LgSC aktivitatis 2020. godā atbolsta VKKF – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 20.02.2020.\nRoksta autors: Vineta Vilcāne\nBīdreibys “Latgolys Studentu centrs” latgaliskuos aktivitatis 2020. godā atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsta programa. Sajimtais finansiejums LgSC paleidzēs eistynuot vairuokus pasuokumus.\nLgSC dorbojās nu 2005. goda i ir vīna nu vacuokūs i aktivuokūs latgalīšu navaļstiskū organizaceju, kura ar sovu darbeibu daudzu godu garumā ir veicynuojuse Latgolys regiona kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu i jaunu kulturys vierteibu radeišonu i populariziešonu. Itūs godu laikā LgSC ir izdevs 14 gruomotu, organiziejs latgalīšu rokstu volūdys kursus, latgalīšu volūdys i kulturys seminarus, breivuo laika pavadeišonys vokorus i izklaidis pasuokumus jaunīšim, izveiduojs i uzturiejs portalu lakuga.lv i c.\nProjektā tiks eistynuots vaira nakai 15 aktivitašu – akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, padūta Žyka bolva Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2019” ceremonejā, Facebook.com uzturāta lopa “Exploring the Latgalian World”, kuruo angļu volūdā viestej par latgalīšu volūdu i latgaliskū kulturu, nūdrūsynuota portala lakuga.lv darbeiba, organizāta storptautyska vosorys škola, kas veļteita regionalūs volūdu tematikai, 2020. gods rudinī tiks reikuots caturtais pasauļa diktats latgalīšu volūdā i c.\nAplikaceju WhatsApp i Telegram uzleimis latgalīšu volūdā\nSveicam Dzymtuos volūdys dīnā! #volūda #latgal\nAudieju veikums! #latgaliski #ltg #volūda #latgal\nVasali Rēzeknē! #vasals #Latgola #ltg #latgalisk


Kulturys īsacejumi nedeļai nu 100 godu jubilaris – Malnovys koledžys - lakuga.lv\nTemys: Andris Vējāns, Dainis Poikāns, Eduards Spravniks, Malnovys koledža, Malnovys muižys parks, Sandra Ežmale\nMalnovys koledžys suokums ir 1921. goda 10. oktobrī, kod tyka atkluota Latgolys lauksaimnīceibys vydsškola, uzjamūt 20 audziekņus, juos pastuoviešonys 100 godūs nazcik reižu puorsamejs školys nūsaukums. Daudzu Latgolys kulturys cylvāku dzeivēs i radūšajā ceļā pasaruoda ar itū izgleiteibys īstuodi saisteitys epizodis. Partū ituos nedelis kulturys īsacejumi ir saisteiti ar Malnovu i Malnovys koledžu. Malnovys koledžys direktore Sandra Ežmale ar sovu kolegu Daini Poikānu pīduovoj pasastaiguot Malnovys muižys parkā, nūviertēt Eduarda Spravnika dailradi i puorskaiteit Andra Vējāna dzejūli “Kōpēc?”.\nMalnovys muižys komplekss i parks\nMalnovys muiža pyrmū reizi pīmynāta 1784. godā i ir pīderiejuse vysaidim eipašnīkim, a 1921. godā iz muižys bāzis tyka izveiduota Malnovys lauksaimnīceibys škola. Muižys apbyuvē ītylpa kungu sāta, kliets, kuormi i parks.\nKarteņa: Malnovys koledža\nMuižys parks (6,9 ha) ir kulturviesturisks objekts, kas stateits 1830. godā grāfa Šadurska laikā. Jis ir vīns nu vacuokūs Latvejā i vys vēļ prīcej apmaklātuojus ar vītejom i ratom kūku sugom – symtgadeigi ūzuli, siermys līpys, lopeglis, gūbys, bolteglis, etičkūks i c. Malnovys muižys simbols ir Boltī vuorti pa kurim kotru godu teik īvasti jaunīši, kas suoc vuiceibys Malnovys koledžā, i pavadeiti absolventi.\nEduarda Spravnika dailrade\nEduards Spravniks pazeistams ar sovim dekorativajim metala svečturim, kas skaitomi symtūs. Juo svečturi ir atrūnami vysuos pasauļa moluos – vīns svečturs ir paduovynuots Rūmys pāvestam Janam Puovulam II, vysu laiku vīns nu skaistuokūs svečturu ir paduovynuots Viļakys katuoļu bazneicai i nūlykts pi Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis oltora, kaids cyts ari atrūnams Saeimys Sorkanajā zālē, mozuoks svečturs ir izduovynuots ari Malnovys koledžai.\nE. Spravniks ir vuicejīs Malnovys lauksaimnīceibys vydsskolā 1927.–1931. godā i itamā laikā atsakluoj vīns nu juo talantim – zeimiešona. 1931. godā jis izzeimēja Malnovys Vonogu nūvoda karūgu, kas ir sasaglobuojs da myusdīnu. 1944. goda oktobrī E. Spravniks devēs biegļu gaituos iz Zvīdreju, bet 1949. godā Spravniku saime izceļuoja iz Kanadu.\nAndra Vējāna dzejūļs “Kōpēc?”\nSovūs dzejūļūs latvīšu dzejnīks, prozaiks, literaturkritiks, zynuotnīks, publicists, ilggadejs žurnala “Karogs” golvonais redaktors Andris Vējāns jiusmoj par dzymtū Latgolu, dobu, tautu draudzeibu. Atmūdys laikā 20. godu symta 80.–90. godu mejā dzejnīks padzilinuoti pīsagrīzs dzymtuos pusis viesturei i cylvāku liktiņgaitom, bīži gastejs Latgolā. Roduos dzejūli latgaliski, esejis i pietnīciskys apceris. 90. godūs A. Vējāns periodikā publiciejs viertini dzejūļu i eseju par Latgolu, juos kulturys darbinīkim. Vīns nu itaidu dzejūļu ir “Kōpēc?”, kas ir veļteits Malnovai.


Izvēlēties citu datumu RIGA IFF: Kino koncerts Kur Patiesība? - Ce 15.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ēdene - Pk 16.10.2020 17:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dārzs - Pk 16.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Pk 16.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: DAU. Nataša - Pk 16.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: KIDS WEEKEND Lupatiņu pirmizrāde - Se 17.10.2020 11:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlas pāri - Se 17.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kremētājs - Se 17.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kara fotogrāfs - Se 17.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 17.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā - Se 17.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mārtins Īdens - Se 17.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Cerība - Se 17.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Reti ērmi - Se 17.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Bīsties bērnu - Sv 18.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mijkrēslī - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neaicinātais viesis / Josefs Kiliāns - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Formans pret Formanu - Sv 18.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pēdējie un pirmie cilvēki - Sv 18.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Nekur īpaši - Sv 18.10.2020 19:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pirms atnāk sals - Sv 18.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Divdesmitais gadsimts - Sv 18.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vašulku efekts - Pi 19.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Meitene frakā - Pi 19.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pilsētu sapņotājas - Pi 19.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Viesību spēles - Pi 19.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Disko - Pi 19.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kubriks par Kubriku - Pi 19.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vecā vīra filma - Ot 20.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dzimtene - Ot 20.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ot 20.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Relativitāte - Ot 20.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mākonis viņas istabā - Ot 20.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlu, ilgojos un ceru tikties vēl pirms mirstu - Tr 21.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Atklāšana - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Malmkrogs - Tr 21.10.2020 20:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dziļā miegā - Tr 21.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Ce 22.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nakts dimanti - Ce 22.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ko zina Klusā Gerda - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Aniara - Ce 22.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Īzaks - Ce 22.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Berlīne, Aleksandra laukums - Ce 22.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sveķi - Pk 23.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ugunsdzēsēju balle - Pk 23.10.2020 17:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Konference - Pk 23.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vīziju grāmata - Pk 23.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ķibeles ar dabu - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā dzīve - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Se 24.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Plosts - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Nacionālā konkursa skate - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Andrejs Tarkovskis. Kino lūgsna - Se 24.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Visi mirušie - Se 24.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nekur īpaši - Se 24.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 24.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Sv 25.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kalpotāji - Sv 25.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Intīmais apgaismojums - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sjele - dvēseļu sala - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Sv 25.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Viesību spēles - Sv 25.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace


1366x768 Ekrano užsklanda kačiukas. 1366x768 - charizmatiškas free "nuotrauka ekrano užsklanda 1366x768 Ekrano užsklanda kačiukas, 1366x768 - nemokama ekrano užsklanda vaizdai.\nNemokama ekrano užsklanda nuotraukos - 1366*768 žavus tapetai darbalaukio vaizdus. Svajoti nepaprastai gabus, 1366 * 768 nemokama fonas ir tapetai. 1366 - 768 Apsvaiginimo nemokama ekrano užsklanda, 1366/768\n1366x768 - Nemokama darbalaukio fonai. Žiūrėti nuostabų pasaulį. Staliniai nuotraukos paveikslėliai, Hd wallpaperiai, Nemokama ekrano užsklanda nuotraukos - Galia reikšmė. Nemokama fonas nuotraukos, Nemokama ekrano užsklanda vaizdai - Svajoti ekspertizė.


Craig – Apokalyps Nu!\nAaron Maté, Craig Murray, John Shipton, Angela Richter, Fidel Narvaez, & Sevim Dağdelen on Julian Assange – Defend WikiLeaks\nPosted by EN-ABon 29 februari 2020 in Aaron, Craig\nHe currently supports WikiLeaks and the various campaigns against the extradition of Julian Assange.\nPosted by EN-ABon 9 juli 2018 in Craig, Murray\nCraig Murray legt nach und nennt die „Nowitschok-Story“ eine Neuauflage des Schwindels über irakische Massenvernichtungswaffen – www.NachDenkSeiten.de\nPosted by DE-AGon 15 maart 2018 19 juli 2018 in Craig, Murray


Raksts publicēts: 2020.10.15. 09:54:19\n1.1717350482941 56(0) - 0.90288519859314 2021.07.31. 18:50 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=50180 ip: 172.70.34.131 usememcache: 1


LaKuGa 23. Septembris, 2016. gods Comments Off on Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)\nCatūrtdiņ raidejums, atzeimojūt Baltu vīneibys dīnu, rauga dazynuot, ar kū latvīšu kultura spiej īinteresēt lītaunīkus.\nPīktdiņ raidejums otkon sasateik ar nu Latgolys īvālātajim Saeimys deputatim, kab dazynuotu, kaidu atteisteibu i nuokameibu jī radz myusu regionam.


Grüne Laterne (Williams) – DCPedia\nGrüne Laterne (Williams)\nSerienstart: ??? 1975\nSerienende: ??? 1976\nGrüne Laterne 5\nGrüne Laterne 6\nGrüne Laterne 7\nGrüne Laterne 8\nGrüne Laterne 9\nGrüne Laterne 10\nGrüne Laterne 11\nGrüne Laterne 12\nAbgerufen von „http://dcpedia.de/wiki/index.php?title=Grüne_Laterne_(Williams)&oldid=511018“\nSerienstart 1975 D\nSerienende 1976 D


LgSC pīsadola storptautiskuos apvuiceibuos Slovakejā – Bīdreiba "LgSC"\nNu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne.\nApvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai.\nAngļu volūdys pylnveidis kursūs pīsadaleja Latvejis, Pūlejis, Čehejis, Ungarejis i Slovakejis jaunuotnis darbinīki, apvuiceibu process internacionalā vidē ļuove puorvarēt volūdys barjeru i uzlobuot komunikacejis prasmis svešvolūdā, kai ari īpazeit cytu vaļstu kulturu, dobu i cylvāku parodumus. Pīcu apvuiceibu dīnu laikā tyka nūstyprynuots projektu sagataveišonai napīcīšamais specifiskais vuordu kruojums, īgiuta cytu vaļstu organizaceju pīredze dorbā ar jaunuotni, diskutāts par naformaluos izgleiteibys nūzeimi myužizgleiteibys kontekstā, kai ari apgiutys jaunys naformaluos vuiceibu metodis.\nApvuiceibu nūslāgumā vysi jaunuotnis darbinīki sajēme Youthpass – sertifikatu, kas aplīcynoj īgiutuos kompetencis, pīvadumam, prasmi sasazynuot svešvolūdā, digitaluos prasmis i c. Itaids aplīcynuojums ir eipaši nūdereigs jaunīšim bez īprīkšejis dorba pīredzis, kod tūpūšais dorba deviejs pīprosa pīredzi i prasmis. Navaļstiskajā sektorā apgiutū var atzeimēt itymā sertifikatā i tū īsnīgt dorba deviejam.\n“Erasmus+” ir Eiropys Savīneibys eistynuota programa izgleiteibys, apvuiceibys, jaunuotnis i sporta jūmuos, kas ilgs da 2020. goda. Sevkuram ir vareiba jimt leidzdaleibu programys eistynuotajuos aktivitatēs, dūdūtīs jaunys pīredzis i zynuošonu īgiušonā iz kaidu nu Eiropys vaļstim. Vaira informacejis par “Erasmus+” īspiejom atrūnams Jaunuotnis storptautiskūs programu agenturys sātys lopā jaunatne.gov.lv.\nLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”


Sēnes. Ziemeļu klimakociste\nKlimakociste, ziemeļu (Climacocystis borealis)\nSkatīt bildes googlē: Climacocystis borealis\nDMB (dabisku mežu biotopu) speciālā biotopu suga ar ļoti augstu vērtību.\nZiemeļu klimakociste Climacocystis borealis no apakšas, 2014.\nAr ziemeļu klimakocisti Climacocystis borealis bagātīgi apaudzis celms, 2014.\nZiemeļu klimakocistes Climacocystis borealis augļķermenis no augšas, 2014.\nZiemeļu klimakociste Climacocystis borealis uz celma sāna, 2014.\nZiemeļu klimakociste Climacocystis borealis uz egles stumbeņa, 2018.


