Valentins Lukaševičs: “Latgalīšu kulturys telpa nav gona vīnuota” - lakuga.lv\nTemys: Laura Melne, Roksts, Valentins Lukaševičs\nLatgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv itūgod svieteja 10 godu jubileju. Portala izveidē nūzeimeiga lūma beja ari literatam i literaturzynuotnīkam Valentinam Lukaševičam. Taišni jis ir nūsaukuma “Latgalīšu kulturys gazeta” (LaKuGa) autors. Aicynuoju Valentinu iz sarunu vaira kai taidu LaKuGys “krysttāvu”, nu runuojom na tik par portala izveidi i vuorda “gazeta” lītuošonu, bet ari juo tūpūšajom gruomotom i situaceju latgalīšu kulturvidē kūpumā.\nKai roduos LaKuGa\n“Daugovpilī nūtyka Latgolys Studentu centra (LgSC) kūpsapuļce, kurā tyka dūts vuords ari maņ. Es tī stuosteju, ka byutu labi latgalīšim sataiseit koč kaidu informativu resursu, kur varātu raksteit, likt audio, video. Parkū taišni LgSC? Tī beja jauni cylvāki, i maņ ruodejuos, ka jauni cylvāki dzeivoj “vysaidūs teiklūs”. Tūreiz, ruodīs, beja taišni draugu kulminacejis breids. Mes jau īprīkš bejom par tū runuojuši ar Juri Viļumu, kurs tūlaik dzeivuoja i struoduoja Daugovpilī. Jis vaira nūsadorbuoja ar taidom tehniskom lītom – kai tū lopu sataiseit, īkuortuot, administrēt. Es dūmuoju nūsaukumu i beju vēļ sataisejs taidu vinjeteiti LaKuGa. Pīmiņu, ka ilgi dūmuoju, kaidu tū izzeimēt. Beja drupeit žāļ, ka tys nūsamaineja iz jaunū variantu. Maņ beja taids ar rūku izzeimāts, smuki nūskanāts. Suokumā LaKuGa beja vaira dūmuots kai forums, kur cylvāki poši var likt gondreiž vysu, kū gryb. Tagad tys ir vaira sakuortuotuokā veidā. Sovulaik ari leluokī komentaru kari ir bejuši LaKuGā. Varbyut reizem diskusejis ari beja dzieleigys, ironiskys i aizvainojūšys. Jaunajā formatā tys palyka pīkluojeiguok, nav tik anonimi. Varbyut nadaudz tuo pītryukst. Kod beja anonimuo breiveiba, cylvāki raksteja vysaidys glupeibys i cyts cytam dubļus mātuoja, bet storp tom desmit glupom lītom beja ari kaidys div cīši foršys.\nParkū taids nūsaukums? Maņ vysod pateik nūsaukumi, kur ir kaida intriga i naskaidreiba. Maņ ir dzejūļu kruojums “Kuozynda”. Vysi prosa: “A kū tys nūzeimoj?” Es soku: “Dūmojit!” LaKuGa skaņ pīteikūši vīgli i komfortabli. Tuos ir pyrmuos ziļbeitis nu “Latgalīšu kulturys gazeta”. Piečuok pasaruodeja LaLiGaBa – Latvejis Literaturys goda bolva. Jī drusku vāluok tū principu nūšpikuoja, partū ka nu suokuma beja LaKuGa i tod LaLiGaba, na ūtraižuok. (Smejās).”\n“Leli streidi beja par vuordu “gazeta”. Latgolā jau kotrys ir lingvistikys profesors i parosti argumenti ir “pi manis dzeraunē tai runuoja” voi “muna babeņa tai narunuoja”. Es kai volūdnīks varu pasaceit, ka vuords “gazeta” nikaidā ziņā nav krīvu vuords. Vysim tagad ir šausmeigys bailis, ka tik latgalīšu volūdā kaidu krīvu vuordu naatrast. “Gazeta” ir ari pūļu volūdā, leluokais Pūlejis laikroksts ir “Gazeta Wyborcza”. Latgolā vuords “gazeta” ir atguojs nu pūļu volūdys, bet pūļu volūdā tys ir atguojs nu itāļu volūdys. Lombardejā “gazzetta” beja naudys vīneiba, par kuru varēja nūpierkt avīzeiti, tai sauc leluokūs itāļu laikrokstus. Navajag beitīs tuo vuorda, tys ir stileigs itāļu vuords! A vuords “avīze” – ka jius pajimsit Konstantina Karuļa etimologejis vuordineicu – ir germanisms. Tī vuordu celi ir gona interesanti. Partū es nanūsabeidu nu vuorda “gazeta”. Maņ jis cīši pateik. Itam vuordam ar krīvu volūdu nav nikaida sakara, ari krīvu volūdā tys ir svešvuords.”\nLatgalīšu kulturys telpys divejis dalis\n“Maņ ruodīs, ka latgalīšu kulturys telpa nav gona vīnuota. Vīnā pusē ir tī, kuri izmontoj mutvuordu volūdu – dzīduotuoji, muzykanti, teatra darbinīki, folkloristi, radejis i TV raidejumu vadeituoji. Gon jī poši, gon jūs auditoreja izmontoj tik mutvuordu volūdu. Tei ir atpazeistamuokuo latgalīšu kulturys daļa. Jī dzeivoj cīši komfortabli i labi. I kai jau vysi, kurim ir komfortabli i labi, nasaprūt ūtru pusi. Pretejā pusē, kuru leluokuo daļa napamona, ir tī, kuri izmontoj rokstu volūdu, – literati (dzejnīki, rakstnīki, dramaturgi) i rokstūšī žurnalisti. Tī, kas dzeivoj ūtrajā pusē, myusu nasaprūt. Maņ cīši grybātūs, lai taišni literatim i raksteitajai volūdai byutu leluoka nūzeime, bet aina ir skeptiska. Maņ pat ir dūmys, ka jaunuokuos i videjuos paaudzis latgalīšu literati dreiži sajuss sevi tik nakomfortabli, ka aizīs iz cytom volūdys platformom. I pat na iz latvīšu platformu, bet iz angļu, krīvu, vuocu i tamleidzeigi. Naivi dūmuot, ka latgalīts, kurs naraksteis latgaliski, raksteis latviski.\nŪtruo daļa dzeivoj nakomfortabli, partū ka cylvāki rokstu volūdai ir par slynku. Ka Laimys Muktupāvelys “Šampinjonu derība” voi Ingys Ābelis “Klūgu mūks” byutu publicāti latgalīšu volūdā, voi tī romani byutu izapeļnejuši taidu laseituoju pulku i atzineibu? Atstuojūt taidu pošu saturu, tikai pamainūt volūdu. Es dūmoju, ka gon pošom autorem, gon kritikim i sabīdreibai ir kū padūmuot. Ari daudzim latgalīšu rakstnīkim ir kū padūmuot par itū faktu.”\nGruomotys i myusu dīnu audiovizualuo kultura\n“Mes dzeivojam taidā 18. godu symta suokuma kulturā, kur puorsvorā vyss nūteik taidā kai folkloristikā. Ari tys ir labi, bet maņ kai gruomotu cylvākam suope ir par gruomotom. Sabīdreiba myusu dīnuos puorīt iz audiovizualū kulturu. Tys ir vīgļuok. Agruok beja komfortabli aizīt iz biblioteku, bet kas tagad īs iz biblioteku!? Maņ vīns students saceja, ka jam dzeivē piļneigi pīteik ar treis lītom: Spotify, YouTube i Facebook. Tī vysu var atrast, dzeivē vaira nikuo navajag. Bet tei ir cyta pasauleite. Kū vaira es īpazeistu audiovizualū pasauli, tū ar leluoku prīcu es losu gruomotys. Gruomotu voi tekstu laseišona ir vīneigais veids, kū cylvāks uztver pats ar sovu ritmu. Vysu puorejū (dzīsmis, raidejumus, kinys) jis uztver ar cytu ritmu. Tys ir jau gotovs ritms, kas maņ var byut par mudru voi lānu, bet es tū navaru sataiseit cytaidu. Partū gruomotu pasauļs nikod napazuss, deļtam ka tys ir vīneigais muokslys i medeju veids, kuru cylvāks uztver individuali. Dzeivuot tikai ar audiovizualū informaceju ir kai ēst jau reizi sakūšļuotu kotletu. Bet es tok varu apēst, kai es grybu, sagraizeit, kaidūs gabaleņūs grybu.”\nIdeologiskus tekstus narokstu\n“Naskaitu par sovu pīnuokumu raksteit latgaliski. Ari maņ tagad gruomotys byus latviski. Es sevi naskaitu par koč kaidu latgaliskuo fronta karaveiru, kam viesture i kultura ir īrūči koč kaidā ceiņā. Maņ nav nikaidu ideologisku tekstu i laikam nabyus. Koč kaidā volūdā jau ir juoroksta. Parkū naraksteit latgaliski? Ka maņ kaids prosa, parkū es narokstu latviski, soku: “Parkū es navaru latgaliski raksteit?” A ka maņ latgalīts prosa, parkū gribu raksteit latviski, soku, parkū navaru raksteit latviski. Es rokstu tamuos volūduos, kuruos es gona labi i komfortabli jiutūs.\nVīna byus zynuotniska gruomota “Tautas un kultūras Latgalē”. Latgola jau nav tikai latgalīši. Ari saisteibā ar Latgolys kongresu daudzi atsasauc tikai iz pyrmū punktu, bet ir ari cyts punkts par cyttautīšim. Ari, runojūt ar cyttautīšim, jī reizem vaicoj, parkū mes nūklusejam cytus punktus. Gruomotā byus mozzynomuokys lītys. Kod es pīsaceju gruomotys tematu, maņ saceja, ka vyss tok jau ir izrunuots. Es saceju, lai izbeidz, – cik jau ir pīraksteits, pīmāram, romanu par mīlesteibu, vysu tok var raksteit vairuokkuort. Latgalīšu vidē reizem soka, ka tod, kod kaids dora, cytam tī vairs nav īspieju i tamleidzeigi. Bet vysu vajadzātu raksteit vēļ pīcys, septenis reizis vairuok! Latgalīšim ir taida eipašeiba – es kai taids skvoters vuorda pyrmatnejā nūzeimē īguoju mežā, nūstaipeju kūceņus, i nivīns te vairs naeimit! Tys ir muns lauceņš, i nabuozit daguna ite nivīns! Tai monopolizēt kaidu temu navajadzātu. Vysa vajadzātu daudz vairuok.\nŪtru gruomotu es gribieju par kulinareju pīraksteit. Nūsaukums jau ir puse gruomotys, vasalu godu dūmuoju, kaidu nūsaukumu likt. Tī es nadaudz jūkojūs. Nūsaukums byus “Latgalīšu kulinareja. 32 haotiski stāsti par to, ko un kā var ēst un dzert”. Tys byus stuosts caur kulinareju par dzeivi. Pasaulī ir div lelys paralelis: dīniškuo i gareiguo maize. I gareigū maizi cīši labi var paruodeit caur dīniškū maizi. Byutu glupai raksteit tik kulinarejis gruomotu, ka es naasu povuors.”\nNa tai, kai maņ pateik, bet tai, kai beja\n“Mani tracynoj, ka viesturi, kulturviesturi, zynuotni izmontoj koč kaidūs politiski ideologiskūs, šaurūs mierkūs voi tamleidzeigi. Muns lozungs ir apmāram taids: “Na tai, kai maņ voi mums pateik, bet tai, kai beja. Voi mes varim zynuot tai, kai beja? Nui, cīši apmāram. Ka tu gribi pasaceit sovu dūmu, deļkam tu aiztīc cytus cylvākus, idejis. Vysu, kū es grybu pasaceit, es varu izdareit vīnkuoršā stuostā, napīsaucūt ni arheologeju, ni viesturiskūs nūtykumus, ni citātus. Ka tū dora profesionali zynuotnīki, tei ir cyta līta. Bet nūteik ari nalīteiga viesturis voi cytu faktu aizajimšona, lai savteigi tūs izmontuotu tai, kai mums grybātūs.\nMums, latgalīšim, ari ruodīs, ka patriotisma pazeime ir vīnkuorši klaja slavynuošona. Asu runuojs ar angļu viesturnīkim. Aptaujā par leluokū jūs vaļstsveiru ir atzeits Vinstons Čērčils. Bet viesturis gruomotuos jis ir apsyudzāts i kolonialismā, i rasismā, naetiskūs lāmumūs i tamleidzeigi. Tys nanūzeimoj, ka jis teik nūnycynuots, stuostūt par viesturi patīsi, kai tys ir bejs. Navys vīnkuorši tukšys, patetiskys frazis, kod ruodīs, ka mes lobu dorom, bet patīseibā tukšu gaisu kuļam. Amerikā ir kina “Abrahams Linkolns: vampiru medinīks”, jī spiej iz tū vysu vīnkuoršuok pasavērt. Latgolā ir apmāram tai, ka par vīnu švaku izsacejumu, kū var puorprast, kaids apsabīžavoj par Trasunu, kaids par Kempu. Tys ir šaurs provincialisms. Ar idealizaceju atīt šaļts, kod tys cylvāks palīk par bronzu voi granitu i jūs vairs nūpītni nauztver. I tod vajag miļzeigu energeju, lai jū atdzeivynuotu. Tai kai Raiņa i Aspazejis godā vīns nu saukļu beja “Padarīsim viņu dzīvāku!”, kur ruodeja, ka Raiņs hantelis cyloj i iz ritiņa braukoj. Nu suokuma mes jūs tai glorificejam, saceļam pīminekļus, nūsaucam īlys, ka jis vairs nav cylvāks, bet abstrakceja. A piec tam tierejam sovu energeju i sokom, ka jūs vajag padareit cylvākim tyvuokus i atdzeivynuot. Bet ir cīši gryuši tūs granitus i bronzu padareit ciļviecisku.”\nLatgalīšu plusi i minusi\n“Es naasu ni trasunists, ni kempists. Ir tai muoksleigi izdūmuot, ka vysus cylvākus var salikt tik divejuos karūjūšajuos pusēs. Aizmierstit! Es, pīmāram, ka vajadzātu atrast cytu alternativu, varātu byut naaizmierstulists – rakstneicys Naaizmierstulis dūmubīdru grupā. Bet taida birku pīkarynuošona, apsasaukuošona… Pi tam leluokuo daļa nav īsadzilinuojuši, nikuo nav lasejuši, jūs saceitais ir cīši primitivs. Taida plastmasa, kas ar zaltu apkruosuota, – ar nogu paberzieji i jau piec div sekuņžu tys apzeļtejums nūbierst nu tuo cylvāka dūmu i vysa puorejuo.\nPaļdis Dīvam, ka es asu latgalīts i varu pakritizēt latgalīšus. Cyti beistās, partū ka jim iz reizis puormastu. Reizem izaver, ka latgalīši ir koč kaida izradzātuo, idealuo tauta. Mums ir daudz plusu i minusu. Latgalīšim ir kolektivisma gors, jis ir izpaleidzeigs, jis varātu byut vīsmīleigs, bet nu ūtrys pusis jis ir ītīpeigs, gona rībeigs, atrībeigs. Nav švaku voi lobu tautu. Kotrai ir sovi plusi i minusi. I latgalīšim tūs minusu ari ir tikpat daudz. I vīns nu taidim, maņ ruodīs, ir taida ītīpeiba i poštaisnums. Dažreiz ruodīs, ka tys ir styngrys mugorkauls, bet bīži viņ tei ir tikai ītīpeiba i glupeiba.”


Latvejis bibliotekom duovynoj Pītera Stroda „Pareizraksteibas vōrdneicu” - lakuga.lv\nLatvejis bibliotekom duovynoj Pītera Stroda „Pareizraksteibas vōrdneicu”\n23 Februars 2013\nTemys: LNB Atbolsta bīdreiba, ortografeja, Pareizraksteibas vōrdneica, Pīters Strods, Roksts\nAr Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibys i privātūs zīduotuoju guodeibu sovu dīnys gaismu paguojušuo goda nūgalē īraudzeja atkuortuots Pītera Stroda „Pareizraksteibas vōrdneicys” izdavums. Pyrmū reizi tei tyka izdūta 1933. godā, vuordineica atkuortuoti laista klajā, lai uzsvārtu Latgolys kulturmontuojuma i volūdys unikalitati i atguodynuotu par tuos aizsardzeibu i saglobuošonu.\nVuordineicys 950 eksemplari tiks duovynuoti Latvejis regionalajom bibliotekom, Reigys Centralajai i Latvejis Nacionalajai bibliotekai, kai ari ar Latgolu saisteitom školu bibliotekom.\nPīters Strods kai 1928. godā Latvejis Izgleiteibys ministrejis īcaltais Latgalīšu volūdys pareizraksteibys komisejis prīšksādātuojs sastuodeja i izdeve latgalīšu volūdys pareizraksteibys vuordineicu, kas baļstejās iz 1929. goda 19. junī ministrejis apstyprynuotuo ortografejis projekta. Atkuortuots 1933. goda izdavums tyka izdūts ari Daugovpilī 1990. godā.


