SweettPerla livejasmin SweetyAngelgirlthormusclexx livejasmin MilAnnaMSabinnala livejasmin LACIANDANDESweetyAngelgirl livejasmin milfforwowWhiteDevil3 livejasmin losttearsKarlaDreamDejaVu livejasmin CindySmileX\nLACIANDANDE livejasmin EvaMontaneEvaMontane livejasmin CherrySophieJulietaSanmartin livejasmin SUBXRUDESEXCocoXX livejasmin WhiteHorseAloneAmazingBigtitsxx livejasmin HottestCouple77boygaysex livejasmin xxPrettyMiaxx\nAidaCaisip . NastyFun4uXXX. NastyFun4uXXX. HellenRed.\nRelationHDpornAndreaSexHoAlexxisDivineLACIANDANDE .MilAnnaMurQUEENmistressHORNYWETMILFFJastinSexySlimBB .BugsFireVixenvalBADparatrooperWhiteHorseAlone .AmazingBottommAmazingBottommLexiedoll20xxHOTinLOVE69x .camilaboobskamillRxxHOTinLOVE69xMySexyAnastasia .NightRossseKamilla25HottestCouple77xxHOTinLOVE69x .00WarmStannisAmyDesireasianredbunnyasianredbunny .AmazingBottommMySexyAnastasiaxxPrettyMiaxxClaraClayton .HellenRedNastyFun4uXXXboygaysexMySexyAnastasia .LindsayHarrislosttearsAdultMILFYourSexualGift .AdultMILFLion6CaioSilvaMilfSelena .\nEvaMontane VideoJulietaSanmartin VideoCharmingLEGS VideoYazminaStar VideoCrazyStudent VideoYvetteRouge Video\nYazminaStar VideoVanillaLana VideoAksaria VideoVixenval VideoSweettPerla VideoLukEdur Video\nNathalie87rommy425AdultMILFAmyDesire .Ritulalyaa2DIRTYFANTASYDennisViceSweettPerla .SUBXRUDESEXYazminaStarJeremydiscjockeNathalie87 .CamilaGomezEmpressBearFairyMissDennisVice .CaioSilvaPlayfulElisePlayfulEliseFETISHlovercpl .TallBootyBeeHottestCouple77Lion6Lexiedoll20 .LadyWannaL0VECuteAriana33DennisViceItalianDiva .DennisViceCaioSilvabestbigboobiesSunlyAlexa .MySexyAnastasiaCuteAriana33MilfSelenaLexiedoll20 .Lion6xSINDERELLAXxVickiAdamHORNYWETMILFF .MilAnnaMCharmingDDKarlaDreamDejaVuClaraClayton .


Temys: konkurss, Ontons Slišāns, rodūšūs dorbu konkurss, Roksts, Zīmeļlatgola\nDzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Upeitis pamatškola sadarbeibā ar Namaterialuos kulturys montuojuma centru “Upīte” aicynoj sajust Ontona Slišāna goru, pīsadolūt rodūšūs dorbu konkursā.\nKonkursā aicynuoti pīsadaleit Viļakys, Baļtinovys, Ruguoju i Bolvu nūvoda školāni, kurim teik pīduovuoti div aizdavumi:\n1. Rodūšais dorbs (eseja, miniatura i tt. dorbu var raksteit gon latvīšu litararajā, gon latgalīšu rokstu volūdā) “Asu lapnys, ka asu latgalīts”.\n1.–4. klase dorbu var īsnēgt rūkrokstā, dorba lelums 1 A4 formata lopa\n5.–7. klase dorbu īsnādz datorrokstā, dorba lelums 2 A4 formata lopas\n8.–12. klase dorbu īsnādz datorrokstā, dorba lelums 3 A4 formata lopas\n2. Zeimiejumu konkurss “Ilustraceja munam mīļuokajam O. Slišāna dzejūļam”. Zeimiejumu formats A3 lopa, tehnika piec izvielis. Zeimiejumam juodalīk ilustrātais dzejūļs.\nViertiešona byus pa vacuma grupom: 3–5 godi; 6–8 godi; 9–12 godi; 13–15 godi; 16–19 godi.\nKotrys školāns var pīsadaleit vīnā voi obejūs konkursūs. Kotrys dalinīks var īsnēgt naīrūbežuotu skaitu sovu dorbu.\nDorbi juoīsnādz da 2017. gada 9. janvara vīnā nu sev ārtuokūs veidu:\n1. Upeitis pamatškolā kotru dorba dīnu nu 9.00 da 16.00 školuotuojai Sandrai Bukšai;\n2. Syutūt pa postu: “Rodūšūs dorbu konkursam” Upeitis pamatškola, Stabļovys īla 1, Upeite, Škilbanu pogosts, Viļakys nūvods, LV-4587\n3. Rodūšū dorbu var īsnēgt ari, syutūt iz e-postu: upites.skola@inbox.lv\nDorbam juodalīk: školāna vuords, pavuorde, vacums, klase, vuiceibu īstuode, školuotuoja vuords pavuorde, kontattelepons, e-posts.\nNūslāguma pasuokums i uzvarātuoju apbolvuošona 2017. goda 18. janvarī Upeitē.\nNaskaidreibu gadīnī zvaneit: Sandrai Bukšai 26307566 voi Ligitai Spridzānei 29868786 voi raksteit iz e-postu: upites.skola@inbox.lv.


Keramikys cepļa kūršona Raiņa “Juosmuižā” - lakuga.lv\nTemys: cepļa izjimšona, Juosmuiža, keramika, pūdnīki, Roksts\nItūgod rekonstruietajai Latgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicai – ceplim, kas atsarūn Raiņa muzejā “Juosmuiža” (Preiļu nūvods, Aizkaļne) palīk 15 godu. 8. i 9. augustā nūtiks keramikys cepļa kūršonys i attaiseišonys pasuokums. Cepli kūrs TLMS “Rēzeknis apriņča pūdnīki”.\n8. augustā keramiki ar sovim apdadzynuošonai sagataveitajim muola traukim pīpiļdeis cepli i ap pušdīņlaiku tū īkūrs. Cikom ceplis kurēsīs, vokora gaitā byus vareiba pasarunuot ar pūdnīkim, vērtīs cepļa kūršonuos procesu i ap pusnakti – lelū līsmi.\n23.00 tiks demonstrieta videokina “A. Paulāna darbneicys – cepļa atkluošona 1999. goda 2. – 3. julī”.\nPar keramiķu dorba rezultatu varēs puorsalīcynuot 9. augustā, kod 11.00 nūtiks vēļ korstūs, kruošni glazietūs trauku izjimšona. Byus vareiba dorbus ari īsaguoduot.\nPyrms cepļa atvieršonys nūtiks viktorina – vaicuojumi par muzeju, Latgolys keramiku, tuos tapšonys niansem, viesturi, formom, glazūrom. Par pareizim atsacejumim – bolvys. Viktorinu vadeis atraktivais pūdnīks Andris Ušpeļs. Muzicēs Aizkaļnis sīvīšu vokalais ansamblis.\nCepļa izjimšonys laikā byus vareiba degustēt maizi ar svaigi neitu svīkstu.\nĪīšonys moksa cepļa atvieršonys pasuokumā – 1,42 EUR


Golda kluošonys tradicejis Latgolā - lakuga.lv\nTemys: A12, kulinareja, kuozys, Latgales kulinārais mantojums, latgaliešu ēdieni, latgalīšu iedīni, Latgolys kulinarais montuojums, Sandra Ūdre, Žurnals "A12"\nRoksta autors: Sandra Ūdre, foto Māris Justs, žurnals “A12”\nSaimis ādamais golds sātā ir svāta līta. Daudzos volūduos golds nūzeimoj Dīva plaukstu, kū Dīvs ar sovom duovonom pastīp cylvākam. Golds par praktisku mebeli atsateistejs nu oltora golda, partū jam navajadzātu pagaisynuot svātys vītys nūzeimi. Senejam cylvākam kotra iesšonys reize beja rytuala pasateikšona Augstuokajam i tuoļuokuos svieteibys izalyugšona. Kristīši pyrma iesšonys pateiceibā puormat krystu i nūskaita lyugšonu. Vysys saimis kūpā saīšona pi golda jau ir svieteiba.\nSuoļs i maize – golda kluošonys pamatlykums\nFeimaņu gūdu saimineica Olga Gruzda izstuosta golda kluošonys patīseibys: “Vysod, kod kluojam goldu, voi tuos kuozys, voi bēris, pyrmū vysod izlīkam suoli i maizeiti, lai byutu svieteiba. Tod viņ līkam škeivus i vysu puorejū. Vīns izgrīžamais škeivs īt iz desmit divpadsmit cylvāku. Ka 120 cylvāku, juoriekinoj desmit vīnpadsmit škeivi nu kotra iedīņa.\nGūda vīta pi golda ir tei, kas, īīmūt pa durovom, ir taišni preteimā. Tī kuozuos sādynoj jaunū puori, bērēs tei ir nabašnīka vīta, cytūs gūdūs – saiminīka vīta. Jaunuo puora vītā pi sīnys dalīk tautyskū deči, pi tuo dalīk laimis pokovu voi atsliedzeņu.“\nAgruok nabeja taidys vysaideibys iz golda kai myusu dīnuos. Blontu gūdu saimineica Ināra Sprudzāne nūsauc padūmu laika gūdu golda obligatūs iedīņus: “Vajadzēja, kab nūteikti iz golda byutu studiņs, galis salati, div veidu ruleti — vīns moltais, ūtrys līsais, začs, capta gūrna gaļa. Nu i vēļ kluot kaidi salati — varēja byut vinegrets ci svaigī. Nūteikti šuba ari.”\nGataveišona kuozu goldam\nLaikūs, kod veikalā nikuo nabejs, vyss partū taiseits nu sova audzeituo i ar sovom rūkom. Kuozuos saimineica struodovuse pīcys dīnys, lykti četri goldi. Saimineicai bejs juobyun lītys kursā par jaunuokū iedīņu mūdi. Gūdu saimineica Antonina Gabrāne nu Pazlaukys Baļtinovys nūvodā izstuosta kuozu saimineicys parādu: “Pyrmuo dīna capumim, plātsmaizem. Smiļšu capumi ir poši vacuokī, nūsaturiejuši da myusu dīnu. Tod suoču piec receptem vysvysaidus capumus cept, šerbertus nu rīkstu i sguščonkys taiseju. Ari zefiru: ūlu boltonumus i syrupu, drupeit želantina saputoj, pluoksnēs atdzesej, tod sagrīž.\nAgruok eipašs kuozu soldonais iedīņs bejs taids: litri soldonuo kriejuma sasyta ar 5 ūlu dzaltonumim, vanililis cukri, pusūtru paceņu želantina. Padeve ar dzierviņu keiseli. Ari musus (sulā savuoreita manna i sasysta) taiseja kai eipašus gūdu iedīņus. Jaunuokūs laikūs gūdim vaira taidu vīnkuoršu iedīņu nataiseja. Agruok pat rabarberu nazynova i naaudzēja. Piec kara i boltī mylti beja deficits.\nŪtruo dīna aizguoja galis iedīnim – ruletim. 100 cylvāku goldam vajadzēja kaut vīnu cyuku i pīna talanu. Vysu vajadzēja sastruoduot, nikuo nadreikstēja svīst zemē. Piec ruletu vuoriešonys pošu buļjonu var izmontuot tuoļuok: taukūs sacaptys moltuos galis bumbenis salīk mozūs trauceņūs, salej viersā buļjonu. Vyspuor agruok kuozom frikadeļu zupys voi vystys buļjonu vuoreja. Trešajā dīnā kuozu saimineica vuorej studini i taisa salatus. Iz reizis piec kara gon nikaidu salatu nataiseja, nabeja nu kuo. Tod pasaruodeja rosols (galis salati) – golvonī i kaidu laiku vīneigī. Salatu receptis ar krabim, ar kapceitu dasu i vēļ vysakū īsavede daudz vāluok.”\nGoldi kai kuozuos\n“Catūrtajā dīnā jau ir pošys kuozys. Pyrmais golds beja, kod atbrauce nu bazneicys (agruok), zaksa (padūmu laika apzeimuojums dzymtsarokstu birojam), ūtrais – mičuošonys golds. Kod apdzīdova, sovu kampetu piec kara nabeja, jēme nu golda capumus i svīde dzīduotuojom. Kod platači (tai itamā pusē sauc stuomačus – napraseitūs gostus) saguoja, varēja palikt tukšys capumu vāzis, vysu izgruobe. A saceja — saimineica moz pīcapuse. Saimineicu ari apdzīdova, pādejā laikā gon vys mozuok tū dareja.\nSaimineica pīktajā, kuozu ūtramā, dīnā nu reita lyka kopeja goldu. Piec kara eistuo kopeja nabeja, dzēre cigoreņu. Tys bejs kasdīnys dzierīņs, daudzi jau Uļmana laikūs poši jūs audziejuši. Kopeja goldā vysvaira juobyun soldonumim.\nPādejais beja kuopustu golds. Golvonais iedīņs – sutynuoti kuopusti ar sardelem. Kod taidu nabeja, taiseiti ruļščiki ― poštaiseitys dasys. Ite bejs atkareigs nu saiminīka, ci jam beja cik daudz galis, kab vēļ pādejam goldam pītyktu. Ar itū paiesšonu kuozys beidzēs i gostim vajadzēja veikštīs da sātys.“


Marija Zuja: Latgolas molā\nAsmu dzymuse 1940. goda 8. oktobrī tagadejō Rēzeknes nūvoda Pušas pogosta Locu sādžā kai ūtrais bārns pūdnīka Oduma Kōpusteņa saimē. Nu 1948.leidz 1955. godam vuicejūs Pušas 7-gadeigajā skūlā, 1955.–1959. godā Maltas 1. vydusskūlā. Pēc skūlas beigšonas strōdōju vītejā kolhozā un vuicejūs Reigā, Latvijas Republikaniskō Naklōtīnes Lauksaimnīceibas tehnikuma agronomijas nūdaļā. 1961. godā aizgōju strōdōt iz Valmīras rajona »Zīmeļu« kolhozu. Tymā laikā apsaprecēju, pīdzyma divi dāli. (Dīmžāl vacōkais dāls jau miris.)\nNu 1967. leidz 1988. godam strōdōju sovā specialitatē Pušas kolhozā, reizē ari vuicejūs LLA Agronomijas fakultatē. 1969. godā apsaprecēju ūtru reizi: ūtrā lauleibā ir četri dāli un meita. 1989. godā sōku strōdōt sovā zemnīku saimnīceibā »Pakalni«. Tagad asmu pensijā un dzeivoju Maltā.\nAsmu laimeiga, ka vysi muni bārni strōdoj. Dāls Arturs apstrōdoj 100 ha zemes, tur gūvis; Valdis vysu 400 ha plateibu ir īkūpis par augleigu zemi, izraunūt kryumus. Andris jau pīcpadsmit godus nūsadorboj ar sovu biznesu, Daina strōdoj, lai veicynōtu uzjēmējdarbeibu; Aivars strōdoj zemessardzē, Gunārs strōdoj Anglijā. Mozbārnim sovi vacōki ir lobs pīmārs.\nIr daudz breiva laika, bīži pōrdūmoju dzeivi – par vysu, kas radzāts un pīdzeivōts. Strōdojūt kolhozā dispečerdīnastā, vajadzēja izdūt sīnas avīzi: tai es sōku raksteit dzeju, kur tyka izsmīti taidi natykumi kai slynkōšona un dzeršona. Cylvāki laseja, bet nazynōja, kas tūs pantus roksta. Tagad rokstu par šūdīnas nabyušonom: kai lauku zeme aizaug ar kryumim, cik ciniski teik izlaupeita vaļsts...\nSVĀTŌS TREJSVĪNEIBAS GŪDAM\nKa varim mes dzeivōt iz zemes šōs skaistōs,\nKur vyss te tik breineigā kōrteibā saistōs,\nKa speid ite saule un nūleist te leits,\nKa zaļoj te zeme un zyli iudiņu plašumi speid.\nGon radeibu vysu, gon itū skaistū dobu,\nDīvs, Tu tū devi cylvāku lobā.\nKai mums dzeivōt un kaidim mums byut,\nTū varim Tovūs desmit lykumūs gyut.\nLai tyktu piļdeits kotrs Tovs lykums,\nMums vajadzeigs tikvīn dorba un saprōta tykums.\nMes pateiceibā kvālā gūdynojam Tevi,\nDīvs, Dabasu Tāvs – vysa Radeitōjs.\nDīvs, na vysod mes paklausom lykumam Tovam,\nBīži mes gribim dareit pa sovam;\nNa vysod mums pīteik gūda un kauna,\nKa mes par sovim tyvōkim runojam ļaunu.\nDaudzi mes gribim, nikod nav mums gona,\nMes ceinamēs, koleidz šōs dzeives atvodas zvona.\nBet Tu myusus mīļoj, kaidi mes asam,\nKaut bīži grāku nostu mes nasam.\nPar mums Tu sovu dzeiveibu devi,\nLai mes pēc nōves radzātu Tevi;\nDīvs Dāls – Jezus Kristus, myusu Pesteitōjs.\nDīvs – Svātais Gors, ar sovu spāku\nPasorgoj myusus nu lelu grāku,\nMīrynoj myusu satrauktū dobu,\nPaleidz mums dzeivē tīktīs pēc loba!\nAr cereibas gaismu sirdis mums piļdi,\nAr svēteibu sovu dvēseles sasiļdi;\nDīvs – Svātais Gors, ar prōtu Tovu\nĪmōci mīļōt Dīvu un tyvōkū sovu!\nLai varim dzeivōt un cīneigi byut,\nPēc šōszemes dzeives dabasu vaļsteibu gyut!\nDīvs – Svātais Gors, myusu svātdareitōjs.\nO, Vysusvātōkō Trejadeiba,\nLai gūds Tev un slave vysā myužeibā!\nAiz Pušas azara beja Locu sādža,\nUn dzeivōja tī daudz Latgolas ļaužu.\nČaklums un tykums beja jūs dzeives pamats,\nUn dažam lobam beja ari sovs omots.\nVīns taiseja kubulus, ūtrs – zyrga lītas,\nTrešs pyna grūzus, cyts otkon sītus.\nAr zirdzeņu apstrōdōja sovus laukus...\nBet Odums nu mōla taiseja traukus.\nDaudz pīna, krējuma un mada pūdu,\nDaudz vysaidu skrūžu, vāžu un bļūdu,\nBet sovim un kaimiņu bārnim par prīku\nTaiseja Odums daudz sviļpaunīku.\nKod jēme nu cepļa, tī beja kū redzēt,\nUn nabeidze bārnu acteņas mirdzēt;\nJī zynōja, Odums ar treisūšu rūku\nDūs kotram skaistu sviļpaunīku.\nNu beja bārnim prīka bez gola,\nSkanēja vysa šei klusō mola.\nAr smaidu, ar jūkim, bez vōrdim osim\nOdums beja laipns pret lelim un mozim.\nJys taiseja traukus ar prīku un baudu,\nTūs pōrdūdams tērgūs, peļneja naudu.\nJys čaklumā varēja pōrspēt pat skudru,\nCylvāki Odumu sauce par gudru.


