, mamys – meitys, bārna – pīaugušuo redzīni iz vuordūs ītārptū. I kūpeigai veiduota gruomota, i sarunys par dzejūlim ir veids, kai nūgiut sapynu par bierneibu, kuopieceiša vacumu, kas paskrīn tik dreiži! Pavadeit breivū laiku kūpā ar bārnu var ari itai – rodūši i īdvasmojūši i sev, i cytim! I kaida sapyna nūgiušona roda vys jaunus sapynus i gribiešonu tūs vaicuot.\n“Otkon giunu sapynus” ir dzejneicys I. Atpilis-Juganis pyrmuo dzejūļu gruomota bārnim i pyrmuo dzejūļu gruomota latgaliski. Gruomota veiduota Mozūs kulturys i turisma projektu konkursa ītvorūs, kū finansej Rēzeknis piļsātys dūme i organizej pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs”. Gruomotu izdavuse Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”, tei radeita SIA “Latgales Druka”.\nGruomotys attaiseišonys šaļtī interesentim byus vareiba satikt gruomotys autori i muokslineicu, sajimt duovonā jaunū gruomotu i dzierdēt dzīsmēs puortopušūs dzejūļus Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” (jaunuokuo grupa) izpiļdejumā (vad. Guntra Kuzmina i Edgars Jukna, dzīšmu teksti –I. Atpile-Jugane, muzyka – Guntra Kuzmina).


Latvejis gastronomejis legendai Ninai Masiļūnei – 100 - lakuga.lv\nLatvejis gastronomejis legendai Ninai Masiļūnei – 100\nNina (pa labi) jauneibā. Karteņa: A. Spalvēnys arhivs, kopeja nu N. Masiļūnis personeiguo arhiva\nTemys: Antoņina Masiļūne, Astra Spalvēna, kulinareja, Povōru grōmota, povuorgruomota\nRoksta autore: iedīņa kulturys pietneica Astra Spalvēna portalam lakuga.lv\nAntonina Masiļūne (1921–2019) ir vīna nu popularuokūs povuorgruomotu autoru Latvejā, kūpumā izdūtys ap 30 juos saraksteitys povuorgruomotys, tymā skaitā svešvolūduos. Leluokuo daļa Masiļūnis povuorgruomotu topušys laika pūsmā nu 1990. godu da 2000. godu suoku, jūs skaitā izdavums “Latviešu nacionālie ēdieni”, kas lelā mārā veidoj myusu dīnu pasavierīni iz Latvejis virtuvi. Sovys povuorgruomotys Masiļūne publiciejuse, izmontojūt vuorda saeisynuotū formu – Nina.\nSoldonuo dasa nu bierneibys\nVīna nu vyslobuok zynomūs juos recepšu ir soldonuo dasa, i ituo iedīņa rasšonuos taišni saisteita ar Masiļūnis bierneibu Rēzeknē. Receptei par īdvesmi kolpuojs iedīņs, kū Antoņinys mama gataviejuse nu kaida naparosta produkta – kokovara (kokosrīkstu eļļa, kū piec Pyrmuo pasauļa kara Latvejā īvede Amerikys paleidzeibys pakuos kai svīksta aizstuojieju – A. S.). Mama asūt guojuse kulinarejis kursūs i tī īsavuicejuse gataveit kiuku nu lauztu biskvitu, kokovara, cukra i kakavys.\nNina mamai kliepī. Karteņa: N. Masiļūnis personeigais arhivs (tān pi juos radinīku)\nMasiļūnei itys bierneibys gordums tai īsamīds atmiņā, ka vāluok, 70. godūs jei radejuse sovu verseju, izmontojūt svīkstu. Masiļūnis soldonuo dasa ir izturiejuse laika puorbaudi i īcīneita vēļ šudiņ.\nNinys muote Skolastika i tāvs Pīters Zadvinski. Karteņa: N. Masiļūnis personeigais arhivs (tān pi juos radinīku)\nPopularitati daboj, vodūt kulinarejis kursus\nŠudiņ Masiļūne vyslobuok zynoma kai povuorgruomotu autore, tok juos popularitate īsasuoce jau 60. godūs, kod jei vadeja kulinarejis kursus vysaiduos īstuodēs: prokuraturā, izpyldkomitejā, školuos i cytur. Piec apsapreciešonys Antonina vuicejusīs kulinarejis kursūs Reigā i pīsaistejuse pasnīdziejis viereibu ar sovu energeju, iniciativu i zynuošonom par kulinarejis viesturi, partū praseita poša vadeit kursus krīvu volūdā. Piec tim asūt bejs lels pīprasejums, jamūt vārā lelū skaitu ībraucieju nu cytu padūmu republiku.