7. A. 706. P. Š m e l t e r s 1893. g. n o 80. g. v e c a L u c k ā n u D o m a M i c h a i l o v a s p a g a s t ā, S l a p ņ o s.\nCitureiz' tai beja. Dzeivuoja bruoļs ar muosu - tāvs ar muoti jīm beja nūmiruši. Jī cīši labi saderēja, bet te bruoļs pajēmja sīvu, un šai sirds, ka veirs labi dzeivoj ar sovu muosu.\nReiz pats nūīt uz mežu molkos cierstu, sīva pajem un nūgrīž pati lobū gūvi. Veirs atguoja nu meža, sīva jam tyuleņ pasoka, ka juo muosa nūkovuse pati lobū gūvi. Bruoļs nasadusmoj uz muosas - gon byuškis otkon cita gūve.\nJis nūīt ūtrreiz uz mežu; tad pate jam un nūgrīž pošu lc&127;bū zyrgu un pasoka veiram, kad jis beja atguojs nu meža, ka muosa tū padarējuse; bet jis otkon nasadusmoj uz muosas - gon šim byušķis cits zyrgs.\nJis nūīt trešū reiz uz mežu; tod sīva pajem un nūgrīž sovu eistū bārnu un pasoka veiram, kad tis beja atguojis nu meža, ka muosa tū padarējuse. Par bārnu bruoļs palīk cīši dusmeigs uz muosas.\nReitā agri muosa izvuorej brūkasti. Kad paād, bruoļs soka muosai : "Nu, muos', sēstīs komonuos."\nMuosa īsāda komanuos; tod bruoļs nūvedja jū uz mežu, nūcierta tai rūkas un pametja te vīnu poti.\nStaiguojūt pa mežu, nūpleist jai drēbes, tod izīt jei uz teiruma, atsasāst uz akmiņa un suok kaļtētīs. Pa ceļu brauc kēneņš; jis navar nūsabreinuot: nikod ni zvērs, ni putnis nasēdēja uz tuo akmiņa, tagad cilvāks tī sēd - līk saldātim atvest tū cilvāku. Saldāti nūguojuši vaicoj: "Kas tu taida esi?"\nŠei asūte ceļa guojēja. Īt byušķis ar šīm uz ķēneņu. Buorine atsacēja: "Naīšu, es bez rūku."\nĶēneņš syuta pēc juos ūtru reizi, ūtru reizi ar' naīt šei bez rūku. Trešū reizi ķēn&127;eņš līk pasaceit, ka jei byutu kluot. Tod buorine arī īt karaveirim leidza uz kēneņu.\nMuosa cīši patika kēneņa dālam, jis pajam jū par sīvu un suok dzeivuot. Tagad jei pasoka sovam veiram, ka šai dzimšķis dāls ar zalta kristu un zalta vuorpu uz mugoras. Cik jī ni dzeivuoja, ķēneņa dālam vajadzēja īt uz vandu; jis nūīdams pīsoka, ka cīši gļobuotu juo bārnu, jo dzimškis, cikom šis atīškis atpakaļ. Cikom kēneņa dāls beja vaidūs, sātā Dīvs devja sīvai dālu ar zalta kristu un zalta vuorpu uz mugoras, tod syuta kēneņa dālam ziņu. Aizīt saldāts ar ziņu, jam beja juoīt dzar [gar] tū vītu, kur dzeivuoja bourines bruoļs ar rogonu. Jis, nikuo nazinuodams, aizīt tur atsapyustu.\nBruoļa sīva, rogona, labu pījam saldātu, jei nūsyuta jū ar sovu veiru uz pierti, pate pa tam laikam puorroksta gruomotu: "Bārns ir puse suņa, puse kača."\nIzzapiers un izzamīluojīs, saldāts īt tuoļuok un nūnas tū gruomatu kēneņa dālam. Šis puorskaitējs atroksta: "Bez maņa negubējīt."\nKad saldāts guoja atpakļ ar tū gruomotu, rogona jū vēļ sajēmja, brangi izmīluoja un nūsyutēja uz pierti; pate otkon puorrakstēja gruomotu: "Nūgubējīt."\nMuote ar tāvu obi paredz, ka ceļā laikam esūši bunti, un laiž vēj ūtru ziņu. Saldāts īt otkon pa tū pašu ceļu. Rogona jū vēl sajam un syuta uz pierti, pate pa tam laikam puorroksta gruomotu: "Bārnam vīna puse peles, ūtra vardives."\nKēneņa dāls sajēms tū gruomotu bez šuo nagubeit. Kad saldāts guoja atpakaļ ar tū gruomotu, rogona vēļ aizguoja jam prīškā. Jei jau zinuoja, ka te juos muoseica tikuse taidā laimē. Kai jau citom reizem, pīrunuoja otkon saldātu īt uz pierti: nu taida gara ceļa vajags izzapiert, tod kauli byuskūši meikstuoki. Saldāts nūīt uz pierti, pate pa tam puorroksta gruomotu: "Tyuleņ nūgubējīt!"\nSātā suok dūmuot, ka kēneņa dāls laikam sazasits ar kaidu gristauku [nakts palaidni] ; syuta vēļ trešū gruomotu. Rogona otkon puorjam saldātu un nūsyuta uz pierti; jis šūreiz citaiž naīt, kai ar visu sumku. Cikom saldāts peras, cikom brandiņi d'zeŗ, rogona dabuoj gruomotu puorraksteit: "Bārnam vīna puse uts, ūtra škierzlota."\nKad nūnas tū gruomotu, kēneņa. dāls pasaver jamā, un navar pavisam nūsaibreinuot, jis tai i svaiduos; bet vēļ pīroksta: "Bez maņa nagubējīt!"\nKad saldāts īt atpakaļ, rogona otkon jū sajam un nūsyuta uz pierti ar visu gruomotu. Cikom saldāts peras un brandiņi dzer, rogona čyup gruomotu un puorroksta: "Jo bārnu tyuleņ nanūgubēsit, nuove bārnam un pošim!"\nSātā nazina, kū dareit. Jam pīsīn bārnu pošai muotei pi kokla un palaiž pa pasauli.\nKēneņa dāls, atguojs nu vaidu, izzinoj visu taisneibu, tod jis laižas pa pasauli, maklādams sīvu.\nCeļa guojējai eimūt, goduos upe prīškā; brīnūt par tū upi, bārns jai atsaraisa un īkreit iudinī. Niu jei gyun bārnu ar tuom pošom stuļpem, te uz reizes rūkas kai ataug, kai bejušas Tod jei izraun bārnu nu straumes, puorbrīn par upi un īt otkon tuoļuok\nĪt jei īt, kur acs redz, izīt uz sova bruoļa uztobas. Tīpat juos veiram, kēneņa dālam, ir gadējīa aizīt nakti puorgulēt. Jei prosuos uztobā par nakti, bet rogona paredz, kas tei par sīvīti, un nagrib juos laist īškā. Kēneņa dāls, tū padzierd's, līk laist sīvīti ar bārnu ,puorgulēt uz cepļa. Tikpat rogonai niu beja juolaiž īškā. Tod ceļa guojēja vaicoj, voi nagribs kēneņa dāls klausētīs kaidas posokas.\nRogona gon līdz [liedz], bet kēneņa dāls tik līk jai stuosteit posoku.\nCeļa gājēja suok stuosteit: "Dzeivuoja bruoļs ar muosu, jī ciši labi sadarēja. Bruoļs pajēmja sīvu, šai beja sirds, ka veirs labi dzeivoj ar muosu."\nRogona voi nu uodas lac uorā nu dušmu, jei vis klīdz uz stuosteituojas: "Klus, gristauka, narej!"\nBet ķēneņa dāls skubinoj stuosteit, ceļa guojēja stuosta, rogona sokuos jau pavisom zūbus izdaudzeit, bet nikuo naleidz. Tei vis stuosta, vis stuosta, cikom nūstuosta leidz šai vītai, kur jei ar bārnu ir atguojuse uz sova bruoļa ustobu. Nu ķēneņa dāla līk paruodeit bārnu.\n"Kū tu dareisi? Bārns guļ," atsacēja bārna muote.\nRuodeit arī byuškis.Paruoda. Jis pasaver - tai vīn ir: bārnam krists un zalta vuorpa uz mugoras.\nTai bejs citureiz.


Gullvy Theme – Just another WordPress site\nBlog Masonry Featured\nEute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nBerry smoothie breakfast\nBeet root and red bean vegan burgers\nMute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nVegan burger with fresh vegetables\nSute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nTute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nNute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nChocolate tartlets with pear and nuts\nDute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nFresh baked pasties filled with meat and vegetables\nLute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nBute iure reprehenderit ipsum dolor sit amet, consectetur adipisici elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris…\nCopyright © 2015 Bahémian. Built with so, so much love


Reigā ir Fraņča Trasuna i Jezupa Rancāna īlys - lakuga.lv\nTemys: Fraņcs Trasuns, īlu nūsaukumi, Jezups Rancāns, Reiga\n29. majā Reigys dūmis deputati 54. sēdē ar bolsuojumu atbaļsteja lāmumprojektus Neicgaļa īlys pūsmu puorsaukt par Fraņča Trasuna īlu i Jezupa Rancāna vordu pīškiert īlai bez nūsaukuma Kengarogā (vysys Reigys dūmis sēdis nūsaveramys škārsteiklā).\nBolsuojumā par Neicgaļa īlys pūsma puorsaukšonu par Fraņča Trasuna īlu 40 deputati beja par i 16 atsaturēja, pret nabeja nivīns. Debatēs i deputatu vaicuojumūs ziņuotuojam par sagataveitū lāmumprojektu deputati izcēle tū, ka Trasuns ar sovu īguļdejumu Latvejis vaļsts izveidē byutu peļnejs juo vuordā nūsaukt nūzeimeiguoku īlu ci īlys pūsmu. F. Trasuna īla niule ir nazcik symtus metru garais Neicgaļa īlys pūsmys nu Vītalvys i Sasku īlys krystceļu da Pīdrujis īlys, bet ar lelu adrešu skaitu (Trasuna vuords byus apritē). Atguodynuosim, ka F. Trasuna īla ir Rēzeknē i Rēzeknis nūvoda Maltā.\nSovutīs lāmums par Jezupa Rancāna īlys nūsaukuma pīškieršonu sēdē tyka pījimts bez debašu i vīnbaļseigi. Veiskupa Jezupa Rancāna (1886–1969) nūpalni Latvejis vaļstiskuma veiduošonā saistuos i ar 1917. gods Latgolys kongresu, i diplomatiskū dorbu Latvejis vaļsts pastuoviešonys pyrmajūs godūs, veidojūt lobvieleigu Rūmys pāvesta attīksmi, i dorbu Saeimā, suocūt nu 2. Saeimys leidz pat 4. Saeimys darbeibys puortraukšonai, parlamenta prīšksādātuoja bīdra omotā, trimdā Latvejis politiskūs parteju lideri jū pīzyna par Latvejis Vaļsts prezidenta vītys izpiļdeituoju.\nAtguodynuosim, ka Rēzeknē laukums piļskolna pakuojē nūsaukts J. Rancāna vuordā, bet tī uzcaltajom ākom (“Zeimuļs”) adrese ir Krosta īla. Partū par taida laukuma nūsaukumu zyna ratais.


candyllizetxxx - GinaGold livejasmin video\nbadbrownboys livejasmin DivineKara4UInes02Ines livejasmin MollySweetySCrystalJJ livejasmin MatureAnalXXXSlaveMasterViP livejasmin ApolloNaughtyAnnaLoveSky livejasmin NoraOlsenXRebeccaWhiteTS livejasmin HotPssyAndXXLdk\nMrsMeowMeow livejasmin CattieandFylipOlechkaRust livejasmin DolceMariaaLisaPresly livejasmin HotPssyAndXXLdkAmandaKelly livejasmin HannahAllenLisaPresly livejasmin NinaRichietestbobCD livejasmin EdvardTricky\ncandyllizetxxx GinaGold livejasmin. Maxcocklatin. SweetAlliss. HannahAllen.\nLucyStealkyleehotLittle1MissMollySweetyS .HeteroAsturArinaISbackbriliantbittchHeteroAstur .SexyEastchanelsex2016sexymarriedcplCrazyLala .NoraOlsenXkyleehotNinaRichieBrunetteee .HotPssyAndXXLdkangeljerryxxxInes02InesLisaPresly .NaughtyHARDCUM8inchPrettyCASS69TotalySlaveShowHornnyMilk .kyleehotLilHellenMatureAnalXXXLynnMilan .8inchPrettyCASS2DIRTYMISSTRES69XKINGKYsubmisiveFetishGuyXXX .AmandaKellyHeteroAsturJennyHeavenlyInes02Ines .XperfectSmileXLittle1MissEdvardTrickyShowHornnyMilk .OlechkaRustMargaretGreatSinfulBlondy8inchPrettyCASS .\nDannythaSweet VideoTRANSCUMexploder VideoJennyHeavenly VideoSweetThelma VideoAmandaKelly VideoLittle1Miss Video\nbadbrownboys VideoSinfulBlondy VideoArabicPussy69 VideoHotFairytaleGuy VideoxxCumPrincessxx VideokittyKATRINAts Video\nLilHellenEmmaAndrewsSexyEastKarymher .CrystalJJNaughtyHARDCUMmanumontesLisaPresly .HotPssyAndXXLdkDivineKara4USweetThelma69TotalySlave .BlueEyes11ciarahotxxxSweetElena27CrystalJJ .KoreanManMeatBacardiGirltestbobCDDeniseBoyle .BrendaMillerArinaISbackAmandaKellyAnnaLoveSky .SinfulBlondySweetThelma8inchPrettyCASSwetPrincess01 .EdvardTricky8inchPrettyCASSLucyStealNicolleBela .JamWithJazzMrsMeowMeowMargaretGreatstormfucker .AnnaLoveSkyNikkiMinxxxFetishGuyXXXLilHellen .CutieEdwardVanessaEvelynSlaveMasterViPchanelsex2016 .


Trešū reizi padūtys Nikodema Rancāna bolvys - lakuga.lv\nTemys: Nikodema Rancāna bolva, Nikodema Rancāna bolva 2017, Roksts\nGūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, 24. septembrī Viļānu kulturys nomā nūtyka trešuo N. Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokums.\nNu 2. maja da 12. septembram sevkurs varēja pīteikt lobuokūs školuotuojus par pārnuo goda sasnāgumim N. Rancāna bolvai. Itūgod tyka sajimti 30 pīteikumi, kas ir leluokais pīteikumu skaits konkursa pastuoviešonys laikā.\nPiec žurejis viertejuma tiks nūsacāti uzvarātuoji četruos nominacejuos.\nNominacejā “Par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys sajiemieju tyka nūsaukts Maltys vydsškolys školuotuojs Rihards Ciblis.\nNominacejā “Par veiksmeiguokū pedagoga debeju” apbolvuota Kaunatys vydsškolys školuotuoja Līga Uzulnīce. Specbolvu itamā nominacejā sajēme Bolvu profesionaluos i vyspuorizgleitojūšuos vydsškolys i Bolvu Bārnu i jaunīšu centra školuotuoja Aiga Jansone.\nNominacejā “Par inovacejom izgleiteibys procesā” N. Rancāna bolva tyka padūta Dagdys vydsškolys školuotuojai Aijai Babrei, bet specbolvys pīškiertys Viļānu vydsškolys školuotuojai Nellijai Gudai i Leivuona nūvoda Rudzātu vydsškolys školuotuojam Ēvaldam Kārklim.\nSovukuort nominacejā “Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodu vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Rēzeknis 5. vydsškolys školuotuoja Aelita Andrejeva. Specbolva itamā nominacejā – Rēzeknis vaļsts pūļu gimnazejis školuotuoja Ingūna Zeiļa.\nPar latgalīšu volūdys i nūvoda vuiceibys styprynuošonu eipaša bolva padūta div školuotuojom – Baļtinovys vydsškolys školuotuojai, latgalīšu dramaturgei Anitai Ločmelei i pedagogei ar 70 godu stažu nu Ruguoju Margaritai Stradiņai.\nUzvarātuoji sajēme R. Cibļa veiduotū eipašū bolvu – sudobra pakavsoktu i cytys bolvys nu reikuotuoju Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Latgalīšu kulturys bīdreibys i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys.