Atsagrīž pūdnīku leluokuo pavasara nūtikšona – Latgolys pūdnīku dīnys - lakuga.lv\nTemys: Andris Ušpelis, keramika, Kristaps Braslis, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys pūdnīku dīnys, Latgolys pūdnīku dīnys 2022, Olga Pauliņa, omoti, pūdnīki, Raivo Andersons, Valdis Pauliņš\nPiec diveju godu puortraukuma pavasars Latgolā otkon atīt ar Pūdnīku dīnom. Ituo pasuokuma golvonais mierkis jau vaira nakai četrdesmit godu ir muola meistaru i jūs talanta meiļuotuoju sasatikšona, ideju i dūmu apmaiņa, vareiba redzēt, sajust i svinēt Latgolys muolu, kas ir ari daļa nu Latvejis Kulturys kanona.\nVaļstī nūteiktūs īrūbežuojumu deļ 40. Latgolys pūdnīku dīnys 2020. godā nūtyka natradicionalā laikā, septembrī, sovpus paguojušajā godā Pūdnīku dīnu pasuokuma nūrise tyka atcalta. Vys tik tys nanūzeimej, ka pūdnīku cepli pandemejis laikā apdzysa, dorbs turpynuojuos, muola trauki roduos i meistari ar napacīteibu gaideja vareibu otkon sasapuļcēt Pūdnīku dīnuos.\nItymā pavasarī Latgolys Pūdnīku dīnys nūtiks nu 23. da 30. apreļa. Ituo goda nūtikšonys var apsavērt ITE.\nKarteņa: Pūdnīku dīnys Voguļu saimes “Cepleišūs” 2020.g., Rēzeknis nūvoda TIC arhivs\nSovpus golvonais Latgolys Pūdnīku dīnu ceplis itūgod tiks kūrts Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta “Muoldedžūs”, Andra Ušpeļa keramikys darbneicā. Pūdnīku dīnu izstuode byus apsaverama Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogosta Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”.\n“Muoldedžu” saiminīks Andris Ušpelis: “Ir pateikamai atsasēst i vērtīs iz guni, vīnā breidī ceplis suoc “dzīduot”, tei ir pūdu tiņkškiešona, naaprokstama skaņa, kod puorjem taida kai svātlaime. ”\nKarteņa: “Muoldedžu” ceplis darbeibā. Andra Ušpeļa personeigais arhivs.\nItūgod lelū pūdnīku cepli kūrs preilīts Raivo Andersons i olyuksnīts Kristaps Braslis. “Muoldedžu” ceplī pīteik vītys 120-150 muola izstruoduojumim, leidz ar tū pūdnīki sovim pavasara svātkim gatavojās jau vysmoz mienesi īprīšk. Kūpumā cepli pīpiļdeis apmārām 15 dažaidi pūdnīki nu dažaidu Latgolys i Latvejis vītu. Sovpus “Muoldedžu” saiminīks Andris Ušpelis skaidroj, ka sevkuram pūdnīkam vyss napīcīšamais cepļa kūršonai teik gatavuots vysmoz div godus iz prīkšu, partū ka ir napīcīšama labi izkoltuse molka, cytaiži ar zaļu molku temperatura ceplī napuorsnādz 900 gradus, kas ir stypri par moz, tai kai kulminacejis breidī ceplī juobyun ap 1050 gradu augstai temperaturai.\nCytus godus Pūdnīku dīnys vysod beja apmaklāts pasuokums, nareši brauce vasali turistu autobusi nu Reigys. Kai byus itūgod, pagaidom nav skaidrs, Andris Ušpelis soka: “Pūdnīki, prūtams, prīcojās, kod ir daudz gostu, tok ari tod, ka atbrauc tik vīna saime, kas nikod nav bejuši, kas nav redzējuši vysu procesu, ari tod miseja ir izpiļdeita.”\nLatgolys Pūdnīku dīnys organizej: Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, TMLS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”, Latgolys Kulturviesturis muzejs sadarbeibā ar TLMS “Latgale” (Daugovpiļs), A. Paulāna TLMS (Rēzekne).


Latgalīšu saļmys i muzyka uorstnīceibā - lakuga.lv\nTemys: Mārtiņš Boiko, Roksts, saļmys\n30. majā 18:00 iz kulturys piecpušdīni par temu „Muzyka, tuos estetika i uorstnīcyskuo nūzeime” aicynoj Reigys Stradeņa universitatis Psihomatiskuos Medicinys i Psihoterapejis klinika (Kapseļu īla 23, Reiga).\nItymā reizē viereiba tiks pīvārsta muzykai, kas rodusīs i dzīduota Latgolys nūvodā. Ar sovu pīredzi par latgalīšu katuoļu saļmu dzīduojumim, par tū, kai itūs dzīduojumus ītekmiejs jezuitu pīnasums i kai tūs ītekmiejuse tautys tradicionaluo latgaliskuo mentalitate, kurū raksturoj vitalitate i dzeivisprīca, stuosteis Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis i Reigys Stradeņa universitatis profesors, Latgolys muzykys kulturys puorzynuotuojs, dr.phil. Mārtiņš Boiko.\nPiecpušdīnē byus runuošona par muzykys estetiskū i uorstnīciskū nūzeimi, daleišonuos puordūmuos i jaunu atziņu giušona, kai ari diskusejis par tū, voi Latvejis augstuo muzykys kultura var byut vīns nu garantim myusu tautys potenciala realizacejai ari cytuos sferuos – ryupnīceibā , ekonomikā, finansēs.\nInteresenti pīsadaleit piecpušdīnē aicynuoti īprīšk dasasaceit, da 29. maja syutūt dasacejumu iz e-postu info@psihosomatika.lv voi zvonūt 67625655.\nDaleiba diskusejā ir bez moksys.


13. A. 709. V. F i ļ š s n o A. S a v i c k a D a u g a v p i l ī.\nVīnā pilsātā dzeivuoja vīns boguots kungs ar sovu sīvu. Viņi dzeivuoja cīšy labi un boguoti, vysa-kuo jīm beja dīzgon. Par kaidu laiku sīva cīšy saslyma, un naizturēja suopis un dreižy nūmyra. Boguotais kungs nūturēja bēras un paglobuoja sovu sīvu. Kū dareit kungam? Bez sīvys dzeivuot gryuti - sadūmuoja jis precētīs. Tai puorguoja cik tī laika, kungs pajāmja sev ūtru sīvu, sataisēja lelys un baguotys kuozys un suoka ar jū dzeivuot. Ūtra sīva beja cīši naloba un dusmeiga sīvītja un dzeivuoja jī kai katis ar suni.\nVīnu reizi kunga nabeja sātā, a juo sīva stovādama pi lūga, šyva sev kraklu un ar odotu īdyura sev pierstā, nu piersta suoka teceit ašnis. Boguota kunga sīva, mīgdama tū pierstu, suoka runuot: "Kab man dzymtu taids bārns ar malnim motim, un vaigs juo lai byutu taids, kai itys ašnis, kurs iztecēja man nu rūkysm piersta!"\nTai puorguoja laiks, dzyma pi boguotuo kunga meitiņa ar malnim motim, un bārna vaigs beja sorkons kai ašnis. Meitiņa auga pa dīnom un stundem, tāvs ar muoti beja cīši prīceigi. Kod meitiņa izauga lela, jei beja cīši skaista: juos skaistumu navarēja ni ar spolvu pīraksteit, ni posokā izstuosteit.\nVīnu raizi meitiņa izguoja uorā pastaiguot un poša naredzēja, kai, jei īguoja lelā mežā, nu kura jau navarēja nikai tikt uz sovu sātu. Tāvs ar muoti ilgi meklēja mietiņis, bet nikai navarēja jū atrast. Jī cīši rauduoja dūmuodami, ka jūs meiti&127;ņi apēdja meža zvāry. Meitiņa, staiguodama pa mežu, cīšy pīkusa, atsaguluos uz zemis un aizmyga lelā mīgā. Kod jei puorzamyuda - veras, ka pi juos stuov septeņi mozeņi punduri, kuri suoka vaicuot meitiņai, nu kureinis jei ir. Jei jīm izstuostēja, ka jei izguoja nu sava tāva un muotis uorā pastaiguot un palyka itymā lelā mežā , nu kura nikai navarēja izīt. Punduri jai pasacēja: "Tagan tu byusi myusim par muosu un dzeivuosi ar myusim, mes tevi žāluosim lobuok kai tova muotja ar tāvu. Tagan, koleidz tu vjāl esi moza meitiņa, tovs tāvs ar muoti ir cīši prīceigi; a kod tu byusi lela, tod muotja nu dusmis tevi varātu nūkaut. Bet tu esi ar lelu laimi. Dīvs tevi nagrybēja atstuot un tu patyki pi mums septiņim bruoļim, un dzeivuosi šai pasaulī cīši laimeigi."\nMeitiņa beja ar itū mīrā un suoka dzeivuot ar septiņim pundurim, kuriji jū ciši mīļuoja un žāluoja.\nVīnu reizi kēneņa dāls, staiguodams medeibās pa mežu, īraudzēja itū meitu, kura beja taida skaista, ka kēneņa dāls ni par kū navarēja jū pamest un suoka praseit jū, kab jei byutu jam par sīvu. Meita nagrybēja pamest sovus bruoļus pundurus un pasacēja kēneņa dālam, lai jis pagaida, koleidz atīs nu dorba juos bruoļi. Kēneņa dāls sagaidēja pundurus, un kad tī atguoja, kēneņa dāls suoka jūs praseit, kab jī atdūtu jam savu muosu un apsūlēja pajimt jūs vysus pi sevis dzeivuot. Bruoļs ilgi dūmuoja un golu golā pasacēja: "Labi, lai ir tai, kai muosa saceis! "\nMuosai cīši patyka kēneņa dāls un jei pasacēja: "Es īšu pi kēneņa par sīvu."\nKēneņa dāls pajāmja skaistū meitu, pasādynuoja sovā zalta karētā, tai pat pajāmja vysus septeņus bruoļus un atvedja uz sovu pili, kur sataisēja lelys kuozys. Pēc kuozu kēneņš sataisēja ari bruoļim lelu muoju, kur jī dzeivoj tagan boguoti un laimeigi.


Raksts publicēts: 2019.03.07. 13:35:14\n0.21905279159546 57(0) - 0.023054838180542 2019.12.07. 17:19 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=45603 ip: 172.69.63.146 usememcache: 1


Latgolys Kulturviesturis muzejs duovynuojumā sajiems ap 300 keramikys vacmeistaru i myusu dīnu pūdnīku dorbus - lakuga.lv\nLatgolys Kulturviesturis muzejs duovynuojumā sajiems ap 300 keramikys vacmeistaru i myusu dīnu pūdnīku dorbus\nTemys: Juoņs Pujats, keramika, Latgolys kulturviesturis muzejs, Roksts\nItuo goda juļs Latgolys Kulturviesturis muzejam ir bejs eipašs – muzeja kruojumā asūšuo keramikys kolekceja ir papyldynuota, pasasokūt Latgolys pūdnīceibys patrona, muokslys zynuotnīka Juoņa Pujāta muosys dāla Muorteņa Kruoņa vierteigajam duovynuojumam ar apmāram 300 keramikys vacmeistaru i myusu dīnu pūdnīku dorbim. Kai informej muzeja puorstuove Inga Klīdzēja, tys ir naatsverams davums vēļ piļneiguokai Latgolys pūdnīceibys kulturviesturiskūs sakņu i tendeņču atteisteibys apzynuošonai.\nVīns nu golvonūs Latgolys Kulturviesturis muzeja darbeibys vierzīņu ir Latgolys keramikys pietnīceiba i saglobuošona. Nu jau vaira par 50 godu muzejā teik nūpītnai struoduots pi Latgolys keramikys kolekcejis mierktīceigys komplektiešonys, pūdnīku biografeju, omota i keramikys veiduošonys procesu pietnīceibys.\nDuovynuojums ir unikals i ar taidu vacmeistaru kai Odums Kuopusteņš, Polikarps Černavskis, bruoli Ryuči, Juoņs Backāns, Polikarps Vilcāns, Andrejs Paulāns, Zagorsku i Ušpeļu dzymtys i cytim dorbim, i taidu meistaru darynuojumim, kas da šam muzeja kruojumā ir puorstuovāti moz voi nav vyspuor (Juoņs Dubovskis, Ontons Peipāns, Ontons Melders, Ontons Bogdanovs, Julians Šērs i cyti).\nJuopastreipoj, ka itū duovynuojumu veidoj Pujātu dzymtys keramikys kolekceja, kurā puorsvorā ir puorstuovāti dorbi, kurūs Juoņs Pujāts, byudams eists Latgolys keramikys iz augšu cāluojs i zynuotuojs, Latgolys pūdnīku dīnu tradicejis aizsuociejs, ir kolekcioniejs i apzynuojs nu vacmeistaru kai radzamus pūdnīceibys tradicejis paraugus Latgolā. Tymā ir ari poša Juoņa Pujāta, juo muosys Gabrielys Kruonis i juos dāla Muorteņa Kruoņa, kurim ari nav svešys ituo omota prasmis, veiduotī dorbi.\nPasasokūt itam duovynuojumam, Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojumā niu jau byus apmāram 2800 keramikys dorbu lela kolekceja, kas spūdri i vysaptverūši atspīgeļoj Latgolys keramikys atteisteibu laiku gaitā.\nPublicitatis karteite, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialisti kūpā ar Muorteņu Kruoni, sajamūt Pujātu dzymtys keramikys kolekcejis duovynuojumu. Evitys Kozulis foto.


Szal Himalajski GYALMO MELANGE! Soczysta malina. - Szale, szaliki, kominy - Trendsetterka.com\nTrendsetterka.com > Odzież damska > Szale, szaliki, kominy > Szal Himalajski GYALMO MELANGE! Soczysta malina.\nSzal Himalajski GYALMO MELANGE! Soczysta malina.