Stanislavs Ladusāns – pasaulī slovans latvīšu i brazilīšu filozofs - lakuga.lv\nStanislavs Ladusāns. Publicitatis karteite.\nTemys: Brazileja, filosofeja, Sandra Ūdre, Staņislavs Ladusāns, Zviergzdinis pogosts\nZviergzdinis pogosta Rudzeišu cīmā dzymušais jezuitu filozofs STANISLAVS LADUSĀNS (1912–1993) atteistejs vuiceibu par cylvāka izcylū stuovūkli materialajā pasaulī i juo teocentriskū gareigū syuteibu. Sauc jū par daudzpuseigū realismu voi daudzpuseigū humanismu, voi tomisma i kognitivuos fenomenologejis siņtezi gnozeologejis ītvorūs. Beja dūmuots, ka piec gradu īgiušonys Vatikana augstškoluos apduovynuotais filozofejis vuiceibspāks i zynuotnīks veļteis sevi dorbam Latvejā. Bet 1940. gods padūmu okupaceja naļuove atsagrīzt dzimtinē.\n22. augusts, Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis – Dabasu i Zemis Kieninīnis – svātki, 1912. godā īkreit svātdīnē, Ladusānu saimei Dīvs itamā dīnā duovoj pyrmdzymtū. Stanislavs vysu dzeivi itū turēs par eipašū izredzieteibys zeimi. Tāvs Konstantins atsagrīž nu Pyrmuo pasauļa kara, Ladusānu nu jau treju dālu saime 20. godūs sajam 14 ha lelu jaunsaimnīceibu.\nMuote, turpynuodama “školys pi rateņa” tradiceju, nu puotoru gruomotu ostoņu godu vacumā Stanislavam vuica skaiteit i riekinuot. 1922. godā tāvs puiškinu nūvad iz Zviergzdinis pamatškolu, piec pyrmuo vuiceibu gods apduovynuotū bārnu izreiz puorceļ iz 3. klasi. Tūlaik Stanislavam vysvaira pateik matematika. 1927.–1931. godā Stanislavs vuicās Ludzys gimnazejā. Par izcileibu i dziļū īinteresieteibu sajam atzineibys i atbolsta stipeņdejis, kab paleidzātu bruolim Hieronimam i Jezupam, Stanislavs pasnīdz privatstuņdis latvīšu volūdā i matematikā. Gimnazejā jis izkūp skaidru i logisku izteiksmis stilu, juo dūmrokstus školuotuojs losa klasei prīškā kai paraugsaceriejumus. Stanislavs izdūd školānu žurnalu “Vita Nostra”, publicej ap 10 sovu rokstu, i jau ar filozofisku īvierzi, vuoc folkloru.\nKleriks ar augstim idealim\n1931, godā Stanislavu pījam Reigys Goreigajā seminarā. Kleriku kasdīnys sarunuos izaveidoj interesentu grupa, kas sapņoj par īsastuošonu jezuitu ordinī. Ladusāns, Bečs, Kučinskis, Umbraško kluseibā pat izstruodoj planu, kai puorlīcynuot seminara viersvadeibu atbaļsteit jūs ceņtīņus. Plans “izaguož”, vadeiba septeņus klerikus lobu pruotu 1933. godā komaņdej iz Viļņu ordinī īsastuošonys puorbaudejumim. Tuoļuok jezuitu generals septeņus latvīšu kandidatus pyrmajam puorbaudis laikam nūsyuta iz Starovesis jezuitu noviciatu Pūlejis dīnvydūs, jī suoc studejis Krakovys Jezuitu filozofejis fakultatē. Krakova tūlaik Eiropā skaitos žāļsirdeibys golvyspiļsāta i filozofejis lelpiļsāta, ite Pyrmuo pasauļa karā bejs īvaiņuots Ludvigs Vitgenšteins, guliejs hospitalī i rakstejs “Logiski filozofiskū traktatu”.\nIzturēt ūtruo pūsma noviciatu Ladusāns ar bīdrim 1936. gods oktobrī dūdās iz Rūmu, jezuitu vadeitū Pontifikalū Gregora Universitati aba Gregorianu. S. Ladusānu paraleli nūreikoj vuiceitīs Rūmys Pontifikalajā Svātuo Akvinys Toma akademejā. S. Ladusāns pīroksta nūbeiguma dorbu “Par cālūneibys priņcipa izceļsmi i patīseibu”. Dorbu izvierzej daleibai akademejis reikotajā vyspasauļa filozofiskūs dorbu konkursā, i jis daboj pyrmū vītu. Par tū roksta ari Latvejis prese. Piec četru godu licenciata studeju par dorbu “Tyvuokmīlesteibys nūzeime Kristus Mistiskuos Mīsys veiduošonā” jis daboj teologejis licenciata gradu. Ladusānu, Kučinski i Beču 1941. godā īsvietej par prīsterim.\n30. godūs S. Ladusāna filozofiskūs i publicistiskūs rokstus publicej žurnali “Katōļu Dzeive” i “Zīdūnis”. Jis atkluoj sovu skaidrū redziejumu par zynuotnīka miseju: “Dziļš zynōtnīks (filozofs) naapsamīrynoj tikai ar vystyvōkajim, ļūti vīgli bīži saskotamajim lītu īmeslim, bet pyulejās pōrkūst rīkstu – nūnōkt, cik tys īspējams, pi vysattuoluokajim, beidzamajim parodeibu un lītu īmeslim. Taids zynotnīks, kas pasauli apskota na nu vīna redzes punkta, bet vyspuseigi, na pavērši, bet dzili, mōceitais, kas ocu prīkšā tur na kaidu atsevišku lītu, parodeibu, izjimtu nu apkōrtnes, vysuma, bet skotōs uz piļneigu lītu, parōdeibu un atteiceibu sintezi – kūpōjumu, taids zynōtnis veirs radz un ir svāti pōrlīcynōts, cik dōrgs patīseibys monts ir ticeiba.” (Zīdūnis, 1938, nr. 6)\nKapelana dorbā ar dūmom par dzimtini\nTrešū, 10 mienešus ilgū, jezuita puorbaudejumu laiku treis jaunī prīsteri pavoda Floreņcē. Piec tuo S. Ladusānam otkon studejis Gregorianā – doktoranturā. Paraleli studejom jis ir kapelans DP (Displaced person – puorvītuotūs personu) Rūmys nūmetnē, ite jei īkuortuota kinopiļsieteņā. Vēļ gryutuoki apstuokli ir karagiustekņu nūmetnēs. Ladusāns daudzus legionarus izpestej nu giusta, daudzim nūmetnēs, eipaši tautīšim, paleidz sakuortuot dokumentus, kab atsabreivuot nu biegļu statusa. Prasmis “izsist” nu birokratiskuos sistemys sev vajadzeigū nūderēs Brazilejā.\nSaskare ar tautīšim līk dūmuot par dzimtini i sovejim. Jau sovā primicejis misē vysi treis prīsteri lyugušīs par iztureibys žielesteibu Latvejis cylvākim. Stanislava dzymdynuotuojus 1949. godā izvess iz Sibiri, jī tī miers. Videjais bruoļs Hieronims teik trimdā, 1948. godā nu Dženovys ūstys jis dūsīs iz Australeju.\nAr izcileibu 1946. godā S. Ladusāns aizstuov doktora disertaceju “Sajiutu inteligiblitate Kanta agreimajūs dorbūs i Akvinīša dūmā”. Bet itys dorbs, preteji obligatai akademiskai praksei, nateik izdūts monografejā, jū kotrai personai ļaun apsavērt viņ vīnu reizi myužā eipašā viersraudzeibā i bez mozuokūs koč kuo kopiešonys ci pīrakstiešonys īspieju. Disertaceju nadūs pat pošam autoram, kod jam juos īsavajadzēs. Tys vyss dareits, kab jū pasorguotu nu pīspīdu repatriacejis iz juo “dzimtini” PSRS.\nS. Ladusānam ir īspieja palikt par vuiceibspāku Gregorianā, bet jis tuo nagrib. Jam pīduovoj Afriku, Argentinu, Brazileju, Kolumbeju. Izalosa Brazileju. Div mienešus studej portugaļu volūdu i gatavej lekcejis. 1947. gods janvarī dūdās iz Brazileju, gondreiž mienesi kugeits pavoda ceļā, div reizis byudams tyvu avarejai.\nTai latvīšu jezuits īsarūn Jaunfrīburgys Jezuitu filozofejis fakultatē nūstruoduot par profesoru treis godus. Itū fakultati S. Ladusāns puortaisa par augstškolu, panuokdams septeņu Brazilejis prezidenta dekretu izdūšonu. Jis izveidoj ari zynuotniskū biblioteku, kur saryupej izcyluokūs filozofu dorbus nu vysa pasauļa. S. Ladusāns ir atbraucs iz Brazileju interesantā laikā, miļzeiguo zeme meklej sovu nacionalū ideņtitati, pat jezuitu vidē nūdarbynuoti ar vaicuojumu, kaids ir jezuita kolpuošonys i formacejis braziliskais ceļš. Bet gryuši atbyldamī vaicuojumi profesoru aizraun.\nS. Ladusāns palīk par Storpamerikaņu Katuoļu filozofejis asociacejis (ACIF) prezidentu (1972), Filozofejis pietnīceibys instituta (CONPEFIL) direktoru (1974), aizsuoc Brazilejis Filozofu bīdreibys zynuotniskuo žurnala “Presença filósofica” izdūšonu (1974) i ir juo prezidents, jis organizej Pyrmū pasauļa kristeiguos filozofejis kongresu Argentinā (1979). Latvīšu sabīdreibā jis popularizej Latgolys kulturu i latgalīšu volūdu, syuta sovus rokstus latgalīšu periodiskajim izdavumim trymdā, pīsadola laikroksta “Zem Dienvidus Krusta” izdūšonā (1977).\nTī, kas grib dziļuok īpazeit S. Ladusāna idejis, lai losa juo dorbus (nu juo 14 gruomotu i 68 rokstu latvyski izdūti “Daudzpusīga gnozeoloģija” (1994) i “Reliģijas filozofija” (1996)) i Mārys Kiopis monografeju “Klātbūtne” (1915). Atraktivuokai īpazeišonai – spēle “Īsapazeisim!”.


Accommodation in Vangaži and Cheap Travel to Vangaži, Rīgas, Latvia :-) Hospitality Club\nHome > All countries > Latvia > Rīgas > Vangaži Sign up!\nBecome a Local Volunteer for Vangaži?\nActive members in Vangaži, Rīgas, Latvia\nInfo about Vangaži, Rīgas, Latvia\nVangaži Travel Guide Login to edit Login to view History Help