\nKarteņa: N. Masiļūne 2015. godā, A. Spalvēnys arhivs\nMasiļūne ryupeigi gataviejusīs – nūlykuse eksamenu, kab dabuotu pavuora kategoreju, praktiziejusīs vysaidūs Reigys restoranūs. Sarunuot praksis īspiejis paleidziejs veirs – kaida restorana direktors. Vāluok lasejuse kursus ari latvīšu volūdā. Publiski daīmamī kursi bejuši tik populari, ka jimūs varēja tikt viņ caur pazeišonūs, tai saceit – ar blatu. Kursim Masiļūne veļtejuse div treis vokorus nedēļā, paraleli struoduojūt pamatdorbu. Ar laiku pīprasejums īvārojami puorsniedzs pīduovuojumu i kluot guojušys ari lekcejis par kulinareju – saimis svātki, golda etikete, iedīņu dekoriejumi i latvīšu iedīni. Ituos lekcejis jei vadejuse gondreiž vysuos Latvejis piļsātuos, daudzūs kolhozūs i školuos.\nMasiļūne poša stuosta, ka bejuse artistiskys dobys i sovūs prīšklasejumūs lobu pruotu izmontuojuse teatralus izguojīņus i jūkus. Partū dabuojuse cīš plašu auditoreju. “Lekcejis maņ beja kai izruodis. Munu panuokumu atslāgs ir muns aktrisis talants. Ari niule – kod es runoju pa telefonu, nivīns navar pasaceit, cik maņ godu! Es runoju ar izteiksmi. I es nikod nasasyudzu,” stuosteja Masiļūne.\nKarteņa: A. Spalvēnys arhivs, kopeja nu N. Masiļūnis personeiguo arhiva\nJuos bierneibys sapyns teišom bejs palikt par aktrisi, jai pat bejuši lobi panuokumi školys teatrī, tok puorslymuotuo tuberkuloze itam sapynam puorvylkuse streipi. Masiļūne stuosta, ka Dīvs jai devs ūtru talantu – raksteit. Jei vuicejusīs Jaunaglyunys sīvīšu klūstera gimnazejā i saceriejumus rakstejuse vasalom burtneicom. Vāluok itei prasme cīš nūderiejuse, rokstūt povuorgruomotys. Izaruodejs, ka raksteišonys talants bejs pat nūdereiguoks par povuormuokslys zynuošonys, partū ka daudz talanteigu pavuoru naspiejūt pīraksteit ni eiletis, a Masiļūnei raksteit bejs vīgli. Sovutīs gribiešona uzastuot publiski i sajimt atzineibu roduse izpausmi kursu i lekceju vadeišonā.\nPiec povuorgruomotys stuov ryndā\nPasateicūt kursim i lekcejom, Masiļūnei bejuse loba reputaceja jau pyrma povuorgruomotu saraksteišonys. Padūmu laikūs tys beja nūzeimeigs faktors, partū ka gruomotu izdūšonys process beja vaļsts puorraudzeibā, tys beja pakļauts styngrai kontrolei i birokratiskam aparatam. Itymā laikā sevkura satura gruomotys varēja izdūt viņ ar zynomu instituceju atļuovi. Sovu pyrmū povuorgruomotu Masiļūne sarakstejuse, pasateicūt kulinarejis kursu daleibneicu īrūsynuojumam i atbolstam. Kursu laikā tics sakruots lels daudzums recepšu, kurys vāluok pavairuotys mašynrokstā, tok poša autore nav spiejuse nūticēt, ka itys kruojums reiz varātu palikt par publicātu povuorgruomotu. Kaidai kursantei rodusīs ideja tū atrysynuot padūmu tradicejuos – caur pazeišonūs. Jei pīduovuojuse Masiļūnei kluot goldu sovys veiramuotis, tūlaik zynomys tieļneicys, dzymšonys dīnā. Bejs zynoms, ka iz svineibom īsaraškys vīnys izdevnīceibys redaktors. Īsapazeišona izaruodejuse veiksmeiga, i 1982. godā tyka izdūta Masiļūnis pyrmuo povuorgruomota “Ikdienai un svētku galdam”. Gruomota izreiz tykuse iztulkuota ari krīvu volūdā, i tiražys bejušys īspaideigys – 200 000 eksemplaru latvīšu volūdā, a krīvu – pa 200 000 treis metīņūs. Redaktors asūt sacejs: “Piec ituos gruomotys stuov rynda taipat kai piec dasom!” Lela nūzeime bejuse ari tam, ka gruomota boguoteigi ilustrāta, kas tymūs laikūs bejs ratums.