Latgalīšu dīnys Jelgovā - lakuga.lv\nTemys: Jelgova, Latgolys Studentu centrs, LgSC, Roksts\nJaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz latgališu dīnom Jelgovā 17. i 18. septembrī.\n17. septembrī LLU Studentu klubā 20:00 izgleitojūšais seminars par LgSC, piec tam kina “Latgale. Trīs stāsti”.\n18. septembrī Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. Puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā 17:00. Komandā 3 cylvāki, leidza juojam fotoaparats, i juopasaryupej par īspieju tuos puorlikt datorā. Koamndys juopīsoka leidz 17. septembra 18:00, zvonūt pa tel.29327292 (Anita)


NellyBronxxx - juiicybunnie jasmin video\nOceanAir livejasmin AbigaillAdammsBethKiwi livejasmin LadyPinkkAnthonellaSams livejasmin NiceKiissbbLaisSweet livejasmin AnthonellaSamsVictoriaQuince livejasmin sionitolitreelatinexplosi livejasmin Vladhayns\nLaurenGold livejasmin KinkyTall2Sweetyxlicious livejasmin MargaritaRayAbigaillAdamms livejasmin VictoriaQuinceVictoriaQuince livejasmin AlessaHotXCloobnika livejasmin PrettyNathaliaLaurenGold livejasmin HotTwinkOllie\nNellyBronxxx juiicybunnie jasmin. AndyBlooms. SwweetBeauty. BeautifuLust1.\nBounttyMariaBurgundyAmahiaDestowzeeMistressOfSin .SelenaFerrerambermarie20AnyLysseJeffHumble .HannaShakesionitoliLissettePinkHannaShake .Beauty1LadyLeeSongReeceParkerSwweetBeauty .LadyScarlhettHotTwinkOllieAmahiaDestowzeePolinaNew .sashaMileredleveldeveltreelatinexplosiBeauty1Lady .AshleySinsOnlyInTheAssISurenderToUCarolinaKati3 .HannaShakeHotTwinkOllieCarlaDeevaAnthonellaSams .SexyTwink4HotSexVladhaynsFeerkxboylatinLeeSong .FeerkxboylatinsionitoliIoryHansonDustin4u .JillCuteKaleyCoxyAryiaSnowSummerStark .\nRimmely Videoredleveldevel VideoUnst0pableTS Videoleonkram VideoAndyBlooms VideoAryiaSnow Video\nDevilsAnalSex VideoSexyTwink4HotSex VideoSarahFreekles VideoPaullena VideoExoticDanceXX VideoAryiaSnow Video\nWilldCoupllePolinaNewSannyLikeSunPaullena .JillCuteLadyScarlhettclarisse75parisAnyLysse .PolinaNewAshleyColeSannyLikeSunPrettyNathalia .MariaBurgundyAshleySinsMargaritaRayAnthonellaSams .ChaseWintersSexyTwink4HotSexYoungAiraTSNiceKiissbb .ChristinaShevaLadyScarlhettChaseWintersSweetPrinzessin .AimyZahyraLissettePinkOceanAirAdelinnaHot .GinRobertsYourTenderDreamJeffHumbleNiceKiissbb .MelissandraSexyTwink4HotSexChristinaShevaLadyScarlhett .HotTwinkOllieAndyBloomsMistressOfSinAndyBlooms .sionitoliIoryHansonCloobnikaLaisSweet .


Buhl, “ʿĀd,” EI² , vol. I, 1960, p. 169.\nAli-Akbar Dehḵoda, Loḡat-nāma, 50 vols., Tehran, 1958-68.\nP. Galand-Pernet, “Ayyām al- ʿAdjūz,” EI², I, p. 792.\nB. d’Herbelot, Bibliothèque Orientale ou Dictionnaire universel contenant généralement tout ce que regarde la connoissance des peuples de l’Orient … , Paris, 1697.


Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta PDF By author Devīdāsa last download was at 2016-07-20 26:60:48. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta book.\nKavi sri mala, Kasmiri PDF By author Parmanand last download was at 2016-12-29 23:59:29. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi sri mala, Kasmiri book.\nKavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya PDF By author Koṃ. Ge Kadama last download was at 2017-07-14 28:30:58. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya book.\nKavi ṡrīharṣa PDF By author Eṃ. Ji Nañjuṇḍārādhya last download was at 2017-03-07 49:13:52. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi ṡrīharṣa book.\nKavi Subhash Metro Station PDF By author last download was at 2016-02-17 54:14:57. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station book.\nKavi Subhash Metro Station (Paperback) PDF By author last download was at 2016-04-14 03:46:26. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station (Paperback) book.\nKavi Sudheśa kā kr̥titva PDF By author Kr̥shṇabihārī Sahala last download was at 2017-06-12 49:09:21. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sudheśa kā kr̥titva book.\nKavi Sumitranandana Panta PDF By author Nand Dulare Baypeyi last download was at 2016-02-09 46:35:48. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sumitranandana Panta book.\nKavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ PDF By author Devarāja Pathika last download was at 2017-04-05 56:22:23. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ book.\nKavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ PDF By author Śrīkr̥shṇarāya Hr̥dayeśa last download was at 2017-06-15 20:40:43. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ book.\nCopyright © 2017. by transferable.us | SKU:NX29460038


“Kolnasāta” viestej par Rāznys nacionalū parku i brauc gostūs iz Rykovu - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, Latvejis Radeja, Rāznys nacionalais parks, Roksts, Rykova\nLatgolu sauc par Zylū azaru zemi, eipašu uzmaneibu pīsaista Rāznys azars i tuo apleicīne. Par Latgolys jiuru dāvātais azars i tuo apleicīne vaira kai 59 000 ha plateibā veidoj Rāznys Nacionalū parku. Itys gods parkam ir zeimeigs, jū paīt 10 godi kai nu dobys parka tys palics par nacionalū parku. Par gūdu itam nūtykumam izguojuse gruomota i Rēzeknē gaidoma konfereņce. Raidejumā par tū, kai Rāznys Nacionalajā parkā vīnkūpus sadzeivoj dobys boguoteibys i cylvāku saimnīciskuo darbeiba, kur sliepās parka unikalitate, kaidys izmainis parkā nūtykušs pādejūs godu laikā, teik īsavārts ari gruomotā “Rāznas Nacionālajam parkam 10 gadu”. Gostūs Dobys aizsardzeibys puorvaļdis Latgolys regionaluos administracejis puorstuovis Anda Zeize i Aina Skredele.\nKai dzeive rit Latgolys cīmatūs, devēs nūskaidruot Laura Ieviņa. Jei gasteja Rykovā, cīmatā storp Rēzekni i Viļānim. Laura teikās ar vītejū školuotuoju, kas atkluoj vītys viesturi, folklorys kūpu, kas gatavejās Dzīšmu svātkim, i jaunū uzjiemieju-amatnīku, kurs rauga atrast sovu nišu i uzsuocs kūka rūtallītu ražuošonu.


Juosmuižā svieteis Raiņa 150. jubileju - lakuga.lv\nJuosmuižā svieteis Raiņa 150. jubileju\nTemys: izstuode, Jasmuiža, jubilejs, Juosmuiža, Rainis, Roksts\n11. septembrī 13.00 Raiņa muzejā Juosmuiža (Preiļu nūvoda Aizkaļnē) tiks svieteita Raiņa 150. dzimšonys dīna ar jaunys izstuodis “Raiņa dzejas rotaļas” atkluošonu (Latgolys tradicionaluos kulturys i omotu sātā). Pasuokumā dzīsmis ar Raiņa, Aspazejis, cytu dzejnīku vuordim, tautysdzīsmis dzīduos Preiļu nūvoda BJC vokaluo studeja “Mazās lāsītes”. Eipaši gaideiti pyrmsškolys i suokumškolys bārni.\nRainis sarakstejs daudzus bārnu dzejūļu kruojumus: “Zelta sietiņš”, “Puķu lodziņš”, “Vasaras princīši un princītes”, “Lellīte Lolīte”, “Putniņš uz zara”, “Saulīte slimnīcā”, “Saules gadi”.\nKai viestej Raiņa i Aspazejis muzeja vītneica Solvita Bryuvere, izstuodē byus apsaveramys Raiņa dzejūļu ilustracejis nu Rakstnīceibys i muzykys muzeja kruojuma. Tūs autori ir muokslinīki Juoņs Kīns, Kārlis Sūniņš, Jezups Pīgoznis, Margarita Stāraste i Felicita Pauļuka.\nItamā izstuodē sevkurs apmaklātuojs varēs spielētīs ar Raiņa dzejūlim: savīnojūt pareizūs puorus, skaitūt da desmit, sameklejūt i īvītojūt dzejolī eistūs vuordus, verūtīs animacejis kinu “Zelta sietiņš”, klausūtīs i dzīžūt leidza dzīsmis, eimūt rūtaļuos, pyušūt zīpu burbuļus, īsajiutūt Raiņa dzejis tālūs voi izzeimejūt dzejūli.\nIzstuode “Raiņa dzejas rotaļas” Juosmuižā byus apsaverama da 31. oktobra.\nIzstuodi atbolsta VKKF.


Hominum causa (omne) ius constitutum est - Oxford Reference\nHominum causa (omne) ius constitutum est hō´mēnūm kô´sa (ōm´nā) yūs kōnstētū´tūm āst . ha´minum kaˇ´zu (am´nē) jus kanstitū´tum est .\n“(Every) law has been created for the sake of men.”A maxim of Roman law meaning that every law is ...


Parduodu 3 korpusu vaguotuva. Surenku senus elektros proetaisus Suspausto oro kompresoriaus remontas. Suku rulonus


Lobuokuo latgalīšu metala grupa “Varang Nord” - lakuga.lv\nTemys: Artjoms Kuricins, latgalīšu muzyka, metals, Stuojīs, Varang Nord, Wacken Open Air\nPyrma kaidys šaļts plošuoku latgalīšu viereibu ar dzīsmi “Stuojīs” izapeļneja metala grupa “Varang Nord”. Daudzim par lelu puorsteigumu augusta suokumā grupa uzvarēja pasauļa leluokajā metalmuzykys konkursā “Wacken Open Air”. Portalam lakuga.lv grupa atkluoj, par kū dalinīkim ir svareigi dzīduot latgaliski, i par “Varang Nord” nuokūtnis planim.\nGrupa “Varang Nord” dybynuota Daugovpilī i vysi grupys dalinīki īt nu Latgolys i dzīd latgaliski. Metalmuzykys grupa dorbojās jau nu 2014. gods, izdavuse ari albumus, tok Latgolā zynamuoka palyka itīgod piec dzīsmis latgalīšu volūdā “Stuojīs” video palaisšonys škārsteiklā juļa beiguos. Par dzīsmis “Stuojīs” viestejumu grupys menedžers Artjoms Kuricins stuosta: “Itei dzīsme ir par stypru goru, par grybysspāku, par vareibu puorvarēt sevi i īt tuoļuok. Ari par vareibu ceļtīs augšā, kod vyss, kas tev ir palics, ir spāks rūkuos i dzimtine sirdī. Dzīsmis vuordi ari stuosta par senejom kulturom, kurys mes jamam par pamatu dzīsmem.”\nGrupys dalinīkim ir svareigi dzīduot latgaliski i piec jūs dūmu, dzīduošona latgaliski ir originals i rodūšs veids, kai cīneit sovu dzimtini. “Pat Latvejā smoguos muzykys izpiļdeituoju vydā nav daudz, kas dzīduotu latgaliski, i par pasauli pat nav vārts runuot. Dzīžūt latgaliski, mes izceļam sevi i nasam Latvejis i Latgolys vuordu pasaulī,” soka grupys dalinīki.\nPar “Varang Nord” nuokūtnis planim Artjoms Kuricins atkluoj: “Ituo gods beiguos ci nuokušuo gods suokumā planavojam izdūt jaunu albumu “Pārķiuņa uomurs”, kas, kai ruoda nūsaukums, byus īdzīduots latgalīšu volūdā. Piec uzvarys “Wacken Open Air” planavojam vaira paceļuot i izastuot, septembrī grupai byus koncerti Baļtejis vaļstīs, oktobrī brauksim iz “Full Metal Holiday” festivalu. Planavojās vēļ ari cyti koncerti, tok vēļ gaidom apstyprynuojumus.”


FOTO: Bronislavam Sprydzānam 70 - lakuga.lv\nFotošaļtenis nu pasuokuma pīduovoj Aivars Mackevičs (www.travelnews.lv)\n5. febralī Rēzeknes kuļturys nomā nūtyka latgalisks pasuosīņs, kas beja veļteits Latvejis Radejis raidejumam “Latgolys Vuords” i tuo redaktoram Bronislavam Sprydzānam opolojā dzeivis jubilejā. Iz pasuokumu tyka aicynuoti kulturys i sabīdriski aktivī darbinīki, kai ari sevkurš, kam nav vīnaldzeiga latgalīšu volūda i tuos nokūtne.\n90.godu suokumā radejis raidejums “Latgolys Vuords” tyka izveiduots ar mierki paruodeit latgalīšu volūdys vierteibu. Par tuo redaktoru kliva Nagļu pogosta dzeivuotuojs Bronislavs Sprydzāns. Godu garumā jis naatlaideigi raudzejs byut kluot vysūs nūtykumūs Latgolā, kai ari maksimali daudz informacejis dūt sovūs raidejumūs par Latgolys ļaudim.\nSvineigais pasuokums byuteibā tyka baļsteits iz latgalīšu volūdys populariziešonu i nūzeimeigumu. Pasuokumā beja īspieja atsavērt iz 20 godu laikā padareitū, kai ari īsaklauseit B. Sprydzāna vadeituo raidejuma intervejuos ar dažaidim cilvākim – politikim, kulturys darbinīkim, muzykantim i ari prostajim lauku ļaudim.\nJubilejis pasuokums nūtyka latgaliskā gorā. Muzicieja “Boļtī luoči”, Latgolys damu pops, Eriņu saime, “Bez PVN” i.c.