Dzeivuļs ci dzejūļs, lisapetka ci velosipeds, upurs ci upers? - lakuga.lv\nTemys: Fraņcs Kemps, Gustavs Manteifeļs, kalendars, kalenders, latgalīšu volūda, leksika, Valentins Lukaševičs\nBīži viņ latgaliski rokstūšim juoizaškir storp div vuordu variantim, tod pyrmuo rūka teik dūta intuitivai patikšonai, pat mūdei lītuot konkretu vuordu, na zynuošonai par jū. Rokstā, atbyldūt iz lakuga.lv redakcejai aizdūtajim vaicuojumim, izskaidruota dažu naskaidrys formys vuordu izceļsme i lītuojuma viesture.\nDzeivuļs ci dzejūļs?\nValentina Lukaševiča “vīna cylvāka specvuorduojā” aba “Latgaliešu-latviešu vārdnīcā” (2011) vuords “dzeivuļs”, ari “dzeivuoļs” atrūnami kai vuorda “dzeivinīks” varianti ar nūzeimi ‘dzīvnieks’. Tok pats vuordineicys autors vuordu “dzeivuļs” tekstūs lītoj ari ar nūzeimi “dzejūļs”. Apkūpuojūt vysys lūcejumu formys, Myusdīnu latgalīšu tekstu korpusā MuLa atrūnams, ka “dzeivuļs” 38 lītuojumi, “dzejūļs” – 345. 20 pīmārus ar “dzeivuļs” i “dzeivuleits” var atrast ari Armanda Kūceņa veiduotajā “Baļtīšu-latgalīšu vuordineicā”, vuords “dzejūļs” tī vyspuor nateik pīmynāts.\nDūmojams, vuords “”dzeivuļs” latgalīšu vidē palics par mūdis vuordu pādejuos atmūdys laikā i 90. godūs, jis atrūnams ari avīzis “Mōras Zeme” slejuos, pīmāram: “Pītera Gleizdāna zeimiejumi Ontona Slišāna bārnu dzeivuļu gromotai “Lyugums sapneišam”, (1992, nr. 26–27). Nu autoru vysvairuok tekstu, kur izmontuots “dzeivuļs”, ir Oskaram Seikstam, pīmāram: “tev vuords taipoš ir materials? nu to kuo to tu te! tai jau var dasarunuot, ka piec junga voi strukturalisma atkluojams dzeivuļa byutums! jei zyna, kai ir, ka izvaroj? vīneigais analizis veids – dzeivuļs par dzeivuli. tai i pasoki ružovajai! raksteit.” (O. Seiksts, L. Gagaine “Reitišku mads”, 2000) Dūmojams, vuorda “dzeivuļs” popularitate izauguse aiz nazynuošonys par juo izceļsmi.\nAtis Kronvalds jaunvuordus “dzeija”, “dzejols” izdūmuoja 1868. godā, atvasynuojums “dzejnieks” darynuots vāluok, īsasakņuojs volūdā viņ 19. g. s. beiguos. (K. Karulis “Latviešu etimoloģijas vārdnīca I”, 1992, 246) Izgleituotī latgalīši itūs vuordus pajēme gotovus, jī navar byut “izvariantuoti” cauri izlūksnem, juopīzeist, ka “dzeivuļs” ir vīnkuorši vuorda krūpļuojums.\nOntons Rupaiņs par jū roksta: “..kultūrā atpalykuse tauta rakstnīka misiju nasaprota. Zemnīki zynōja, ka jim vajadzeigs prīsters un kaids skreivers pogostā. Pamozom sōce atzeit ari školōtōja vajadzeibu, bet, kod pogosta vaļde nūzeimōja škyutīs pīvest školai molku, tod vedēji acīs lomōja školōtōju: “Kai nav kauna praseit, lai cyts dēļ tevis strōdōtu!” Un, ka byutu vajadzeigs rakstnīks voi “dzeivinīks” kai dažā apvydā pi jaunim vōrdim napīroduse tauta sauce dzejnīkus un dzejuļus par “dzeivulim” – par tū nivīns nadūmōja, jo mōkslas saprasšonu tautā var īaudzynōt tikai godu desmitūs un symtūs. Pat tagad myusu inteligence vōji vērtej mōkslu – vairōk mūdes pēc — moz jyut starpeibu storp eistu mōkslu un diletantismu, un arvīnu naatzeist mōkslas honorarus.” (“Dzeive”, 1961, nr. 49)\nPartū, latgaliski rokstūt voi runojūt, naizsmīsim dzejnīku, volūdys meistaru, radeitūs tekstus! Ka atbuods vuords “dzejūļs”, var lītuot ari juo sinonimu “ailis”, ari aizajimtī dzejnīka i dzejis apzeimuojumi “poets”, “poezeja” ir stilistiski neitrali.\nJeroplans, lisapeds, teļvīzers ci aeroplans/lidmašyna, velosipeds, televizors?\n19. g. s. beiguos i 20. g. s. suokuos latgalīšus daaiztyka jaunys “realejis” i reizē ar jom aile aizajimtu vuordu. Pa daļai namuocādami skaiteit, latgalīši svešūs vuordus asimilēja pa sovam – kai sadzierdēja, kai spēja tū vuordu pasaceit, i tys nūtyka spontani. Tuo laika literaturā taidus latgalīšus, kas namuok pareizi izrunuot svešvuordus, paruoda par tymsim, atpalykušim, pīmāram, O. Rupaiņa lugā “Laikmetu maiņā” taids ir Eduards, kurs soka: “Sok, atbrauks muna studente ar vysim “dukamentim” [dokumentim] sātā, lai jau i pasaprīcoj. Tevi jau tī “direkteri” [direktori] un “špekteri” [inspektori] mūceja vysu laiku pi “zamenu” [eksamenu] izdūšonas…” (“Zīdūnis”, 1930, nr. 2, 21)\nIzkrūpļūtūs vuordus piedeņuos izcieļs pats autors – lai kreit acīs, lai pamona, lai mozuok tymsūņu palīk. Tok ari šudiņ daudzim redzīs, ka eisti latgaliska volūda ir ar “jeroplanim”, “lisapedim”, “lisapetim” ci “lisapetkom”, “televizerim” ci “teļvīzerim”. Itūs vuordus, izjamūt “teļvīzeri”, atrodu jau pīmynātajā V. Lukaševiča vuordineicā.\nPar tū tymsūneibu Valentins laikam napīkrystu, sovys vuordineicys prīkšvuordā jis tū nūsauc par eistū latgalīšu identitati: “Saukta primitīva, neattīstīta, bet autentiska kultūra ir vērtība pati par sevi. (..) Ne līdz 20. gs. 20. gadiem, ne arī pēc tam latgalieši nebija vairs tā atstāti pašu ziņā, atstāti paši sev, neuzspiežot viņiem neko no ārpuses, (..) atļaušos laiku no 1920. gada līdz 30. gadu sākumam, to, kas šajā laikā Latgalē notiek, uzskatīt, nosacīti pieņemt par latgaliskās identitātes etalonu.”\nIzgleiteiba cylvākam dūd tū, ka, sevkurā volūdā rokstūt, jis nasareikoj spontani – sasaskorūt ar nazynomu vuordu, jis zyna meklēt vuordineicuos, puorbaudeit pareizraksteibu, atškiert aizajimtu vuordu atveidis nūsacejumus. Partū atstuosim tūs vysus “lisapedus” i “teļvīzerus” kai arhaismus, storp cytu, ari “aeroplans” latvīšu volūdā skaituos nūvecejs, myusdīnu juo ekvivalents ir “lidmašyna”, a lītuosim “televizors”, “velosipeds”.\nUpers ci upurs?\nPortalam lakuga.lv ir vaicuojuši, parkū teik raksteits “upers”, na “upurs”. Vuords “upers”, nu vuocu “das Opfer”, pazeistams latgalīšim jau nu vacūs lyugšonu gruomotu, ar vuocyskū pīdiekli “-er-” nūsastyprynuojs tekstūs. Sovutīs forma “upurs” īsavīsuse myusdīnu latvīšu literaruos volūdys īspaidā. Tok par latgalisku pīzeistama mums vacuokuo “upers/upere”.\nTū, ka dominejūšuo forma ir “upers” apstyprynoj ari vuordineicys: “Lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineicā” (2011–2013) – “upers, upere”; V. Lukaševiča specvuorduojā – “upere, upers” (2011), Anatolija Bērzkalna “Latgaļu volūdas vōrdu kruojumā” (1995/2007) – “upers”, Pītera Stroda “Pareizraksteibas vōrdineicā” (1933/1990) – “upurs, upere, uperēšona”. Ari MuLa dati apstyprynoj, ka “upers” ar 42 lītuojumim puorspiej 34 “upurs”.\nLeidzeigs vuords ir “kalinders”, kū myusdīnuos aizstuojs “kalendars”. Andryvs Jūrdžs raksteja “Myužeygays kalinders”, Gustava Manteifeļa latiņu drukys aizlīguma laikā izdūtais “Inflantuziemies Łajkagromota aba Kalenders” (1861–1871) ari paruoda vuorda “kalendars” raksteibu ar pīdiekli “-er-”. Tok Francs Kemps sovam kalendaram “Daugawa” (1905–1914), pīraksteidams “kalendars”, puormeja tradiceju ituo vuorda lītuošonā. Varātu byut, ka jū īspaiduojs Fraņča Trasuna deļ latgalīšu klapateitais i J. Šteinberga izdūtais “Katoļu māju kalendars”, kam 1903.–1912. godā bejuši latgaliski pīlykumi.\nEkransuovīni izdavumu vuokim nu periodika.lv i CD “Franča un Konstances Kempu darbi”


Ēwas Pōlka - Prūsiska Wikipēdija\nWersiōni kāigi iz 11:27, 27 rags 2013 (Waidinnais appun)\nBigantī wersiōni kāigi iz 11:59, 27 rags 2013 (Waidinnais appun)\n'''Ēwas Pōlka''' (ōriginalai '''''Ievan Polkka''''') - [[sōmiska bilā|sōmiska]] grīma, zinātan galwai dīnka gruppin ''Lolituma''. Per tradiciōnalin melōdijan Eino Kettunen peisāi wīrdans en 1930 mettu.\n'''Ēwas Pōlka''' (ōriginalai '''''Ievan Polkka''''') - [[sōmiska bilā|sōmiska]] grīma, zinātan galwai dīnka gruppin ''Loituma''. Per tradiciōnalin melōdijan Eino Kettunen peisāi wīrdans en 1930 mettu.\nGrīmika bēi peisātan en Savō dialaktu, kawīds deznimai šlaitinna si ezze sōmisku.\nŠi wersiōni pastāi perlazīntan en 2006. Wersiōni bēi labbai zinātan en [[Sōmija]]i be [[Mackālija]]i, adder ilgai ni pastāi pōpularan en swītu. Stāsenis kitawīdina si, kaddan prei muzīkin pastāi preidātan bewangiska animaciōni - īmtan iz pōpularan anime ''Bleach''. Filmiks dīwai pastāi internettas widāsnaswertīngiskwan. Stan bēi spārtai prasta animaciōni, pawaidinānti smejānti si mērgan sen purējas lōkan.\n===Kittas wersiōnis ===\nBigantī wersiōni kāigi iz 11:59, 27 rags 2013\nŠin pāusan bēi panzdaumai kitawīdintan 11:59, 27 rags 2013


Kolnasāta 24. septembrī - lakuga.lv\nTemys: Ervīns Gorelovs, Kolnasāta, LR1, Roksts\n“Kolnasātys” intervejā jauns i uzjiemeigs cylvāks nu Ludzys – Ervīns Gorelovs. Jam ruodīs, ka mes tik dūmojam, ka asam zaļuokuo vaļsts, nu nadoram nikuo, kab tys tai patīsai byutu. Ervīns Gorelovs vuicuos arhitekturu, doncoj i vuica latino dejis i kūpā ar dūmubīdrim veidoj vysaidus projektus, kurūs cylvākim atguodynoj par vidis aizsardzeibu, tymā skaitā – atkrytumu škiruošonu i plastmasa puorstruodi. Par Ludzu, Reigā dzeivojūt, nav aizmierss. Tei asūt vīta, par kurū jis ir atbiļdeigs. Projektā “Radām novadam” tī īreikuota laivu nūma, vēļ prīškā ir veikparks.\nKas nūtiks ar Kalkunu apryupis centru, kurū Lobkluojeibys ministreja īrūsynuojuse slēgt. Piec dzeivuotuoju i pošvaļdeibys puorstuovu ībiļdem, kai ari leluos rezonaņsis medejūs, lobkluojeibys ministrs Juoņs Reirs Latvejis Radejā izasacejs, ka tys tok varātu i nanūtikt. Tok – kaidi ir nūteikumi, kurī juoizpylda Kalkunim, kurūs dzeivoj bārni i pīaugušī ar smogim goreigim i funkcionalim trauciejumim, tys eistyn nav skaidrys, ari socialuos apryupis centrā “Latgale” nivīns vēļ nazyna, kas nūtiks.\nNu Vuordineicā pyrmais klauseituoju īsaceitais vuords – “koldre” aba “koldurs”. Par tū runoj Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs.


Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi “Vosoruošona – 2021” | Latgales plānošanas reģions\nRēzeknis novada Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi “Vosoruošona – 2021”, kurymūs pīsadola pedagogi nu Latvejis i Pūlejis. Kursi nūtiks da 13. augusta.\n“Vosoruošona” nūteik jau nu 2000. gods, itūgod jau 13. reizi pulcejūt pedagogus i latgalīšu volūdys interesentus.\nVosorys kursu “Vosoruošona – 2021” daleibnīki īpazeis vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, kai ari nūstyprynuos latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuos par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuos zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Taipoš dalinīki kūpā ar muokslinīkim dorbuosīs rodūšajuos darbneicuos, aktivi i radūši atsapyuss vokora pasuokumūs.\nInformaceju sagataveja Vineta Vilcāne, bīdreiba “LgSC” ,t.: 26149207, vineta.vilcane@gmail.com, www.lgsc.lv


Pro Hereditate Catholica - St. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par myusu pyrmdzymdynōtōjim un jūs krisšonu\n§ 5. Par myusu pyrmdzymdynōtōjim un jūs krisšonu\n71. Kai Dīvs radeja pyrmū cylvāku, Odumu?\nDīvs izveidōja cylvāka mīsu nu zemes un īdvese jymā namērsteigu goru; tai tyka radeits pyrmais cylvāks (Verīs: 1. Moiz. 2:7).\n72. Nu kō Dīvs izveidōja Īvu?\nDīvs izveidōja Īvu nu Oduma sonkauļa, kod Odums gulēja cītā mīgā (Verīs: 1. Moiz. 2:21).\n73. Kōpēc Dīvs veidōja sīvīti nu veirīša kaula?\nTai Dīvs dareja tōpēc, lai veirīts un sīvīte, kai veirs un sīva, tai vīns ūtru mīļōtu, it kai tī byutu vīna mīsa un dvēsele.\n74. Kai Dīvs paaugstynōja cylvāku pōri vysim radejumim?\nDīvs radeja cylvāku pēc sova veida un leidzeibas (1. Moiz. 1:27).\n75. Kaidā veidā cylvāks beja leidzeigs Dīvam?\nJys beja leidzeigs Dīvam ar tū, ka beja apveļteits ar dabyskom un pōrdabyskom dōvonom, ar kurom jys atgodynōja Dīvu.\n76. Kamā pastōv dabyskos dōvonas?\nTōs pastōv seviški tymā, ka cylvāka dvēsele ir namērsteigs gors, apdōvynōts ar prōtu un breivu grybu.\n77. Kamā pastōv pōrdabyskos dōvonas?\nTōs pastōv seviški tymā, ka:\n1. pyrmais cylvāks beja svātdorūšōs žēlesteibas stōvūklī un reizē ar tū jam beja Dīva bārna gūds un tīseibas uz dabasu vaļsteibas īmontōšonu;\n2. jymā jyutas beja padūtas prōtam un\n3. jys nikod nabyutu bejis padūts cīsšonom un nōvei.\n78. Kōpēc tōs sauc par pōrdabyskom dōvonom?\nTōpēc, ka tōs napīdar, leidzeigi dabyskom dōvonam, pi myusu ciļvēceigōs dobas īpašeibom, bet gon ir naparosta un breiva Dīva pīškērtō dōvona.\n79. Voi šū breivū Dīva dōvonu myusu pyrmdzymdynōtōji sajēme vīneigi dēļ sevis?\nJī tū sajēme ari dēļ vysim sovim pēcnōcējim. Tai ka, saskaņā ar Dīva izkōrtōjumu, na tikai dabyskom, bet ari pōrdabyskom dōvonom vajadzēja pōrīt uz vysu ciļvēces dzymumu.\n80. Zam kaidim nūsacejumim jī sajēme pōrdabyskos dōvonas dēļ sevis un dēļ sovim pēcnōcējim?\nJī tōs sajēme zam nūsacejuma, ka īvāros Dīva pavēli naēst kaida kūka augļus (Verīs: 1. Moiz. 2:17).\n81. Kōpēc Dīvs deve jim šaidu prīkšrokstu?\nJys tū jim deve, lai jī ar sovu paklauseibu nūpeļneitu sev myužeigū svātlaimi; dēļ tō jim tyka dūta svātdorūšō žēlesteiba.\n82. Voi Odums un Īva izpiļdēja šū prīkšrokstu, kurs beja tik vīglys?\nNā. Jī lauze šū Dīva pavēli un ēde aizlīgtū augli (1. Moiz. 3:6).\n83. Voi šys pōrkōpums beja lels grāks?\nJā, tys beja ļūti lels grāks, tōpēc, ka jim beja dūta zynōšona par Dīvu, jī tūmār vairōk īticēja čyuskai (kura beja pats valns: Atkl. 20:2) nakai Dīvam. Jī sasadumpōja pret sovu Radeitōju un gribēja byut Jam leidzeigi (1. Moiz. 3).\n84. Kai tyka nūstrōpāti Odums un Īva?\n1. Jī zaudēja pōrdabyskos dōvonas un reizē ar tū tyka samozynōtas jūs dvēseļu spējas.\n2. Jī tyka izdzeiti nu paradizes, kurā Dīvs jūs beja nūvītojis un\n3. Jim draudēja myužeigō pazusšona.\n85. Voi myusu pyrmdzymdynōtōji pazaudēja pōrdabyskos dōvonas tikai dēļ sevis?\nNā. Tai kai ar sovu paklauseibu jī tōs byutu saglōbojuši na tikai dēļ sevis, bet ari dēļ sovim pēcnōcējim, taipat ar sovu napaklauseibu jī tōs pazaudēja na tikai dēļ sevis, bet ari dēļ mums vysim, un ar tū vysu ciļveces dzymumu īgryude brīsmeigā pūstā.\n86. Kamā pastōv tys pūsts, kaidā myusu pyrmdzymdynōtōji īgryude vysu ciļvēces dzymumu?\nPūsts pastōv tymā, ka grāks, ar vysom liktineigajom tō sekom, pōrgōja nu Oduma uz vysu ciļvēci, tai ka mes vysi nōkam pasaulī ar grāka traipu.\n„Caur vīnu cļilvāku pasaulī ir īnōcis grāks un ar grāku — nōve; tai nōve ir pōrgōjuse uz vysim cylvākim“ (Rom. 5:12). „Redzi, es nalīteibā asmu ījimts un grākūs ir mani ījāmuse muna māte“ (Ps. 1:7). Vīneigi vyssvātōkō Jaunova Marija, caur sevišku žēlesteibu un privilēģiju, nōkamus Kristus nūpalnu dēļ, ir bejuse breiva nu ik kotra grāka traipa.\n87. Kai sauc tū grāku, kurā mes vysi dzymstam?\nTū sauc par īdzymtū grāku, tōpēc, ka na mes poši asam tū padarejuši, bet gon tū esim it kai montōjuši nu myusu pyrmdzymdynōtōjim, kuri beja vysas ciļvēces sōkums.\nVīneigi Dīvmōte Jaunova Marija beja breiva nu īdzymtō grāka. Tōpēc jū sauce par Bazvaineigi Ījimtū. Myusdīnu katōļticeigajim šei patīseiba seviški labi ir jōīgaumej, tōpēc, ka leidzeigi daudzom cytom myusu ticeibas patīseibom, ari šei patīseiba teik liberalu un modernisma pōrstōvu apkarōta.\n88. Voi īdzymtais grāks, kuru mes naasam nādarejuši, ir tūmār eists grāks?\nJā, tys ir dveseles nōve — taitod patiss grāks (Trid. konc. 5. ses.).\nMontōjūt Oduma grāku, vyss ciļvēces dzymums zaudēja sovu pyrmātnejū svātumu un taisneigumu, tys ir svātdorūšū žēlesteibu un vysas pōrdabyskos dōvonas, kaidas beja ar tū saisteitas. Taidā ceļā cylvāks beja goreigi miris, atkritis nu Dīva; jys nabeja vairs spējeigs sasnēgt sovu pōrdabyskū mērki. Krytušajā cylvākā Radeitājs redzēja samaitōtu sovu pyrmōtnejū plānu un navarēja vairs ar patyku vērtīs uz degradētū cylvāku. „Mes vysi bejom pēc dobās dusmu bārni, tōpēc, ka bejom myruši grākā“ (Ef. 2:3).\n89. Kaidas liktineigōs sekas kūpā ar īdzymtū grāku ir pōrgōjušas uz vysim cylvākim?\n1. Cylvāki beja krytuši nažēlesteibā pi Dīva, zaudēja Dīva bārnu stōvūkli un tīseibas uz dabasu vaļsteibas īmontōšonu.\n2. Jim pīmyta nazynōšona (ignorance), kaisleibas un teiksme uz ļaunu kai ari\n3. vysaida veida cīsšonas, sōpes un nalaimes, un beidzūt nōve.\n„Es radžu cytu lykumu munūs lūcekļūs, kas karōj pret munu prōta lykumu“ (Rom. 7:23). „Cylvāka sirds īcere un dūmas ir steidzeigas uz ļaunu nu pošas jō jauneibas“ (1. Moiz. 8:21). „Nu šyupeļa leidz kopa molai smogs dorbs ir cylvākam un smoga nosta vysim Oduma bārnim“ (Ecclus. 40:1). „Dīvs radeja cylvāku nasamaitōtu, bet caur satana skaudeibu nōve ir īnōkuse pasauli“ (Gudr. 2:23, 27). Šū dīviškos atklōsmes mōceibu aplīcynoj piredze un bedeigī fakti nu vysas ciļveces vēsturēs (Sal. Rom. 7:18—24).\n90. Voi grāka liktineigōs sekas skōre vīneigi cylvākus?\nDīva strōpe pīmeklēja ari zemi, kura cylvāka lobumam beja radeita.\nPēc pyrmdzymdynōtōju grākā krisšonas, Dīvs sacēja Odumam: „Nūlodāta ir zeme tovā dorbō, ar svīdrim un pīpyuli tu ēssi (sovu maizi) par vysom tovas dzeives dīnom. Erškeižus un dodzus tei tev radeis“ (1. Moiz. 3:17—18).\n91. Kas byutu nūticis ar cylvāku, jo Dīvs nabyutu jam parōdējis sovu žālsirdeibu?\nNivīns nabyutu varējis sajimt žēlesteibu un byut atpesteits.\n92. Kōpēc nivīns nabyutu varējis sajimt žēlesteibu?\nTōpēc, ka Dīviškō taisneiba praseja grākam pīmārotu gondarejumu un nivīns radejums, seviški, tik dziļi krytušais cylvāks, nabeja spējeigs dūt taidu gondarejumu.\n93. Kaidā veidā Dīvs parōdēja sovu žālsirdeibu cylvākam?\nJys jam apsūleja Pesteitōju,Kurs, piļneigi gondareidams, nūceļs grāka vaiņu, sagodos jam žēlesteibu un atdabos zaudātōs tīseibas uz dabasu vaļsteibas īmontōšonu (verīs. 1. Moiz. 3:15).\n„Taipat kai vīna (Oduma) vaiņas dēļ par vysim cylvākim ir nokuse pazudynōšona, tai Vīna (Kristus) taisneibas dēļ par vysim cylvākim nōcis attaisnōjums dzeiveibai ... taipat kai grāks vaļdejis nōvei, tai ari žēlesteiba caur taisneibu myužeigai dzeivei“ (Rom. 5:18, 21).\n94. Jo bez Pesteitōja žēlesteibas nivīns navar byut pesteits, ltai tod tī, kas dzeivōja pyrms Kristus atnōkšonas, byutu varējuši tikt dabasūs?\nTī, kas dzeivōja pyrms Pesteitōja atnōkšonas, teišam navarēja tikt dabasūs pyrms Jō. Bet ar žēlesteibas paleidzeibu, kaidu Dīvs, nokūšō Pesteitōja nūpalnu dēļ tim deve, jī varēja nūpeļneit sev dabasūs un tymūs nūkļyut kūpā ar Pesteitōju, kod Jys pēc sovas augšanceļšonōs atsagrīze dabasūs.\nTeišam vysa Vacō Dereiba līcynoj, ka daudzas izcylas žēlesteibas Dīvs beja pīškeiris izraelīšim un taisneigajim, kas dzeivōjuši zam patriarchu lykuma.\n95. Voi Dīvs deve žēlesteibas ari pogōnim jūs dvēseļu glōbšonai?\nJā. Jys pasarōdeja ari pogōnim un dažaidā veidā jūs skubynōja uz nūžālōšonu un dzeives lobošonu. Tū Jys darēja:\n1. caur sirdsapziņas bolsu un īkšejū impulsu;\n2. caur izcylim cylvākim, kaidus uzmudynōja nu jūs pošu vyda;\n3. caur izraelīšim, kuri ar sovim Svātim Rokstim beja nūklivuši storp tim un\n4. dažkōrt caur engelim, sapnim, breinumainom parōdeibom.\n1. „Jī (losi: pogōni) dorbūs rōdeja, ka lykums ir īraksteits jūs sirdīs; sirdsapziņa ir jūs līcineica, un tūs dūmas vīna ūtru voi nyu apsyudzēs voi ari aizstōvēs“ (Rom. 2:15).\n2. „Jys naatstōja Sevi bez aplīcynōjuma, dareidams labi nu dabasim, dūdams leitu un augleigus laikus“ (Ap. d. 14:16).\n3. „Jys tōpēc jyus (izraelīšus) izkaiseja storp pogōnim, ... lai jyus pasludynōtu Jō breinumdorbus un, ka nav cyta tik vareiga Dīva ōrpus Jō (Tob. 13:4).\n4. Symtnīks Kornelijs sajēme ziņojumu caur engeli (Ap. d. 10:3); Nabukadnecers caur sapni (Dan. 2:4); Baltasars ar nūslāpumainas rūkas rokstu uz sīnas (Dan. 5); Balaama caur sovu ezeli (Num. 22:28—30).\n96. Kopēc Pesteitōjs naatnōce tyuleņ pēc pyrmdzymdynōtōju krisšonas?\nLai ciļvēce vyspyrms nu pīredzes saprostu, cik Ielā pūstā tū ir īgryudis grāks, un ka nivīns cyts naspēj jū glōbt kai tikai pats Dīvs.\n„Muns bārns, esi par skaistu Dīva attālu un īneist grāku, kas īnese pasaulī vysaida veida ļaunumu. „Grāks dareja nūžālōjamas tautas“ (Par. 14:34).\nSt. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par myusu pyrmdzymdynōtōjim un jūs krisšonu