Latvian - Dieva Odina deviņas naktis God Odin's nine nights refers to the Hávamál from the Poetic Edda. In Óðins Rune Song (Rúnatáls-þáttr-Óðins) from Hávamál, Odin reveals the origins of the runes. In stanzas 138 and 139 Odin (the god of poetry) voluntarily is sticking a spear through his eye and hangs in world tree for nine days and nights, all this to achieve the highest wisdom.


Collectible ⎟ TEMPLATE DIRECTORY / MEMBERS Copy\nShort Biography ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua.\nDescription ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint occaecat cupidatat non proident, sunt in culpa qui officia deserunt mollit anim id est laborum.


Kolnasāta 6. februarī - lakuga.lv\nTemys: Indra, Kolnasāta, latgalīšu volūda, LR1, Roksts\nĪsnāgums latgalīšu volūdā – voi pošvaļdeiba var atsasaceit tū izavērt? “Kolnasātā” teik skaidruots, parkū Leivuona nūvoda dūme lyudz sajimtū īsnāgumu tulkuot latvīšu volūdā i teik lyugts Vaļsts volūdys centra komentars. Raidejums sasazynoj ar Leivuona nūvoda dūmis izpylddirektoru Uldi Skreiveru, Saeimys deputatu Juri Viļumu, kai ari Vaļsts volūdys centra direktora vītnīku Agri Timušku.\nKonfliktu nu volūdys skotpunkta Vuordineicā apsaver Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs – runoj par streidim i vuordu “sirdeitīs”.\nSovukuort Teņs Bikovskis aizbraucs iz Latvejis – Boltkrīvejis rūbežu, kur kūpā ar Indrys pogosta dzeivuotuojim runoj na par informacejis telpu i bīdynuojumim vaļsts drūšeibai, nu skaidroj, kaidys ir vareibys, kū cylvākim dūd dzeive pīrūbežā. Voi tī bīži laižās iz ūtru pusi, kab liešuok īsaguoduotu kaidys precis voi tyktu pi cytu lobumu? Kaids nūpierk cukru, partū ka pi myusu tys naasūt “eists”, cyti iz Boltkrīvejis pusi brauc tik partū, kab apmaklātu radinīku kopus.


Latvejis Banka īprīcynoj Vileks piļsātu - lakuga.lv\nTemys: ezis, ezs, Latvejis Banka, Latvijas Banka, nauda, Roksts, suvenirmoneta, viens lats, Viļaka, Vileks\nVileks piļsātys īdzeivuotuoji sajiemuši viesti par Latvejis bankys jaunū vīna lata monetu ir klivuši divejis reizis lapnuoki, deļ tuo ka jaunuo moneta ir ar piļsātys simbolu – ezi.\n18. majā Vileks nūvoda dūme izdeve poša sovu suvenirmonetu, iz kuruos ir radzams piļsātys simbols „ezeits”, bet Latvejis banka vīna lata monetu ar eža biļdeiti laiduse apgrūzeibā 7. junī.\nVileks piļsātys suvenirmoneta papyldynuoja Latvejis Nacionaluo montuojuma suvenirmonetu kolekceju, kuruos mierkis ir paruodeit vītys, ļauds, nūtykšonys i kulturviesturis pīminekļus, ar kurim Latveja lepojās. Sovys suvenirmonetys bez Vileks ir vēļ 14 Latvejis vītom: Reigai, Rēzeknei, Aglyunai, Siguldai, Jākubpilej, Jiurmolai, Cēsim, Daugovpilij, Baldūnei, Jalgovai, Jalgovys nūvodam, Kandavai, Rēzeknei, Muolpilej, Skrundai i Vacumnīkim. Vaira par suvenirmonetom verīs http://www.mantojumsuzmonetas.lv/index.php/lv/latvijas-kolekcijas-montas/viaka\nLatvejis bankys eipašūs vīnlatnīku tradicejai niu jau ir vīnpadsmyt godu. Kotru godu banka laiž apgrūzeibā divejis jaunys vīna lata monetys – vīnu iz Juoņadīnu, ūtru iz Zīmyssvātkim. Niu eža kuorta. Ezs ir Latvejis īdzeivuotuoju īmeiļuots lauku sātu i ari piļsātu pogolmu īmeitnīks i gosts, kam ir sova vīta latvīšu folklorā, literaturā i mitologejā. Ticejums viestej, ka vīna eža adateņa juonosoj vysur leidza īsprausta svuorkūs ci cymdā, tod vysod labi lūbsīs. Vaira dazynuošonai par eža monetu verīs: http://www.bank.lv/nauda/ezis\nKluot Muzeju nedeļa, tyvojās Muzeju nakts 13/05/2019


Sena omota pratieja, pietneica i školuotuoja – Iveta Gabrāne - lakuga.lv\nTemys: Iveta Gabrāne, Nikodema Rancāna bolva, Roksts\nBaļtinavīte Iveta Gabrāne ir vīna nu tim 9 Latgolys pedagogim, kas paguojušajā godā izapeļneja žurejis atzineibu i īgiva specbolvu nominacejā “Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai”. Kasdīnā Iveta struodoj interešu izgleiteibā Baļtinovys pusē, vuica bārnus senejom ausšonys, izšyušonys, kruosošonys prasmem, nūsadorboj ar senejūs tautys tārpu pietnīceibu i restauriešonu. Īpazeistynojūt skaitietuojus ar paguojušuo goda nominantim, leidziegi kai Imantam Slišānam uzdevem I. Gabrānei dažus vaicuojumus.\nKai ir izadevs ituo studeju goda laikā “kolpuot” nominacejis pamatidejai?\nVīnnūzeimeigi, daudzys lītys ir izdareitys stypri vaira, vyss nūteik inteņsivuok. Maņ ir gondarejums, ka interese par ausšonu i senejom prasmem ir tikai pīauguse. Tū izjiutu kasdīnā, struodojūt ar bārnim. Ituo goda laikā tei īvirze vaira ir dorbā ar autentiska krakla darynuošnu. Juosoka, ir izaveiduojuse rynda i daudzi ir gotovi zīduot laiku i leidzekļus, gatavojūt senejū sīvīšu voi veirīšu tautu tārpa kraklu sovam tautu tārpam.\nTe juosoka, ka goda garumā turpynojās ari pietnīcyskuo sadarbeiba ar Latvejis Viesturis muzeju, konkreti, Ilzi Ziņgīti, kas paleidz apgiut senejuo veirīšu krakla darynuošonys tehniku. Ja maņ redzejuos, ka sīvīšu krakls jau ir vasala muoksla, tod veirīšu krakls ir vēļ sarežgeituoks i izšyvumu ziņā greznuoks. Pi tuo ir daudz vaira dorba juoīgulda. Žāl, ka myusu dīnu tautystārpūs vairumā gadejumu teik izmonuots vīnkuoršuots krakla variants.\nPīaudzs ari konsultaceju skaits, kū snīdzu par vysdažuoduokajim ausšonys, izšyušonys, materialu sadereibys i cytim vaicuojumim. Vīns nu leluokajim pasuokumim, kur pīsadaleju kūpā ar školānim, beja Zīmeļlatgolys tautystārpa darynuošonys darbneica festivālā “Eima, eima!”, kur stuostejom par senejū Abrenis tārpu, darynovom celu jūstys.\nPatīseibā, es nikod nabeju gaidejuse, ka munu dorbu kaids tai nūviertēs, bolva pateišom sylda munu sirdi. Nu vīnys pusis, tei līk tai kai atsaskaiteit sev, voi muni dorbi ir bejuši veiksmeigi, kvalitativi, līk aktīvuok struoduot, dūmuot, pylnveiduot sevi i sovys prasmis. Nu ūtrys – kasdīnys steigā mes aizmierstom pasceit atzineigu vuordu, varbyut pat napamonom, nazinim, ka daudz kas īveireibys cīneigs, lapnumu raisūšs nūteik tepat myus blokus. Tod N. Rancāna pasuokums i bolva ir taida reize, lai mes vīns ūtru pamaneitu i gūdynuotu. Tys ir ari stimuls ceņstīs, varbyut radzomys, taustomys jāgys daškīrējs kasdīnys dorbam. Tai grybātūs saceit.\nDasaceit školuotuojus Nikodema Rancāna konkursam var da 5. septembra, nūslāguma pasuokums nūtiks 25. septembrī Ludzys Kulturys nomā. Konkursu organizej Latgalīšu Kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju, Kulturys ministreju, Rēzeknis, Ludzys, Preiļu i Aglyunys nūvoda pošvaļdeibom. Vaira informacejis i konkursa nūlykums: http://latgalisubidreiba.mozello.com/nutiksonys-1/bolva/


Gourmet Tampo E Arremates P/ Lat. Gelad. - Nozes - Tok Stok\nDe: R$ 715,00Por: R$ 579,00ou 10 X de R$ 57,90


Izveiduots myusu dīnu latgalīšu tekstu korpuss - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu volūda, LU Matematikys i informatikys instituts, myusu dīnu latgalīšu tekstu korpuss, Rēzeknis Augstškola, Roksts\nRēzeknis Augstškolys specialisti sadarbeibā ar LU Matematikys i informatikys instituta vodūšajim pietnīkim i specialistim izveiduojuši myusu dīnu latgalīšu tekstu korpusu.\nIzveiduotais latgalīšu tekstu korpuss ļaun veikt pietejumus vysaiduos zynuotņu nūzarēs, izstruoduot gramatikys, vuordineicys, vuiceibu leidzekļus i cytus volūdys resursus i reikus, tai sekmejūt latgalīšu rokstu volūdys izpieti, saglobuošonu i atteisteibu.\nLatgalīšu tekstu korpuss ir 1 miļjonu vuordlītuojumu lels i juo pamatā ir konkrēta teksta grupa: Latvejā laikā nu Atmūdys da myusu dīnu (1988 – 2012) latgalīšu rokstu volūdā publicāti teksti. Olūtu veidi ir drukuoti (gruomotys, periodika i c.) i elektroniski teksti (sātyslopys, dīnroksti). Apkūpuotais materials reprezentej treis tekstu veidus: literarūs tekstus(daiļliteratūra, dokumentaluo literatūra i c.), tehniski specialūs tekstus (zynuotniskī, popularzynuotniskī, lītiškī teksti i c.) i informatīvūs tekstus (publicistika, zinis i c.).\nKorpuss ir breivi pīejams škārsteiklā www.korpuss.lv i hipilatlit.ru.lv/lv\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec projektu eistynuotuoju materialim