5. A. 313. 403 A. D. 0zoliņš Jaun-Rozē. LP, V, 151, 2.\nVīns veirs brouca pa jūŗu. Viņam vells oiz motim oizķēra un prosīja, voi vusu montu ešūt pīrakstījis? Ešūt.\n"Nu tad atdūd mun tū montu, kū naesi pīrakstījis, tad loidīšu voļā. Pāc 8 gadim īšu pokaļ."\nLabi - otdevs. Pārīt muojā - sīvai jouna maita pīdzimusi. Kū nu voirs soķarsi? Kos otdūts, otdūts.\nPēc ostuņim godim tās ar muoti iztoisīja muolu bildi. Ūtrā dīnā otsūtīja vails sovus bārnus veira maitai pokaļ; bet tās, muote īdeva muola bildi maitas vītā. Valla bārni nesa bildi prīcadamīs; bet kod puornesa, valls teica: "Bārni, naprīcātīs - tuo ir tikai muolu bilde, - nu īsam poši pokaļ, tod bous maita."\nBet par tū laiku tās, muote bej uztaisījši vuogīšus, oizjūguši uozīti prīškā; īsādinājši maitu vuoģīšos, īdavuši maital uobulu, spālītes, golda autu un polaiduši maitu posoulē. (Tū kuods vecis tuo bej muocījis).\nKad valls otnuoca un maitu naatrada, tad dusmīgs dzinās ar vusu elli tīm pokaļ. Maitene dzierdēja vallus nuokam; viņa socīja: "Uozīti, jau dimd!"\nUozis teica: "Nūmat uobolu!"\nMaita nūmata uobolu - toulīt līls kolns izouga: valli navarēja puori tikt, ne ori apkuort apīt. Un kamār tī luopstas someklēja. cauri rakās, tikmār uozīts or maitu gobalā.\nBet dreiz tī otkal dzierdēja, ko dimd. Nu nūmata spālītes -toulīt līls mežs tika, valli navarēja couri izīt. Komār tī nu cīrus sadabeja un kūkus nūcirta, tikmār uozīts or maitu gobolā.\nBet dreiz trašu raiz dzierdēja, ko dimd. Nu nūmata golda autu - toulīt Iīls azars tika: valli īlāca skrīdami azarā un nūsleika. Toulīt uozīts brauca or maitiņu otpakaļ. Muojā bej līls prīks, ko maitiņa vasala. Bet muote nū līlīm prīkim nūmira un tās apņiema jounu sīvu. Šai ori pīdzima maita un pamuote pamaitas namaz naīroudzīja. (Pamuote ešūt turējusi or vallu bīdrību). Valls raiz muocīja, loi pamaitu nūsleicinājūt.\nLobi. Kuodā dīnā muote or maitu un pamaitu guoja iz azaru peldētīs. Muote pamaitu īgrūda azarā un nūsleicināja, bet muojā gribēja ari viņas ouzīti nūkout. Uozītis Ioudzās, loi laižūt šū vīnu dīnu iz azara molu pabarūtīs. Lobi. Bet uozītis vokarā tuods pots kuokarains (noplīsis) otnuoca: loi laižūt vēl vīnu dīnu! Lobi. Bet ūtrā dīnā otkal kuokarains bej: loi laižūt vēl trašu dīnu! Trašā dīnā uozītis stuovēja azara malā; maitiņa tam nū azara vīnu steipas gobalu izsvīda. Uozīts salouza steipas gobalu četrūs gabalūs un tod otkal īsvīda azarā. Nu toulīt maitiņa nū azara dzeiva izruoca; bet uozīts tai pošā breidī por zaltu palika: vusi radziņi, vusi bej ar zaltu. Abi puorguoja muojā. Bet ūtrā dīnā pamuote atkal veda maitu or pamaitu azarā paldātīs. Nu uozītis or savīm zelta rogim īgrūda azarā īstu maitu un tā nūsleika; bet pamaita polika dzeiva.


Scrap Copper price today | Scraprice.com, Latvia\nScrap Copper price, Latvia\n1 LOM.LV Uznemums 5.5 Eur/kg. Varš 2021.01.13 - 11:40 Latvia Rīga\n2 Metko 5 Eur/kg. Varš 96% 2021.01.01 - 17:46 Latvia Ventspils\n3 Galaksis N 4.85 Eur/kg. Vara lūžņi 90% 2020.12.30 - 15:16 Latvia Liepāja\n4 Tolmets Vidzeme 4.8 Eur/kg. Varš 2020.12.31 - 14:26 Latvia Smiltene\n5 SIA Fero M 4.5 Eur/kg. Vara lūžņi 85% 2020.12.29 - 15:18 Latvia Jelgava\n6 Latmetāls Steel 4 Eur/kg. Varš 80% 2020.12.27 - 10:46 Latvia Rīga


Boleslavam Brežgo - 125 - lakuga.lv\nTemys: Boleslavs Brežgo\nMoz iz pasauļa ir cylvāku, kuri vysu sovu myužu veļtejuši dzymtuos pusis vēsturei. Taids beja pyrmais profesionalais latgalīšu viesturis pietnīks Boleslavs Brežgo, kuru atzyna vyss pasauļs, a ignorēja Latvijas vaļsts. Brežgo Krīvejis vaļstī kliust par trejskuorteigu viesturis doktoru, a Briselis universitate pīškir catūrtū doktora gradu.\nProfesora Brežgo laiceiguos dzeivis ceļš aizasuoka 1887. goda 31. martā Drycanu pogosta Aizupīšūs amatnīka – gaļdnīka saimē. Pyrmī myuža desmit godi saistuos ar Drycanim, tod suocēs izgleiteibys īgiušonys laiks Rēzeknis pilsātys školā, Vitebskys gimnazejā. 1911. godā īsastuoj Moskovys arheologejis institūtā. Pyrmais pasauļa kars puortrauc studejis, teik mobilizāts, beidz kara školu. Ceinā pret vuocīšim – īvainuots, a Arheologejis institutu beidz 1918. godā ar zalta medali.\nStruoduojis dažaidūs dorbūs arhivūs Viļņā, Vitebskā, Petrogradā, Pūlejā, Krīvejis golvonuo arhiva puorvaļdē. Brežgo givis ari filologisku izgleiteibu Voronežys universitātē. Leidz 1925. godam ījam Moskovys Arheologejis instituta prorektora omotu, tod atsagrīž Latvejā, turpynoj Latgolas vēstures olūtu pēteišonu. Iztyku peļnej Latvijas pīminekļu valdē. Pastuovušajam režimam profesora latgaliskuo darbeiba nav pījamama. Laikā nu 1925. goda leidz 1937. godam Brežgo atrūn sev darbeibys lauku Krīvu universitatis zynuotnis institūtā. Leidz padūmu okupacejai 1940. godam, struodoj Latgolys centralajā muzejā kai instruktors. Koč ari baltīšu zynuotnīki i politiki naatzyna Latgolys tautu, juos viesturi, sabīdriskūs i politiskūs darbinīkus, tūmār vairuokums profesora dorbu tyka saraksteiti i izdūti šymā laikā, prosūt naatlaideigys pyulis i seve materialu īrūbežuojumu. Ūtruo pasauļa kara godūs Boleslavs Brežgo struodoj Daugovpilī Vladislava Lōča izdevnīceibā zynuotniskuo redaktora omotā. Atsagrīžūt komunistu varai 1944.godā, Brežgo dorba vīta ir Latvejis centralais arhivs, tod Latvejis Vaļsts universitatē voda slāvu filologejis katedru. Leidz aizīšonai myužeibā 1957.godā, profesora pamatdorbs ir LPSR viesturis i materialuos kulturys institutā. Vierteiguokī Latgolys viestures pietejumi saraksteiti i publicāti latgalīšu volūdā, rakstejis krīviski i baltiski.\nKarteņa nu Rēzeknis nūvoda sātyslopys


Kruoslovys amatnīku bruoliste aicynoj iz Nakts pastaigu - lakuga.lv\nTemys: Kruoslova, Kruoslovys amatnīku bruoliste, Nakts pastaiga, Roksts, saulgrīži\nKruoslovys amatnīku bruoliste 21. junī piec saulis rīta aicynoj iz Nakts ekskurseju Kruoslovā, lai kūpā meistaruotu Saulis zeimi, baudeitu Daugovys lūku zaļūs čajus, pīmynātu Leigū svātku ticiejumus i tradicejis, dūtūs naksneigā pastaigā pa Kruoslovu, apsaverūt izgaismuotū strūklaku „Pīci airi”, Kruoslovys viesturiskū centru, Kruoslovys Sv. Ludviga Rūmys katuoļu bazneicu i grafu Plāteru piļs parku. Nakts ekskursejis nūslāgumā saguojušī tiks aicynuoti pīsavērst vosorys saulgrīžim i „izduovynuot” Saulis zeimi grafim Plāterim, kurynuot gunkuru, staiguot bosom kuojom i peit vainogus tūs īleiguošonai Daugovā, vālajuos vakareņuos pi gunkura mīluotīs ar leidza pajimtū Juoņu sīru.\nPuļciešonuos nūtiks ap 23 stuņdem Kruoslovys „Omotu ustobā”, Studentu īlā 5, pasuokuma ilgums: 2–3 stuņdis. Pīsasaceit var pa tel. 26487763 (Inta).


Vuorkovā apsaveramys Latgolys aerofotografejis - lakuga.lv\nVuorkovā apsaveramys Latgolys aerofotografejis\nTemys: Andrejs Asaris, Māras zeme aerofotogrāfijās, Mihails Ignats, Roksts, Vuorkova\nVuorkovys nūvodpietnīceibys muzejā nu 10. leidz 20. juņam apsaverama izstuode „Māras zeme aerofotogrāfijās”. Ceļojūšuos izstuodis ideja ir paruodeit Latgolys regiona skaistumu i vīnreizeigumu nu „putyna acim” – nu naparostuoka rakursa. Fotoizstuode ir diveju rodūšu cylvāku – fotografa Mihaila Ignata i pilota Andreja Asara – personeigais duovynuojums Latgolai.\nSagataveja: LaKuGa piec izstuodis publicitatis materialim


Myusdīnu sīvītis sajiutys Ingridys Tāraudys dzejā - lakuga.lv\nTemys: dzeja, dzeja latgaliski, Ingrīda Tārauda\nPyrmuo leluokuo publikaceja Ingridai Tāraudai latgaliski beja jaunūs autoru kūpkruojumā “Pagrauda” (1999) , debejis gruomota – “Vīgla byušonys ironeja” (2000). Ingrida voda latvīšu autoru klubu Irejā “Baltie vārti” i cytys latvīšu sabīdryskys aktivitatis, vuicuos sadzeivuot ar itū laiku dīnrokstūs iinngrida.wordpress.com, turpynoj izdūt gruomotys. 2019. godā pi laseituoju datyka jau pīktais juos dzejūļu kruojums “Pajautys”. Tei ir ļaušonuos myužeigi sīviškeigajai plyusšonys stihejai, pīfiksejūt nūtikšonys i laika vibracejis sajiutuos.\n..a pa tū laiku akmini sazīdēja upis\npuorpoluoja i celi aizauga symtu\ndzierksteļu pasaceļšona nu\ndagūšys sirds kod\nhorizonti sasatyka pa tū laiku\nkolnu viersyunēs snīgs\njapuoņu vīšņu zīdlopys muoksla iz sīnys\natspulgoj reits apskuovi napalaid nūstyn\nnu dzeivis sapynu tientenis sapyn sapyn\nsylta tumneiga nakts ar sarunom\npar reita ausmai davārti redzīni\nveina pilīni cīšuok ap koklu piersti\nka nūsmakt nav lobuok trejkruosu\nkača deveituo dzeiveiba aizskrīn puori ceļam\ngaideišu speiguošu kruzuļuošu\nar leita lasem saplyuduse\npuori plyustūša aizaveidama\nap tevi aiz bezelpā atkluodama\nka tu esi tys lākts i rīts\nitam vokoram sorkonu\nūgu čajs aizdūmuoti celi\ni myglys vuolūs vacuos\nsātys i okys nasasauksi leidza\nrosai nu reitim nūrosuļoj\nkas beja svareigs kai elpa\nboltys i dzaltonys i zylys i nūsmuordoj azaru viļņūs stori\nšaļti speidynoj breineibys noktirnis\nar leita laseitem nūlasinej da zemis\nkur munam byudam puori dīvgūsneņa meklej sovus ceļus\nvosora juļa beiguos iraida\nSpāka i mysuša\nOtkon speideigi kruosainais laiks ar breinumim kas tevi gaida\nAtlaid mani pa snīgim krapškuos tys munūs pādūs\nVysumam syuteituos viestulis aizačārušys veitula zorūs\nLaimeigi laimeigi lidoj putyni puori munam ceļam


188 x 95 x 86 cm. (1)\nSOFÁ CAMA TRENTO BEIGE 3 CUERPOS 188 CMS. LAURY 3 CUERPOS BEIGE 188 X 95 X 86 CM.


Lasīt tālāk: Latgalīšu gruomotys – Krīvejā\n„Mōras Zemei” – 15\nPublicēts 07 Februāris 2012\n2012. goda 6. februarī Rēzeknis piļsātys i Rēzeknis i Viļānu nūvoda laikroksta „Rēzeknes Vēstis” īlykumam „Mōras Zeme” palyka opoli 15. 14. februarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks laikroksta skaiteituoju i raksteituoju tikšonuos. Laipni gaideisim vysus interesentus!\nAttaiseisim jaunū „Olūtu” i „Tāvu zemes kalendaru” 2012. godam\nPublicēts 11 Novembris 2011\nOlūts 16, Tāvu zemes kalendars 2012\nŠūnedeļ Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā klajā nuoce literaturys almanaha „Olūts” 16. laidīņs i „Tāvu zemes kalendars” 2012. godam. 16. novembrī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks obu izdavumu attaiseišonys svātki. Pasoukumā pīsadaleis izdeviejs i autori, par muzykalū nūformiejumu guoduos folklorys kūpa „Rūta”. Laipni aicynuoti vysi interesenti!\nLasīt tālāk: Attaiseisim jaunū „Olūtu” i „Tāvu zemes kalendaru” 2012. godam\nAicynojam pīsadaleit gruomotizdevieja symtgadis pasuokumā!\nPublicēts 19 Janvāris 2012\nVladislavam Luočam – 100\n2012. goda 26. janvarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks latgalīšu gruomotizdevieja i rakstnīka Vladislava Luoča symtgadei veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.\nLasīt tālāk: Aicynojam pīsadaleit gruomotizdevieja symtgadis pasuokumā!