Gruomotys “Burtu vuoceleite” attaiseišonys svātki - lakuga.lv\nTemys: Ieva Širiņa, Ineta Atpile-Jugane, latgalīšu ābece, latgalīšu alfabets, latgalīšu volūda, RTA\n25. septembrī 14.00 stuņdēs Viļānu Nūvodpietnīceibys muzejā nūtiks gruomotys latgalīšu rokstu volūdā “Burtu vuoceleite” (teksta autore Ineta Jugane-Atpile, muokslineica Ieva Širiņa) attaiseišonys svātki, kai ari muokslineicys I. Širinis gruomotys ilustraceju izstuodis atkluošona, informej Rēzeknis Tehnologeju akademejis Sabīdryskūs attīceibu nūdaļa.\nPasuokumā byus tikšonuos ar muokslineicu I. Širiņu, muzicēs grupa “Bez nosaukuma”, apmaklātuojim tiks duovynuotys gruomotys.\nIeva Širiņa i Ineta Atpile-Jugane ir RTA absolventis. I. Širinis magistra dorba projekts – gruomotys grafikys dizains – tyka papyldynuots ar dzejneicys I. Atpilis-Juganis sacarātom ailem, i rezultatā ir izdūta kruosaina losomgruomota latgalīšu rokstu volūdā, kura tiks duovynuota bibliotekom, školom, pyrmsškolys izgleiteibys īstuodem i RTA gostim.\nVysus interesentus laipni aicynoj pīsadaleit. Pasuokuma laikā lyugums īvāruot vaļstī nūsaceitūs epidemiologiskuos drūšeibys pasuokumus.\nIzdavums sagataveits ar RTA Izgleiteibys, volūdu i dizaina fakultatis Regionalistikys zynuotniskuo instituta finansialū atbolstu. Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas valsts meži” finansialū atbolstu.


Datum: 23. - 26. Juli 2020 | Die Rasenmäher\nStartseite · Produkt Datum · 23. - 26. Juli 2020


Ritvara Vjaksis (Rībeņu vydškola, 8. klase) zeimiejums\nTemys: Alise Ivbule, Lāsma Jurkāne, Naaizmērstule, Naaizmērstulis jaunradis dorbu konkurss, Signija Voite, Sintija Ruskule, Viktorija Mičule, Viktorija Nagle\nPīduovojam Naaizmierstulei veļteituo Latgolys nūvoda lauku školu jaunradis konkursa 7.–11. klašu audziekņu latgaliski saraksteitūs dorbus.\nSignija Voite, Kuorsovys vydsškola, 10.a klase\nEs latvīte asmu\nEs latvīte asmu,\nCauri symtim ļaužu sovu byuteibu nasu,\nLai arī cik gryuši byutu, es naprosu, kai cyti:\n“Kod byus vīgļuok?\nKod byus lobuok?\nKod beidzūt cytaižuok?”\nEs apsazynoju, cik lela vierte\nIr munai breiveibai\nI laiceigajai dzeiveibai.\nNa par veļti Dīvam dūtys,\nMyusu spieceiguos latvīša rūkys,\nKurys nadreikst beitīs dorba,\nVoi kaida osa, skorba vuorda.\nEs gaidu nu sovu vīnaudžu vairuok sapratnis\nI mozuok skrīšonu piec materialys tendeņcis.\nKaut mes vysi spātu sovu tautu apbreinuot\nI mozuok aplameibu runuot,\nCīši, cīši sovu tāvzemi mīļuot,\nVairuok atmiņu sevī kruot,\nVairuok dzīšmu izdzīduot!\nPasaceit paļdis par vysu\nI nūskaiteit sevī “Es tycu”.\nTod spēsim mes svātumu nūsorguot,\nNikod svešs zuoboks te naīs vairs pīpāduot,\nTikai tai Latveja varēs godu symtim dzeivuot\nI sovus bārnus myužeigi myužam mīļuot!\nSvešinīk, nikod vairs tu mane navaicoj,\nVoi mīļoju sovu tāvu zemi.\nCauri vysam sovu byuteibu nasu!\nLāsma Jurkāne, Rībeņu vydsškola, 7. klase\nEs latvīte asmu!\nEs latvīte asmu, partū ka muna dzimtine ir Latveja. Ite es pīdzymu, izaugu, vuicūs, dzeivoju i dzeivošu arī tuoļuok. Ite ir muna saime, kura mani vysod atbolsta. Muni draugi, ar kurim tik daudz pīdzeivots i nuokūtnei saplanavuots… Maņ ir draudzeiga klase i cīši lobi školuotuoji.\nEs dzeivoju Latvejā – zemē, kura ir boguota zalim mežim, dzyntaru. Nikur navaida tik skaneigu putnu, dzīdūšys i doncojūšys tautys, zyluoku dabasu, korstuokys puorta guņs, gorduoka sīra, navaida stypruoka ūzula un rokstainuokys jūstys, kai pi mums – Latvejā. Ticit voi nā, bet es varu byut lapna par tū, ka na kotrys latvīts ir latgalīts, tok latgalīts vysod ir latvīts! Par latgalīti palīk na jau dzeivisvītys voi dzimšonys deļ. Latgalīts ir tys, kam dzymtuo volūda ir latgalīšu, jis ari dūmoj latgaliski, i nasakaunej runuot sovā dzymtajā volūdā. Latgalīšim ir sovys kulturys vierteibys, folklora, jī ir vīsmīleigi, izpaleidzeigi, atvārtu sirdi, i jūs sirdīs ir patīsa mīlesteiba pret dzymtū pusi, dobu, cylvākim sūpluok, pret taisneibu i pret dorbu.\nMuns – latvītis – dorgums ir munys saimis tradicejis, tautysdzīsmis, rūtalis, kurys muni seņči nūdeve nu paaudzis paaudzē. Tai juos tyka leidz manim. Maņ, zinit, ir taids kai gondarejums par tū. Ka navaida pazaudāts duorguokais, kas var cylvākam byut… Prūtams, mums nav nikaidys naftys, zalta, bet mes vīnolga asam laimeigi ar sovu folkloru, dobu, viesturi – tys vyss ir myusu boguoteiba. Es nikod nabraukšu nu tenis prūm, i, ka braukšu, tod tik iz nailga laika, lai radzātū atdūtu sovai zemei i tautai…\nEs asmu lapna par sovu dzimtini – Latveju – taidu breivu, naatkareigu i vysod skaneigu. Es latvīte asu!\nViktorija Nagle, Rībeņu vydsškola, 7. klase\nKod pādejuos rudiņa lopys aizruove viejs, kod guojuputni, klaiguodami “Atā, atā!”, laižās prūm nu sovys sātysvītys, tod tai kai drupeit skumeigai palīk… Gribīs pīsaspīst pi mamys, sajust syltumu i mīru, kod mama apčer i soka: “Ak tu, muna mozuo latgalīte, muns dzeipareņš, muna prīca i myusu nuokūtne!…”\nDzeraunē, kur suņs pa vaļai i streipains kačs, grūzeidams dybynu i asti, aiz klāva aizīt pelis giutu, es sajiutu tū pīdereibu i spāku, kū maņ dūd myusu muola zeme, Latgolys sviļpaunīki, pļovys smylgys voi slapņā reita rosā pīkritušī uobuli. Oi, a kai jī garšoj! …A ka vēļ i bīzinī savuorej! Mmmm… Ar boltmaizis pluocini i pīnu! Eists Latgolys bārna paiedīņs! I tod var otkon skrīt, spēlēt voi dzīduot. Var pasavērt vysapleik i redzēt tū pasaulis leluokū skaistumu – sovu sātu – sovu dzimtini… Voi na tai?\nI zinit – sātā ar mamu, papu, bruolim i muosu – maņ myusu kuplajā saimē ir vyslobuok i vysdrūsuok. Es zynu, ka taišni sātā i saimē ir spāks. Kai soka paps: “Byusim cīši kai zuodža zūbi!” I tod nav tai buodrai, i zynu, ka pavasarī lelī bļaukys (guoju putni) byus atpakaļ. Sātā.\nSintija Ruskule, Kuorsovys vydsškola, 7.a klase\nEs latvīte asmu i myužam palikšu!\nKai mozeņš saulis stareņš es augusta vokorā apspeidieju itū pasauli. Muotis gluosts, tāva stypruos rūkys i zyli dabasi i muokūņu vuškenis mani sagaideja itymā breineigajā pasaulī – munā Latvejā.\nGodim īmūt, es saprotu, ka Latveja maņ ir kas vairuok nakai vīnkuorši zeme, kur es pīdzymu. Tei ir muna sāta. Kotram nu myusu sirdī ir kaida vīta, nu kurys nasagrib dūtīs prūjom. Maņ taida vīta ir Latveja i Latgola. Zylim iudinim, zalim pakolnim i styprim cylvākim ir boguota myusu mozuo zeme. Spāku maņ dūd Latvejis doba. Tei ir vīnreizeja. Pasaulī ir daudzi breineigu, elpu aizraujūšu vītu. Kaidam laikam pateik tuksneša smiļts, naparosti augi, izkoltušī lauki… Maņ spāku dūd zalī Latvejis meži, breineiguos dobys ainavas, kas atsakluoj nu Nūmiernis vaļņa, Latgolys azari, kuru zylajūs iudiņūs varu vērtīs stuņdem ilgi. Prīcojūs, ka mani sveicynoj i pasmaida maņ mežā najauši satykts, pavysam svešs cylvāks, a azara krostā sādūšais makšernīks grib paduovynuot maņ zivi nu sova lūma, sokūt: “Nagaršuos pošai, atdūsi kačam!” Spāku smeļūs sovā uobeļduorzā, peoneju zīdūs i beseņu i jasmiņu kryumūs. Stuņdem ilgi varu vāruot svieteļus lygzdā, kas godu desmitem rūtoj myusu pogolmu i kur svieteli vysod atrūn ceļu atpakaļ. A puori vysam skaņ muna dzymtuo volūda…\nSpāku smeļūs sovā volūdā. Asmu latvīte. Dzydra i skaneiga ir muna volūda. Tei plyust kai skaneigs pavasara olūteņš, i apkuortne pīsapylda ar vīglu melodeju. Es runoju latvyski i latgaliski, tai muoceišu runuot i sovus bārnus. Munu dūmu i munys sirds volūda ir latvīšu i latgalīšu volūda. Muni seņči ir tai runuojuši, i es asmu lapna par tū, ka runoju sovu seņču voludā i doru tū ar lapnumu.\nDzeivē cylvākim juopījam vysaidi lāmumi. Vīgluoki, gryutoki, svareigi, mozuok svareigi… Munā skapī gūda vīta ir atvālāta tautys tārpam. Īmūt godim, es kotru dīnu pasateicu sev i sovim tivinīkim par lāmumu īsaguoduot tautys tārpu – myusu paguotnis, tagadnis i nuokūtnis simbolu. Es jū ceļu gūdā na tikai svātku reizēs, i tuos nav tikai kūšys drēbis. Tei ir saikne ar myusu seņčim. Ar kaidu lapnumu es ceļu gūdā tautys tārpu, lai lapni pacaltu golvu izdzīduotu Dzīšmu svātkus i izdoncuotu Deju svātkus! Muns pīnuokums – gūduot i tureit cīnā myusu tautys tārpu.\nMaņ spāku dūd sokomi vīnkuoršys lītys: saulis lākts i reits, zīdu pumpuru smarža, iudiņa šalkūņa azara krostā. A puori vysam ir muna skaneiguo dzymtuo volūda, Latvejis doba i muns tautys tārps, kas līk maņ atkuortuot otkon i otkon: es latvīte asmu i myužam palikšu!\nAlise Ivbule, Aglyunys vydsškola, 11. klase\nDzeivuot Latvejā ir prīks\nDzeivuot Latvejā ir prīks,\nBet dzeivot Latgolā ir gūds.\nTik breivi maņ dzeivuot gribīs,\nI runuot latgaliski vysuos Latvejis vītuos.\nMameņe mani vuiceja cīneit vysu, kū dzeive dūd.\nMīļuot cylvākus, kuri ir blokus,\nMīļuot dobu, kuramā dūdūs.\nEs asmu laimeiga,\nAsmu laimeiga par tū, ka dzeivoju Latgolā i nikur cytur.\nPar tū, ka ar gūdu varu runuot latgaliski.\nKur latgalīts smeļās spākus?\nDzydrajūs Latgolys azarūs i breineiguos, pučem pylnajuos pļovuos.\nLapnojūs es ar sevi, ka latgalīte asmu,\nI saimetei sovai paļdis es soku,\nJo bez jūs es nabyutu nikas.\nPaļdis tev – mameņ, bruoleit i tēt,\nPaļdis, ka maņ esit.\nEs asmu, beju – i byušu latgaļu meita.\nViktorija Mičule, Varakļuonu vydsškola, 7. klase\nZīma bārna pruotā\nIr pīguojs muns meiluokais godalaiks, i tei ir zīma. Uorā ir solts laiks. Kod verūs pa lūgu, es radzu boltu zemi, mirdzūšus kūkus. Tai viņ gribīs izskrīt uorā un byut zīmys puosokā. Gondreiž vysur, kur dūdūs, ceļš ir kai bolts spūguļs. Nasaverūt iz tū, es tik un tai grybu pavasari i syltumu. Vysvairuok maņ pateik, kod pļovys suoc zaļuot i kūkim suoc plaukt lopys. Bet, ka mes runojam par itū breidi, vysleluokū prīcu maņ atnas snīga atstuotī pādi, kas vad mani lejā nu kolna. Teirumūs un ceļamolos ir radzami vysaidi zvāri, pīmāram, styrnys, lopsys i zači. Dažreiz es nu reitim pasamūstu nu zeileitis klabynuošonuus pi ustobys lūga.\nGrovi i azari, i ari kaida upe ir aizsoluse, i puorgaļveigi bārni slidoj pa tim voi ari vīnkuorši kircynoj vīns ūtru. Iz lada palīk naizdziešami pādi, kū atstuoj kotrys pīaugušais voi bārns, kas ite ir bejs. Vāsajūs zīmys vokorūs es gremdejūs bierneibys atmiņuos par zīmys prīcom, asmu gotova skrīt uorā nu sātys i saukt draugus pykotīs.\nDīnu piec dīnys es grybu atsagrīzt bierneibā, īsarytynuot mamys kliepī, ar brolim otkon veļt snīgaveirus, ceļt snīga cītūkšņus i pykuotīs.\nVīna nu munu spylgtuokūs atmiņu ar munim brolim i kaiminim beja taida – zīmā, kod beja miļzeigi daudz snīga, mes vysi kūpā izdūmuojom ceļt snīga cītūkšņus, bet, lai tū dareitu, mums byutu juoteirej metru dziļš snīgs, partū mes izrokom snīga dūbi i izroktū snīgu cēlem augšā i vylkom pa molom, tod mes vēlem vēļ lelys snīga bumbys i cēlem vēļ augšuok cītūksni. Prūtams, es navarieju tik augši juos paceļt, deļto maņ vajadzēja praseit jaunokajam broļam, lai paleidz. Mes kūpā bejom pīci, i munā komandā beja muns jaunuokais bruoļs i jaunuokais kaimiņš, i vysi saguoja karuot pret vacuokū broli i kaimiņu. Tod mes ilgu laiku svaidejomēs pykim, napīmiņu, kas uzvarēja, es beju cīš mozeņa, bet tū dīnu atcerūs tai, ka tys vyss byutu nūtics vakar, teišom grybātūs vēļ tū vysu atkuortuot.\nEs pateišom grybātu lai vyss, kas nūtics pa itim godim, koč kod atsakuortuotu. Maņ redzīs, ka tys nikod naatsakuortuos, bet cereiba vysod mierst pādejuo, tū zynu i tycu, ka muna bierneiba vēļ nav beigusēs, partū ka cylvākā palīk bārna pruots. Es ceru, ka vysim ir bejuse tikpat jautra bierneiba kai maņ.