Naaizmērstulei veltītais 10. radošo darbu konkurss / Atspulgi 2014./2015. / RADOŠIE DARBI / anaZana\nNaaizmērstulei veltītais 10. radošo darbu konkurss\nR.Mūkam veltītais radošo darbu konkurss\nMuns spūžais gaismys stors\nReiz seņsenejūs laikūs, kod kaimiņu gūvs vēl nabeja īsavuicejusīs maut i kačs munu vītu pi saiminīka beja jau aizjiems, myus sātā par precinīku beja īsarads saiminīka bruoļa sīvys muosys draudzinis bruolāns – Žeņa nu Kazahstanys, nu, tys, kurs maņ paguojušū godu bužynova īkšejūs sirds kaulus i kambarus.\nKai bejs, kai nabejs, jis laikam beja mani aizamierss, jo ni kaula, ni galeitis juo rūkuos itūreiz naredzieju...\nJis maņ tik div reizis papličēje pa mugoru i nūgryude nu divana, vēļ paplotūt muti : „Ļudzi vperjod!” Taidu vurslu salykumu vēļ munys auss nabeja dzierdiejušys. Ni tys atguodynova „Lobs suņs!” , ni „Bosik, beidz kūst mamai svuorkūs!”, ni ari „Vacais dunduk, beidz meizt pučēs!” .\nPīnuoce vokors, i soltums aiz ustobys durovom pīsajēmēs spākā. Iz golda kai vacais čiguons izlēce Ciervs, i saiminīks jū nūjēme nūst, vēļ par taidu nakačysku reiceibu jam īdeve pīnu! Uh, kaids nakauņa, tys spolvu rejiejs!\nDaguoja i vakareņu laiks, kod vysi sēdēs pi golda, jaunais gosts beja apsasieds saiminīka krāslā, deļ tuo es jū ceņšūs nūbaksteit nūst nu saiminīka vītys, bet par munu lobū uzvedeibu jis mani sajēme aiz čupra i izsvīde uorā pa durovom! Piec puor’s stundem maņ dasavīnova Ciervs. Tai mes abi tur solom, kod pieški Ciervs aizvylka iz klāva pusi, mani ni pasaucūt i napajamūt leidze, - voi, kaids švauksts!\nSnyga snīgs. Lelom puorslom tys laidēs iz zemi. Pa breižam uzpyute stypruoks viejs. Ciervs vairs nabeja manoms. Kauč ari tys apniceigais kača makarons man beja da koklam, jau nu tuos reizis, kod jis dūmova, ka es asu juo mama (vot tak duraceņš!), es tūmār devūs jū meklēt.\nMunys acs beja aizsnygušys i depu nogi vairs jau nabeja jiutomi, tūmār leluo gryba atrast Ciervi mani mudynova dūtīs iz prīšku. Kur tys radzāts, ka es jam ļautu nūmiert bez munys leidzdaleibys?! Voi nu jis nūsabeigs nu munu kaulu grauzšonys, voi nu jys dzeivuos myužeigai!\nJau beju kaidu gabaleņu tuoļuok paguojs, bet Ciervi tūmār azvīnam namaneju. Iz vīnu breidi apsastuoja snigt snīgs, i es jau gondreiž beju nūnuocs da vacuos Buorbolys prūdam, kod pieški nu nazyn kaidim kryumim mani iz pakali paruove kaids nazynoms spāks. Ašņainim zūbim maņ tīši acīs vērēs nyknys vylks, bet es beju gudrs, nūsavierīs asu jau vysys nešionaluos džeografikys serejis par leopardim i pumom, tod maņ divreiz nabeja juodūmoj, i es mešūs bēgt.\nBeju jau otkon tics da vacuos Buorbolys prūdam, kod pieški es dzierdieju klusus ņaudus, - es tū bolsu pazynu, tys nūteikti beja Ciervs! Es uzkuopu iz lada i raudzeju vadeitīs piec skaņom. Ciervs beja īlyuzs ladā! Juo dybyna daļa beja soltajā iudinī, i jis pamozam iudinī laidēs arvīņ dziļuok i dziļuok. Es jū ar zūbim sagivu aiz čupra i vylku uorā. Jis drabādams i treisādams izkuope maņ viersā iz mugorys kaula, i es jū nešu iz sātys pusi. Jis man nikuo nasceja, i jo nasceja, tod tys nabeja labi...\nMes turpynovom īt i, saulei lācūt, Ciervs atvēre acs i gryušai saceja: „Tu esi muns lobuokais draugs, eistyns draugs!”\nPriekuļu pamatskolas 7.klase\nBeja parosta decembra dīna. Vysapleik joprūjom beja dubļi, izavēre, ka vokorā varātu pīsaļt. As siedieju sovā kuknī i dūmovu, kur dabuot naudu, kū as beju poruodā bankai. Jei maņ draudēja atjimt sātu i zemi, as tū navarieju pīļaut.\nTod pieški atskanēja telepona zvons. Nu vyspuor tys nabeja pieški. Kai parosti - tys beja muns draugs Odums, drūši vīņ otkoņ paleidzeibu praseis. Inceresna, kuo vajag itūreiz? As nagribeigi, sakūstim zūbim, pacieļu teļeponu, i jis maņ izstuosteja, ka jam ir ozortspieļu poruods. As jam atbiļdieju, ka itūreiz jam naudys navariešu aizsist. As jam teiču, ka maņ ari ir problema, tikai napasceju, kaida. Jis vīnolga praseja naudys i saceja: „Nu, Jur, paleidzi maņ, itei ir pādejuo reize, naudu as tev atdūšu.” As suoku skorbuok : „Nu tu atsašiunīs nu mane, voi tu nasaprūti, ka maņ ari ir problema i vyss nasagrūzuos viņ tik ap tevi!”\nTod jis maņ koč kū atcierta i nūsvīda teļeponu. As nūdūmuoju: „Drūši vīn otkoņ aizīs iz krūgu, pīsadzersīs, i vyss byus labi. Kai vīnmār.” Nu piec šytaida streida as ari nasajutūs labi i izdūmovu pavozuotīs uorā. As apmauču bīzuoku pufaiku, jo uorā suoka pīsaļt. As suoku īt bez saprasšonys, iz kurīni. Uorā čut guoja nu gaisa i beja apmāram divi gradi minusā. As guoju pa ceļu, pots nazynuodams, kur eju.\nTod pieški nu leikuma pasaruodeja spūži mašines gaismas stori. Jurs beja pagolam! Mašinē īkšā siedieja Odums. Odums nazynova, ka ir nūtrīcs sovu draugu. Jis mudri izkuope uorā nu mašinis i īraudzeja Juri, kas beja guojs bez atdžyda. Odums jū pajēma kliepī i saceja: „Tu beji muns gaismas stors, kas mani vysu laiku izgluobe nu problemom... kū as bez tevis niu dareišu?”\nLaiks... Tas ir vienīgais, kas nepārtraukti skrien un neapstājas. Ritot laikam, mēs nevēlamies tam palikt aizmugurē un, aizelsušies skrienot tam līdz, mēs paskrienam garām lietām,- lietām, ko ikdienā mēs redzam savādāk, kad nav, kam pajautāt padomu vai mierinājuma vārdus. Kad mums ir skumji, mēs pasauli redzam citādām acīm, un redzam to ne tā, kā parastā ikdienā.\nKādā klusā vakarā, kad no koku malām sāka slīdēt tumša ēna, Grieta sēdēja viena krēslā, kājas cieši pierāvusi pie sevis. Viņa lūkojās uz mežu, kas šūpojās līdz ar vēja vēso roku pieskārienu. Viņas sirds vairs nevarēja izturēt visas tās sāpes, ko dzirdēja, un ainas, ko redzēja. Viņa nestāstīja nevienam savas sāpes. Viņa nestāstīja tās nevienam... Viņai likās, ja arī viņa pateiktu, nekas nemainītos. "Tie ir tikai vārdi," viņa klusām čukstēja. Ar stiklainām acīm un rokām, kas pilnas aukstu sviedru, viņa piecēlās un aizgāja...\nKlusām aiztaisot aiz sevis durvis, viņas galvā vēl joprojām skanēja sienas pulksteņa smagie tikšķi, kuros atbalsojās tukšums. Viņa nedomāja, kurp iet, bet zināja tikai to, ka prom. Grieta gāja caur pļavu, kas kā balts Māras palags visa bija noklāts baltām pīpenēm, kuras cieši gulēja. Pēkšņi Grietas priekšā līgojās mežs, tik tumšs un nomākts tas tur stāvēja... Tas bija Grietas piemājas mežs, ko viņa pazina jau no agras bērnības.\nMeitene iegāja meža biezoknī. Viņa lēnām aizgāja līdz kādam celmam, kas gulēja zem kļavas. No šīs vietas pavērās skats uz mājām, un viņa atkal izplūda asarās. Viņas prātā šaudījās neskaitāmas domas, kuras nebija iespējam noķert. Grieta pagriezās ar skatu pret dziļo biezokni, kas šalca viņas priekšā, un tad saprata, ka viņa nav vienīgā, kurai sāp... Viņa ilgi skatījās meža plašumā un saprata tā patieso skaistumu. Viņa redzēja dažādās krāsas un vareno priežu vainagu, kas griezās dejās, bet tomēr - viņa sajuta arī kaut ko pavisam citu. Kaut ko, kas tomēr viņus saistīja. Tās bija sāpes. To bija tik daudz, un neviena neuzklausītas. Viņi nevarēja dalīties ne priekā, pat ne vārdos. Tikai stāvēt un klusēt, tas bija arī viss. Viņa, lēnām staigājot pa mežu, saprata, ka katram no kokiem ir savs stāsts, savas asaras, sava sirds... Katram kokam čukstot "paldies", viņa pateicās par dziļo klusumu, kas aizskāra viņas sirdi un padarīja to trauslu. Viņa juta tuvību, ko sauca, par draudzību.\nMuni četri cylvāki. Muni meilī. Muni svareigī un naaizmierstamī. Muni.\nTī četri ceļi mani nazkur vad. I es pat nazynu, kur. Zinit, kai veļ moza, tikai veļ nikuo nasaprūtu. Var saceit, jī mani vad nazynomajā. Jī mani vad Eistineibā.\nPyrmais ceļš mani īvad, var saceit, kulturā. Maņ kai lauku bārnam dažreiz ir baist nu piļsātys dzeivis, a jei tik īt maņ tyvuok i tyvuok, viersā. Es palīku vacuoka, tai saceit. Jei poša dzeivoj piļsātā, atbrauc i pastuosta zylus breinumus. Principā, ja nabyutu juos, drūši vīn īnuoktu piļsātā kai cytplaneitīts. Tei ir muna muosa. Paļdis jai.\nNuokamais dzeivis ceļš man dažreiz ir paleidziejs atteisteit raksturu. Daļa nu juo, kas ir tagad, īspeid manī. Jis maņ pastuosta, kas nūteik pasaulī. Jis zyna tū lobuok par vysim, laikam. Tys ir muns bruoļs. Jis struodoj Anglejā, reizi mienesī pīzvona. Maņ jau juo nažieleigai pītryukst, bet kū padareisi? Paļdis i tev, bruoļuk.\nKai saprūtams, asu jaunuokais bārns – atlase – giminē.\nVeļ div’ celi.\nTrešais ceļš. Ha, muns povuors. Zynu, ka jis vīnmār mani bierneibā ir apkūpis, cikom mama beja dorbā. Jis ir bejs muns „atbolsts pa dīnu”, a mama vokorā. I jis mani nabar. Tik gryuši nūsapyušās, i es jau asu guvuse muoceibu. Paļdis, tēt!\nI caturtais, caturtais, caturtais… nu, dūmoju, ka tū ceļu jau pīminieju. Mama.\nPrincipā, man jau nav vairs kuo stuosteit, deļ tuo, ka jei ir myusu sainmis vysu „ceļu” apvīnuojums.\nSupermama! :D Paļdis, mamuk! Par VYSU. Maņ vyspuor ir super gimine. Paļdis vysim jums. Vuordūs naprūtu izsaceit tū pateiceibu par... par tū, ka es varu BYUT PASAULĪ.\nGaismas stors cylvākā\nMuns spūžais gaismas stors ir īmīsuojīs cylvākā. Kai naradzama gaisma speid jimā. Tys dora breinumus, tys paleidz dzeivis gryutajūs breižūs. Tam cylvākam ir vīnolga, kaida voi kaids tu esi. Vīnmār tys sameiļuos tevi i syltajā kliepī paleidzēs atrast muojis. Nikod naatstuos bāduos i napamess nalaimī.\nTū cylvāku – vuordā „mameņa” – gon vacs, i jauns tū zyna. Nazynu, kai pasateiktīs jai par juos veļteitū laiku maņ. Varbyut sameiļuot, pasaceit meilu vuordu, i ar tū pītiks?... Tys jai dūs spāku i īdvasmu turpmuokim dorbim i smaidu ikdīnys gaituos.\nMunai mamai pateik dareit rūku dorbus, jei navar ni dīnys nūsēdēt i nikuo nadareit. Jei prūt skaistys pučis audzēt, kas prīcej cytus. Mama vīnmār soka, kod es pasoku, lai atsapyušās: „Es navaru ni dīnys nikuo nadareit.” Mamai dorbs saguodoj prīcu. Nagrybu līleitīs, bet jei ir poša lobuokuo mama iz pasauļa. Kauč vysim bytu tik lobys mamys, jo iz pasauļa ir daudz bārnu, kam nav vyspuor mamys, kas samīļoj i apskauņ gryutā breidī. Es lobpruot pasadaleitūs ar jim - ar duovuotū mīlesteibu, kū es sajamu nu sovys mamys.\nKas gon byutu pasauļs bez spūžuo gaismas stora, kū izstaroj mamys syltuo sirds? Naaizmierstit sovys mamys – apskauņit i sameiļojit, nikod naatstuojit gryutā breidī juos, i pasauļs byus gaismas storu pylns!\nKas pasaulī speid vysspūdruk? Es zynu! Muns meilais, lobais, labsirdeigais gaismys stors ir muna babeite. Es jū cīši augšai vierteju. Jei varbyut naredz voi nasajiut, bet es jū nūvierteju! Reizem es izaturūs najaukai voi švokai pret jū, bet šai voi tai me vīnmār izleigstam. Maņ byutu joizaturīs pret jū ar cīnu, bet bīžai viņ es tū aizamierstu... I tod, kod atīt pruots, maņ par tū ir kauns.\nBet kai tys lobums izapauž? Munā uzskotā tys izapauž kotru dīnu. Muna baba paleidz maņ daudz kur! Vyslobuok maņ pateik ar babu i dzedu, i ar kaimiņu ciocem braukt iz bazneicu. Bazneicā es dakolpoju pi prāvesta, i es braucu iz kotrim Dīva svātkim. Prāvests ir cīši lobs, labsirdeigs i cīši apjamūšs. Piec bazneicys baba maņ īdūd naudys, i es aizeju iz blokus asūšū veikalu, - es aizskrīnu cīši mudri, i atpakaļ asu vēļ mudruok, i baba breinojās, kur es tik mudrai.\nMani īprīcynoj tys, ka muna babai dzeds, ir maņ blokus vysu laiku, nu munys dzimšonys, leidz itam laikam. Muns dzeds izbyuvēja pajumti maņ viers golvys, kur es tān dzeivoju.\nMuns dzeds ari ir kai muns gaismys stors. Jis mani aizstuov, i ir lels jūkdors. Seņuok, kod es beju mozeņš, maņ patyka pavadeit laiku ar dzedeņu. Kod vysi izīt uorā pi gūvim, tod mes palīkam vīni ar dzedu, i maņ cīši pateik psavērt ar jū televizora.\nTaidi ir muni gaismys stori, ar kurim es lepojūs, i asu pateiceigs Dīvam, ka taidi maņ ir!\nPriekuļu pamatskola, 6.klase


Exodus 1947 / by David C. Holly. - Collections Search - United States Holocaust Memorial Museum\nExodus 1947 / by David C. Holly.\nxiv, 306 p. : ill. ; 22 cm.\nThis page: https://collections.ushmm.org/search/catalog/bib4890


2012 Ridge Vineyards Ponzo Vyd. Zinfandel by Ridge Vineyards (Zinfandel)\nHome » Wines » USA » Ridge Vineyards » Ridge Vineyards 'Ponzo Vnyd' Zinfandel » 2012\nRidge Vineyards Ponzo Vyd. Zinfandel 2012\nFood Pairings for Ridge Vineyards Ponzo Vyd. Zinfandel


Nikodema Rancāna bolva – jureits.lv\nNikodema Rancāna bolva\n28/12/2017 jureits Nedelis atskots, vysa kas\n24.septembrī Latgolā nūtyka vīns cīš eipašs i, munupruot, sirsneigs pasuokums – Nikodema Rancāna bolvys padūšona lobuokajim Latgolys pedagogim. Uzaicynuojumu vadeit ituo gods bolvys padūšonys ceremoneju skaitu par lelu pagūdynuojumu i ar pateiceibu pījiemu tū.\nPyrmkuort, pats sovulaik asu īsapaziņs ar Nikodema darbeibu i augstai vierteju kai juo, tai cytu Latgolys viesturiskūs personeibu īguļdejumu.\nŪtrkuort, beju prīceigs bolvys nominantu i ari sajiemieju vydā redzēt vairuokus maņ jau labi zynomus ļauds, it eipaši poša klasis audzynuotuoju Ainu Zariņu nu Ezernīku vydsškolys. Myusu dīnuos taišni školuotuoji ir kulturys tradiceju i pamatvierteibu sorgi, dūmoju, ka itei bolva ļaun apzynuot i nūviertēt školuotuoju miļzeigū īguļdejumu Latgolys i vysys Latvejis styprynuošonā.\nBeju kluot īprīškejūs diveju godu bolvys padūšonys pasuokumūs i organizatoriskais leimiņs vysod ir bejs augsts, par kū paļdis juosoka ari Ilgai Šuplinskai i vysai Latgalīšu kulturys bīdreibai.\nPīsavīnoju režisora Viestura Kairiša saceitajam pasuokuma laikā:\n“Itei ir svareiguokuo bolva Latgolā, deļ tuo ka školuotuojus es radzu kai varūņus, kas gondreiž voi ar partizanu metodem vuica latgaliskū školā. Navajag beitīs, gaideit Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis lāmumu, kab školuos vuiceitu latgalīšu volūdu. Eiropys Savīneibā latgalīšu volūda teik atzeita par apdraudātu volūdu. Es ari dažreiz dūmoju, deļ kuo tys maņ ir vajadzeigs, tok tod es atguodoju Franča Trasuna vuordus – “Varai pīder laiceiba, taisneibai – myužeiba!”, i taisneiba ir tei, ka Latgolā ir juorunoj latgaliski.”\nVairuok informacejis: http://rezeknesnovads.lv/godinati-latgales-izcilakie-skolo…/\nPrevious Post:Super sasteigtuo nūdūkļu reforma\nNext Post:Vaļdeiba struodoj piec princypa “Īs jauni syudi, itī aizamierss”


Vyškūs nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā” - lakuga.lv\n10 dzīsmis latgaliski ap snīgu i Zīmyssvātkim\n“Naasu tīseigs sevi īlikt ramā!”– interveja ar Gunāru Indričānu\nVyškūs nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”\nTemys: Daugovpiļs nūvods, Krāsas karogā, Latgolys muokslys svātki, muoksla, muzyka, Roksts, Vyški\n21. majā Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta estradē nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”, kur muzykys i muokslys pasuokumā tiks aplīcynuotys Latgolys kulturys vierteibys, rodūšais gors i spylgtuo ideņtitate, informej Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituoja Ināra Mukāne.\nSvātku programā paradzāts latgalīšu muzykys koncerts, kurymā aicynuoti pīsadaleit kori, folklorys kūpys, vokalī ansambli, kapelys, kai ari jaunūs muziku grupys i zynomi solisti. Koncertā skanēs dzīsmis i muzyka, kas nūzeimeigūs viesturiskūs pagrīzīņūs īdvasmuoja Latgolys ļauds pastuovēt par sovu tāvu zemi. Svātkūs tiks akcentāts Latgolys kulturys spāks ar myusu regionam rakstureiguom dzīsmem, dejom i Latgolys gleznuošonys lelmeistaru dorbim.\nDaleibā svātkūs dasasacejuši 70 kolektivi nu Latgolys nūvodim. Kūpā ar korim, folklorys kūpom, vokalajim ansamblim i orkestrim muzicēs Igauņu saimis ansamblis, muzikis Artūrs Uškāns, grupys “Borowa MC”, “Dabasu durovys”, “Bez PVN”, “Sovvaļnīks”, “Ausmeņa records”, “Tautumeitas”, solisti Andris Baltacis, Dināra Rudāne, Guntra Kuzmina, Agate Jermaļonoka, Sandis Ulpe, Laura Bicāne. Koncertā pīsadaleis tautys deju ansambli, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra pyušamūs instrumentu orkestris “Daugava” i Naujinis Muzykys i muokslys školys pyušamūs instrumentu orkestris.\nLatgolys muokslys svātku “Krāsas karogā” programys ītvorūs izdūta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kū īrakstejuse Latgolys Producentu grupa.\nVyšku pogosta gleznainuo ainova i dzeivis telpa īdvasmuos muokslinīkus plenerā. Nu 17.30 pi Vyšku estradis tiks izstuodeiti rodūšī dorbi. Itamuos aktivitatēs īsasaisteis muokslineicu apvīneiba “V.I.V.A.”, Špogu i Naujinis muzykys i muokslys školu audziekni.\nSvātku programa suoksīs 18.00 ar svātbreidi Vyšku Rūmys katuoļu bazneicā, turpynuosīs ar dalinīku guojīni i 19.00 nūsaslēgs ar koncertu Vyšku estradē.\nNūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi” 19/11/2019\nKaida ir kulturys dzeive Latgolys laukūs? 19/11/2019\n11:00 Gruomotys “Balts kaķis baltā pas... @ Rēzeknis centraluo biblioteka\nGruomotys “Balts kaķis baltā pas... @ Rēzeknis centraluo biblioteka\n15:00 Koncerts “Sābru vakarēšona” @ Stiernīnis Tautys noms\nKoncerts “Sābru vakarēšona” @ Stiernīnis Tautys noms\nDec 14 @ 15:00\n13:00 Pruota spielis “Aļberts” @ Kuorsovys muzykys i muokslys škola\nPruota spielis “Aļberts” @ Kuorsovys muzykys i muokslys škola\nDec 15 @ 13:00 – 14:00\n18:00 Postfolklorys grupys “RIKŠI” alb... @ Latgolys viestnīceiba GORS\nPostfolklorys grupys “RIKŠI” alb... @ Latgolys viestnīceiba GORS\nJan 4 @ 18:00\n17:00 Postfolklorys grupys “RIKŠI” alb... @ Muzykys noms DAILE\nPostfolklorys grupys “RIKŠI” alb... @ Muzykys noms DAILE\nKai veicynuot sabīdreibā pozitivu attīksmi pret latgaliskū?\nLatgolys piļsātu stuosti: Daugovpiļs\nAgnese Cīrule: vīns nu izaicynuojumu beja filmā runuot latgaliski\nAicynoj pīsasaceit prāvesta A. Budžis nūvodpietnīceibys lasejumim Bolvūs\nLatgaliskais krystceļu tyvumā. Saruna ar nūvodpietnīku Spodri Bērziņu