Translation Services USA - Translate "higugma" into Latgalian (latgaļu)\nTranslate "higugma" into Latgalian (latgaļu)\nNow that you've learned the Latgalian word for "higugma", maybe you also need Hiligaynon translation for your document, website, or app? You're in the right place!\nFind other interesting words in Hiligaynon and Latgalian by browsing through our dictionary:


Nedeļa LaKuGā /11.12.2011. - lakuga.lv\nNedeļa LaKuGā /11.12.2011.\nDeļ tim, kam nav laika puorskaiteit vysus Latgalīšu kulturys gazetys rokstus, pīduovojom eisu atsavieršonu iz tū, kas i kai tod beja raksteits i viesteits itymā nedeļā LaKuGā.\nPar nedeli LaKuGā tyka publicāti 18 roksti par dažaidom ar Latgolys kulturu saisteitom temom.\nNedele suocās ar breneigu viesti par Puncuļu saimis nu Rēzeknis uzvoru LNT šovā „Dzīdūšuos saimis”. Ari īprīškejuos šova sezonuos latgalīši beja tyvi uzvorai, nu nazkai drupeit datryuka.\nPyrmudiņ atsavierem ari iz 30. novembra Andrejdīnys pasuocīni Rēzeknē. Itam nūtykumam LaKuGā veļteiti vasali diveji roksti – vīnā intervejis ar Raibū Suni i Uoksta capuris īgivieju Māreiti Krasnobaju, bet ūtrs deļ tim, kas nabeja pasuocīnī, bet seikumūs gryb izzinuot, kai tī guoja.\nNedeli pyrma izsludynuojom jaunuos spēlis „Latgalīšu DOMINO” konkursu, i ituos nedelis pyrmudinē izzinuojom uzvarātuoju. Taipat pyrmudiņ stuostejom par grupys „Boltī luoči” jaunū koncertprogramu „Ziemas pasaka”.\nItei nedele bejuse boguota ar muzykalim nūtykumim. Grupa „Krampis” aicynuoja jūs atbaļsteit konkursā „BURKA”, latgalīšu grupys „Dabasu Durovys”, „Green Novice”, „Krampis” i dzīduotuoja Laura Bicāne īlyudze iz koncertu „Taiseits Latgolā”, kai ari grupa „Dabasu Durovys” klauseituoju viertejumam pīduovoja sovu jaunuokū dzīsmi „White” ci latgaliskā versejā „Bolts snīgs”. Koncerta biļdis apsavērt, dzīsmi pasaklauseit – tū vysu var vēļ arviņ izdareit LaKuGā.\n5. decembra vokors ar apbolvuošonys ceremoneju nese prīceigys viests Baļtinovys golam – Anita Ločmele aba Danskovīte par sovu Ontonu i Anni sajāmuse AKKA/LAA Autortīseibu bezgaleibys bolvu. 6. decembrī sveicom opolajā dzeivis jubilejā ari filologu, gruomotu autoru i ābeču kolekcionaru Juri Cybuli!\nTim, kam pošim pateik dzīduot i izastuot iz skatuvis, nūdereiga varātu byut informaceja par jaunū koncertšovu „Dzīdi sovai piļsātai!”, kura atlasis i koncerti nūtiks ari Bolvūs i Leivuonūs, tai ka – tuos pusis ļauds, siļdit bolsus i spūdrynojit kūrpis!\nNedelis laikā izskaneja ari vairuoki aicynuojumi iz dažaidim kulturalim pasuocīnim – iz Bolvu nūvoda dramatiskūs kolektivu skati, iz „Viesturiskūs cymdu i zeču” izstuodi Rēzeknē kai ari jaunnedeļ Raiņa sātā „Berkenelē” nūtiks La-La-Dra.\nLaKuGā izskaneja na viņ kulturali aicynuojumi, bet ari sportiski i sabīdriski svareigi. Nu sportiskuo gola – HK „Dinamo Rīga” Latgolys fanklubs puļceja fanus kūpeigam braucīņam iz Reigu, kab atbalsteitu komandu kluotīnē, bet sabīdriski svareigi latgaliskajai kulturai byutu jauni NEPLP lūcekli, kas dūmuotu ari par regionalajim medejim i latgalīšu volūdu medejūs.\nTrešdiņ atsavērem ari iz folklorys festivala BALTICA skašu nūrisi Latgolā, i sevkuram LaKuGa skaiteituojam beja (i vēļ arviņ ir) īspieja pabaudeit koč kū nu latgaliskuo folklorys video formatā.\nNaiztikom ari bez kasnedelis tradicionalajom lītom – jiusu viereibai kai vysod beja ari LR4 raidejums „Latgolys Vuords” ar Bronislavu Sprydzānu prīškgolā. Ituos nedelis raidejumā saruna ar rakstnīci Moniku Zeili, Ivars Magazeins par Sylajuoņu izlūksnis eipatneibom, Lideja Leikuma par vuorda dīnom i dīnu vuordim, saruna ar Latgolys pietnīceibys instituta direktoru Henrihu Somu.\nLaKuGys nedeļu kai jau Adventa laikā nūslādzam ar simbolisku svecis īdegšonu. Šudiņ izskaņ aicynuojums iz prīcu. Gaudete!\nTai paguojuse nedeļa Latgalīšu kulturys gazetā.\nKa Tev ari ir kas stuostoms cytim, ziņoj i roksti info@lakuga.lv


Sa 11/04/2020 20:00 - Su 12/04/2020 03:00\nDzīvās mūzikas nakts. A-EUROPA / Miks Dukurs / Roberts Lejasmeijers Sa 11/04/2020 20:00 Concert Hall Godvil\nBuy ticket Grupa VIKTOR / Группа ВИКТОР (Pārcelts no 13.03.2020. un 15.05.2020.) Grupa VIKTOR / Группа ВИКТОР (Pārcelts no 13.03.2020. un 15.05.2020.) Fr 18/09/2020Fr\nSept22:00 Concert Hall Godvil, Latvia 15.00 - 280.00\nBuy ticket Černij Vtornik (Sektor Gaza) / Черный Вторник (Сектор Газа) (Pārcelts no 08.05.2020.) Černij Vtornik (Sektor Gaza) / Черный Вторник (Сектор Газа) (Pārcelts no 08.05.2020.) Sa 17/10/2020Sa\nOct22:00 Concert Hall Godvil, Latvia 10.00 - 320.00


Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa PDF By author Kr̥shṇabihārī Miśra last download was at 2016-08-05 08:10:11. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa book.\nĀsthā aura saundarya PDF By author Rambilas Sharma last download was at 2017-03-02 02:53:43. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura saundarya book.\nĀsthā kā agni-kuṇḍa PDF By author Ārasī Prasāda Siṃha last download was at 2017-05-15 13:22:44. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā agni-kuṇḍa book.\nĀsthā kā sūraja PDF By author Gaṇeśa Prasāda Gupta Gaṇeśa last download was at 2017-05-29 33:55:17. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā sūraja book.\nĀsthā ke āyāma PDF By author Gaṇeśa Muni Śāstrī last download was at 2017-02-04 57:31:19. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke āyāma book.\nĀsthā ke caraṇa PDF By author Nagendra last download was at 2016-11-28 38:60:04. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke caraṇa book.\nĀsthā ke gīta, anāsthā ke bīca PDF By author Bhānuśaṅkara Mehatā last download was at 2017-06-14 53:00:18. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke gīta, anāsthā ke bīca book.\nĀsthā ke phūla PDF By author Matsyendra Śukla last download was at 2017-04-01 02:52:22. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke phūla book.\nĀsthā ke praharī PDF By author Satyapal Chugh last download was at 2017-03-06 44:59:05. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke praharī book.\nĀsthā ke śikhara PDF By author Hari Maharshi last download was at 2016-07-09 08:29:49. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke śikhara book.


Iz jauna ceļa /Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nTemys: Latgola, Roksts, školys, viesture\nKod dybynuojuos Latvejis vaļsts, tod pi resoru izbyuvis daudz kas tyka dareits piec vacim Krīvejis paraugim. Tys beja nūvārojams ari izgleiteibys resorā, myusu školu sistemā i programuos.\nJemūt tikai Latgolu, juokonstatej, ka leidz 1921/22 muoceibys godam te nabeja nivīnys specialškolys, bet gimnazejis dorbuojuos 5; vīna Ludzā un pa divejis Rēzeknē i Daugovpilī; pi kam muoceibys nūsarisynuoja gondreiž piec taidom pat programom, kai agruok Krīvejā.\nAr tū myusu tautys izgleiteiba tyka nūstuodeita iz tuo poša ceļa, pa kuru beja tai stypri īroduse staiguot Krīvejis sabīdreiba.\nCytaidi gondreiž navarieja i nūtikt, tuopiec, ka pyrmā Latvejis vaļsts pastuoviešonys godā, myusu sabīdriskī darbinīki, izauguši Krīvejis īkuortā i izgleituoti juos školuos, vadejuos nu tim īskotim iz izgleiteibu i dzievi, kuri sovulaik vaļdeja Krīvejā.\nVar byut bejušā Krīvejā, ar juos myužnīceibu, kai naviņ cēļ varieja attaisnuot bezdarbeigu cylvāku audzynuošonu, kū dūd gimnazeju izgleiteiba, bet Latvejā ir cyti dzeivis apstuokli: te kotram juostruodoj i nu sova dorba juoizteik. Tuopiec myusu školom juoir taidom, lai juos sovim audzieknim varātu snēgt prakstiskai dzeivei vajadzeigys zynuošonys, pīradynuotu jūs pi dorba i apkaruotu tū „boltrūceibu”, kura nu Krīvejis laikim vēļ ir izaplatejuse myusu sabīdreibā.\nŠuos myusu vaļsts svareiguos praseibys dreiži viņ īgiva izgleiteibys resora darbinīku īviereibu i jau 1921/22 muoc. godā tyka atvārtys vairuokys specialškolys, storp kurom Latgolā nūdybynuotys: Bolvu komercškola, Malnovys laiksaimnīceibys škola, Daugavpiļs Školuotuoju Seminras i Eversmuižys amatnīceibys škola. Tikai, dīvam žāļ, myusu tauta nanūvērtieja orūdizgleiteibys leluos nūzeimis, i minētuos školys paguojušā godā pīteikūšā mārā natyka apmeklētys. Seviški vuoji beja apmeklēta lauksaimnīceibys škola Malnovā.\nŠuos nanormaluos paruodeibys īmesli sliepās vairuokūs apstuokļūs. kai vīnu nu svareiguojim, juoatzeimej orūd (special) izgleiteibys napopularitati myusu sabīdreibā, kura leidz šam vēļ šuos izgleiteibys nūzeimi viertej piec KRīvejis mārauklys i iz dzeivi verās caur vacim okulerim.\nŠuo nūviersšonai, kai ari cytu orūdizgleiteibys jautuojumu veicynuošonai 4/II š. g. Izgleiteibys ministreja beja sasaukuse Reigā orūdškolu prīkšstuovu kongresu, kura darbeiba nūsarisynuoja Izgleiteibys ministra bīdrinis V. Seil j-kdzis vadeibā. Te vysā sovā spilgtumā izapauda tagadejuos gimnazeju izgleiteibys atrauteiba nu praktiskuos dzeivis i napīcīšameiba dybynuot dažaidu specialškolu plašu teiklu.\nŠū rindeņu raksteituojs, aizstuovūt školys tyvynuošonu dzeive, beja īdzniedzis kongresam nuokušuos tezis: 1) kai pamat, tai ari vydusškolu piedejuos klasēs juopasnādz lauksaimnīceibu, kooperaceju, gruomotvesšonu i pašvaļdeibys zineibys i 2) pi vysom školom organizejamys kūka, metala i papis (kartona) apstruoduošonys darbneicys, lai ari kūpami augļu i sakņu duorzi.\nŠis prīkšlykums, pateicūtīs kongresa vadeituojis pabalsteišonai, tyka vīnbalseigi pījemts.\nMinietais kongresa lāmums napalyka par skaistu vieliešonūs viņ: vairuokys praseibys jau izvastys dzeivē. Tai vīnā, ūtrā vydusškolā dobys zineibu pasniegšonu suoc jau pīmāruot laiksaimnīceibys kuļturys praseibom. Bez tuos vysom orudu i vydusškolom uzdūts dareit vysu īspiejamū, lai tur tyktu īreikuotys rūkdorbu darbneicys, kas mozuokā voi leluokā mārā ir jau veikts.\nAr lelu gondarejumu juoatzeimej ari tys dakts, ka šugod pyrmū reizi myusu dzimtinē tyka sareikuoti školuotuojim dobys zineibu kursi ar lauksaimnīceibys i kooperacejis pasniegšonu.\nAr šū tautys izgleiteibys jaunā ceļā ir sparts lels sūļs iz prīšku. Jau tagad var paredzēt tū lelū svieteibu, kurū ness myusu tautai tī symti školuotuoju, kas minietūs kursūs īgiva lauksaimnīceibys i kooperacejis zineibys. Tikai juoapguodoj myusu školys ar attīceigu lauksaimnīceibys i kooperacejis literaturu, lai školuotuoji varātu plašuok īpasazeit ar šū nūzaru vaicuojumim i papyldynuot tū, kas tyka pasnāgts kursūs.\nCerēsim, ka nuokušā godā izgleiteibys resora vadeituoji atrass īspiejameibu īpazeistynuot školuotuojus ari ar gruomotvesšonu i pašvaļdeibu darbeibu i politiku.\nRūkdorbu darbneicu īreikuošonu pi pamatškolom Latgolā, acim radzūt kavej leidzekļu tryukums.\nTai kai šuo goda Izgleiteibys ministrejis budžetā ir atvālātys dīzgon lelys sumys pašvaļdeibu pabolstim deļ školu īkuortuošonys i apguoduošonys ar muoceibys leidzeiklim, tod, dūmoju, ka kai školys, tai ari myusu pašvaļdeibu organi nanūkavēs izglyugt nu šom sumom darbneicu, biblioteku, kabinetu, laboratoreju īreikuošonai i cytys školu īkuortys īguoduošonai vajadzeigus leidzekļus.\nTai tautys izgleiteibys dorbs sūļs piec sūļa īs jaunu ceļu. Tikai drūšuok iz prīšku ar ticeibu sovim spākim i viņu rodūšam dorbam!\nOlūts: Latgalīts. – Reiga, 1922. g. 16. augustā. – Nr. 31. – 2. -3. pl.