Juoņs Kondrāts i juo ols – “Žbans” / LR1 / / Latvijas Radio 1\n31. jūlijs 2021, 18:30\nLudzā, Kondrātu saimis veikala “Cymuss” telpuos, tuos saiminīku Līgys i Ērika dāls Juoņs Kondrāts jau kaidu strēči vuorej olu ar latgalisku nūsaukumu – “Žbans”. Pyrma kaida laika pi juo beja nūbraukuse Laura Sondore, kab dazynuotu, kai tod itys process ite nūteik.\n“Līkam jū itamā kotlā, tod ar filtru līkam īsolu, i tod aptyvai divejis stuņdis ar trejom pauzem jis filtrejās, ka tys beidzīs, tod es iznamu īsolu i vuoreju ols. Pīlīku apeiņus, tod maņ vēļ ir kas kluot, kū es dalīku, nasceišu kū, i tod raudzejamajūs traukūs divejis nedelis vyss ryugst.”\nRuodūt nalelus speideigus metala kubuleņus, kur tod ari nūteik vysi ola gataveišonys procesi aptyvai mieneša garumā, stuosta Juoņs.\n“Vīns nu munu dzedu taiseja veina, ūtrais ola. I es gribēju paraudzeit, paraudzeju taiseit veina, vystik ols izaruodeja tyvuoks. Suoku pa svātkim taiseit saimē, vysim patyka, i kod maņ, atbraucūt nu Vuocejis, divejis nedelis daguoja sēdēt karantinā, izdūmuoju, ka vajag tū vysu legalizēt i leluokūs apjūmūs. Tys ir taids lobs īrūcs, kab varātu iz Ludzu atvylynuot turistus.”


Sibira stuosti. Viļcīņa epopeja | Naktineica\nThis entry was posted in Sibira stuosti and tagged atminis, ceļš, dīnysgruomota, latgaliski, Sibireja, stuosti, zīma on 16/10/2007 by saprge.\n← Sibira stuosti. Moskova Sibira stuosti. Viļcīņa nūstuošonys →


26-09-2019, 22:27 #681\n28-09-2019, 19:56 #682\n28-09-2019, 19:58 #683\n28-09-2019, 21:57 #684\n28-09-2019, 22:17 #685\n28-09-2019, 22:20 #686\n28-09-2019, 22:23 #687\n28-09-2019, 23:07 #688\nLast edited by Drazzy; 28-09-2019 at 23:11.\n30-09-2019, 14:18 #689\n30-09-2019, 16:13 #690\n30-09-2019, 18:19 #691\n06-10-2019, 11:45 #692\n06-10-2019, 11:51 #693\n06-10-2019, 11:56 #694\nLast edited by Drazzy; 06-10-2019 at 11:59.\n06-10-2019, 12:10 #695\n06-10-2019, 12:24 #696\n06-10-2019, 12:36 #697\n06-10-2019, 12:38 #698\n06-10-2019, 12:44 #699\n06-10-2019, 13:20 #700


Rūbežupe Aivīkste - lakuga.lv\nAivīkstis Ītaka Daugovā. Karteite: Ivars Matisovs.\nTemys: A12, Aiviekste, Aivīkste, Ivars Matisovs, Latgolys doba, Latgolys upis, upis, Žurnals "A12"\nAivīkste ir Daugovys iudinim boguotuokuo pītaka i vīneiguo nu Lubuona azara iztakūšuo upe. Piec nūtecis apjūma jei ir pīktuo leluokuo upe vaļstī. Upis augštecei soveigs cīš mozs krytums, nīceigs dreizums i nalels guļtnis dziļums, partū pūstūši plyudi Aivīkstis augštecē sovulaik bejuse īrosta paruodeiba. Applyudušū zemu plateiba reizem sasnīdze 650 km2, Lubuona azars tod palyka septenis reizis leluoks – kaids oculīcinīks raksteja: “Azara iudini skoluojuos gar cīmu sīnom i zivs ārtai siļdejuos uobeļu suodūs. Lubuona azars niu ir īdambāts, palics gona romons i lelus draudus vaira naroda, tok aizpārnejuo gods napīradzātuos leitovys radejušys godu symta plyudus jau cytuos Austrumlatvejis vītuos, par Latvejis plotuokū upi iz laiku palīkūt da ituo gondreiž napamonomajai Ičai.\nStereotipisks, bet na vysai precizs ir redzīņs, ka Vydzemis i Latgolys rūbežs īt pa Aivīkstis upi. Patīseibā Aivīkste par rūbežupi pīzeistama simboliski, partū ka viņ pošā upis augštecē da Pededzis ītakys jei ir bejuse rūbeža storp zvīdru i pūļu Vydzemi. Upis tuoluokajā teciejumā zvīdru zemis atsarodušys ari Aivīkstis kreisajā, nūsaceiti latgaliskajā, krostā, i viņ pošā lejtecē napalels Latgolys gabaleņš (Gosteni i jūs apkaime) atsaroda Aivīkstis lobajā krostā. Zeimegi, ka Ūtruo pasauļa kara godūs Aivīkstis krosti ir bejuši vīna nu tūs vītu, kur latvīšu karaveiri ceinejušīs pretejuos froņtis pusēs. 1944. gods augustā Aivīksti forsēja padūmu armejis 130. latvīšu strieļnīku korpusa karaveiri, kurus upis pretejā krostā “laipni“ sagaideja vuocu spāku 19. latvīšu divizejis saldati.\nAivīkstis HES plūstu ceļš. Karteite: Ivars Matisovs.\nLaivu nūbraucīnim Aivīkste pīmāruota vysu sezonu, partū ka upē nav tehniski sarežgeitu pūsmu. Laiska braucīņa prīcu labi var aptymsuot pretviejs, partū pa upi naīsoka braukt ar pīpyušamajom laivom i ari ūdu Aivīkstis krostūs ir vairuok kai videji Latvejā. Upis krostūs ap 25 km garā pūsmā nav nivīnys sātys, nav dzieržamys ni suņu rejis, ni gūvu muovīni i ni motorzuodžu ryukūņa, par transporta leidzekļu radeitu pat patuoļu dunu nimoz narunojūt. Upis krostūs ite ir gondreiž naīspiejami atrast teļšu apmetnei pīmāruotu vītu, bet kod tys, saulei rītūt, tūmār izadūd, iz vokora mīlasti sasarūn svaiga ašņa izsluopušys ūdu ordys nu plašys apleicīnis.\nAivīkste nazkod intensivi tykuse izmontuota kūku pludynuošonai – pa jū izguoja ap 1200 plūstu godā, bet pādejī cauri Aivīkstis spākstacejis aizvorim tyka izlaisti 1960. godā. Aivīkstis HES tyka izcalta 1925. godā i da pat Keguma HES nūdūšonys ekspluatacejā (1939) jei beja leluokuo spākstaceja vaļstī i juos golvonajā aizsprūstā tyka izbyuvāts pat specials 14 m plots plūstu ceļš. Myusu dīnuos Aivīkstis HES kūpejuo jauda ir 0,8 MW i goda laikā jei saražoj viņ 0,1 % nu AS “Latvenergo“ kūpejuos elektroenergejis izstruodis.


Rēzeknis Augstškolys teatris uzvar Latvejis Studentu teatru dīnuos - lakuga.lv\n24. martā Reigys Tehniskajā universitatē (RTU) nūtyka XIII Latvejis Studentu teatra dīnys i tymuos par lobuokuo ituo goda studentu teatri kliva i ceļojūšu bolvu – sudobra uoksta capuri īgive Rēzeknis Augstškolys studentu teatris „ĶerRA”.\nRēzeknis Augstškolys studentu teatris „ĶerRA” lobuokuo studenta teatra titulu īgive par izcilū muokslinīciskū jaunradi prīšknasumā „Kas paliks piec myusu?” (Kas paliks pēc mums) ar Ivetys Ratinīkys dzeju i autoris pīsadaleišonu, režisore prof. Olga Senkāne.\nTaipat teatra dīnuos tyka sveikti ari lobuokī studentu teatru akteri, taipat eipašys bolvys sajieme teatri par augstim profesionalim snīgumim, skatuviski vizualū tālu i horeografeju kai ari par muokslinīciskumu i spilgtu teatralitati.\nPar lobuokū studentu teatri 2012. godā sasacente teatri nu Reigys Tehniskuos universitatis, Latvejis Universitatis, Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis, Vydzemis Augstškolys, Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis, Rēzeknis Augstškolys, kai ari studejteatris „AKA”, improvizacejis teatris „ImproZoo”, VEF Kulturys pils ansamblis „Rīgas pantomīma”, Teatra studeja „Krāso baltu”, Alises Rozes teatris i Jaunais Miltu teatris.\nVaira dazynuošonys par pasuocīni ITE .\nInformaceja nu RTU informacejis centra.\nKarteņā Rēzeknis Augstškolys teatris „ĶerRA”, foto Artūrs Kigitovičs


LaLaDra Juosmuižā – Latgolys Studentu centrs\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ari iz prīšku taiseis literari muzykalus pasuokumus dažaidos Latvejis vītuos. Taipoš bīdreibys birojūs Daugavpilī, Rēzeknī, Reigā i Jelgovā byus seminari, nūdarbeibys, cyti pasuokumi par latgalīšim svareigim vaicuojumim. LgSC aktualitatēm var sekuot leidza bīdreibys sātys lopā www.lgsc.lv ci socialajūs teiklūs https://twitter.com/LgSC i https://www.facebook.com/lgsc.lv. I, prūtams, vyslobuok atnuok gostūs iz kaidu nu birojim.\nPyparmātru čaja kauss 2013


گوكهرو-:-افسانوى-مجموعه-----Gokhrū-:-afsānvī-majmūʻah | Queens Public Library\nگوكهرو : افسانوى مجموعه / Gokhrū : afsānvī majmūʻah\nBy اوستهى، پشپتا, author / Avasthī, Pushpitā, author.\nتوصىف بریلوى، 1991- translator / Tauṣīf Barelvī, 1991- translator.\nGenre Short stories, Hindi\nPublished 2019 by Ejūkeshnal Pablishing Hāʼūs, Dihlī\nBib Id 2286911\nDescription 128 pages ; 23 cm\n01955nam a2200433Ki 4500\n9789388736541 (hardcover) $15.45\nAvasthī, Pushpitā, author.\nGokhrū : afsānvī majmūʻah\n2019 by Ejūkeshnal Pablishing Hāʼūs, Dihlī :\nTranslation of: Gokharū.\nTauṣīf Barelvī, 1991- translator.\nاوستهى، پشپتا, author.\nگوكهرو : افسانوى مجموعه\nدهلى : ایجوكیشنل پبلشنگ هاؤس، 2019.\nتوصىف بریلوى، 1991- translator.