Nahr Mahdī az Zuhūr - Wikipedia\nTiganos: 31°57′09″N 44°51′47″E / 31.95239°N 44.86312°Ö / 31.95239; 44.86312\nNahr Mahdī az Zuhūr\nNahr Mahdī az Zuhūr (نهر مهدي الزهور)\n31°57′09″N 44°51′47″E / 31.95239°N 44.86312°Ö / 31.95239; 44.86312\nKanal ang Nahr Mahdī az Zuhūr (Inarabigo: نهر مهدي الزهور) sa Irak. Nahimutang ni sa lalawigan sa Muḩāfaz̧at al Qādisīyah, sa sentro nga bahin sa nasod, 160 km sa habagatan sa Baghdad ang ulohan sa nasod.\nNahimutangan sa Nahr Mahdī az Zuhūr sa Irak.\n↑ Nahr Mahdī az Zuhūr sa Geonames.org (cc-by); post updated 2014-10-02; database download sa 2016-08-15\nGikuha gikan sa "https://ceb.wikipedia.org/w/index.php?title=Nahr_Mahdī_az_Zuhūr&oldid=25428999"


The Big Organ Of Riga Dom, A. Klišāns, O. Cintiņš, Мелодия 1990 | vanaraamat.ee\nThe Big Organ Of Klõpsa siia , et näha täielikku loendit! The Big Organ Of Riga Dom, A. Klišāns, O. Cintiņš, Мелодия 1990 | vanaraamat. ee\nMüügil 36615 raamatut\nPealkiri: The Big Organ Of Riga Dom\nAutor(id): A. Klišāns, O. Cintiņš\nА1 Larghetto (Second Part From The Quintet For Clarinet And String Orchestra A-dur, KV. 581)\nComposed By – V. A. Mozart*\nB1 Romance For French Horn And Orchestra F-dur, Op. 36\nВ2 Romanza. Adagio Ma Non Tanto (2nd Part From Concerto For French Horn And Orchestra Es-dur)\nComposed By – F. Rössler*\nSonata No. 2 For French Horn And String Orchestra F-dur\nComposed By – L. Cherubini*\nB3 1. Largo


Sanskritdictionary.com: Definition of vātamaya\nDefinition: mf(ī-)n. consisting of wind\nHome > Search > vātamaya\nLiterary Sources: MaitrUp. Sch.\nParse Time: 0.148s Search Word: v��tamaya Input Encoding: IAST: vātamaya


Tags: atman - Nirvāṇa Sundarī\nvIrashaiva siddhAnta – 8\nBy admin on Jun 2, 2009 | In Darshana\nThe duality of exclusiveness being gone, the soul rests for ever unmolested in the presence of its Lord and feels identified with His Being. The cessation of duality and of divided consciousness as effected in this way is variously termed – as nivrtti (… more »\nTags: aikyasthala, arpana, atman, bhagavata, bhakti, jiva, linga, madhusudana sarasvati, mahalinga, nivritti, prasada, shiva, siddhanta, virashaiva, vishranti\nBy admin on Dec 28, 2008 | In Darshana, Bhakti\nnamaH shivAbhyAm rudrahR^idayopaniShat is presented to the reader as a conversation between bhagavAn vedavyAsa and his son shuka deva. The chief purport of this upaniShad is to demonstrate shiva-keshavAbheda. Lord mahArudra is described as sarvadevAtm… more »\nTags: abheda, advaita, antaratman, atharvana, atman, bhakti, brahma, darshana, hara, hari, hridaya, identity, jnana, karma, keshava, maharudra, paramatman, rudra, shankara, shiva, soma, uma, upanishad, vishnu


Kopejais apgaismojums interjiers. 19 LMBL 108. 136 LMP 99.\nkopejais apgaismojums interjiers\nMeklēt: kopejais apgaismojums interjiers\n19 LMBL 108 - kopejais apgaismojums interjiers\n136 LMP 99 - kopejais apgaismojums interjiers\n03 LMP 104 - kopejais apgaismojums interjiers\n157 LMP 180 - kopejais apgaismojums interjiers


Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA! – Latgolys Studentu centrs\nJureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā…\nTuoļuok informaceja nu juo:\n“Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis\npyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā pīsadaleis puors muzykanti i puors latgalīšu literati.\na piec tam visi īsim pi Ežezera. Vītejais folklorys ansamblis “Akmineica” sūleja pīsadaleit ar kaidu dzīsmi… drusku poštaiseita ola ari vajadzātu byut. Molku guņkuram sadabuosim. Byus ari nu jau treis godus vacys šyupēlis Laivys puors ari gon jau ka sarunuosim- varēs pasavyzynuot… Kotrs pīsadola ar lobu nūskaņuojumu, leidza pajem drusku “gastiņca”, apvalk koč kū boltu, daboj kaidu vaiņagu voi Juoņuzuoli i koč vīnai dzīsmei tekstu, lai var paleidzēt nakti pi dzīduošonys uzturēt\nParaleli vītejā Klubā (Tautys Nomā) īliksim kaidu DēJē (respektivi atbiļdeigū par muzyku) – tod kotrs varēs izavēlēt: voi pi guņkura azara krostā “īleiguot” voi īt doncuot iz klubu…\nKa mīgs apjims, guļēt varēs īt iz sīna škiuni – paker leidza guļammaisu. Var leidza jimt ari teļts. Slymuokī voi tī, kas ar barnim, varēs mīreigi sarunuot vītu ari ustobā.\nStarpcytu, pošā, pošā suokumā (22.junī ap 16:00) var ari piertī īleist – sovejū sakurynuošu\nNu vot – apmāram itai! brauc gostūs, ka esi lobs cylvāks! Padūd zinis, ka esi muzykants voi literats, voi kai cytaiž gribi pīsadaleit itymā nu jau tradicionalajā “ĪLEIGUOŠONĀ Bukmuižā” izskateišu vysys jaunuos idejis i pīduovuojumus\n(Jureiša ziņu tuoļuok nūdeve Ilze)\nRoksti jam draugūs voi iz epostu jureits i jureits.lv\nIzzynoj Boltkrīveju i boltkrīvu dzeivi nu vydspusis!\nOne Reply to “Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!”\n11.06.2009. at 21:49\npa dīnu var ari kaidu sportā spēli saspēlēt!\npēc izvēlis: futbols, volejbols, baksetbols… voi vīnkuorši orientiešonuos 🙂


Reigā atkluota J. Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode - lakuga.lv\nKarteņa: fragments nu Aivja Pīzeļa gleznys "Tas trakais pavasaris"\nTemys: Jāzepa Pīgozņa balva Latvijas ainavu glezniecībā, Jāzeps Pīgoznis, muoksla, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Reigys Sv. Pītera bazneica\nReigys Sv. Pītera bazneicā nu 19. marta leidz 15. majam apsaverama Jāzepa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode.\nJāzepa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode kai īrosts nūteik pavasarī. Jau ostoitū godu Reigys pošvaļdeibys kulturys īstuožu apvīneibys Reigys Sv. Pītera bazneicys puorvaļde, turpynojūt tradiceju, aicynuoja muokslinīkus īsnēgt dorbus ar Latvejis ainovys atainuojumu, tai veicynojūt muokslinīku interesi izceļt Latvejis ainovys gleznīceibys nūzeimi myusu dīnu muokslā.\nMuokslys zynuotneica Ingrīda Burāne par itū bolvu soka: “Itei ir nūtikšona ar pīnasumu iz prīšku Latvejis kulturys telpā. Tū var apsavērt na viņ kai vīna muokslinīka atceris pasuokumu, kai Latvejis ainovu gleznīceibys žanra kūpšonu, kai myusu zemis skaistuma atkluosmis i mīlesteibys vairuošonys dorbu, tok, īspiejams, dziļuokuo jāga meklejama muokslinīku leidzdaleibā. Izstuodis raksturs ir demokratisks: tei vīnkūpus puļcej kai augstuokūs vuiceibu īstuožu profesorus, tai studentus; ite sasateik vacmeistari i kautreigi īsuoceji.”\nItuo goda dorbu viertiešonys žureja beja: muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks (Jāzepa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā golvonuos bolvys laureats 2021. godā), profesors Aleksejs Naumovs, muokslineica Laura Pīguozne, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja ekspoziceju i izstuožu kuratore Silvija Berezovska, muokslinīki Anda Munkevica i Jānis Strupulis.\nItymā godā konkursam tyka īsnāgti 105 muokslinīku 174 dorbi. Nu tūs žureja atlaseja 83 autoru dorbus.\nOsvalds Zvejsalnieks pastreipuoja: “Kai līcynoj izstuode, muokslinīki Latveju radz kotrs pa sovam, paļdis Dīvam. Kūpejais itai izstuodei ir vīns, montuots nu Jāzepa Pīguožņa, ari ite ir jiutama mīlesteiba pret sovu zemeiti.”\nIzstuodis atkluošonā tyka paziņuoti ari ituo goda Pīguožņa bolvys konkursa nominanti, tī ir septeni muokslinīki: Aivis Pīzelis, Indulis Landaus, Meldra Bula, Elmārs Orniņš, Maija Bērziņa, Inga Jurova i Silvija Meškone.\nBolvys laureats byus zynoms septembrī, izstuodis atkluošonā Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā.


Latgolys Vuords nu Reigys - 10.05.2012. - lakuga.lv\nTemys: Bez PVN, Bronislavs Sprydzāns, Latgolys Vuords, Roksts, Valdis Lauskis\nLatgolys Vuords (10.05.2012.)\nItymā reizē sarunys ar Valdi Lauski nu Daugovpiļs par Latgolu i latgaliskim dorbim, vēļreiz ar Pīteri Keišu par Pasauļs latgalīšu saīšonu. Muzykalajā nūformiejumā dzīž i spielej „Bez PVN” i Anss Ataols Bierzeņš.


naktī uorā beja cīši tymss | Naktineica\nnaktī uorā beja cīši tymss\nir nazkaida vīna pareizuo dzeive, kur vyss nūteik laikā. vysi sasateik laikā i laikā izaškir, nikuo nanūkavej i tolkom nikuo i napaspiej, partū ka jī vīnkuorši vysod vysur ir laikā. i kai lai taids, kas nikod nav nikuo nūkaviejs, zynuotu, kai ir paspēt. ni prīcys, ni bādys – vīnkuorši tuo nav. taipat kai es nazynu, kai ir pagaisynuot tū, kuo maņ nikod nav bejs. tikai tys, kas ir īgivs, zyna, kai ir pagaisynuot i kai ir dzeivuot bez, zynūt, ka vyspuor to ir.\nreizem dzeivis īt paralelai, a reizem juos izaškir. kas nikod nivīna nav satics, nikod nivīna i napagaisynuos. kas nikod nav bejs iz kolna, nazyna, kai ir kuopt lejā. jis to i pa eistam i nazyna, kai ir kuopt tī augšā. dzeivoj Dīva mīrā i nivīnam dzeivuot namaisa.\ntaipat kai es navaru byut vyss i maņ nu vysu pasauļa ceļu juoizalosa sovejais, ar prīcu īraugūt kotru vieja nastū najaušeibu i upē garom maunūšūs ļauds prīceiguos laivuos. taipat ari es navaru byut tikai vīns ceļš. kai lai es zynuotu, kurs eisti. tū to es īraugu tikai paguotnē – kū asu izalasiejuse nu vysa pasauļa īspieju. a paguotne tikai sašaurynoj īspiejis – kas nikod nav apsadadzynuojs ar guni, nazyna bailis nu sorkonu gailejūšu ūgļu, bļaka kastrulis vuoka i korstys dukovkys sīnu.\ntok paguotne ari atbreivoj nu baiļu. leidz šam to vyss beidzīs labi – agri voi vieli, tok labi. pīredze ir loba līta, kas aplīcynoj myužeigū dzeivi – cikom es atgduodoju vysus paguotnis syudus, vysus ļauds, kas mani nav sveicynuojuši, vysys stulbuos situacejis, es asu. i vysod jau vyss ir labi beidzīs – deļkuo lai tai nabyutu i iz prīšku. dzeive tok taipat ir tikai lotareja, a vysys lūzis pylnys. kotrys nazkuo daboj – cyts kompetu, a cyts div.\nda i navajag dasasīt par smierti. kur ta jei ir? tei ir tikai svešu ļaužu dareišona i poša baile nu sovu īspieju izseikuma. partū ka bērēs mes raudim par sevi i sovim napadareitajim dorbim i napasaceitajim vuordim. raudim aiz bailis, ka nikuo jau vaira nabyus. tok byus. otkon deigs, plauks, zīdēs, otkon liduos, dzims i apsabārnuos. partū ka dzeive ir bezgaleiga i dzeiveiba taipat. i, lai kaids kū saceitu, ari muna dzeive ir bezgaleiga, cikom asu es poša.\nnazynu, deļkuo itū pīrakstieju. ir vāla nakts, uorā bļaun nazkaidi sasamīguojuši putyni, ir tymss i malns. i es latgaliski nazkū rokstu, nazynūt, kū raksteišu jaunā teikumā. ir juoizkuop nu ramys, kab pasacaltu. kod es dzeivoju pareizi, es asu māma. tok vuordi jau nikur nav pagaisuši. kod es asu māma, manī vydā vysleidza nazkas ir i tušās.\nvysod asu dūmuojuse, kai ir byut pādejai vacajai babuškai, kas vīneiguo zyna kaidu izmyrušu volūdu. kod jei nūmiers, nūmiers ari volūda, a nav jau ar kū apsarunuot – nivīna dzeivuo. a voi ta mes kotrys naasam taida babuška, kas cer, ka jū saprass, a vysi runoj nazkū cytu nazkaidim cytim vuordim. saprast var, tok na sasaprast.\ntaida vot i saīt dzeive. nikuo pareiza, a vyss sovā laikā i vītā. partū ka nikuo byutiska navar ni paspēt, ni nūkavēt.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged atminis, cylvāki, dzeive, lalala, latgaliski, pavasars on 16.04.2011 by saprge.\n← pasaka par Kasparu doktori un bārdas →


LaKuGa – Teatra izruode “Ontons i Aņa” Rēzeknē\nTeatra izruode “Ontons i Aņa” Rēzeknē\njureits 26. Juļs, 2011. gods 4\nDagdys nūvoda Ondrupinis amaterteatra izruode “Ontons i Aņa” byus apsaverama Rēzeknes Kulturys i atpyutys parkā (najaucit ar Festivala parku) 28.julī septeņūs vokorā (19:00 st.)\nDaudzi latgalīši jau ir dzierdejuši par jautrū Danskovītes tautys komedeju “Ontons i Anne”, kura ar nūsaukumu “Latgola.LV” ar lelim panuokumim puorpiļdeitūs zalūs teik izruodeita Latvejis Nacionalajā teatrī. 28.julī Ontons, Aņa, Pīters, Mare i daudzeji citi personaži Ondrupinis amaterteatra akteru tāluojumā gasteis Rēzeknē, lai komiskuos sadzeives situacijuos i mīlesteibys peripetejuos maklātu latvīšu izdzeivuošonys recepti.\nIzruodes režisors – Daiņs Platacs\nPīsadola folklorys kūpa “Sovvaļņīki”\nPiec izruodes – zaļumbals ar jaunū grupu RIKŠI, kas pavysam naseņ publiku prīcynova ari latgalīšu muzykys festivalā “Muzykys Skrytuļs”! “Rikši” ir breineigs jaunradis salykums nu jaunīšu folklorys kūpys VĪTERI.\nĪeja pasuokumā – bez moksys\nLeita gadīnī izruode nūtiks Rēzeknes Kulturas nomā, Bruoļu Skrindu īlā 3