Veiskups Jezups Rancāns – prezidents nu Latgolys - lakuga.lv\nTemys: Jezups Rancāns, Laura Melne, prezidents, Roksts\nDa šam nivīns Latvejis prezidents nav cielīs nu Latgolys – vaļsts augstuokajā omotā bejuši zemgalīši, kūrzemnīki i vydzemnīki. Tok pyrms goda Latgolys Symtgadis kongresā Saeimys prīšksādātuoja Ināra Mūrniece sovā runā izasaceja, ka latgalīts veiskups Jezups Rancāns, piec konstitucionalūs tīseibu juristu dūmu, ir skaitoms par Latvejis Vaļsts prezidentu de iure i byutu laiks diskusejai par juo īkļaušonu vaļsts pyrmūs personu sarokstā. Kas beja Jezups Rancāns, i kaida beja juo lūma Latvejis vaļstiskuma izveidē i uzturiešonā? Iz tū atbiļdis vaicuosim itymā rokstā.\nNu zemnīka dāla par veiskupu\nJezups Rancāns pīdzyma 1886. goda 25. oktobrī Zaļmuižys (Nautrānu) pogosta Lyuzinīkūs zemnīku saimē. Piec vuiceibu Nautrānu pogosta školā i Ludzys apriņča školā kai eksterns absolviejs Kronštatis gimnazeju i īsastuojs Gareigajā seminarā. Piečuok Jezups turpynuojs studejis Pīterburgys Katuoļu gareigajā akademejā, kurū pabeidzs 1911. godā, kod ari ordināts par prīsteri.\nDa Pyrmuo pasauļa kara Jezups Rancāns kolpuoja Pīterburgā – kai školu kapelans, vikars, latvīšu volūdys školuotuojs Gareigajā seminarā. Nu 1914. goda beigu bejs kapelans Krīvejis 10. armejā, piec sasaindiešonys ar iņdeigom gazem 1916. godā atbreivuots nu dīnasta i īcalts par Petrogradys Gareiguo seminara profesoru i Sv. Katris draudzis viceprāvestu i vicedekanu. Vēļ kara laikā suokusēs ari juo sabīdryskuo darbeiba – Jezups Rancāns dorbuojīs Biegļu apguoduošonys Centralajā komitejā.\n1917. goda pavasarī Rancānam beja nūzeimeiga lūma Latgolys kongresa nūtikšonuos, atbolstūt Latgolys apsavīnuošonu ar puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim. Jis bejs ari Latgolys Pagaidu zemis padūmis, Latvīšu pagaidu nacionaluos padūmis i Tautys padūmis lūceklis. Latvejis vaļsts naatkareibys nūstyprynuošonā Jezupa Rancāna golvonais nūpalns beja kontaktu uzturiešona ar Vatikanu. Nu 1919. goda oktobra jis devēs iz Rūmu kai specialais syutnis pi Svātuo Krāsla. Tī J. Rancāns nūdybynuoja kontaktus ar ītekmeigim bazneicys i cytu vaļstu puorstuovim, izplotūt viests par jaunū Latvejis vaļsti i panuokūt tai lobvieleigu Rūmys pāvesta attīksmi. 1920. goda janvarī Vatikans atzyna Latvejis naatkareibu de facto, tyka suokts dorbs pi Reigys veiskupejis izveidis, kai ari suocēs sarunys par Latvejis vaļsts i Rūmys pāvesta leiguma aba konkordata nūsliegšanu, kas, lelā mārā pasasokūt taišni Rancāna nūpalnim, tyka realizāts 1922. godā. 1924. godā Jezups Rancāns tyka konsekrāts par veiskupu. Jis dorbuojīs ari kai vuiceibspāks – Aglyunys Gareiguo seminara rektors, vāluok ari Latvejis Universitatis Rūmys katuoļu teologejis fakultatis dekans.\nSaeimys deputats i Latvejis Centraluos padūmis dalinīks\nJezups Rancāns beja īvālāts vysuos četruos storpkaru laikā asūšajuos Saeimuos. Jis puorstuovēja Latgolys Kristeigūs zemnīku savīneibu (parteja vairuokkuort mainejuse nūsaukumus, zynoma ari kai Kristeigūs zemnīku parteja i Kristeigūs zemnīku i katuoļu parteja). Suocūt nu 2. Saeimys, leidz pat 4. Saeimys darbeibys puortraukšonai leidz ar Kārļa Ulmaņa realizātū 1934. goda 15. maija vaļsts apvārsumu veiskups Jezups Rancāns beja parlamenta prīšksādātuoja Paula Kalniņa bīdrs.\nVuocu okupacejis laikā veiskups Jezups Rancāns beja vīns nu nalegaluos Latvejis Centraluos padūmis (LCP) dalinīkim. Organizaceja īsastuoja gon pret padūmu, gon nacistiskuos Vuocejis okupacejis režimim. LCP darbeiba vyslobuok zynoma saisteibā ar 1944. goda 17. marta memorandu, kas paredzēja atjaunuot Latvejis Republikys faktiskū suverenitati i izveiduot Latvejis vaļdeibu. Daudzys LCP sēdis tyka nūturātys veiskupa Rancāna dzeivūklī. Ari pādejuo, 1944. goda 8. septembra sēde, kod tyka pījimta deklaraceja par Latvejis vaļsts atjaunuošonu.\nTrymdā palīk par prezidenta pīnuokumu izpiļdeituoju\n1944. goda septembrī veiskups Rancāns emigrēja iz Vuoceju, kur iz reizis raudzeja paleidzēt latvīšu bieglim. Jau 1946. goda beiguos jis devēs iz Vatikanu, kur tykuos ar pāvestu Piju XII, kab informātu jū par latvīšu biegļu liktini. Tymā pošā godā veiskups pīsadaleja ari Parīzis mīra konfereņcē i apmeklēja ANO Generalū asambleju. Kai jau mynāts, jis beja pādejuos dorbojūšuos Saeimys prīšksādātuoja bīdrs, kas jam deve īspieju turpynuot puorstuovēt Latvejis vaļsti ari storptautyskā mārūgā i tiktīs ar cytu vaļstu vadeituojim Anglejā, Beļgejā, Šveicē, Holandē, Fraņcejā, Italejā, Īrejā i cytur. 1947. goda 26. aprelī Latvejis politiskūs parteju lideri trymdā specialā paziņojumā atzyna, ka veiskups Jezups Rancāns skaitoms par Latvejis Vaļsts prezidenta vītys izpiļdeituoju. Saskaņā ar Satversmi gadīnī, ka prezidents navar piļdeit sovus pīnuokumus, juo vītu izpylda Saeimys prīšksādātuojs. Tai kai 4. Saeimys prīšksādātuojs Pauls Kalniņš i juo pyrmais bīdrys Kārlis Pauļuks beja myruši, itī pīnuokumi puorguoja veiskupa Rancāna rūkuos.\nSovys dzeivis nūslādzūšū daļu veiskups Rancāns pavadeja ASV, Mičiganys štatā. Piec bazneicys augstuokuos vadeibys īsacejuma veiskups Rancāns ar politiku oficiali vairs nav nūsadorbuojs, koč i simboliski Amerikys latvīšu sabīdreibai vysod palics kai Latvejis vaļsts augstuokais puorstuovs. Taipat jis kai gareidznīks apmeklēja leluokūs latvīšu apdzeivuotūs centrus, veiduoja sakarus ar vītejim bazneicys puorstuovim i turpynuoja popularizēt Latvejis vuordu. Nu 1962. da 1965. godam veiskups Rancāns pīsadaleja augstuokūs gareidznīku apsprīdē – II Vatikana koncilā, paleidzūt panuokt ari Julijana Vaivoda īceļšonu par veiskupu.\nVeiskups Jezups Rancāns myužeibā aizguoja 1969. goda 2. decembrī. 1995. godā juo miersteiguos atlīkys tyka puorapglobuotys Aglyunys bazilikys kryptā.\nNavar saceit, ka veiskups Jezups Rancāns tics vārtāts vīnnūzeimeigai – pretieji redzīni pastuoviejuši gon trymdā, gon storpkaru Latvejā. Daudz osu puormatumu sovūs dorbūs jam veļtejs publicists Mikeļs Bukšs – gon saisteibā ar viersšonūs pret Fraņci Trasunu, gon atsasaceišonu nu dīvakolpuojumu latgalīšu volūdā trymdā. Tok laikabīdru atmiņuos veiskupam Rancānam lobi vuordi nateik žāluoti, bīži teik pastreipuots, ka jis bejs eists demokrats i patriots. Trymdā jis asūt saukts par “boltū tāvu” vai “boltū veiskupu”. Kai sovulaik rakstejs Latgolys sabīdryskais darbinīks Ontons Kūkuojs, fakti līcynoj, ka veiskups Jezups Rancāns bejs na tik izcyls gareidznīks, bet ari cīnejams vaļstsveirs, kuruo darbeibai bejuse nanūviertejama nūzeime gon Latvejis breivvaļsts izveidē i nūstyprynuošonā, gon trymdā.\nKarteitē J. Rancāna portreta atkluošona Saeimys prīkšsādātuoju portretu galerejā. Foto: Saeima.


Rēznis gerbs - Vikipedeja\nRēznis gerbs irā Rēznis mīsta simbols. 2000 gods pavasara mienesī Rēznis dūma pījama sasprīdumu ap mīsta simbolikys apstyprynuošonu. Deputati nūbolsuoja ap Rēznis gerba variantu, kas beja pījimts Latvejis pyrmuos breivuos vaļsteibys laikā.\nTai kai vairuoki apdzeivuotu vītu vacī gerbi nabeja sadareigi ar napavaļdeigys vaļsteibys ideju, 1923 godā Latvejā sataisieja sovpateigu heraldikys komiseju. Itymā laikā Latgolys oficialais simbols beja grifs (iz lobū pusi), kas rūkā tur zūbynu. Tys pots grifs ījama centraluo vītu Rēznis mīsta gerbā, kas tyka pījamts 1925 godā. Iz pazyla fona atvaiguots zalta (dzaltons) grifs — senejs mitologisks radejums ar ļova augumu i ereļa spuornim.\nGrifs ira miļzeigs, lels i špetnys radejums. Mitologejā tys cieški veic zalta sorguotuoja funkcejis. Itys ira vareiguma i dreizuma simbols. Piec heraldikys nūsacejumim grifs atvaiguots ar zūbynu, a Rēznis gerbā zūbynu puormeja iz škīdu Latvejis karūga nūdoruos, pastreipojūt mīsta pīdereibu vaļsteibai. Pazylais fons piec heraldikys nūsacejumim zeimoj cālsirdeibu, gūdeigumu, paticeibu i napīmeteigumu.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Rēznis_gerbs&oldid=28567"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 03.04, 2013. gada 8. pavasara mieness.


17. A. 650 C. V. Zacharska no A. Regžas Rozentovas pag.\nSen senejuos laikuos šai pasaulī beja lela kēnestja, tymā kēnestjā beja kēniņč un ļaudis tur dzeivuoja ļūti mīreigi. Vīnu godu tī atguoja lela un dusmeiga ciuška, kura suoka kotru dīnu ēst pa desmit jaunus meitus. Ļaudis nikuo navarēja padareit tai dusmeigai un lelai ciuškai. Tai puorguoja daudz, daudz godu, ciuška jau daudz meitu tymā kēnestī apēdja un palyka par leluoku kai pats kēneņč. Kū jei gribēja ar ļaudim darēt, tū darēja.\nVīnu reizi itei ciuška satvēra kēneņa meitu un nūnesja uz sovu ustobu. Kēneņa meita beja cīši skaista, jei nagribēja jū ēst. Kēneņa meitai beja mozeņč suneits, kuris vysod beja pi meitys. Un kod jū satvēra ciuška, suneits ar nūskrēja pakaļ. Ciuška vīnu reizi nūguoja mekleit, kū jai pajēst, a ustobu aizgriudja ar bolkim, kab kēneņa meita naizleistu. Koleidz ciuškys nabeja, kēneņa meita rokstēja gruomotus un ar suneiti syutēja tāvam, a kēneņč ar suneiti syutēja jai atbildi atpakaļ.\nVīnu reizi kēneņč ar sovu kēneņini roksta meitai, kab jei izzynuotu nu ciuškys, kas ir uz šuo pasauļa stypruoks par jū. Kēneņa meita vīnu reizi vaicoj ciuškai: "Kas uz šuo pasauļa ir stypruoks par tevim?"\nCiuška nikam ituo narunuoja, bet kēneņa meitu jis cīši mīļoja un jai ari pascēja: "Myusu kēnestī ir vīns zemnīks Jurs, kurijis ir stypruoks par manim."\nKēneņa meitai ituo tik vajadzēja. Jei, kod ciuškys nabeja sātā, puordevja tū ar suneiti sovam tāvam. Kēneņč, dabuojums zynuot, ka ir juo kēnestī taids cylvāks Jurs, kurijis ir stypruoks par ciušku, suoka meklēt jū un dreiži ari atroda. Atīt kēneņč tymā ustobeņī, kur dzeivoj Jurs, un vaicoj. "Tja dzeivoj Jurs?"\n"Jā!" atbildēja pats Jurs, kurijis kai īraudzēja kēneņi, nu reizis nūsabeida, bet golu golā palyka mīreigs. Kēneņč suoka jū prasēt, kab jis kai nebejs paleidzeitu nūkaut itū lelū dusmeigū ciušku. Par juo dorbu kēneņč pascēja atdūt pusi sovas kēnestis, bet Jurs nagribēja īt pretim ciuškai. Kū darēt? Jis salasēja kaidus symts bārnu un nūsyutēja pi Jura, kab jī rauduodami prasētu Juru gluobt jūs nu ciuškys. Jurs pazavēra uz mozū bārnu osoru, jam tyka jūs žāl un jis pascēja jīm: "Eitja uz sātu un dzeivuojīt mīreigi! Vairuok jiusus nikas naaizkars."\nBārni vysi prīceigi nūguoja uz sovu sātu, a Jurs pajēmja treis symti pudu vylnys, īsmērēja ar dagutu, aptyna pats sevi un nūguoja tī, kur dzeivuoja lela un dusmeiga ciuška. Daīt Jurs pi ustobys durovu un sauc ciušku uorā. Izīt ciuška un vaicoj Juram: "Kū tev vajag?"\nJurs jai atbilda: "Īsim teirā teirumā!"\nCiuška nu reizis pazyna styprū Juru un gribēja nūglobuotīs nu juo, bet Jurs uzklīdzja: "Aj dreižuok, a to ar vysu ustobu sarausteišu!"\nNūsabeida ciuška un suoka prasēt Juru, kab ituo jis nadareitu. Sataisēja jī mīru padaleit kēnesti uz pusis. Jurs tiuleņ lyka, kab kalvis sataiseitu lelu orklu puordzeit ežmali. Kod orklys beja gotovs, Jurs aizjiudzja ciušku un puordzyna ežmali uz pusis kēnestis. Kū jīm tagan darēt? Zemi jī jau padalēja.\n"Vajag padalīt jiurus yudini," pascēja Jurs, "a to tu vari pascēt, ka es tovu yudini jemu."\nKai Jurs ar ciušku izbraucja uz pusis jiuru, jis satvēra ciušku aiz juos golvys nu reizis atruovja golvu un īsvīdja jiurus viļņūs. Jurs izdarēja itū dorbu, atbraucja uz sovu ustobeņi un napajēmja nu kēneņa nikur nikuo. Kēneņč nagribēja jū tai palaist, atdevja jam par sīvu sovu šmukū meitu, kuru jis izgluobja nu lelys ciuškys. Tai nu tuo laiku tymā kēnestī ļauds dzeivoj cīši mīreigi, a Jurs ar dzeivoj ar kēneņa meitu laimeigi; dzer brandiņi un ād lobus ēžumus.