\nJuopīmiņ ari fakts, ka Masiļūne ir pyrmuos i pagaidom vīneiguos povuorgruomotys latgalīšu volūdā autore. 1992. godā izdūtuo “Povōru grōmota” gon naītver eipašys latgalīšu receptis, a veiduota nu īprīšk publicātu recepšu, izalosūt vīnkuoršuokuos i daīmamuokuos i īvīšūt nalelys, laikam atbylstūšys izmainis (plašuok par itū povuorgruomotu ITE).\nNina storp radineicom. Karteņa: Diānys Apelis personeigais arhivs\nRodūšums dekoriejumūs i receptēs\nPar sovu leluokū aizaraušonu Masiļūne pīzyna iedīņa dekoriešonu. Jai bejuse vajadzeiguo fantazeja, kas ļuovuse nu duorzinim izvaražeit fantastiskys ainys. Vīns nu pyrmūs mieginuojumu ass Juoņa tāvs nu būrkuonu, kas Vosorys saulgrīžūs izlykts Mellužu iedneicys skotlūgā. Vāluok jei sātā iz pasyutejumu dekoriejuse aizkūdu platis vysaidim svātkim. Reizem pat povuori nasuši sovus pasyutejumus Masiļūnei viņ izdekorēt, partū ka pošim tai smuki nasaguojs.\nInterese par iedīņu dekoriešonu ir daļa nu tuo, kai Masiļūne vārusīs iz pasauli – meklejūt skaistū. Jei interesiejuos par literaturu, muokslu i muzyku, vēļ poša asūt saceriejuse dzeju.\nPartū juos gastronomejis redziejumā prīškplānā izvierzeiti estetiskī kritereji, na, pīmāram, veseleigums, ekonomiskums ci pagataveišonys vīnkuoršeiba i dreizums. Var saceit, ka iedīņs itymā gadejumā dorbojās kai medejs, ar kura paleidzeibu izsaceit muokslinīciskys ambicejis.\nRodūšums soveigs ari juos pīejai receptem. Masiļūne stuosta, ka daudzys receptis asūt poša izgudruojuse, par pamatu jamūt īprīškejū laikmatu i cytu autoru povuorgruomotys. Jaunīvadumi juos receptēs atspīgeļoj padūmu laika dinamiskū sadzeivi – nikod naasūt bejs varams plānuot, kū varēs likt goldā reit, partū ka navarēja paredzēt, kas byus “izlykts” veikalūs. Masiļūne atsaguodoj kaidu gadejumu, kod kursūs īceriejuse gataveit vystys galis salatus, a īsapierkdama konstatejuse, ka vystys galis tamā dīnā navar dabuot. Juos vītā izmontuojuse kubeņūs sagrīztu rupmaizi i radeiti jauni salati. Inovativi pīguojuse ari soldonūs iedīņu gataveišonai, izmontojūt duorziņus, pīmāram, būrkuonus i kirbus, kas bejuši vīgļuok daīmami i mozuok sezonali, kai vītejī augli i ūgys. Reiz kai desertu padavuse skuobiņu keiseli, kas saguoduojs vysim puorsteigumu.\nMasiļūnis interese par iedīņa dekoriešonu, padūšonu i fotografiešonu, viereibys pīgrīzšona tautyskim iedīnim, kai ari spieja ar volūdu precizi raksturuot iedīni i gastronomejā īvīst puorsteidzūšys kombinacejis, ir tī raksturlelumi, kas Masiļūni reizē padora par legendu i ītvar myusdīnu gastronomejis kontekstā. Dūmoju, ka taišni partū nu daudzu povuoru, povuorgruomotu autoru, kursu i lekceju vadeituojim 20. godu symta 60.–90. godūs mes zynom taišni Ņinu Masiļūni. Maņ beja īspieja tiktīs ar Ņinu Masiļūni 2015. goda septembrī juos dzeivūklī Reigā, kur topuse leluokuo daļa juos saraksteitūs povuorgruomotu i jamuos fotografātī iedīni. Intervejis materials izmontuots ituo roksta tapšonā.