Kai paguoja Latgalīšu nedele Jelgovā – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 03.10.2013.\nKai paguoja Latgalīšu nedele Jelgovā\nDzaltonuos kūku lopys, kurys zeme jem sovā kliepī, līcynoj na tikai par jaunuo vuiceibu/studeju goda suokumu, bet ari par akteivuoku bīdreibu darbeibu. Tai nūtics i Jelgovā! Latgolys studentu centrs piec vosorys otkon ir suocs sovu darbeibu ar jaunu sporu!\nLai tī, kas vēļ nikuo nav dzierdiejuši par LgSC, izzynuotu, kas mēs asam i kū doram, 17. septembrī Jelgovā nūtyka izgleitojūšais seminars par LgSC (gon par bīdreibu kūpumā, gon par tū, kū goda laikā ir paveics tīši Jelgovys birojs). Piec tam visi kluotesūšī, dzardami čaju ar capumim, kūpeigi vērēs kinu „Latgale – trīs stāsti”. Šymā vokorā aktivitate nu svešim cylvākim beja leluoka kai porosti. Pasuocīni apmeklieja pat katuoļu prīsters i muosa.\nBet nuokušajā dīnā, 18. septembrī, mes reikuojam foto orientiešonūs „Īpazeisti Jelgovu”. Daleibnīkim tyka īdūtays kartis, ar atzeimuotim kontrolpunktim, kur atsarūn objekts, ar kuru juonūfotografejās. Bet pošu objektu fragmenti beja nūbyldāti i izprintāti iz atsevišķas lopys, kūpā ar mozu aprokstu par konkrētū vītu latgalīšu volūdā. Šymā pasuocīnī gon aktivitate nabeja tik lela, kai carāts. Bet dīzgon likumsakariegi, jū tymā nedelī kotru dīnu leja leits, bet tajā laikā, kod nūtyka orientiešonuos, leits leja eipaši stypri, ka daleibnīki finišejūt beja izmierkuši leidz pādejai veileitei, bet, kas prīcej – smaideigi! Jī atzyna, ka pasuocīņs beja jautrs i interesants.\nTai i paguoja latgalīšu nedele Jelgovā. Cerams uzrunuotī latgalīši, kuri vēļ nav LgSC bīdri, klius par taidim i nuokušūs pasuocīņus mes reikuosim vēļ kupluokā skaitā!\nJelgovys LgSC birojs\nRoksti rokstus latgaliski i atrūņ lobu dorbu!


SS.LV Sports, aktīvā atpūta - Ekipējums, Cena 15 €. Эспандеры 5 в 1 ''среднего'' качества условиях. универсальный КОМПЛЕКТАЦИЯ: 1) - Sludinājumi\nRažotājs: Резинки 5 в 1\nIzdrukāt Datums: 11.04.2021 19:09


Vīns nu Latgolys ainovu sakralūs duorgumu – uora krysti / LR1 / / Latvijas Radio\n27. jūlijs 2019, 18:15\nPravests Guntars Skutels pīzeist, ka krucifiksi, tei ir svāta vīta, pi tuo cytvīt Latvejā i ari pasaulī moz sastūpoma. „Deļ mums tei ir taida unikala tradiceja, tys ir 18./19. gs. apmāram, kod šei tradiceja dzymst Latgolā. Un, ja verās Eiropys kontekstā, tod muna pīredze ruoda, ka tei ir taida unikala. Es asu prīceigs, ka nazkod baba mani jēme leidza i tei ir kai taida naatjemama sastuovdaļa munai goreigajai dzeivei.”\nBolvu nūvoda Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, kura ir pietejuse krucifiksus aba uora krystus Zīmeļlatgolā, pīzeist, ka Latvejā tūs varūt redzēt ari pi suitu, sovpus cytvīt pasaulī atseviškūs Pūlejis i Leitovys apgobolūs.\n„Sovā laikā tam ir bejuse ari taida protesta nūzeime, jo bazneicys beja tuoli i vaļdinīki myusu zemē beja vysaidi i navysod jī ļuove zemnīkam it iz bazneicu taidā veidā, kai jis gribēja, i tod itī cīmu krysti beja vīna nu vītu, kur pagluobt sovu dvēseli.”\nRuta zyna stuosteit, ka Latgolā itūšaļt ir vairuoki cīmi, kur vaira nav nivīna dzeivuotuoja, sovpus cīmu krysti stuov i teik gūdam apkūpti, vysmoz reizi godā ari apdzīduoti. Jei atkluoj, ka deļ seve krystu tradicejis skaistumu i nūzeimi jei atkluojuse pyrma 30 godu. „Koč kai tei informaceja ir vīnkuorši pi mani guojuse, guojuse i guojuse, i 2008., 2009. godā, kod es vēļ beju kulturis nūdalis vadeituoja rajonā, es apbraukuoju vysus pogostus rajonā i tymā laika es sameklieju i veicu fotodokumentaceju 111 krucifiksim. Nu kotra pogosta maņ palyka šis te saroksts ar pīzeimem nu tuo, kaidā jis ir stuovūklī , kur atrūnam, i cylvāki, kas maņ itū paleidzēja. Paguoja desmit godu i es dūmuoju, kai tod tī muni meili objekti dzeivoj. Es pīrakstieju projektu i Vaļsts kulturkapitala fonds maņ īdeve rodūšū stipendeju i itūgod vysu maja mienesi es otkol apbraukovu vysus krucifiksus ar cīši dziļu iņteresi. Nazyn aiz kam, maņ ruodejuos, ka dinamikai juobyut iz slyktū pusi, bet cik lels beja muns puorsteigums, kod es kotru dīnu atrodu koč kū taidu, kur cylvāka dvēselis skaistuma prīškā tu vīnkuorši samulsti. Pyrmais, kū varu saceit, ka krucifiksi ir guojuši vairumā, ka runojam skaitliski, tod tūs ir 117. Respektivi, plus ostoni.”


“Pi myusim Latgolā” par gaidomū “Upītes uobeļduorzu” - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Upītes Uobeļduorzs\nItūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” svietej sovpateigys dzejis dīnys, kū Viļakys nūvoda Upeitē sovulaik īdybynuojs dzejnīks Ontons Slišāns. Laikā, kod kreit uobeli, Upeitē teik reikuots latgalīšu dzejis i muzykys festivals “Upītes uobeļduorzs”.\n“Septembris ir dzejis mieness. Pījimts reikuot dzejis dīnys. Bet, ka uztaisi dzejis dīnys, klauseituoji ir tod, kod atvad bārnus nu školys. Atīt pīci, četri, seši cylvāki pasaklauseit. Nav populari klauseitīs dzeju, lai cik lobu tū raksteitu. Tod izdūmuoja, ka var sovaižuok pīsaisteit jaunīšus klauseitīs, ka [muzykys] grupys dalīk kluot,” par sova tāva, dzejnīka Ontona Slišana īdybynuotū tradiceju stuosta Andris Slišāns.\n“Upītes uobeļduorzs” nūteik jau sešpadsmytū godu. Kotru godu koncepceja ir leidzeiga, bet nūskaņa sovaiduoka. Izaruod, ka 2002. godā pyrmajā festivalā pīsadaleja pīcys muzykys grupys i treis dzejnīki, niu dalinīku skaits ir īvāruojami pīaudzs, ka pat nakts ir par eisu.


13. A. 650 C. Latgales pasaka, Latvju kultūras kr.\nReiz vīnam popam beja taids kolps, kas tam ļūti napatyka, un jis gribēja jū izgubēt. Kolpam tyka uzdūti dažaidi gryuti dorbi, bet jis vysus jūs veicja.\nVīnu dīnu pops lyka kolpam aizjyugt divus zyrgus, pīlikt rotus ar rudzu nu mīžu maisim un braukt uz valna patmolom. Kolps, braukdams uz patmolom, pi upes pīgyustīja ļūti daudz vēžu un dabuoja tik pat daudz svečju. Pībraucis pi patmolom, jis salīmēja aizdadzynuotuos sveces vēžim uz mugoras un palaida jūs pagolmā, bet pats īguoja īškā pi valna. Valns jam tyulīt prosa: "Kas tu esi par cylvāku?"\nKolps atbildēja: "Es asu Dīva dāls."\n"Kur tovi eņgeļi?" vaicuoja valns.\n"Pa pagolmu staigoj," atbildēja kolps.\nValns izguoja pagolmā un radz, ka visapkuort guns kustuos. Jis pa tymsu vēžus naredzēja un dūmuoja, ka tuos ir eņģeļu gunis. Jis nūsabijīs īskrīn īškā un soka: "Tagad radzu, ka tu esi Dīva dāls!"\nValns dreiži vīn samola kolpam myltus un jis nūbrauca pi popa. Pops vaicoj: "Kur tu samali itūs myltus?"\nKolps atbild: "Valna patmoluos."\nPopam tys napatyka, ka valni kolpu nav saplūsījuši. Pēc kaida laika pops soka: "Es tev uzdūšu pēdējū dorbu. Jo veiksi, tad dzeivuosi laimīgi. Tev juopajem moza laiva, juopuorbrauc desmit verstu plots azars, tad tamā pusē satyksi myužīgu laimi, kuru vāļuok man puorvessi."\nKolps sāduos laiviņā īškā un laidjuos braukt par azaru. Ilgu laiku viļņi jū šyupuoja pa azaru, leidz galīgi izsvīdja uz vīnas solas. Tur jis sastopa zalta zyrgu. Zyrgs suoka ļūti smuki zvīgt. Kolps kērās jam krēpēs, bet zyrgs sabyra vīnā kaudzē un puorsavērtja par lelu, lelu naudas kuponu. Kalps, sagruobis zalta naudu, izbyuvēja laivu un braucja atpakaļ uz popu. Pops jū mīlīgi sajēmja un tagad nūžāluoja, ka agruok najēdzīgi mūcījis. Tai jī obēji laimīgi nūdzeivuoja leidz myuža golam.


Vileks nūvodā izskaniejušys 3. Jaunīšu etno dīnys - lakuga.lv\nVileks nūvodā izskaniejušys 3. Jaunīšu etno dīnys\nTemys: Etno dīnys, folklora, jaunīši, Roksts\nTreis dīnys nu 14. da 16. septembram Vileks nūvods kliva par 3. Jaunīšu etno dīnu sātu. Etno dīnys reikuoja bīdreiba „Upeitis jaunīšu folklorys kūpa” kūpā ar Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centru. Ituo goda Etno dīnuos pīsadaleja jaunīšu folklorys kūpys nu vysys Latvejis – vītejī Upeitis jaunīši, Brīžucīma „Soldanī”, „Kokle”, Reigys daņču kluba muzykanti, „Rudzi” i „Dandari” nu Reigys, „Vīteri” i „Rikši” nu Rēzeknis.\nJaunīšu Etno dīnys nūtyka kai meistarklasis ar muzykys instrumentu spēlis, dzīduošonys, daņču i folklorys deju vuiceišonuos i ari teoretiskajim skaitejumim, ar mierki veicynuot folklorys kusteibā asūšūs jaunīšu zynuošonys i folklorys kolektivu sovstarpejū sasadraudziešonu.\nPyrmī Etno dīnu dalinīki Vileks nūvodā sabrauce pīktdinis vokorā i ļuovēs Upeitis jaunīšu sagataveitajai nakts trasei ar dažaidim puorsteigumim. Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centra tradicionaluos kulturys eksperte Gita Lancere atzyna, ka pošim jaunīšim asūt bejuse prīca taidā romantiskā tymsā īraudzeit ituos Zīmeļlatgolys pusis vierteibys – gon Upeitis jaunīšus, gon ļusteigū „Rekavas dzintaru”. Vys tik pyrma nakts pīdzeivuojumim i sasadoncuošonai pi guņkura, Upeitis Tautys nomā tyka padareits sātys aizdavums – kotram kolektivam kai Etno dīnu gastiņcs beja juoatvad kokaru komuļs, kab nūaustu Etno dīnu deči. Dorbs gon byus da gola juodabeidz pošim Upeitis jaunīšim, kab iz cytu godu kokaru dečs toptu par vēļ vīnu Jaunīšu etno dīnu ceļojūšū relikveju sūpluok ituos šaļts talismanam „Genovefai”.\nSastdine suocās ar meistarklasem Balkanu dobys parkā – pyrmajā dīnys daļā Etno dīnu dalinīki īpazyna latvīšu tradicionaluos dejis nu rūtaļom da daudzpuoru kadriļom tradicionaluos kulturys puorzynuotuoja i folklorys deju kūpys „Dandari” vadeituoja Ilmāra Pumpura vadeibā, pīreibynojūt Balkanu muzeja ustobys, cikom pogolmu pi Balkanu muzeja pīskandynuoja tradicionaluos dzīduošonys školuotuoja Zane Šmite, ruodūt bolsa īsasiļdeišonys tehnikys, kas ir vīns nu svareiguokūs nūsacejumu skaneigai dzīduošonai. Taipat Zane jaunīšim deve vareibu nūsavērt 1979. godā taiseitū kinu par tradicionalū dzīduošonu Latvejā – „Kur dziesmiņa kājām tek”. Piec brangajom pušdīnem sekuoja teoretiskī prīškskaitejumi, i jaunīšim beja vareiba īpasazeit ar mozuok zynomim tautys muzykys instrumentim. Etnomuzykologejis studente Aiga Sprindža deve nalelu īskotu par cymbalys viesturi pasaulī i Latvejā, nu Ilmārs Pumpurs atguodynuoja i raudzeja popularizēt damierstū, nu 19. gs. beiguos i 20. gs suokuos tik plaši izmontuotū muzykys instrumentu Zīmeļlatgolys pusē – pusdyuru kūkli aba caurspielejamū ceitaru, kurys spēlēt pratieji vēļ arviņ dzeivoj Vileks nūvodā, par pīmāru, Juoņs Uzkliņgis Žīgurūs. Dīnys turpynuojumā jaunīši varieja īzavielēt kainu nu meistarklasem – turpynuot folklorys deju apvuiceibu i vuiceitīs spēlēt mandolinu pi Ilmāra Pumpura, dabuot prīškstotu par cymbalys spēli pi Aigys Sprindžys, reibynuot latgalīšu rytma instrumentu bubynu Zanis Dukaļskys vadeibā ci īsavuiceit jaunu Zīmeļlatgolys dzīsmi pi Zanis Šmitis. Zane Dukaļska daudzus godus ir „Vīteru”, nu ari „Rikšu” dalineica, i itūšaļt ir vīna nu lobuokūs bubyna spālātuoju Latvejā. Vysim grybātuojim Balkanūs Zane paruodeja intrumenta īspiejis i dažaiduos rytma tehnikys, taipat, paleidzūt Etno dīnu dalinīkim, gondreiž eistynuoja poša sovu sapynu par bubynu ansambli. Eipaši saviļņojūša beja dzīsmis vuiceišonuos pi Z. Šmitis, kura nūdarbeibai beja izavielejuse kaidu nu Zīmeļlatgolys bolsim – itūreiz vosorys bolsu, kura īrokstu septeņdasmytajūs godūs kūpā padarejuši Ontons Slišāns i prīsters Mikeļs Jermacāns, īrokstūt Škilbanu pogosta sīvu dzīduojumus paslapan nu tūlaik asūšuos vaļsts īkuortys.\n15. septembra vokors Latgolys kulturā beja nūzeimeigs ar vacuokuo latgalīšu festivala „Upītes Uobeļduorzs” nūtikšonu, kuru atkluoja taišni Jaunīšu etno dīnu dalinīki, tai paruodūt saguojušajim pogosta cylvākim i gostim jaunīšu dorbuošonūs folklorys laukā. Ar pyrma tam sagataveitim prīšknasumim uzastuoja „Rudzi”, „Dandari”, Kokle”, „Rikši” i „Soldanī”. Vokora turpynuojumā jaunīšim beja vareiba īpazeit i redzēt latgalīšu myusdīnu muzykys dzīduotuojus i grupys i pasaprīcuot kūpā ar festivala apmaklātuojim.\nSvātdinis reitā dalinīki pyrma atsavadeišonys tyka īpazeistynuoti ar vītu, kurymā pavadejuši vysu itū Etno dīnu laiku. Kai atzeist Jaunīšu etno dīnu dalineica Īva, da itam bejušais Bolvu rajons jai ir bejs terra incognita, nu ekskurseja pa pogostu deve eistyna ceļuojuma sajiutu. Gidis Inesis vadeibā tyka īpazeita Rekova i Škilbani. Īdvasmojūša beja gasteišona z. s. „Kotiņi”, kur tuos saiminīks Aldis Ločmelis na tik īpazeistynuoja ar sovu uzjāmumu, tuo viesturi i ituos šaļts dorbuošonūs, nu ari nūsvēre vysus dalinīkus iz svorim. Pošim jaunīšim pasalyka, ka pyrma Etno dīnu vysu byutu daudzi vīgluoki, jo sovu darejušys beja Rekovys vydsškolys povuoru gataveituos gorduos iedīņreizis.\nPiecpušdīnē Jaunīšu etno dīnu dalinīkus gostūs gaideja Mednevys Tautys noms, kur nūtyka Etno dīnu gola koncerts. Katis Slišānis i Edgara Pundura vadeibā tyka atškatynuots Etno dīnu komuļs. Svātdinis mīrā īteitajā koncertā pasalyka, ka bolsi i instrumenti skaņ lobuok kai vysuos īprīškejuos dīnuos kūpā. Jaunīšu folklorys kūpys paruodeja sovys prasmis – tyka dzīduots, doncuots i spālāts, taipat nūslāguma koncerts beja ari eistynuo vīta, kab atruodeitu Etno dīnu laikā īvuiceituos jaunuos prasmis – Etrno dīnu dzīduotuoji skandieja vosorys bolsu, bubynu spālātuoji kūpā ar „Vīteru” puiškinim raudzeja aizstuot Zanis tryukumu. Koncertā uzastuoja ari eipašī gosti – nu Līpnys īsaroda Ilga Reiznīce ar sovom školneicom, kurys aktivi vuicejušuos Līpnys pusei rakstureigū dzīduošonu.\nPiec pateiceibys vuordim i duovonom vēļ tik šaļts pādejim daņčim iz atvodom i ar Bolvu maiznīka kriņgeļa pyudercukru iz daguna vīns ūtram vielieja laimeigu celi, braucūt iz sātu kotram iz sovu Latvejis pusi.\nKai secynoj poši Etno dīnu dalinīki – itaida sasatikšona reizi godā ir breineigs pasuocīņs i veids, kab īsavuiceitu kū ta jaunu, pasadaleitu pīredzē, īpasazeitu, piļneiguot sovys prasmis i ar vēļ leluoku prīcu dorbuotūs latvīšu folklorys laukā.\nKarteņuos – Jaunīšu etno dīnys 2012, foto Andris Slišāns, Edeite Husare, Ruta Cibule i Vineta Zeltkalne