Dzīšmu izlase Juoņa dīnys laikam - lakuga.lv\n22 Juņs 2022\nTemys: Ausmeņa Records, Borowa Mc, Grodi, Ilža, Juoņa dīna, Laiksne, Latgalīšu reps, Rikši, rūtoj, Tautumeitas\nJuoņa dīnys laikam portals lakuga.lv pīduovoj tam veļteitu voi īdereigu dažaida styla dzīšmu latgaliski izlasi, ar kurū papyldynuot svātku nūskaņu. Folklorys kūpys “Ilža”, “Grodi”, grupys “Tautumeitas”, “Rikši”, “Borowa MC”, kai ari apvīneibys “Ausmeņa Records” i cytu muziķu dorbi ir ituos izlasis vydā. Ļusteigu Juoņa dīnu!\nVaira par Juoņa dīnu, saulgrīžu laiku i tuo nūzeimem var puorskaiteit Sandrys Ūdris rokstā “Kluot Vosorys saulgrīži i Juoņa dīna” ITE.\nIlža – “Nagara Juoņa naksneņa”\n“Grodi” – “Juoneits juoja vysu godu”\n“Laiksne” – “Juoņa dīna, Muorys dīna”\n“Borowa Mc” – “Rūtoj”\n“Rikši” – “Sanuociti, Juoņa bārni”\nAuļi, Suitu sievas, Suitu vīri, Suitu dūdenieki, Ilža, Otto Trapāns, Tarkšķi, Vilkači – “Ozoliņi”\n“ElektroFolk” – “Rūtoj saule”\n“Tautumeitas” – “Lobs vokorsi, Juoņa tāvs” (Juoņu laika bolss)\nLana Frančeska i Raimonds Pauls – “Rūtoj”\n“Lata Donga” – “Rūtoj”\nMedņevas etnogrāfiskais ansamblis “Vusu godi es pazynu”\n“Rikši” – “Juoņa dīna”\nJauktais kors “Sonitum”, veiru kors “Graidi” i grupa “Rūnas” ituo gods Latvejis Radejis 2 akcejā “Gadsimta garākā līgodziesma”\n“Ausmeņa Records” – “Vara bungas”\n“Latgalīšu Reps” – “Žārej gali” aba naiztryukstūšs vosorys hits\nVysys dzīsmis “YouTube” dzīšmu saroksta veidā ITE.


1. Abū Ḥashīsh, ʿAbd al-ʿAzīz Ḥasan. "al-Shiʿr al-Taʿlīmī mundh Bidāyat al-ʿAhd al-ʿAbbāsī ilá Nihāyat al-ʿAhd al-Mamlūkī (132/750-923/1517)." 525 pp.. Ph.D. thesis, Jāmiʿat al-Qiddīs Yūsuf (Beirut), 1999.


Latgolys demokratiskuo parteja - Vikipedeja\nLatgolys demokratiskuo parteja\nLatgolys demokratiskuo parteja (latvīšu: Latgales demokrātiskā partija) — vīna nu pošu īteceiguokūs Latgolys parteju piec Latvejis napavaļdeibys atjaunynuošonys (1988). Partejai beja svareiga role latgaliskuos kulturys atdzimšonā i populariziešonā.\nRegistrāta 1994 g. marta 28 d., partejis pirminīks beja Vaļds Lauskys.\nLatvejis 6 Seimys ībolsuošonā 1995 godā pīsadaleja kūpeigā sarokstā ar Latvejis zemnīku savīneibu i Latvejis kristeigūs demokratu savīneibu. Latgolys demokratiskuos partejis saroksts itamā ībolsuošonā beja izcalts Latgolys teritorejā. Kūpeigais saroksts dabuoja 6,3 % bolsu i 8 vītu Seimā.\n1999 g. maja 29 d. sasaškeiruse ar Latvejis socialdemokratiskū parteju (tymā pošā Sasaškieršonys kongresā pi LSDSP dasalaide LSDP). Par kūpāsaškiertuos LSDSP pirminīku ībolsuots Juris Bojārs, par juo bīdrim Egīls Baldzēns i Vaļds Lauskys. Saškiertuos partejis bīdru skaits beja vaira kai 3000, i juos popularuma reitings vierseja 20%, aplīcūt vysys cytys tūlaicejuos partejis Latvejā.\nLatgolys demokratiskuo parteja davuse daudzi atspaida latgaliskuos kulturys raisteibai - atspaiduojuse gruomotu izlaisšonu latgaļu volūdā, latgaliskuos kulturys sariedīņus Daugpilī i cytur Latgolā.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Latgolys_demokratiskuo_parteja&oldid=28224"


3 nuits, PD, CS\np.p. dès CHF 173\np.p. dès CHF 79


Latgolys Vuords nu Reigys - 28.06.2012. - lakuga.lv\nTemys: Andris Valeinis, Bronislavs Sprydzāns, Latgolys Vuords, Ļubova Vanagele, Malta, Nierza, Nirza, Roksts, Vitālijs Skudra\nSarunys ar Ludzys nūvoda Nierzys pogosta cylvākim – pogosta puorvaļdnīku Andri Valeini i Nierzys pamatškolys direkori Ļubovu Vanageli, ar Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta puorvaļdnīku Vitāliju Skudru.\nMuzykalajā nūformiejumā dzīž grupa “Bez PVN”.\nKarteņā – Nierzys azars, foto nu http://www.copeslapa.lv/album/nirza02.htm


Eļļa transm. HP PLUS GL-5 LS 200L - Минеральные масла для трансмиссий и коробок передач\n› Масла и смазки › Масла для трансмиссий и коробок передач › Минеральные масла для трансмиссий и коробок передач › Eļļa transm. HP PLUS GL-5 LS 200L\nEļļa transm. HP PLUS GL-5 LS 200L\n4000/3903&JCB , B GTIN: 4000/3903E\nили 53.36 € / мес.


Home / gold centrifuge for sale australia\nportable centrifuge gold concentrator australia gold centrifuge for sale australia japan plant knelson concentrator centrifuge gold concentrator from japan source\noro low g horizontal centrifuge concentrator for sale by savona. now available · equipment»gold concentrating & refining» centrifugal gold concentrators» 30" oro\ngold centrifuge for sale australia japan 75 gold recovery methods of iodine leaching – 2000s research in japan. ;\nchina gold mining centrifuge manufacturers china gold mining equipment gold centrifuge low price for sale . fob price: australia, europe,\ngold centrifuge for sale australia japan gold ore crusher. about gold centrifuge for sale mining equipment for buy and sell used centrifuges at equipment.\ngold centrifuge for sale australia japan – grinding mill china. gold, the free encyclopedia.if you do not find the dog for sale that you arelooking for then place your request within our dogs wanted area..\ngold centrifuge for sale australia. request a quotation. 1969 life magazines for sale life magazine 1969 life magazines for sale\ngold centrifudge for sale gold centrifuge for sale australia goureducareplus horizontal centrifuges in gold mining. centrifuges ferret australia's mining plant>low\nportable centrifuge gold concentrator australia. request a quotation. le live marseille : aller dans les plus grandes soirées . retrouvez toutes les discothèque\nsmall centrifuge, wholesale various prp blood centrifuge medical type small centrifuge for sale. us $100 160 / set . 2 sets gold supplier. onsite checked\ngold centrifuge for sale australia leave your quotation angeles city classified free ads, buy and sell house model alexandra berkely residence mexico,\ngold centrifudge for sale. gold centrifuge for sale australia goureducareplus. horizontal centrifuges in gold mining. centrifuges ferret australia's mining plant>low .\nportable centrifuge gold concentrator australia. gold centrifudge for sale. gold centrifuge for sale australia goureducareplus. horizontal centrifuges in gold mining.\nalluvial fine gold separator gold shaker table in action; gold centrifudge for sale. gold centrifudge for sale gold centrifuge for sale australia goureducareplus horizontal centrifuges in gold mining.\nour vast inventory of used centrifuges is supplied by a number of oems. our search filters and notifiers help you get the used centrifuges you need.\npor le gold centrifuge price prospecting; gold concentrator gold centrifuge for sale australia placer gold centrifuge cyclone por lemine,wash panning\nbuy commercial gold mining centrifuge henan\nsbm mining gold centrifuge for sale australia mini centrifuge mini centrifuge you can buy various gold supplier onsite check advanced av checked .\nmineral separator knelson type centrifugal concentrator


11179178 11179178 Juicy Couture Juicy By Juicy Couture half zip sweatshirt front logo two-piece Shop Juicy By Juicy Couture half zip sweatshirt front logo two-piece at ASOS. Discover fashion online. 72 US ASOS


FRANCUZI NISU ZADIVILI NIKOGA, PA TAKO NITI LOVRENA 'Oni uopće nisu igrali nogomet! Penal? Većina kaže da nije bio, ali što to nama sada znači...' - Sportske Novosti\n19.07.2018. u 09:12