Lumigon T2 ekrāntapetes 1080x1920.\nLumigon T2 ekrāntapetes: 1080x1920. Android tapetes galerija - Bezmaksas fona fonu 1080 x 1920.\nZoo fona tapetes - Lumigon T2


Myužeibā nūguojuse kordirigente i muzykys pedagoge Terēzija Broka - lakuga.lv\n2018. gods 23. oktobrī 93 godu vacumā myužeibā nūguojuse kordirigente i muzykys pedagoge Terēzija Broka. 2013. godā jei sajēma Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā.\nTerēzija Broka dzymuse 1925. goda 30. septembrī Rēzeknis apriņča Viļānu pogostā. Piec Latvejis Vaļsts konservatorejis beigšonys leidz pat 2000. godam juos vīneiguo pamata dorbavīta beja Daugovpiļs muzykys vydsškola, kur Terēzija Broka veice pedagogiskū i audzynuošonys dorbu kordirigentu nūdaļā. Daudzi juos audziekni niu struodoj par dzīduošonys školuotuojim, veic pedagogiskū dorbu muzykys vuiceibu īstuodēs, ir aktivi kulturys darbinīki, voda korus daudzuos Latvejis piļsātuos i lauku rajonūs, eipaši Latgolā. Paraleli pedagogiskajam dorbam Terēzija aktivi vadejuse pošdarbeibys korus, ansambļus, aktivi īsasaistūt sova nūvoda Dzīšmu svātku i cytu pasuokumu reikuošonā. Bejusa Školu jaunatnis Dzīšmu svātku viersdirigente, kai ari Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigente.\nTerēzejis Brokys davumu Latvejis i Latgolys kulturys telpai gruomotā īmyužynuojuse Anna Rancāne, pavysam dreiž izīs pedagogei i dirigentei veļteituo gruomota.\nPortala lakuga.lv kolektivs izsoka leidzjiuteibu Terēzejis Brokys saimei, draugim i audzieknim.\nAicynoj pīsasaceit prāvesta A. Budžis nūvodpietnīceibys lasejumim Bolvūs 04/12/2019\n19:00 Koncertizruode “Lubāns un Rāzna” @ Latgolys viestnīceiba GORS\nKoncertizruode “Lubāns un Rāzna” @ Latgolys viestnīceiba GORS


LaKuGa 2. Septembris, 2016. gods Comments Off on Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)\nCatūrtdiņ raidejums īpazeistynoj ar Leigu Ūzulnīci – jaunū i rodūšū školuotuoju nu Kaunatys, kurai itys byus jau trešais 1. septembris školuotuojis omotā, kai ari doluos atziņuos, kas sajimtys jaunīšu seminarā – apvuiceibuos “Atzolys”, kuruos teik reikuotys jau nu 2004. goda.\nPīktdiņ raidejums gastej Bolvu nūvoda Kryšānūs i tī asūšajā vītejā školā, kab izzynuotu vaira par školu pastuoviešonu lauku regionūs.