Prezeņtēs Latgolys kongresa jaunū satura konceptu - lakuga.lv\nTemys: Agris Bitāns, Anna Rancāne, Borhi, Ilga Šuplinska, Latgolys kongress, SaRIK, Varakļuoni, Viesturs Kairišs\nSagataveja: Latgolys symtgadis kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja\nPyrmūdiņ, 26. julī, 12.00 stuņdēs Varakļuonūs (Borhu pilī) prezeņtēs jaunū Latgolys kongresa satura konceptu i planus iz prīšku. Taipat byus vareiba īsapazeit ar padareitū, styprynojūt latgaliskuos vierteibys Latvejis kulturys i izgleiteibys telpā pādejūs četru godu laikā. Pasuokuma laikā režisors Vīsturs Kairišs i dzejneica Anna Rancāne skaidruos Latgolys kongresa darbeibys nūzeimi myusu dīnuos, tymā skaitā Latvīšu viesturyskūs zemu lykuma koņtekstā, viestej Latgolys kongresa reikuotuoju informaceja.\nJaunū koncepceju prezeņtēs Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), kas ir izveiduota Latgolys symtgadis kongresā, pījemūt ari rezoluceju par darbeibu latgalīšu volūdys lītuojuma vaicuojumūs, Latgolys karūga apstyprynuošonu i 27. apreļa kai Latgolys kongresa atceris dīnys īdybynuošonu. SaRIK aizdavums ir pauotrynuot rezolucejis mierku izpiļdi, dūt puorskatu par rezolucejis eistynuošonu i organizēt nuokamū kongresu. Pasuokuma laikā SaRIK vadeituojs Agris Bitāns i juo vītineica Ilga Šuplinska informēs par Latgolys kongresa strukturys i saturyskū konceptu, izziņuos Latgolys kongresa nūrisis laiku i vītu, kai ari stuosteis par rezolucejis izpiļdi četru godu laikā.\n„Latgolys kongress ir vēļ vīns veids, kai apzynuot i izkūpt sovys saknis i nest sovu pateibu i pīdareibu myusu dīnuos, kod lela nūzeime ir individualitatei i originalitatei. Latgaliskajom vierteibom Latvīšu viesturiskūs zemu lykuma koņtekstā pasaruoda jauna nūzeime. Latgolai kai senejai i iz vysu svareiguokajai latvīšu viesturyskajai zemei ir vareiba byut par ceļa ruodeituoju ari cytu viesturyskūs zemu latvīšim sovys ideņtitatis styprynuošonai i atteisteibai,” nūruoda SaRIK vadeituojs Agris Bitāns.\n„2017. goda 5.–6. majā 4. pasauļa latgalīšu saītā nūtyka Latgolys symtgadis kongress, kas beja veļteits Latgolys kongresa symtgadei i analizēja 1917. goda lāmumu eistynuošonu. Kongresu organizēja Latgalīšu kulturys bīdreiba, Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Daugovpiļs Universitate. Juridiski viesturyskuos sekcejis dorbu organizēja K. Dišlera fonds i Publyskūs tīseibu instituts. Akademiskajam pasuokumam tyka izvālāts simbolisks nūsaukums – Latgolys symtgadis kongress – akceņtejūt saīta nūzeimeibu Latvejis viesturē i izceļūt faktu, ka vīnuotys Latvejis vaļsts koncepts pyrmū reizi tyka vierzeits taišni Rēzeknē. Kongresā pīsadaleja 551 registrāts daleibnīks,” stuosta Dr. philol. Ilga Šuplinska.\nPasuokuma nūrisis vīta – Borhu piļs – izvālāta, kab gūdynuot pazeistamuokuo nu Borhu dzymtys, Mihaela, veikumu, kurs beja na tik Pūlejis Seima lūceklis i generalkvartirmeistars, a i izcyls dobys zynuotnīks. Pasuokumā pīsadaleis ari režisors Vīsturs Kairišs i dzejneica Anna Rancāne, raksturojūt Latgolys kongresa simboliskūs i eiropeiskūs vierteibu i kulturtelpys styprynuošonys nūzeimi myusu dīnuos, kas ir eipaši aktuali, jemūt vārā nu 1. juļa spākā asūšū Latvīšu viesturyskūs zemu lykumu.\nMedeju puorstuovi aicynuoti pīsasaceit pasuokumam da 23. juļa, rokstūt iz ilga.suplinska@gmail.com. Pasuokumu tīšraidē byus vareiba vērtīs Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv.\nPapyldu informaceju par nūtikšonu var vaicuot Martai Mackevičai kivemarta@gmail.com.


Svieži izlūbeiti (kai vacī latgalīši saceitu – izgaļdeiti) zierneiši voi cukra iudiņs bārnim beja naškis (kai vacī latgalīši saceitu – gordāklys) munys babys i dzeda bierneibys vosoruos. Ka atbrauce krystāvs, atvede kaidu cukerku voi bonbonku. A iz lelim svātkim i šokoladu (kai vacī latgalīši saceitu – čikaladu).\nEs škierzlotus naredzieju. Latgola ir gon azaru, gon kolnu zeme. I ojojoi kaidu! Muokūņkolns. Sauliskolns. Līpu i Dzierkaļu kolni. Teikuos i pastuoškūs īmyužynuoti! Dzejā apdzīduoti, glaznuos saglaznuoti. Ni mozuociņ kai azari!\nBet ir vīns kolns Latgolā – ar vysgorduokū nūsaukumu! Sauliskolna īlys molā, sūpluok Jasminu i Cereņu īlom! Garšeigi, aromatiski, acim teikami! Nui, tys ir Šokolada kolns Kruoslovā.\nAr lelajim bruolim auguma ziņā jis navar sasaceņst, bet – kaidys legendys, kaidi nūstuosti ir sacarāti par itū kolnu!\nVīnu reizi siermais grafs Pļaters pīčēre sovu jauneņū sīvu nauzticeibā. Hopš, lyka kolpim sīvu sasīt, aizvest attuoluok, aprakt dzeivu, a viersā izbērt pamateigu zemis kolnu. Piec kaida laika grafa dusmis nūploka, jis raudova žālys osorys, bet izmaineit paguotni nabeja varams! Zīmā grafs neikuļova sovā pilī, a vosorā, kod beja saulains, radikulita i reimatisma izmūceitais vacyns steberēja pi tuo kolna, sēdēja tī zviļnī i gauži raudova. Bādys beja pamateigys i eistys! Osorys, kurys byra iz zemis, palyka par škierzlotim – jī lūžņova pa vysu kolnu, raudzēja īsaspraukt cītuos, sakoltušuos zemis spraudzeņuos! Ari niu iz kolna var redzēt škierzlotus. Tai runoj.\nVēļ ir stuosts, ka jau pyrma symts godim te beja jaunistis īmīļuota sasatikšonuos vīta. Puiši sovys īcarātuos cīnuojuši ar šokoladu, partū ari kolnam ir taids nūsaukums.\nJo cytu kolnu nūsaukumi var byut ka ir pat godu symtim i pat tyukstūšom godu seneji, tod itais ir cīši jauns, cīši moderns nūsaukums – izrītūšs nu Lelūs geografiskūs atkluojumu i puortykys industrejis.\nKod 16. g. s. 20. godūs konkistadori īsaroda acteku i maiju zemēs, svešinīki tyka pacīnuoti ar dīvu dzierīni – sabarztu kakao pupeņu, osūs pyporu i kukuruzys puokšu maisejumu iudinī. Tys beja solts, mundrynūšs dzierīņs. 18. g. s. eiropīši īmīļova korstu, soldynuotu kakao pupeņu dzierīni, bet 19. g. s. īsavuicēja īgiut kakao eļļu i suoce ražuot jau cītū šokoladu.\nMyusim šokolads parosti asociejās ar nūteiktu geometrisku formu – tāfeleiti. Kruoslovā na tāfeleite, a vasals vazums, rikteigs kolns!\nLokalajā publicistikā i lokalajā beletristikā vairuokys reizis ir ekspluatāts taids sižets – vīntīšam izstuosta, ka itamā kolnā ir šokolads, i jis īt i garšoj muolu1. Nu eistyn kai Ontona Kūkuoja poezejā, kur liriskais varūņs vyss izamuozovs ar muolu, bet vēļ tū zīž viersā i ād!\nNiu nu Šokolada kolna muola taisa seikkeramikys izstruoduojumus i itī suveniri ir taida emocionala, mīleiga Kruoslovys vizitkarte.\nTe beja Ernests Brastiņš. 1924. goda vosorā jis ar paleigim izmiereja i izpieteja itū piļskolnu. Tyka atrosts kultursluoņs ap 1 metru bīzs, a tymā īškā atrostys trauku lauskys (kai vacī latgalīši saceitu – sučis), ūglis, dzeivinīku kauli i akmiņa cierva fragments. Nikuo diža!\nPiļskolns atsarūn 0,5 km gara, šaura kolna auškuokajā vītā. Tei vīta atsarūn apmaram 30 m viersyn upei, kura tak vokoru pusē zamaškā pi kolna. Plokums (piļskolna centralais, izleidzynuotais i īžūguotais laukums) ir nu 15 leidz 30 m plots i ap 80 m garš. Plokuma zīmeļu golā ir 2 vaļneiši, leluokais iraida ap 1 m augsts. Leidzeigi ir ari ituo plokuma dīnvydu molā. Reitu pusē ir 2 m dziļš gruovs, a vokuru pusis molā terase, kura savīnoj vaļņus i gruovus, kuri ir zīmeļu i dīnvydu golūs.\nDaudz kū nu Ernesta Brasteņa apraksteituo var redzēt ari tān. Laikam tikai naredzēsim sīvenis ar skustim golvā i pīna konom rūkuos.\n„Pienu sievas, kas no rītiem nes pilsētai pienu, vairīdamās no dubļainā lielceļa, ieminušas pāri pilskalnam taku. Šī taka neticamā kārtā izgrauzusi vairāk kā metru dziļus robus plakuma bedumos un pa daļai tos iznīcinājusi. Tas iespējams pateicoties kalna irdenai grants zemei, kas īpaši vasarās izkalst un viegli izspārdās kājām.”2\nApleik kolnam, apleik kolnam... Taidus šaurus, augstus i izstīptus kolnus sauce par kauprem voi kausom. Vīnā pusē kolnam īt ceļš. Agruok tys beja lels i nūzeimeigs, vede iz Kombuļu muižu i tuoļuok. Tam ceļam pat beja taids nūsaukums – Kombuļovka.\nKa tān nu krystuojuma pi patmaļom3 īsim iz Šokolada kolnu4, kaidu gobolu byus brukovka. Kū ta leidzeigu Latgolā asmu vēļ redziejs tikai Daugovpilī, iz Luočplieša īlys. Na prosta buližniki salykti, a kolti akmini – vysi vīnaida izmāra, gludonom viersom. Rēzeknē – Dziernovu īlys pīslaitē, aiz slimineicys iz upis pusi, Vacuo tierga laukumā – radzami tik sprostī, nu teirumu salaseitī i vīns ūtram sūpluok salyktī. Var i kuoji izmežgeit, a rotūs braucūt, vysys zornys pa muti izkrateit!\nTys brukovkys gobols Kruoslovā, ar kū suocās Sauliskolna īla, ir mož čupeit eisuoks par Luočplieša īlys Daugovpilī, bet kvaliteta ziņā naatpalīk nimoz. Akmini vysi vīnaidi piec kruosys, fakturys i izmāra, salykti te zemē a kai cegli sīnā!\nNu voi tys nav pīruodiejums Kruoslovys agruoklaiku diženumam? Jei tok sovulaik nu Pļateru pusis beja planavuota kai Inflantejis religiskais, izgleiteibys, ari administrativais centrs!\nKa Šokolada kolna vīnā pusē īt ceļš, to ūtrā pusē tak upe. 20. g. s. 80. godūs Kruoslovā beja populara kafejneica „Jāņupīte”. Tei beja nūsaukta upis vuordā. Tānejai Kruoslovai cauri iztak i Daugovā ītak vairuokys upeitis, bet tikai Juoņupeite tak pa pošu centru.\nVacuos kartēs tei saukta par Kruoslovys (Kreslavkys) upi. Tān tei Juoņupeite. Ari upis ar laiku maina nūsaukumus. Kaids pa jūkam maņ stuostēja, ka beja nazkaids prīkšnīks Juoņs – i jam par gūdu nūsaukuši! Ka ar itaidu upis nūsaukumu ir daudz parūceiguok svinēt Juoņus – Juoņupeitis krostā senū latgaļu piļskolnā ar ola buteleiti rūkuos, ūšņojūt īsola i apeiņu smuordu, kū atnas viejs nu tīņs, kur jū bryuvej.\nLatgalīši ir leli jūkdari i ospruoši, ar tikai jim rakstureigu humora izjiutu!\nSūpluok pi Šokolada kolna, iz napatuoļa pakolna Veitūlu īlā ir ryupneica, kur taisa Kruoslovys olu. Tymsajā i gaišajā dzeivajā olā kluotyn ir mads, kū īpierk nu vītejim zemnīkim. Iudini olam jam nu ryupneicys teritorejā asūšuo 160 m dziļuo arteziskuo ūrbuma5. Gon jau teik tī i iudini, kuri nu zam Šokolada kolna!\nDzejneica Ingrida Tārauda gruomotā „Boltais šokolads” roksta:\n„damīdz mani cīškuok\ncik atļaun pīsaviļksmis\ncik tyva tev asu\npar sovstarpeigū i vysu.”6\nIz Šokolada kolna var daudz i labi runuotīs. Iz Šokolada kolna var vērtīs zvaigznēs, kaļt nuokūtnis (kai jaunī latgalīši saceitu – atīsmis) planus voi gremdeitīs atmiņuos. Var bučuotīs. Var sēdēt i klusi vērtīs kūku zorūs, kuri pleivinej viejā. Var skaiteit telefonā pasauļa zinis voi Sudobra laikmeta poezeju. Var vysu kū. Ari ēst šokoladu, i svareigi – naaizmierst ītynomū papeiru īsvīst precizi atkritumu urnā!\n1 98. vien. kopnieks. Šokolades kalns // „Ugunskurs”, 1931., Nr. 3.\n2 Brastiņš E. Latvijas pilskalni. Latgale. – Rīga: Pieminekļu valde, 1928., 65. lpp.\n3 Te ir ari pīminis zeime vysim Ūtrajā pasaulis karā būjā guojušajim cilvākim i konkreti vīnam vermahta generalam, kurs kara pyrmajuos nedeļuos guoja būjā itymā pusē.\n4 Augstums viers jiurys leidzīņa – 141 metrs.\n5 Latgalē brūvē alu ar prieka putām // „Vietējā Latgales Avīze", 18.06.2021.\n6 Tārauda I. Boltais šokolads. – Reiga: Latgolys Studentu centrs, 2012., 102. lpp.