NUP2315 NACHI Bearing | Nup2315 | NSK Nup2315 | NSK Bearings\nNup2315 | NSK Nup2315 | NSK Bearings Kennewick - BEARINGS ....\nNUP2315 NTN bearings is made of KOYO SEIKO company.Because of the good quality of NUP2315 NTN bearings, they have get many clients' trust who are need NUP2315 NTN GET PRICE BY E-MAIL SKF Timken NSK NTN NACHI IKO Kyk Ezo\nnup2315 bearing_nup2315 Dealers in Delhi_nachi Bearin...\nNu2315 Nj2315 Nup2315, Buy Various High Quality Nu2315 Nj2315 Nup2315 Products NTN bearing price list bearings ntn cylindrical roller beari. US $0.1-30 1 Set (Min. Order,If you want to know nachi nup2315 bearing’s Dealers in Delhi.Please contact us.\nNUP2315 bearing NTN NUP2315 - Currently On Sale�...\nNTN NUP2315 bearing. NTN NUP2315, Size: NTN NUP2315 bearing, Size: 75x160x55. NTN NUP2315 are used in a wide variety of applications, they are simple in design, suitable for high speeds and are robust in operation, and need little maintenance.\nNACHI NUP2315E Bearing - allen-bearing.c...\nWe export high quantities NACHI NUP2315E Bearing and relative products, we have huge stocks for NACHI NUP2315E Bearing and relative items, we supply high quality NACHI NUP2315E Bearing with reasonbable price or we produce the bearings along with the technical data or relative drawings, It's priority to us to supply best service to our clients.\nNUP2315 ECP – SKF Cylindrical Roller Bearing – 75x160x55mm ....\nNUP2315 ECP – SKF Cylindrical Roller Bearing – 75x160x55mm NUP2319 ECJ – SKF Cylindrical Roller Bearing – 95x200x67mm NUP2314 ECP – SKF Cylindrical Roller Bearing – 70x150x51mm


Šursyutēt • Dicollecte • Vuordineicu vadeiba OpenOffice.org, Firefox, Thunderbird, Mac OS X itt.\natvārtuo koda volūdnīciskī resursi\nlītuotuojs: parole: | iztaisēt kontu\nUz suokumu B.U.V. Viesture\nVuordineica Afiksi Dokumentaceja\nIerūsynuojumi... ... nūraideits Skaline\nLūcekļi Komentari Monitorings\nŠursyutēt > Forums\nLibreOffice.org: Extensions vītne\nOpenOffice.org: Extensions vītne\nTe atrūdamuo vuordineica pret īprīkšejū ir nadaudzi pasakuopuse un nu jau satur ap 8450 vuordu.\nVuordineicu var bez problemom uzstuodēt uz LibreOffice aktualuom versejom un puorbaudēt, pīmāram "Latgaliešu rakstības noteikumi" latgaliskū daļi. Daudz kas vēļ kruosuosīs sorkons, bet tai kai dorbs lāneitei īt iz prīšku, to ar kotru nuokušū bys mozuok.\nOpenOffice gadejumā problemom toža navajadzātu byut - latgalīšu volūda ir atrūdama volūdu sarokstā.\nPīzeime: prīkšrūka byutu dūdama oficialoum paplašynuojumu pyurstaipekla vītnem.\nVuordineica LibreOffice (.oxt) 0.1.5 — 27.11.2016\nMozilla opicialuo vītne: Latgalīšu volūdys moduļs\nVuordineicai juostruodoi taipat Mozilla produktūs (Firefox, Thunderbird, Fennec, SeaMonkey). Pagaidom, kamer paplašynuojums vēļ nav izguojs obligatū Mozilla-dev testeišonys periodu, var raudzēt instalēt jū nu te atrūdamuo faila.\nPīzeime: bytu juostroidoi nasaskotūt uz tū, ka latgalīšu volūdys skaidra atbolsta vēļ nav.\nVuordineica Mozilla (.xpi) 0.1.5 — 27.11.2016\nOpenOffice.org 3.3.x i vairuok/LibreOffice\nUzstuodeišonai izmontoi OO Extension Manager (atrūdams zam Tools). Extension Manager pīduovoi uzstuodeišonu kai teišsaistī tai no lokalo faila.\nKa uzstuodeišona teišsaistī nav īspiejama, vajadzeigū volūdys vuordeicu var šursyutēt nu vuordineicu bibliotekys i uzstuodēt ar tū pošu Extension Manager, nūruodūt tam lokalū .oxt failu. Pec vuordineicys uzstuodeišonys, Tools/Options/Language Settings izavielit nūkluseitū volūdu (locale) i vuordineicys, kurys grybot izmontout.\nPec vuordineicu uzstuodeišonys drūšeibai puorstartejit OpenOffice/LibreOffice.\nUzmaneibu! Lai isavaireitu nu problemom, īteicams īprīkšejū, 0.1.1 verseji, nūjimt pošrūceigi nu tīņs, kur jei ir uzstuodeita, cytaiž dabuosit divys konfliktejūšys versejis vīnlaiceigi.\nTe ir atrūdamys izstruoduotūs vuordineicu pakūtnis.\nOpenOffice.org volūdu arhivs\nBezmoksys klaviaturys dziņi (c) Lācz\nLatvīšu vuorda dīnys (oxt), (c) A.Lācis\nVuordineicys pīdar tūs atbylstūšīm sovinīkim.


Diena, kai liūtai valgys salotas. E.knyga - Alma littera\nDiena, kai liūtai valgys salotas. E.knyga


Lubuona Ceļuotuoju dīnys 2019 - lakuga.lv\nKarteņa: Linda Dambeniece-Migliniece\nTemys: Aivīkste, Ceļuotuoju dīnys, Lubuons, turisms\n6. julī Lubuona mytruoja informacejis centrs, sadarbeibā ar brošurys “’Lubāna ezera noslēpumi” saiminīkim, organizej “Lubāna ezera Ceļotāju dienu 2019”. Ituo gods tema – nu akmiņa laikmeta da myusu dīnu. Caur kulinarū montuojumu, muola prīškmatu izgataveišonu, uorstnīceibys augu darbneicu i izdzeivuošonys prasmu i medeibu īmaņu apgiušonu īpazeisim kulturviesturiskū montuojumu, tys veisīs kūpā ar nakts laivuojumu pa naskortuos dobys īskautū Aivīkstis upi, dūšonūs puorguojīnī pa Lubuona mytruoja pūrim, pīsadaleišonu velobraucīnī apleik Lubuona azaram, izzynojūt Lubuona mytruoja dobys vierteibys, informej Elīna Gaveiko.\nTaišni dobys līguma “Lubuona mytruojs” teritorejā, bolstūtīs iz arheologu pietejumim, pyrma apmāram 10–13 tyukstūšom godu, īkleida pyrmuos civilizacejis Baļtejā. Jī asūts bejuši augu vuocieji, medinīki i makškeriejuši ari zivs. Dzeivuojuši kūka byuvēs, traukus lepiejuši nu muola i rūtys nu dzyntara. Itim īdzeivuotuojim pat izadevs izveiduot leluokū dzyntara apstruodis centru Baļtejā. Aivīkste kai taida liktiņupe cīši sasasaistejuse ar senejuo akmiņa laikmata īdzeivuotuoju dzeivi – slovonais Dzyntara ceļš pa Aivīkstis upi, zyvu resursi i 27 Lubuona azara hidrografiskuo teikla īskautuos senejūs īdzeivuotuoju apmetnis. Bolstūtīs iz arheologiskūs pietejumu rezultatim, mes varim viņ nūjaust, izatāluot kai vyss izaviers i bejs patīseibā.\nDoba, tradicejis, kultura laika periodā “nu akmiņa laikmeta da myusu dīnu” puorsamejuse tik cīši, ka lelais Lubuons īgrūžuots, Aivīkste izbagarāta, kiupynuotys zivs ād eipašuokuos dīnuos i zoru slītūs kuormus puormejuši cytu materialu sātys. Tok, brīnūt pa Aivīkstis krostim i verūtīs kluonu pļovu plašumā, taida senatnis kluotasameibys sajiuta puorjam… i tūmār redzīs, ka ite koč voi drupeit akmiņa laikmats sasadur ar myusu dīnom.\nReitu suoksim agri, īsaklausūt juo skaņuos i ritualūs. Dīnys turpynuojumā kūpā ar ornitologu dūsimēs putnu vāruošonys ekskursejā pa zyvu prūdim. Saulei syldūt vys syltuok brissim pļovā, kur entomologa Gunta Akmentiņa vadeibā īpazeisim dīnys taureņu sugys. Piertneica Daiga Čevere īpazeistynuos ar augim i jūs pīlītuojumu, kūpeigi gatavojūt pierts slūtys i īpazeistynojūt ar smuordeigu eteriskū pasauli. Ar aktivuos atpyutys cīneituojim veiksim vingruošonys ritualus iz SUP dieļa fizioterapeita vadeibā, sovutīs kūpā ar SIA “Purvu bridēji” dūsimēs atkluot nazynomū Lubuona mytruoja pūrūs. Leluokū Latvejis azaru, kur pa markātu maršrutu varēs baudeit nasteidzeigu braucīni 57 km garumā, apbrauksim ar ritini.\nKulturviesturiskūs zynuošonu entuziastim pīduovojam izzynuot dzyntara pasauli kūpā ar dzyntara meistaru Hariju Jākobsonu. Pietejūt dzyntaru, raiseisim viesturis pavedīņus, kab nūskaidruotu kaids akmiņa laikmatā beja vīns nu leluokūs neolita dzyntara apstruodis centru Eiropā, kas nazkod beja myusu dīnu Lubuona mytruoja teritorejā. Sovutīs Bieržpiļa cīmā, byus vareiba pīsadaleit ekskursejā, kas aizvess ceļuotuoju pi Ičys akmiņa laikmata apmetnis i, baudūt zyvu zupu, liks sajust akmiņa laikmata dasadyurīni. Akmiņa laikmata muola veiduošonys prasmis varēs īsavuiceit Jolantys i Valda Dundenieku keramikys darbneicā. Pyrmejim Latvejis īdzeivuotuojim nūzeimeigi beja dūtīs medeibuos i muocēt pīsamāruot, kab izdzeivuotu – uora dzeivis entuziasti nu “Domas Dabā” paleidzēs apgiut akmiņa laikmata cīneigys izdzeivošynys prasmis i medeibu īmanis.\nPiec pylnvierteigi pavadeitys dīnys ļausimēs mirkļam i baudeisim akustiskū koncertu muokslineicys Anneli Arro pavadejumā, breineigūs Lubuona azara dobys skaņu īlankumā. Piec koncerta nasteidzeigi vakarēsim pi guņskura i cepsim “skautu maizeitis” i ļausimēs vosorys vokora breineigumam. Tim ceļuotuojim, kurim pīdzeivuojumi vys vēļ pruotā, pīduovojam nakts laivu braucīni Iča–Aivīkste. Vīna nakts, kas ļaus izdzeivuot i sajust godu tyukstūšus. Akmiņa laikmatā “īkuopsim” līkūt sūli laivā pi Ičys akmiņa laikmata apmetnis i dūsimēs ceļā, kab tyktu 20. g.s. vierīneigajūs Aivīkstis puorveiduošonys godūs, laivojūt pa Vērdis kanalu, kur Aivīkstis leikumi ir piļneibā pagaisuši. Vērsimēs plašuos kluonu pļovys, Vērdis solu, iz kurys baudeisim saullāktu i reitiškys. I redz, itys saullākts myus īvess jaunys dīnys suokumā, atpakaļ myusu dīnuos, atpakaļ 21. g. s.


Akvarelistei Annai Soltanei-Romerei – 125 - lakuga.lv\nAkvarelistei Annai Soltanei-Romerei – 125\n28 Apreļs 2020\nKarteņa: Anna Soltane-Romere gleznojūt vīnu nu sovu akvareļu Grīnvičā, ASV, 1950. g., Latgolys Kulturviesturis muzejs\nTemys: Anna Soltāne-Romere, Jubileja, Latgolys muokslinīki, Romeru dzymta\nMuokslineicys ANNYS SOLTANIS-ROMERIS (Anna Sołtan Römer, 1895–1974) vuordu labi pazyna Latvejis kulturys cylvāki 20. g. s. 20.–30. godūs. Aristokratu Romeru saime dzeivova Janopolis muižā natuoli nu Rēzeknis, muokslineica gleznuoja apleicīnis dzeivi, Latgolys dobu, satyktūs vīnkuoršūs ļauds. Kai saceits Latgolys Kulturviesturis muzejā 2018. godā reikuotuos izstuodis i konferencis katalogā “Atsagrīzšona. Janopolis Romeru montuojums”, Eiropys vaļstu izstuožu telpuos veiksmeigi eksponiejuse radeitūs akvareļus, aplīcynojūt tū, ka dzeive nūmaļā Latgolys muižā nav škierslis, kab radeitu pasauļa leimiņa muokslys dorbus.\nA. Soltane-Romere ir senejis pūļu muižnīku dzymtys atvase. Soltanu dzymtys saknis vaicojamys jau 15. g. s., kad jī beja īsakuortovuši iz dzeivi niulenejuos Leitovys teritorejā. Anna Mareja Antonina Soltane ir dzymuse 1895. gads 28. aprelī (piec vacuo styla 16. aprelī) kai vacuokuo meita Viktora i Amelejis Soltanu treis bārnu saimē. Saime tymā laikā dzeivova Varšavā, i bārnu kristeja 12. majā Varšavys Svātuo Krysta bazneicā.\nHanja, kai jei saimē tyka saukta bierneibā, jau septeņu godu vacumā paruodeja naparostu talantu zeimiešonā i gleznuošonā. Sevkuru vosoru Hanja kūpā ar muoti i obejim bruolim devēs iz dzedzis (muotis bruoļa) Valdemara Veisenhofa eipašumim Tarnovā ci Jūžintūs (niulenejā Rokišku rajonā). Ite jei vysod satyka ūtru muotis bruoli Jozefu Veisenhofu – pazeistamu rakstnīku, i patuolu bruolānu Henriku Veisenhofu – gleznuotuoju. Muokslinīcyski īvierzeitūs radinīku sūpluokums veicynova Annys īdzymtuo talanta tuoluoku izplaukumu, vajadzeibu zeimēt i gleznuot.\nMuokslineicys prasmu atteisteišona\n1910.–1913. godā jei apmeklēja zeimiešonys stuņdis, kurys vadeja profesors Čiževskis, kai ari muokslinīki Mordasevičs, Trojanovskis. Bez tuo Annai beja vēļ vīna aizaraušona – fotografiešona. Jei pavadeja daudz laika, atteistūt filmys i izgatavejūt fotografejis – cīš naparosta nūsadorbuošona jaunītei tymūs laikūs.\n1914.–1915. gods zīmā Anna turpynova apmeklēt stuņdis Varšavys Muokslys akademejā pi profesora Stanislava Lenca (1963–1920), kur jei studēja eļlas gleznīceibu, eipaši akta žanru. Piec 1915. gods vosorys Soltanu saimei vaira nabeja īspiejis atsagrīzt Varšavā – piļsātu beja okupiejuse vuocu armeja. Suocēs pīcu godu gars puorceļuošonys pūsmys nu vīnys vītys iz ūtru kai patvāruma maklātuojim. Vīna nu apsamesšonys vītu Soltanim beja Aninskys muiža (niulenejā Boltkrīvejis teritorejā). Te napuortraukti uzaturēja ap 30 kara biegļu nu vysaidu vītu.\nAninskā Anna bīži viņ tyka radzāta ar zeimiešonys bloknotu rūkuos, skicejūt cylvākus, interjerus i lītys, ainovys i dzeivnīkus. Divdesmit ar pusi godu vacumā, saprūtūt tū, ka juos muokslys lekcejis i nūdarbeibys Varšavā ir beigušuos, Anna apsajēme dorbuotīs muokslā patstuoveigi i pylnveiduot sovys prasmis gleznuošonā. Napuortraukta praktiziešonuos i viereigums, zeimejūt portretus, ļuove Annai dabuot īvārojamu leidzeibu ar izvālātū modeļu sejom. Juos dorbi beja cīš pīpraseiti storp Aninskys muižys īdzeivuotuojim, tok dreiž viņ, vārojūt nūteikūšū, Annys muotei daguoja īsajaukt meitys nūdarbē, lai koč kai kontrolātu klienturu. Sasatykdama ar gryuteibom, Anna napasadeve, taišni preteji – jei naaatlaideigi puorzeimēja i lobova kompoziceju, cikom beja piļneigi apmīrynuota ar padareitū. Ite jaunuo muokslineica pyrmū reizi paraudzeja rūku akvarelī. Nu ituos šaļts jei gleznova viņ akvareļtehnikā, kurā sasatyka ar leluoku izaicynuojumu, pīviļceibu, ekspreseju i dzeiveibu kai ellis gleznuošonys tehnikā.\nAninskys muižā A. Soltane pyrmū reizi satyka ari sovu nuokušū leigavaini Antoneju Kazimiru Romeru. Jūs lauleibys nūtyka 1918. gods 6. augustā Žitomirā, Annys onkuļa Valdemara Veisenhofa eipašumūs. Kara biegļu gaitys jaunajai saimei nūsaslēdze 1920. gods pavasarī, kod jī devēs iz Janopoli.\nAnna Soltane-Romere Reigā 1921. g. decembrī. Karteņa: J. Karlovskis; Latgolys Kulturviesturis muzejs\nNu suoku Annys Soltanis-Romeris dzeive beja piļneibā veļteita saimei. Juos apsajimšona beja byut lobai sīvai, prasmeigai sātys saimisteibys vadeituojai i meilūšai i ryupeigai mamai sovim bārnim. Jei beja prasmeiga rūkdarbneica, poša darynova ci puoršyva sev i bārnim drēbis, adeja zīmai vylnys kulaiņus, kurus izraksteja ar tepat Janopolē nūsavārtim latgalīšu cymdu musturim. Jei nabeja īdūmojama bez sovys puornosojamuos “Singer“ šyunamuos mašynys, ar kuru Anna puoršyva ci puorveidova gondreiž vysys sovys vokora suknis, kas ļuove vysod izavērt originali i atškireigi nu puorejūs sabīdreibys kuņdžu. Sātys sūlī jai paleidzēja bārnu aukle.\nSevkuru godu ryupēs par bārnim Anna jūs poša pūteja pret vieja pokom. Itū zynuodamys, itamā dīnā vysys Janopolis apleicīnis muotis atguoja ar sovim bārnim, lai Anna jim īcierš rūkā pi placa vakcinu. Kai pateiceiba tyka atstuotys duovonys – kerzeitis ar ruopojūšim viežim, augli ci ūgys. Piec puora dīnu muotis ar bārnim otkon atguoja, kab puorsalīcynuotu, ci vakcina ir īsadorbovuse.\nDaudzom sīvītem ar tū pītyktu, a jai nā. Storp dorbim saimisteibā jei atroda laiku zeimiešonai i atsuoce gleznuošonu. Vys aizrauteiguok nūsadūdama gleznuošonai, Anna suoce reikuot sovu dorbu izstuodis Rēzeknē, Reigā, Daugavpilī, Varšavā i cytur Eiropā. Tys jai nūzeimova daudz laika pavadeit uorpus sātys, paceli nu saimis. 20. g. s. 30. godi A. Soltanei-Romerei beja juos muokslys izplaukuma laiks, nu 1919. g. da 1941. g. A. Soltane-Romere ir sareikovuse 24 nūzeimeigys izstuodis Latvejā, Pūlejā, Leitovā, Francejā, Beļgejā, Holandē, Lelbritanejā. Latvejā izstuodis nūtykušys Rēzeknē, Daugovpilī, Reigā.\nLatgola i juos ļauds A. Soltanis-Romeris akvareļūs\nDorbi kūpumā atspīdynoj aristokratejis grybu 20. g. s. suokuos lauku eipašumā radeit nūteiktu estetisku vidi. Tys radzams i muižys ākys attāluojumūs ar it kai najauši satyktim zemnīkim, arhitekturys objektu attāluojumā, kurā eipašu nūskaņu roda parka i ainovys elementi. Klusuos dobys atspīdynoj muokslineicys prasmi īraudzeit eipašu pīviļceibu vīnkuoršeibā – parostuos lauku pučēs, Latgolys keramikys prīškmatu unikalitatē, lauku sadzeivis lītuos. Dabiska redzīs klusuo doba nu pamatlītu salykuma – ūlys, vodka i barankys.\n“Zemnieku meitene” (Janopole, Latveja), 1920. g. , akvareļs. Karteņa: Latgolys Kulturviesturis muzejs\nPortreta žanra dorbi A. Soltanis-Romeris izpiļdejumā ir izcyli cylvāku psihologiskuo raksturuojuma devieji. Muokslineica ir pratuse atrast eipašu kontaktu ar portretejamū – vīnolga, ci tī ir juos bārni, zemnīku meitinis, vītejī ci ari muokslineicys veirs. Gleznā “Vaņka Orlovs, staravers nu Bondaru” attāluots puiss kuorteigā vuškys kažukā pi cepļa ar samovaru. Dagūšys zylys acs i dzeivisprīca jaunaveigajā sejā tūreiz ir īdvasmuojušys akvarelisti. I vēļ vacuo aukleite Aņa Proveja pi tipiskys boltys lauku plitenis, kūka calma beņči i cepļa molā syldomim muola žbanim i lauku meitinis ružovim byudim kruosainūs skustūs.\nJanopolis akvarelim ir ari svareiga kulturviesturiska nūzeime, partū ka muokslineica ir daudz ceļovuse, gasteidama pi draugu i rodu, ar tū bīži viņ īmyužynovuse Latgolys ainaviskuos i gleznīcyskuos vītys – Aglyunys bazilika, vītejuos upis leiči, Daugovys lūki natuoli nu Daugovpiļs, Feimaņu ceļmolys krysts akmiņu kruovuma molā ar cereņu kryuma rūtuojumu, Rāznys azars, kura krostūs nav radzamys nīdris. Gleznuos atainuota ir daudzvīt jau pagaisušuo Latgolys lauku ainova i aizmierstuo nūskaņa.\n“Janopole vasaras vidū” (Janopole, Latveja), 1945. g., papeirs, akvareļs. Karteņa: Latgolys Kulturviesturis muzejs\nJanopolis muižys telpu attāluojums ir vīns nu nadaudzajim Latgolys muižu interjera fiksiejumim muokslā 20. g. s. suoku periodā. Tys ļaun sprīst par saiminīku muokslinīcyskū gaumi, aizaraušonu ar Latgolys keramiku, juos kolekcioniešonu i tū, kaida ir bejuse itūs inteligentūs cylvāku kasdīnys dzeive.\nPuorsaceļšona iz Kanadu\nPiec škieršonuos nu sātys Janopolē 1939. godā i klejuojumim pa Eiropu patvāruma mekliejumūs muokslineicys saime aizceļova puori Atlantejis okeanam i golā apsamete iz dzeivi Kanadā, Kvebekys provincē. Ari jaunajā sātys vītā Anna turpynova ražeigi struoduot akvareļa tehnikā, i reikojūt sovu dorbu izstuodis, i gleznojūt pasyutejuma dorbus. Par juos veiksmeigū muokslinīcyskū darbeibu līcynoj saimē saglobuotī izstuožu katalogi, avīžu izgrīzumi, dīnysgruomotys. Annys Soltanis-Romeris myužs nūsaslēdze 1974. gods 6. oktobrī Hudzonā (Hudson) natuoli nu Monrealys, muokslineica paglobuota tīpat, Svātuo Akvinys Toma katuoļu kopūs.\n2016. godā Latgolys Kulturviesturis muzejs sajēme apjūmeigu Romeru dzymtys duovynuojumu – vaira kai 200 vīneibys, kas ītver golvonūkuort muokslineicys A. Soltanis-Romeris dailradis vysaidu pūsmu 34 akvareļus, 76 miniaturys, kai ari ar juos radūšū darbeibu i Romeru dzymtu saisteitūs materialus i prīškmatus.


Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā atkluos div Latgolai veļteitys izstuodis - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Latgolys keramika, Latgolys kongress, Latvejis Nacionalais viesturis muzejs, Roksts\nNu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi.\nAr itū “Savējās Latgales” cyklu muzejs aizsuoc Latvejis symtgadei veļteitu nūtikšonu programu, izceļūt Latvejis apsavīnuošonys idejis nūstyprynuošonu 1917. goda pavasarī kai eipaši nūzeimeigu vaļsts veiduošonuos procesa sastuovdaļu.\nLatvejis vaļsti izveiduoja 1918. godā, apvīnojūt treis administrativi nūškiertys dalis – bejušū Kūrzemis guberņu, Vydzemis guberņu i Vitebskys gubernis treis Latgolys apriņčus. Jau godu īprīkš tyka izsaceits atbolsts idejai par vīnuotu latvīšu nāceju ar pošpuorvaļdis tīseibom vysūs Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodos. Izškirūša nūtikšona ceļā iz vīnuotu Latveju beja Latgolys kongress Rēzeknē 1917. goda 26.-27. aprelī (9.-10. majā), kuruo delegati atbaļsteja Latgolys atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i tuos apvīnuošonu ar latvīšu apdzeivuotuom teritorejom Baļtejis guberņuos – Vydzemi i Kūrzemi. Tei beja izaškieršona na tik par administrativi-teritorialū pīdareibu, nu ari par latvīšu nācejis nuokūtni.\nKluotyn nācejis vīnuoteibys idejai na mozuok nūzeimeiga ir kotra nūvoda unikalitate, eipašais tuo kulturviesturiskajā ainovā, viesturiskajā pīredzē. 1917.-1918. godā nūstyprynuotī kūpeigī mierki vēļ šudiņ pastuov mejīdarbeibā ar kotra kulturviesturiskuo nūvoda sovpateibu.\nIzstuode “Latgales kongresam – 100”\n1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonu i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze. Partū mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” veļteita na tik Latgolys kongresa nūtikšonai i tuo lāmumim, nu īzeimoj ari tuos viesturiskuos atškireibys, kas raksturoj Latgolys vysaiduokūs puorvaļdis, saimisteibys, sabīdriskuos i kulturys dzeivis, nacionaluos kusteibys atteisteibys ceļus gondreiž 300 godu laikā nu Latvejis teritorejis sasadaleišonys storp vairuokom politiskuom viersvarom.\nIzstuodē izmontuoti LNVM kruojuma materiali, kas paruoda katuoļticeibys, pūļu volūdys i puorvaļdis sistemys izplateibu Latgolā, Krīvejis centraluos varys eistynuotū rusifikacejis politiku 19. gs. beiguos, latgalīšu nacionalū pošapziņu 20. gs. suokuos. Izstuodeitūs eksponatu vydā byus ari 20. gs. 30. godu vydā radeituo muokslinīka Jākuba Strazdiņa interpretaceja par Latgolys kongresa nūtikšonu Rēzeknis kinoteatrī “Diana”, vīneigais zynomais kruosainais attāls, kurymā itei nūtikšona atspīgeļuota.\nIzstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”\nKotram nūvodam rakstureiga kaida sovpateiga kulturys īzeime. Vīna nu spylgtuokajom tradicionaluos kulturys zeimem Latvejā ir Latgolys keramika. Da myusu dīnu vēļ sasaglobuojuse pūdnīceibys tradiceju puormontuošona tīšā veidā – dālam nu tāva, muocekļam nu meistara. Latgolys pūdnīceiba īkļauta ari Latvejis kulturys kanonā.\nLatgolai rakstureiguos keramikys tradicejis suoce veiduotīs vēļ senuotnē, jaunuokajā akmiņa laikmatā, par tū var sprīst piec myusu prīškteču atstuotajim materialuos kulturys aplīcynuojumim muolā, kas izīti arheologiskajūs izrokumūs. Myusu dīnuos Latgolys keramika ir daudzškautņaina lītiškuos muokslys jūma. Laikam rytūt, muola pūdu veiduošonys procesūs īīt jaunys, modernys tendeņcis, pasaruoda jauni īspiejamī muola sastuovi, apstruodis pajiemīni, trauku formys, tok namaineigys palīk viesturiskuos tradicejis, seņču pīredzis izmontuošona muola apstruodē i dorba mīlesteiba, kurū styprynoj apziņa par Latgolys keramikys pīredzi i potencialu.\nIzstuodē byus apsaverami apmāram divdesmit Latgolys pūdnīku dorbi – Tautys lītiškuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” i Andreja Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis keramiku veikums. Tū papyldynuos projekta “Latvijas zelta pods” dalineicys Elīnys Kursītes Latgolys pūdnīku portreti lelformata izmārā.\nIzstuožu atkluošonys pasuokumu 5. aprelī īvadeis diskuseja par Latgolys pūdnīceibys tradicejom i nuokūtnis perspektivom: keramiks Andris Ušpelis stuosteis par Latgolys keramikys vacmeistarim, Latvejis Nacionaluo kulturys centra tautys lītiškuos muokslys eksperte Linda Rubena analizēs Latgolys keramiku kai vīnu nu Latvejis namaterialuo kulturys montuojuma elementim, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektore Evija Vasilevska aicynuos dūmuot par Latgolys keramikys atteisteibys tendeņcem myusu dīnuos. Diskuseju nūslēgs projekta “Latvijas zelta pods” dalinīku prīšklasejumi. Literaturzynuotneicys Janīna Kursīte, Elīna Kursīte i Rūta Šmite pasadaleis ar projekta laikā sajimtajim īspaidim par Latgolys keramikys statusu i nūzeimi myusu dīnuos.\nKarteņā: Latgolys kongresa nūtikšonys aina kinoteatrī “Diana” Rēzeknē 1917. goda 9. majā. Uzskaitis leidzeklis školom i sabīdriskajom īstuodem piec Jākuba Strazdiņa akvareļa. Izdevnīceiba “Pagalms”, 1935. gods. Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojums.\nJākuba Strazdiņa zeimātuo kongresa aina apvīnoj reali sasaglobuojušuos līceibys par kongresa dalinīkim i guojīnī izmontuotajim karūgim i plakatim ar muokslinīka interpretaceju par nūzeimeigū nūtikšonu.\nIz skotivis nu lobuos: kongresa organizatori 1.– Jezups Rancāns; 2.-Juoņs Rubuļs; 3.-Fraņcs Trasuns. Centrā nu lobuos: Vydzemis Pagaidu zemis padūmis puorstuovi – 1.-Zigfrīds Anna Meierovics; 2.-Juoņs Zālītis; kongresa organizatori – 3.-Pīters Dzeņs (?); 4.-Nikodems Rancāns; 5.-Vladislavs Rubuļs; 6.-Juoņs Velkme; 7.-Kazimirs Skrynda; 8.-Fridrihs Obšteins.


Nalels īskots Zaļmuižys viesturē - lakuga.lv\nTemys: Laura Melne, Roksts, Zaļmuiža\nNazynūt Zaļmuižys viesturi, ruodīs, ka tei ir vīnkuorša Nautrānu pogosta deraune. Bet, suocūt pieteit vītys paguotni, atsakluoj daudz interesantu faktu.\nPyrmī maņ atrūnamī dati par Zaļmuižu ir nu 1784. goda zemis īreiceibys uzmierejumu. Piec ituos informacejis vāluok ir zeimāta ari karte, kas atrūnama Nautrānu vydsškolys muzejā. Kartē Zaļmuiža attāluota kai Modesta Nikolaja dāla Rozenšilda Paulina privateipašums, tymā nav paruodeita apbyuve, bet puorejuos sādžys, kur dzeivuoja dzymtcylvāki, paruodeitys kai sādžys ar bleivu apbyuvi.\nFragments nu kartis, kas zeimāta piec 1784. goda zemis īreiceibys mieriejumim\nGruomotā „Nautrānu nūvods” var skaiteit: „Muižu generalmiereišonys akti līcynoj ari, ka 1784. godā Zaļmuižys eipašnīkam piederēja 200 zemnīku saimisteibys, kuruos dzeivuoja 1026 veirīši i 984 sīvītis, pavysam 2010 dzymtcylvāki. Muižnīka cīmats – Zaļmuiža – atsaroda Zaļmuižys upeitis lobajā krostā. Cīmatā beja muižnīka sāta nu kūka. Pi Zaļmuižys beja īreikuots lels parks, vairuok nakai 6 ha plateibā, nūrūbežuots ar akmiņa žūgu. Teritoreja sastuovēja nu 3 zonom: styura duorza – augļu duorza, leluo duorza – parka apstuodejumim, manežys duorza. Golvonū teritoreju sauce par Zaļajim vuortim. Tī sasapuļcēja dzymtcylvāki, lai sajimtu nūreikuojumus dorbā.”Zaļmuižā tyka īreikuots ari spirta bryuzs ar 10 000 dekalitru lelu kotlu. Spirtu izvede iz cytim nūvodim, bet daļa tyka piļdeita butelēs vītejūs krūgu vajadzeibom. Tuom beja skaistys etiketis ar uzrokstim „Zaļmuižskij vinokurennij zavod”. Tai kai caur natuoli asūšū Bilinsku derauni guoja zīmys ceļš iz Reigu, tyvumā beja daudzi krūgu – Rekļa krūgs, Ostrānu krūgs i cyti.\nZaļmuižys spirta bryuzs 1955. godā (Autors: Pīters Belinskis)\nZaļmuiža naatkareiguos Latvejis laikā\n20. godu symtā Zaļmuiža pīdzeivuoja cīši lelys puormainis. Īmasls beja vaļstī veiktuo agraruo reforma. Zaļmuiža tyka sadaleita 45 jaunsaimisteibuos. Zemis sadaleja lūzejūt. Latvejis breiveibys ceineituojim zemi pīškeire bez lūzeišonys. Viesturis olūtūs atrūnamuo informaceja viestej, ka jaunsaimisteibys tyka daškiertys 8 breiveibys ceiņu dalinīkim. Jaunsaimisteibu plateibys beja nu 12 leidz 22 ha lelys. Muižys saiminīkam Krišjuoņam Dambergam atstuoja 53 ha, kurūs ītylpa nazkodejais muižys centrs, muižys parks i spirta bryuzs.\nJaunsaimisteiba tyka daškierta ari munys babys dzedam Jezupam Bilinskim, kai ari juo bruoļam Edveram Bilinskim. Tys beja lels ratums, partū ka parosti jaunsaimisteibys daškeire vīnam veirīšam nu saimis. Ari šudiņ itamuos jaunsaimisteibuos dzeivoj juos piecnuocieji, ari es.\nInteresanti, ka nu 20. godu suokuma leidz 20. godu vydam nimoz nabeja Nautrānu pogosta, beja Zaļmuižys pogosts. Lai ari tymā laikā pogostu nūsaukumūs ceņtēs izavaireit nu vuorda „muiža”, tūmār kai īmasls tyka saceits tys, ka Zaļmuiža i Zalinīki ir leidzeigi nūsaukumi, partū pogosts tyka puorsaukts draudzis vuordā.\nZaļmuiža piec padūmu okupacejis\nPyrmī kolhozi Zaļmuižys pusē izaveiduoja 1949. godā. Tymūs tyka apvīnuotys vairuokys deraunis, kolhozi beja naleli, bet pakuopeniski tī suoce apsavīnuot i veiduot leluokus kolhozus. 1949. goda 1. aprelī Zaļmuižā izaveiduoja kolhozs „Udarnik”, kurā ītylpa Zaļmuižys, Miglinīku, Ruduku i Rudukovys deraunis, bet jau 1952. godā „Udarnik” apsavīnuoja ar sābru kolhozu „Lelais Lyuzums”, kurā ītylpa Mazuru, Bilinsku, Soloviču, Mikitānu, Daukstis, Jūzupu, Piļnīku, Gabru, Viļumu i Oļhovkys deraunis. Apsavīnojūt kolhozim, tyka izveiduots lauksaimisteibys arteļs „Udarnik” ar centru Zaļmuižā. Muižys vacuo kliets tyka puorveiduota par kolhoza kantori, vāluok tyka izremonteitys telpys ari klubam i veikalam. Tyka atjaunuoti ari muižys saimisteibys kuormi. Vīneigais muižys objekts, kas pastuoviejs vysūs laikūs, beja spirta bryuzs, kas struoduoja ari kolhoza pyrmajūs godūs – leidz 50. godu vydam.\n1963. goda 22. februarī, apvīnojūt mozuos kolektivuos saimisteibys, izveiduoja kolhozu „Līsma” . Kolhoza „Līsma” centrs suokumā atsaroda Zaļmuižā, bet 1967. godā Dekteru cīmā tyka izcaltys jaunys mehaniskuos darbineicys i kantors, tai kolhoza centrs puorsacēle nu Zaļmuižys iz Dekterim. Zaļmuižā palyka cīma padūme, biblioteka i klubs. Zaļmuižys klubā uzastuoja vītejī pošdarbnīki, tyka ruodeitys kinys, nūtyka deju vokori, vysaidi svineigi pasuokumi. Zaļmuižys parkā nūtyka ari zaļumballis.\nZaļmuižys klubs 20. gs. 50. godūs (Autors: Pīters Belinskis)\n1982. godā tyka atkluots lellūpu komplekss. Tys asūt bejs dīzgon nūzeimeigs nūtykums, partū ka atkluošona tykuse ruodeita ari kinožurnalā „Padūmu Latveja”. Komplekss tyka likvideits 1993. godā.\nNūzeimeiguokuo vīta Zaļmuižā nūteikti ir metalkaļva Juoņa Ļubkys darbneica „Pauguri”, kur interesenti var īsapazeit ar metalkaļva dorbu. Nūzeimeiguokais Juoņa Ļubkys dorbs ir zeime „Rogovka 200”, kas veļteita Rogovkys 200 godu jubilejai 1999. godā.\nDīvamžāļ Zaļmuižys parks ir dīzgon nalobā stuovūklī, lai ari jimā ir vairuoki īviereibys cīneigi kūki – Pītera Miglinīka līpa (3,33 m), Andryva Jūrdža līpa (2,75 m) i boltapse (4,48 m).\nZaļmuižā dzeivoj 44 cylvāki – 16 veirīši i 28 sīvītis. Videjais vacums – 49,2 godi. Zaļmuižā ir 20 saimisteibu. Tuos nūsadorboj ar amatnīceibu i lauksaimisteibu – audzej gryudus, putynus, ūgys, energetiskuos stībrzuolis, tur gūvs.\nKai radzams, ari Zaļmuižā ir jiutama nūvacuošona, sasamozynoj ari īdzeivuotuoju skaits – pyrms 10 godu jūs beja gondreiž iz pusis vairuok. Taipat Zaļmuižā niu dzeivoj tikai 4 školys vacuma i 2 pyrmsškolys vacuma bārni.\nInteresanti fakti par Zaļmuižu\n30. godūs Zaļmuižā beja dūmuots īreikuot kopus. Tyka īguoduota zeme i jau pastateits krysts. Prīsters Deksnis, kurs beja ituos idejis autors, puoragri nūmyra i ideja palyka narealizeita. Krysts gon tī ir stuoviejs leidz pat 70. godim.\nKaidu laiku Zaļmuižā ir dzeivuojuši pat ostoni Juoni Bilinski.\n1955.–1965. g. kolhoza „Udarnik” gruomotvede bejuse tulkuotuoja Elga Sakse.\nZaļmuižā dzymuse i auguse dirigente Irena Lilija Zelča.\nZaļmuižā ir diveju dziernovu palīkys – vieja dziernovu i iudiņa dziernovu.\nVītejā folklorā īguojs stuosts par kolhoza „Līsma” traktoristim, kuri 1993. godā pyrmū reizi olgā sajēme20 latubanknotis. Tī, kas nabeja juos redziejušs, praseja, kas tod iz tuom asūt viersā. Kaids atbiļdiejs, ka Kupcika pierts (Kupciks – īsauka vīnam nu Zaļmuižys īdzeivuotuojim). Tai tautā divdesmit lati tyka saukti par „Kupcika pierti”.\nTekstā pīmynātuo Kupcika pierts


Sorgīs, Jancīt /Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nSorgīs, Jancīt /Vacūs gazetu viests\nTemys: reklama, Roksts, Vacuos gazetys\nItymā reizē “Vacūs gazetu viests” rubrikā apsaviersim kaidu reklamu nu 1922. goda. Regulari verūtīs vacuos gazetys, reklamys bīži viņ līk pasmaideit. Ari itymā reizē vīna taida ļusteiga – audakla kruosys reklama.\nOlūts: Latgalīts. – Rēzekne, 1922. g. 20. julī. – Nr. 27. – 4. pl.\nIzdūts 25. literaturys almanahs “Olūts” Augusts 20, 2020


LgSC aicynoj iz fotoorientiešonūs “Vokora styga” Reigā - lakuga.lv\nLgSC aicynoj iz fotoorientiešonūs “Vokora styga” Reigā\nTemys: Latgolys Studentu centrs, LgSC, Reiga, Roksts, Vokora styga\nAri itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys.\nVysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs “Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17.00 pi Breiveibys pīminekļa. Myus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonu! Vālams da 13. oktobra 24.00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku sastuovā. Ka nav komandys bīdru, ni bāda – atej vīns i “draudzeņu” atrassim iz vītys. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū! Vaicuojumu gadīnī zvoni ci roksti Vinetai (vineta@lgsc.lv, 26149207).\nMudruokūs i atjauteiguokūs dalinīkus gaida puorsteiguma bolvys! Piec pasuokuma kūpeiga paļustiešona pi sylta čaja kruškys.\n“Vokora styga” teik reikuota ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļseituo projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” podturiešonu.


Kaida ir kulturys dzeive Latgolys laukūs? - lakuga.lv\nTemys: Janīna Bēķe, Jekaterina Sovāne, kultura Latgolā, kulturys noms, Latgolys lauki, Sandra Ūdre, Valentīna Kaļāne\nKotrā Latvejis pogostā ir vysmoz vīns kulturys noms i vysmoz vīns kulturys dzeivis organizators – formali kulturys daīmameiba nūdrūsynuota pat tuoluokajā Latgolys nūstyurī, regionā dorbojās 151 kulturys centrs. Latgolys kulturys dzeive atsateista vysūs treis golvonajūs Latvejis kulturpolitikys vierzīņūs – kulturizgleiteiba, kulturys montuojums i profesionaluo muoksla, soka Kulturys ministrejis puorstuovs Oskars Artūrs Upenieks.\nCik vīgli nūdrūsynuot kulturys dzeivis kvalitati Latgolys laukūs? Par leluokajim izaicynuojumim kulturys dorbā stuosta treju sovā storpā patuolu Latgolys pogostu kulturys nomu vadeituojis.\nNa vysim uzrunuotajim, ari par kulturu nūvoda leiminī atbiļdeigajim, beja kū saceit. Tys laikam partū, ka regularais kulturys dorbs Latgolys laukūs satura ziņā nateik ni eisti nūvārtāts, ni izvārtāts. Tod kulturys dzeive var palikt par taidu bāneiti, kuram ir degvīla regulari nūbraukt sovu dajiuktū maršrutu, viņ vagonūs cīš solts i namuojeigai.\nViļakys nūvoda Žeiguru kulturys noma vadeituoja Valentīna Kaļāne:\nKulturys laukā struodoju ilgi, varu sprīst nu sovys pīredzis i piec kolegom kaimiņu pogostūs. Kūpumā cylvāku palīk mozuok, partū ari kulturai grīž i grīž, i grīž nūst. A kulturai pyrmajai grīzts tyka vysūs laikūs.\nPadūmu laikā beja nauda, a kulturys īstuodis tehniskajai bāzei vysu saguoduot varieji viņ ar pazeišonūs pa blatim. Kod tys izadeve, dzeivuojom cīš labi. Žeigurūs kulturys nomu izcēle Žeiguru MRS (mežryupsaimnīceiba – S. Ū.), ari finansiali atbaļsteja, tod atdeve pošvaļdeibai. Puļceņu vadeituojim moksuoja i nu tuolaika pošvaļdeibys, i nu MRS. Boguotuo organizceja sedze dūšonūs iz dzīšmu svātkim i vairuoku tārpu komplektu īguodi kolektivim. Kaimini pa šudiņdīnai skaita, ka mes Žeigurūs boguoti dzeivojam. Pastreipoju – tai cyti dūmoj.\nMyusu noma plašuos i leluos telpys cīš ryupeigi uzturam kuorteibā. Tei ir divstuovu āka, kotrys nu daudzūs kolektivu var jimtīs sovā telpā. Kur beja biblioteka, tī niule ir izstuožu zāleite. Div treis, a reizem i četrys reizis godā saīt jū izmontuot. Te ar mozim koncertenim uzastuoj bārni, kuri vuicuos muzykys školys punktā. Vīnā telpā līku vysus pa godim izmontuotūs nūformiejumus i dekoracejis. Varu pamaineit, pi vacuo kū jaunu kluot dalikt, tod nūformiejums naizmoksoj tik duorgi. Cytim pat nav īspieju sakruotū montu turēt. Nūformiešonā daudz izmontoju dobys materialus, vaļsts svātkim i Adventam pi nūformiešonys paleidz rūkdarbneicu puļceņš, tei ari ir prīškrūceiba, kū var izmontuot.\nKa mums šudiņ nabyutu zvīdru draugu ar humanū paleidzeibu (paļdis žeigurītei Dagnijai Dalbiņai), tod ar materiali tehniskū bāzi byutu pavysam biedeigi. Zvīdri paleidz ar taidom lītom kai goldi, skapi, audumi. Kod ir audumi, tod jau mes atrūnam īspieju sašyut kolektivim tārpus.\nDeļ myusu mozuo pogosta mums ir vairuoki deju kolektivi, dzīdūši bārni, pat krīvu dzīšmu ansamblis “Ivuški”, vēļ teatris, kuru es poša vodu, ar sovom vajadzeibom. Kai dzejūleitī “esi burvis, taisi no nekā”, tai es ari struodoju. Nūvoda vadeiba, eipaši Sergeja Maksimova personā, īspieju rūbežūs atbolsta kulturu. Nav jau nūvodam naudys tik, cik grybātūs. Reizem īmu pi pošvaļdeibys deputatu pīruodeit, ka koč kas ir cīš vajadzeigs. Dīmžāļ reizem asmu sasakuoruse ar uzskotu tautā i deputatūs, ka kulturu var lūceit vysaiž, jei taipat izdzeivuos, ka par kulturu var sprīst i ar jū nūsadorbuot sevkurs, ari naprofesinaļs.\nNu pasuokumu mums kai pats popularuokais tautuos aizguojs Vacgoda šovs. Zāle ir pylna, cylvāki stuov kuojuos. Te svareigi atrast sovu nišu. Regulari kulturys noma laukumeņā nūteik Pavasara tiergs ar nalelu koncerteņu, muzyku i zupu. Atsagrīzuši ir Meža svātki, beja pūsmys, kod reikuojom Īlu svātkus – kotru godu sovai īlai, bet otkon atsagrīzem pi eistyn sova. Juoņu pasuokumu nataisom, tik daudz reikoj vysapleik. Tok Pīterdīnā muzykanti sabrauc pi myusu. Ari Zīmyssvātku pasuokumu nareikojam, partū ka asam suokuši natradicionalus Adventa i Zīmyssvātku īskaņu koncertus. Kulturys nomā pat reizi nedeļā nūteik katuoļu svātuos misis.\nMums ir cīš aktiva kulturys dzeive, bet cylvākim taipat ir sajiuta, ka jī dzeivoj dziļūs laukūs, partū ka nav pogostā uzjiemiejdarbeibys. Struoduotu cylvāki brauc iz Viļaku voi pavysam aizbrauc nu tenis paceli.\nZylupis nūvoda Pasīnis pogosta tautys noma vadeituoja Jekaterina Sovāne:\nVadeit kulturys nomu laukūs nimoz nav gryuši. Es navaru saceit, ka mums nav naudys. Finansis plānojam godu iz prīšku, cik vajadzeigs kotram pasuokumam, pošvaļdeiba atbolsta. Vīneigi tod, kod sadūmuotu kū grandiozu, tam gon nabyutu naudys. Deļ lauku leimiņa mums vysod gona. Cylvākim pogostā pasuokumu ziņā nav nimoz lelys izvēlis. Kū tautys noms pīduovoj, tū ari vysu apmeklej.\nKod ir vairuoku dīnu breivdīnys, pi dzedu i babu atbrauc cylvāki nu piļsātys i vēļ tuoluoku vītu. Partū myusu lelī nūtykumi ir leiguošona i Zīmyssvātku pasuokums. Iz leiguošonu vyspuor sasalosa ļauds nu plašys apleicīnis.\nMyusu vītys specifika ir bārni, mums te ir daudz audžu saimu, partū pogostā pīgrīžam viereibu bārnim. Ari tautys nomā reikojam pasuokumus bārnim, prūtams, leidza atīt ari vacuoki.\nDorbojās puļceni bārnim i jaunīšim: ar muzyku jamās 9 bārni, ar rūkdorbim – pat 17. Prūtams, jī ir vysaida vacuma. Dīmžāļ pīaugušajim nikuo pīduovuot navarim, deļ dažu stuņžu ir gryuši dabuot profesionalus vadeituojus.\nDaugovpiļs nūvoda Dubnys kulturys noma vadeituoja Janīna Bēķe:\nA kas vyspuor dzeivē ir vīgli? Nasaceisim, ka vīgli, bet iz itū momentu var struoduot. Gryuts ar kolektivim, gryuts ar finansiejumu, bet teikam golā. Asmu kulturys noma vadeituoja i maņ ir div kolektivu vadeituoji ar 0,3 slūdzem. Folklorys kūpys i amaterteatra kūpys vadeišona – 0,3, i bārnu vokaluo ansambļa “Uguntiņa”, kas patīseibā ir div kolektivi – mozuokī i leluokī, vadeišona – ari 0,3. I vaira štatā nikuo. Cīši tryukst apskaņuotuoja, pat aparatura ir. Nazkod beja taida štata vīneiba, bet tyka nūlikvidāta. Tūlaik pat mieginuot varējom ar mikrofonim. Niu pat mozuokā pasuokumā bez apskaņuotuoja katastrofala situaceja: maņ juovoda pasuokums i es reizē navaru byut pi aparaturys. Partū pasuokumim jamam apskaņuotuoju ar uzjāmuma leigumu, tys nimoz nasaīt lātai. Lelu daļu naudenis pajam ari muzykanti. Mes reikojam zaļumballis, ari cytūs nūsaceiti leluokūs pasuokumūs jī spieļoj. Tai ari kuļamēs.\nMaņ pošai vysod pruotā juopatur, ka publika atīs viņ tod, kod jū eipaši īinteresiesi. Ka taidā pasuokumā kai pogosta ci vaļsts svātki mes nadabojam kū vairuok par myusu pošu kolektivim, apmaklātuoju nabyus.\nPi sovu kolektivu jau par daudz pīroduši, i jī taipat mums vysus “caurumus” taisa cīt. Ir juosasadorboj pogostim sovā storpā, ari cyti navar sataiseit koncerta vīni poši i puorsteigt ar kū eipaši interesantu. Kas tik pi myusu cīmā nabrauc! I Preiļu nūvoda Pelieču kolektivi, i Vuorkovys nūvoda kolektivi, i Baļtinovys amaterteatris “Palādas”, i Jākubpiļs Ābeļu kolektivi, i sova nūvoda Vyšku, Kolupa Malinovys, Bikernīku, Vabalis kolektivi. Myusu kolektivūs daudz pošdarbnīku nu Vyšku pogosta, folklorys kūpā ir 70% Vyšku pogosta īdzeivuotuoju.\nKotrim svātkim tok vajag cytu scenareju. Ar vysim izbraukumim godā saīt ap 16 pasuokumu, iz vītys saīt 12, tys nav daudz. Agruok taisejom Bierneibys svātkus, kū eipašu deļ pyrmklasnīku. Niu vaira nav bārnu, kam taiseit. Par vysu pogostu div treis bierneni.\nDetalizāts Kulturys ministrejis puorskots skaitļūs par kulturys dzeivi Latgolā apsaverams ite.