Kārlis Kazāks i "Latgalīšu Reps" vīnojās dzīsmē "Bolta lopa" - lakuga.lv\nTemys: Bolta lopa, Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku, Kārlis Kazāks, Latgalīšu reps\nRaidejuma “Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” ūtrajā sezonā Kārlis Kazāks gasteja Ludzā i radeja dzīsmi kūpā ar apvīneibu “Latgalīšu Reps”.\nŠaļteņu pyrma vaļsts svātku, 15. novembrī, LTV1 beja nūsaverama TV raidejuma “Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” sereja, kurymā dzīsminīks Kārlis Kazāks gasteja Ludzā. Ituos mini-ekspedicejis rezultatā topuse dzīsme “Bolta lopa”, kurymā Kārlis sasadorboj ar apvīneibu “Latgalīšu Reps”. Niu dzīsme nūsaverama atseviškā video, kū pīduovojam nūsavērt ari lakuga.lv skaiteituojim.\nKotra raidejuma mierkis ir na viņ īpasazeit ar kotrā vītā runuotū volūdu i vītejūs mīlesteibu iz tū, bet sacerēt i īraksteit dzīsmi. “Bolta lopa” ir jau trešuo dzīsme latgaliski, kurei topuse raidejuma fiļmiešonys laikā. Pyrmajā sezonā Ondrupinis apleicīnis volūda īmyužynuota dzīsmē “Iudiņs, ka aizsaļs nav”, bet Zīmeļlatgolys latgalīšu volūda – dzīsmē “Vuss ir izdzīdams”. Dzīsmē “Bolta lopa” Kārlim pīsavīnoj vītejuo Ludzys apvīneiba “Latgalīšu Reps”, kurei itūgod Latvejā eipaši labi tyka pazeistama ar vosorys hitu “Žārej gali”.\nKārļa Kazāka gasteišona Ludzā raidejumā “Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” nūsaverama ite: https://ltv.lsm.lv/lv/raksts/15.11.2018-dzirdi-balsis-ar-karli-kazaku.-3.-serija.-dienvidlatgales-ludzas.id144167/


Foros Navaja! tutoriales\nBuscar : navaja! tutoriales\nCrear tu foro navaja! tutoriales


Niu publiski byus daīmami Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materiali – Bīdreiba "LgSC"\nItuogods vosorā Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā pasaruodeja intrigejūšs nūsaukums — SEEM. Hm, kuo na kai nazkod bierneibys gruomotuos īpazeitais „tēvocis Sems“, tik ar Ameriku te eistyn sakara nikaida! SEEM ir eisynuojums nu Vaļsts Kulturkapitala fonda pabaļsteituo bīdreibys „LgSC“ projekta nūsaukuma „Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materiali“ (=SEEM).\nPavasara plaukuma spierdzynuoti i na tik cīši senejūs Sibira ekspediceju (2004–2009) nūtykumūs par jaunu sasatykuši, pīsacejom sovu īceri VKKFa pasludynuotajā mierka programā „KulturDVAŠA“ voi, oficialuok, — „KultūrELPA“. Tai jau nu maja mieneša dorbojamēs ap sovā projektā pasūleitū — kurs ceņteiguok, kurs lānuok, bet projekta grupys reiceibā nūdūtuos izkluojlopys (paļdis Iļzei Spergai par taidys sataiseišonu, taipat materialu dubliešonu vysu dorbam) lūdzeni pamozam aizapylda. Reizē i myusu zynuošona par Sibirī atrostajim tautīšim atsadzeivynoj i teik vys syltuoka i syltuoka… Ruodīs, vyss Austrumu diasporys ekspedicejuos izdzeivuotais nazcik romanu viertej, i, kas zyna, varbyut kurs taidu voi kū cytu vēļ pīraksteisim, a cikom kas da Jaunuogods ir juosagatavej e-gruomota „Sibira stuosti“, juoapstruodoj cyti vierteiguokī ekspediceju materiali.\nRūkdorbu izstuode Ačynska nūvodpietnīceibys muzejā 2007. godā, Bronislavys Steļmahys šyustejumi\nŠkārsteiklā īlyktū var apsavērt, īejūt adresā http://garamantas.lv/lv/repository/1593637. Iz vysa vaira materialu, resp., ekspediceju karteņu, ir salykts „Etnografiskūs prīškmatu kolekcejā“, kas projekta suokuma pūsmā teik baļsteita iz Krasnojarskys nūvoda Ačynskys piļsātys muzejā reikuotuos 2007. goda izstuodis „Breinumu breinums“ (krīviski — «Чудо дивное») eksponatu pamata (paļdis Solvetai Loginai par kolekcejis materialu kuortuošonu, Kristīnei Pokratneicai — par datu savadeišonu). Prīcuodamīs par latgalīšu sātuos izglobuotajim rūkdorbim voi kaidom cytom naparostuokom lītom, ūtruos Latgalīšu volūdys i kulturys zīmys školys laikā paleidzējom školuotuoja Dmitrija Kargopolova vuordā nūsauktuo Ačynska Nūvodpietnīceibys muzeja darbinīkim sataiseit breineigu vītejūs latgalīšu rūkdorbu i etnografiskūs prīškmatu izstuodi. Piec juos daļu eksponatu apleicīnis latgalīši atdeve muzejam iz vysim laikim.\nKas i kai projektā dūmuots vēļ? Ekspediceju materialu publiskuošona planavuota divejaiži: 1) foto, audio i video materiali kruotivē garamantas.lv, 2) e-gruomota ar teicieju stuostu atšifriejumim piļneigā i dalejā fonetiskā pīrokstā, myusu aprokstim par atrostajim ļaudim i jūs volūdu, myusu stuostim par Sibirī atrostū i saprostū.\nSibira ekspedicejis dalinīki\nProjektā pīsadola i materialus apstruodoj vysaida laika Sibira ekspediceju daleibnīki. Ituo pūsma dorba grupā pamatā ir bīdreibys „LgSC“ bīdri, jī i Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju daleibnīki: Muora Mortuzāne-Muravska, Kristīne Zute, Maryta Lasmane, Iļze Sperga (projekta administrators i e-gruomotys redaktore), Eta Nikolajeva, Solveta Logina (etnografiskūs prīškmatu kolekcejis kuratore), Ilona Ratinska. Vysus da dorba i kūpā sauc, taipat materialus škārsteiklā līk Kristīne Pokratneica. Projekta realizacejā paleidz Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis baltists Aleksejs Andronovs, kurs pīsadalejs kuo na vysuos desmit ekspedicejuos, a niule nūsoka teicieju dzeivis vītu geografiskuos koordinatis. Teicieju stuostu anotātuojis i atšyfrātuojis — Muora (ZL), Kristīne (CL), Maryta (DL), Eta (ZL) — ir diplomātys filologis, projektā turpynoj studeju laikā suoktū dorbu kotra sovā „teritorejā“. Voi varit pa saeisynuojumim „atšifrēt“, kurei „zona“ ir kurai nu jūs? Pīmynātajom volūdneicom paleidz Līga Andronova i Sonora Logina. Sibira datubaze i drūšuokuos zinis par teiciejim voi jūs runuotajom izlūksnem ir projekta vadeituojis Lidejis Leikumys rūkuos i golvā. Vēļ projektā paleidz Sibira ekspediceju daleibnīki Artis Logins ar Daini Juragu. Lels paļdis Etai Nikolajevai par pyrmreizejom anotacejom teiciejim, ar kuru runys īrokstim da šam nabeja struoduots!\nInformaceju sagataveja: projekta vadeituoja Lideja Leikuma.


Pušnakts šovs septeņūs ar Juri Vucānu - lakuga.lv\nPušnakts šovs septeņūs ar Juri Vucānu\n10 Janvars 2017\nTemys: Andris Slišāns, Guntis Rasims, Jurs Vucāns, Pušnakts šovs septeņūs, raibīs, Roksts, Upīte\n29. decembrī Upeitis Tautys nomā nūtyka interesants eksperiments – improvizacejis šovs. Šova vadeituoja lūmā īsajuta muzikis Jurs Vucāns, nu šova gosti beja muzikis Guntis Rasims, dzejnīks Raibīs i byuvinženers Vucānu Voldyks.\nŠova laikā vadeituojs Jurs “eipašajim gostim” aizdeve vysaidus interesantus aizdavumus, kurūs izpyldūt, lītā beja juolīk improvizacejis spiejis. Kotrys aizdavums beja interesantuoks par nuokušū, i skateituoji vysa šova garumā smiejuos vādarus turādami.\nMuzykalū pavadejumu pasuokuma laikā nūdrūsynuoja grupa “Unknown Artist”, nu reklamys – atpyutys šaļteņu pauzis – folklorys kūpa “Upīte”, demonstrejūt seriala “Idioti” jaunuokuos treis serejis, kai ari nuokušajam 2017. Gaiļa godam eipaši sagataveitu “Gaileišu – Visteņu” deju.\nŠova nūslāgumā vadeituojs ar gostim vysim veļteja jaunu, speciali Upeitis apmekliejumam sacarātu Zīmyssvātku dzīsmi, nu Upeitis Tautys nomam nūvēlēja vēļ vīnu centralū apkuri, divreiz leluoku kvadraturu i daudz vysaidu materialu puzuru.\nŠovs ir taida līta, kū atkuortuot navar, nuokušais byus cytaižuoks, partū, kab nanūkavietu, sekoj leidza afišai.\nTeksts: Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns\nNūtiks Latgolys dīna Reigā Augusts 7, 2020\nVeicynuos latgalīšu volūdys lītuošonu saimēs Juļs 16, 2020\nGrupa “Unknown Artist” izlaiž pyrmū albumu “New Folder” Augusts 4, 2020


LaKuGa – Eisai par regionaluos volūdys statusu – deļ kuo tys vajadzeigs?\njureits 5. Augusts, 2011. gods Comments Off on Eisai par regionaluos volūdys statusu – deļ kuo tys vajadzeigs?\nLatvejis pamatlykumā – Satversmē ir pasceits, ka Latvejis vaļsts volūda ir latvīšu volūda.\nLatvīšu volūdai viesturiski ir izaveidovuš divejis literaruos tradicejis – tai sauktuo “latvīšu literaruo volūda” (1) i Latgolys latvīšu volūda (kas eistineibā ir sanuoka), kū myusu dīnuos mes saucam par latgalīšu volūdu (2).\nDīvamžāļ, myusu vaļstē nu Padūmu godim i vēļ agruokim laikim ir īaudzynuots, ka ir tikai vīna pareizuo latvīšu volūda – iz vydsdialekta bazis izveiduotuo “latvīšu literaruo volūda”. Lai gon itais termins vaļsts lykumdūšonā pasaruoda cīš epizodiski, puorsvorā teik lītuoti termini “vaļsts volūda” i “latvīšu volūda” – kai jau augstuok mynāts – munupruot, tymā ītylpst ari latgalīšu volūda kai pylnvierteiga latvīšu volūdys daļa.\nNu Latvejis naatkareibys atjaunuošonys laika, mes pošu vaļstī vēļ tai i naasam īvuicejuši visim latvīšim saprast vīnam ūtra, latgalīšu i reizē Latgolys latvīšu (latgaļu piecteču) volūda teik vaļstī skaiteita par nazkū zamuoku, napylnvierteiguoku, publiskā telpā eisti nalaižamu itml.\nVairuoku godu garumā nav izadevs itū vaicuojumu paceļt politiķu dīnys kuorteibā, deļ tam tagad teik vuokti paroksti, lai tū beidzūt izdareitu. Tai kai ratais vairs tyc tam, ka latgalīšu volūda Latvejā varātu byut ar vīnaidom tīseibom kai ūtrais paveids – latvīšu literāruo volūda, tod kai vīns nu īspiejamajim rysynuojumim teik pīduovuots latgalīšu volūdai daškiert regionaluos volūdys statusu iz reiz lykumdūšonys leiminī atrunojūt, kaidys tīseibys ar tū tiks dūtys.\nPīvadumam (tī ir muni īsacejumi, bet var runuot ari par citim):\n– Latvejis vaļstei pīderūšajim plašsazinis leidzeklim ir juonūdrūšynoj informaceja ari latgaliski – koč voi 5% apmārā nu vysa LTV i LR raidlaika (procentu varātu palelynuot, kod byus zynomi tautys skaiteišonys rezuļtati),\n– Regionalajūs plašsazinis leidzekļūs juobyut atbolstam latgalīšu volūdys lītuošonai;\n– Latvejis školuos vuiceit, ka latvīšu volūdai ir divejis rokstu tradicejis – latgalīšu volūdu ir obligati juovuica vysuos Latgolys školuos. Daži runoj tik par fakultativu, bet munupruot tys pīļaunams tikai suokuma stadijā, deļ tam ka iz prīšku myusu tautai ir obligati juozyna sova volūda!\n– Latgalīšu volūdu juovuica jau bārnuduorzūs, kai ari pīaugušajim juodūd īspieja apgiut pareizraksteibys nūsacejumi itt.;\n– Vysmoz Latgolys teritorijā latgalīšu volūdai juobyut tīseibom byut ari lītišķajā sferā bez jebkaidim īrūbežuojumim – nadreikst diskriminēt vīnu volūdys tradiceji attīceibā pret ūtru koč i popularuoku;\n– Geografiskajim nūsaukumim Latgolys regionā juobyut tūs sanuokajā variantā, kai ari jaunajim nūsaukumim (nakustamī eipašumi, uzjāmumi, īlu nūsaukumi i.c.) juobyut pīejamim latgalīšu volūdā.\nGolvonais, lai Latvejā byutu gūdeiga attīksme pret visim latvīšim (bez sevkurys diskriminacejis), naatkareigi nu tuo, kaidu volūdu jis lītoj.\nDeļ tam aicynoju Tevi i Tovus rodus, draugus pasaraksteit: http://manabalss.lv/i/141\nParaleli teik dūmuots par īspieju vuokt parokstus ari iz papeira – ka ir kaidi zynuotuoji, kas zyna kai tys pareizai dorams, dūdit zinis: latgolyssaeima@gmail.com


Aicynoj pīsateikt Dzīšmu svātku īleiguošonai - lakuga.lv\nAicynoj pīsateikt Dzīšmu svātku īleiguošonai\nTemys: Dzīšmu svātku īleiguošona, Leivuons, Roksts\nGaidūt XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātkus Latvejis Nacionalais kulturys centrs aicynoj folklorys kūpys i etnografiskūs ansambļus pīsateikt svātku īskandynuošonys pasuokumim.\nLatvejis kulturviestuirskajūs nūvodūs nūtiks sareikuojumi „Dzīšmu svātku īleiguošona”, Latgolys regiona pasuokums nūtiks Leivuonā 8. junī.\nSovu vielmi pīsadaleit kūpu vadeituoji var izsaceit, syutūt e-postu iz gita.lancere@knmc.gov.lv leidz 31. janvaram.


11179162 11179162 Juicy Couture Juicy By Juicy Couture wide leg sweatpants with ankle logo & taping two-piece Shop the latest Juicy By Juicy Couture wide leg sweatpants with ankle logo & taping two-piece trends with ASOS! Free delivery and returns (Ts&Cs apply), order today! 48.5 US ASOS