Myusu sirdis pukst latgaliski | Latgolys Studentu centrs\nInterveja ar dzejnīci, rūkdorbnīci, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aktivu personeibu nūrunuota LgSC tagadejā Rēzeknis sātā – Humanitarūs i juridiskū zynuotņu fakuļtatis 3. stuovā, 313. kabinetā, kas reizī ir ari Rēzeknes Augstškolys (RA) Sabīdriskū attīceibu nūdaļa. Sasateikam nūrunuotajā laikā pi biroja durovom divūs dīnā, kod saule, izaver, iz dažom minutem atvalk olpu. Īejūt LgSC „golvonajā birojā”, Dagneja spareigi latgaliski pasveicynoj sovu dorba kabineta kaimineicu ar „Vasala, kai īt?” Piečuok ari izskaņ vaicuojums, voi Dagneju kaids ir mekliejis. Suocās jauna dorba piecpušdine. I tai suocās myusu saruna.\nLyudzu, pastuost, kas eistyn ir LgSC, jo nazynuotuoji itū burtu salykumu bīži uztver kai mistisku organizaceju voi koč kū, kas saisteits ar augstškolys īstuodi.\nVaicuojumu, kas ir Latgolys Studentu centrs parosti uzdūdu pošim LgSC aktivistim i draugim, kuru kliust vys vairuok, i myusu ryndys kliust vys kūšuokys. Tai ir, bīži LgSC teik saisteits ar augstškolu, jo Rēzeknes birojs atsarūn RA telpuos. Laikam ir tai, ka vyspyrms LgSC ir studentu bīdreiba (navaļstiska organizaceja), i tod jau kotrs tū interpretej i izjiut sovaižuok, vīnam tī ir jautri, rodūši pasuokumi, projektu realiziešonys process, ūtram – kruosainys sarunys latgaliski, trešajam – bareņš sovejūs, caturtajam – kūpeiga čaja dzeršona i, skaidra līta, latgalīši, kuri vysod ir suplok.\nKaidi ir Tovi pīnuokumi, vodūt LgSC biroju Rēzeknē?\nPar pīnuokumu daudzumu nikod naasmu žāluojusēs (pasmaida i nadaudz nūsapyuš). Birokratejis leikumi – dokumentacejis kuortuošona, kas ir cīš laikītiļpeigi, ryupejūs par bīdrym, jūs informejūt, ik pa laikam sasaucūt kūpā i jautri pasarunojūt voi lauzūt golvu par kaidu sarežgeitu vaicuojumu, jaunu bīdru pīsaistis pasuokumi, rokstu presis relizis i rokstus par jau nūtykušajim i tim pasuokumim, kas vēļ tikai byus, informacejis publiciešona sātys lopā lgsc.lv i „Latgalīšu Kulturys gazetā” lakuga.lv, aktivi mekleju sponsorus, draugus i atbaļstietuojus pasuokumu organiziešonā i „draudzejūs” ar RA, organizeju pasuokumus, sasateiku ar cylvākim, daudz runoju. Bet nanūviertiejami ir īgivumi: īspieja runuot, raksteit latgaliski, dareit tū, kas paeistam ir saistūšs dvēselei. Tys nūzeimoj byut latgaliskuos asiņsritis vydā.\nAr kaidom problemom sasateic, koordinejūt dorbu LgSC?\nProblemys var sameklēt vysod. Byuteibā vuorda „problema” sinonims ir vuords „aizdavums” voi „vaicuojums”. Bet iz vaicuojumim var atrast atbiļdis, ka viņ tī nav cīš retoriski, i aizdavumu var izpiļdeit. Cytu reizi saīt, ka pats sev kliusti par lelu problemu. Dorbs ite prosa daudzi laika, energejis, bīži, it seviški pādejā laikā, dažaidi pasuokumi nūteik gondreiž voi kotru dīnu, i kur nu vēļ studejis, vuiceibu dorbs i cytys aktivitatis, piec tuo vysa esi „nūsaskriejs”, i vokorā, kod beidzūt teic sātā, esi kai šmuks puču trauks, tikai vokorā jau bez iudiņs i zīdy koč kur nūsaglobovuš. Asu garastuovūkļa cylvāks, bet taišni LgSC draugi i cyti lobi ļauds ir tī, kas atīt iz biroju, mes parunojam par dzeivi, dorbim, studejom, kasdīnu, varbyut kuodreiz ari par kaidom aktualom problemom, par LgSC, un tod rūnās taida pateikama „placa” sajiuta, ka draugi vysod ir blokus, vyss ir paveicams i smogais nav vaira tik smogs (otkon pasmaida, it kai atguoduotu kaidu nasenu jauku nūtykumu).\nPastuosti, lyudzu, par LgSC veiksmeiguokajim projektim i pasuokumim!\nVīns nu veiksmeiguokajīm projektim, kas eistineibā ir stabils i veiksmeigs styurakmiņs Rēzeknes LgSC birojam Rēzeknē, ir SIF (Sabīdreibys integracejis fonds) projekts par telpu īri i LgSC biroju vadeituoju olgom. Bez ituo projekta nabyutu bejs īspiejams ni atvērt biroju Rēzeknē, ni ari organizēt bīdreibys daudzūs pasuokumus. Prūtams, cīš nūzeimeigs projekts, kas veiksmeigai turpynojās i turpynuosīs, es ceru, vēļ ilgi, ir „Latgalīšu Kulturys gazeta”. Bet runojūt par pasuokumim i pasuokumenim, pyrmais, kas maņ nuok pruotā vīnmār – tī ir literari muzykālī pasuokumi „Latgalīts-Latgalīšam-Draugs”, kai ari koncerti „Taiseits Latgolā”, jaunīšu seminari „Atzolys”. Itī pasuokumi jau ir klivuši par skaistim, nūzeimeigim nūtykumim gon daleibnīkim, gon skateituojim. (Dagneja maņ pīmīdz ar aci, jo zyna, ka asmu pīsadaliejusēs dažūs nu mynātajim.)\nKai teik pīsaistāti jauni LgSC bīdri?\nInformaceja par LgSC ir bīzā kuortā atrūnama interneta sātys lopuos, pīmāram, www.lgsc.lv, dūmubīdru grupā www.draugiem.lv i cytur. Informacejis, munupruot, dīzgon pīteikami, īinteresātī vysod zyna par aktualitatem i jaunī, tūpošī draugi par LgSC uzzyna nu „sovejim” kursabīdrim, draugim. Pyrma pasuokumim i LgSC jaunuokajim nūtykumim kūšys, latgaliski raksteitys afišys ir pyrmuos, kas bīži īintrigej jaunūs bīdrus. Interesentim jaunumi, svaiguokuos zinis par LgSC dzeivi kotru nedeli teik syutātys iz e-postu. Bet piec pīredzis – vyslobuok par informacejis veiksmeiguokū nesieju kliust tīšais, mutiskais kontakts, zinis nūdūšona, tai saceit, „nu mutis mutī”, jo, ja draugs soka: „Ejam iz LgSC, tur ir forši!”, kai gon var naaizīt..\nVoi es pareizi saprūtu, ka par LgSC bīdru var kliut kotrs interesents?\nByuteibā tai ir, bet uzsvors teik lykts vairuok iz jaunīšu auditoreju, kaut gon prūm nivīnu naasam dzynuši. Interesenti ir aicynuoti iz sev tyvuokū LgSC biroju (Reigā, Daugpilī voi Rēzeknē), kur ir juouzroksta īsnīgums, i tod īsnīgumam teik pīvīnuoti divu jau asūšūs LgSC bīdru rakstiski apstyprynuojumi. Īsnīgums teik izskateits vaļdis sapuļcē i asūšais voi tūpūšais latgalīts teik pījimts LgSC bīdru vydā. Vīnkuorša procedura, bet pozitivu īguvumu ir daudz, koč voi tys, ka bīdrs automatiski kliust par juridiskys personys dali i latgaliskuos dūmys paudieju Latvejī. Runojūt par svareiguokajim plusenim daleibā LgSC, kaidam tai radūši i latgaliski teik aizpiļdeits breivais laiks, cyts te atrūn jaunus i cīši lobus draugus, sarunu bīdrus, kaids sovu pīpiļdejumu rūn aizrauteigā pasuokuma organiziešonā i jaunu ideju generiešonā, cyti vīnkuorši giust prīku, ateimūt iz kaidu latgaliskuos dvēselis sasiļdeitu, jauku pasuokumu.\nKaida, Tovupruot, ir LgSC bīdru attīksme pret latgaliskūs vierteibu sasaglobuošonu i latgaliskuo nūzeimi kasdīnā?\nIz itū vaicuojumu kotram atbiļde ir sova. Munupruot, attīksme pret lītom, vierteibom ir tei, kas raksturoj cylvāku. Vyss ir attīksmis vaicuojums. Ka jaunīšim tys nabyutu saistūši, es ite sādātu vīna i LgSC nivīnam nabyutu vajadzeigs. Bet ir vajadzeigs i jiutu, ka ir ari gona svareigs, lai atrastu tam laiku ari breižim saspryngtajā aktīvuo studenta dzeivī. Ja jaunīši īt i runoj latgaliski, tod itei vierteiba – latgaliskais i volūda ir svareiga, i grybātūs ticēt, ka ari byus svareiga vysod.\nPastuosti, lyudzu, par LgSC nuokūtnis planim!\nNuokūtne īplānoj myusus. Myusu laikūs koč kū plānuot ir taipoš kai zeimēt jiurys smiļktī gleznys, cerūt, ka viļni, kuri ik pa breižam sleid gleznom puori, tū saglobuos. Bet es grybātu, lai sovu darbeibu veiksmeigai turpinoj jau asūšī LgSC biroji i itam bareņam pīsavīnoj, pīmāram, biroji Preiļūs, Kruoslovā, Ludzā. Niu ar LgSC bīdrim kaļam tyvuokuo laika pasuokumu i aktivitašu planu, saglobojūt jau asūšūs – īmīļuotūs, tradicionālūs. Vyss turpynojās, bet, ja kaidu šaļti LgSC sovā skriejīnī apsastuoj, tod draugi muok uzmundrynuot i kai lobs treners pasaceit eistūs vuordus, lai skriejīnī turpynuojums byutu vēļ veiksmeiguoks i dinamiskuoks.\nAutors: Ilze Vaivode\nPuorpublicāts nu http://lakuga.lv/posts/myusu-sirdis-pukst-latgaliski/\nTags:Dagneja Bramane, LgSC Rēzekne


LatJUG. Apache Camel Introduction\nPremium Club Brochure 2009 2010\nThe Premium Club AT&T SportsDeck\nAgile latvia evening_unit_testing_i...\ndenis Udod, learning\nApache Camel Introduction\nJava User Group Latvia March 2011\nApache CamelRe-discovering SOA code by Dmitry <Buzdin@gmail.com> slides by <Arkadi.Shishlov@gmail.com> 2.\nAt March 8SPAM Inc. presents... 3.\nMust be in production by March 7... B2B JMS Snail mail address+text CRM File storage XML<email> Email<address><subject> C: R subject+text<text> Fancy picture Java DeadLetter Log queue 4.\nBetter than blogin 20 minutes... 5.\nasync/parallel processing EJB, JBI, NMR, plain Javatransactional Google App EngineSpring-ready Hibernate, iBatis, JPA, JDBCcorrelations LDAP, Cryptobatches AS/400, HL7, EDIaggregation/multicasting Full-text search (Lucene) Nagios, SNMP, JMXJMS, ActiveMQ, AMQP Printing (LPR)AWS-SQS, Kestrel, HDFS Quartz, TimerTCP, UDP, NIO, RMI SMTP, POP, IMAPFiles, (S)FTP, HTTP, Comet Atom, RSSJAX-WS/-RS (Apache CXF) Velocity, FreemarkerCEP (Esper) XQuery, XSD, RelaxNG, XSLTCaching, Logging, Scripting SIP, Jabber, IRC, SMPPSystem exec Tieto MS Ofﬁce Communicator 6.\nHappy users You? Recommended\nLatJUG. Complete Idiots Guide2Android\nAgile latvia evening_unit_testing_in_practice


Mooka's Home v Da Lat, Vietnam: Zarezervujte nyní!\n* Please keep quiet after 23:00 to provide a better environment for sleep. Zobrazit domovní řád


Zona4420, Author at Zona 4420\nArticles by Zona4420\nEvo, kako se lepa Nata zabavlja u putu\nMa nemoguće! Soraja daje prvo veče?\nKRIMINALAC, tajanstveni momak Ljube Pantović\n28. February 2017. 0\n49 minutes agoRetweeted by Justin Bieber


2009-11-29 17:58, azaz 3070 napja - PH! kedvence\n2018-04-25 15:20 (a Hardveraprón)\n159 990 Ft2018-04-25\n21 990 Ft2018-04-21\nOriginal ExoMount 3, + 1 db pót fej ajándék!\n7 990 Ft2018-04-15\n699 990 Ft2018-04-25\n84 990 Ft2018-04-25


LaKuGa – Rēzeknē nūtykuse jauktuo kora “Sonitum” albuma prezentaceja\nLaKuGa 18. Majs, 2016. gods Comments Off on Rēzeknē nūtykuse jauktuo kora “Sonitum” albuma prezentaceja\n10. majā Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtyka RTA jauktuo kora “Sonitum” diska “Dīva pasauļs” prezentaceja, informej augstškolys sabīdryskūs attīceibu nūdaļa.\nCeļā iz Latvejis vaļsts 100. godadīnu RTA kors “Sonitum” ir sagatavejs sovys muzykys īrokstu. Kora rodūšais veikums, kas ir apkūpuots diska formatā, ir duovona Rēzeknis Tehnologeju akademejai i tuos partnerim.\nDiska prezentacejis īvodā kora “Sonitum” dirigents Juoņs Mežinskis izsaceja pateiceibu rektoram Edmundam Teirumniekam par kora atbaļsteišonu, rektora vītnīkam sadarbeibys i atteisteibys vaicuojumūs Gunāram Strodam par diska īraksteišonys ideju i atbolstu tuo radeišonā, Mārim Justam, Sandrai Ūdrei, Ilgai Šuplinskai, Ainai Strodei, kai ari daudzim cytim, kurī atbaļsteja, kab skaistuo ideja puortoptu diska formatā. J. Mežinskis, turpynojūt stuosteit par albumu, akcentēja, ka īroksts radeits tīpat – RTA aktu zalā, dasaistūt skaņu operatoru Ati Auzānu.\nTurpynuojumā kora vokaluo pedagoge Guntra Kuzmina uzrunuoja J. Mežinski, izsokūt prīcu par vareibu sasadorbuot, kai ari sirsneigai pasasaceja par īguļdejumu kora “Sonitum” izaugsmē. G. Kuzmina izsaceja pateiceibu ari Atim Auzānam, ar kuruo paleidzeibu tyka īraksteitys dzīsmis. Taipat G. Kuzmina atkluoja, ka, veidojūt apdaris latgalīšu tautysdzīsmem, jei gribēja savīnuot tautys tradicejis ar myusdīneigim motivim, kas našaubeigi ir izadevs.\nDiska prezentacejis svātkūs kors “Sonitum” prīcynuoja skateituojus ar treis dzīsmem nu albuma “Dīva pasauļs”: “Zīdi, zīdi rudzu vuorpa”, “Sirdsgunteņa” i “Dzīdi, dzīdi putineni”.\nDiskā “Dīva pasauļs” atrūnamys latgalīšu tautysdzīsmis i originaldzīsmis kora vokaluos pedagogis G. Kuzminys i dirigenta J. Mežinska apdarē. Kors “Sonitum” ir dybynuots 1995. godā, tuo nūsaukums tulkuojumā nu latiņu volūdys nūzeimoj ‘skaņa’. “Sonitum” regulari uzastuoj RTA pasuokumūs, konfereņcēs, koru draudzeibys koncertūs, pīsadola vysūs Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātkūs i Studentu dzīšmu svātkūs “Gaudeamus”, ar panuokumim uzastuoj vysaidūs konkursūs i koru skatēs i Latvejā, i aiz tuos rūbežu.\nĪspaidūs i emocejuos par diska īraksteišonys procesu pasadaleja RTA studeņtis, kora “Sonitum” dalineicys.\nRTA bakalaura studeju programys “Interjera dizains” 3. kursa studeņte Kristiāna Manukina stuosta: “Vysys diskā īraksteituos dzīsmis maņ cīši pateik i ir sirdei tyvys, partū ka taišni latgalīšu dzīsmēs ir spāks. Dzīsmis apvīnoj! Īraksteit dzīsmis nav vīglai. Ir jau īraksteita puse nu dzīsmis, i te pieški tu dzierdi – kaidam zvona telefons! Vyss! – dzīsme otkon juosuoc nu suoku, partū ka nikas kūpā natyka montāts. Ir juonūdzīd kotra dzīsme nu suoku da beigu, bez apstuojis! Tys ir gryuts i nūvuordzynojūšs dorbs, nu dorba augli ir tuo vārti!”\nRTA studeju programys “Sociālais rehabilitētājs” 1. kursa studeņte Ērika Kanča soka: “Īrokstūt disku, emocejis beja breineigys. Tei beja loba pīredze īraksteit dzīsmis jau profesionalā leiminī. Namaluošu, īraksteišonys process beja cīši laikītylpeigs i cīši nūvuordzynojūšs, vairuokys stuņdis piec kuortys. Maņ beja lela prīca i ari atbiļdeiba īdzīduot solo pūsmu dzīsmē “Gauži raud saulīte”. Vyslobuok paliks atmiņā pozitivuo komanda, ar kurū tyka īraksteits disks.”\nATSLĀGVUORDI » kormuzyka, kors "Sonitum", muzyka, Rēzekne, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Roksts, Sonitum


LaKuGa – Suokušuos Daugovpiļs nūvoda dīnys\nSuokušuos Daugovpiļs nūvoda dīnys\nLaKuGa 8. Septembris, 2015. gods Comments Off on Suokušuos Daugovpiļs nūvoda dīnys\nNu 7. da 19. septembra nūteik tradicionaluos Daugovpiļs nūvoda dīnys, kurys jau sastū godu teik reikuotys ar mierki veiduot nūvoda popularitati, atbaļsteit vītiejuos tradicejis i ražuotuojus, kai ari veicynuot lauku ražuotuoju i tautys montuojuma produktu atteisteibu. Kai kotru godu, nūvoda dīnys byušūt aizraujūši, izzynūšom i sportiskom aktivitatem pīsuotynuoti svātki vysai saimei.\nTurpynojūt pārņ aizsuoktū “Pogostu dyžuošonuos” tradiceju, itūgod Kolupa, Neicgaļa, Leiksnys i Vabalis pogosti ruodeis, ar kū tī ir stypri i boguoti. Diveju nedeļu garumā itymūs pogostūs nūtiks vysvysaidi pasuokumi – izstuodis, meistardarbneicys, sporta aktivitatis, konkursi, vidis objektu atkluošona i attaiseitūs durovu dīnys pi uzjiemieju.\n18. septembrī Daugovpiļs olimpiskajā centrā nūtiks Latvejis Tierdznīceibys i ryupnīceibys kamerys i Latgolys planavuošonys regiona reikuotuos “Uzņēmēju Dienas Latgalē 2015”, sovukuort svātku kulminaceja gaidoma 19. septembrī ar kruošņu rudiņa Godatiergu Daugovpiļs piļsātys teritorejā, Reigys īlā (pūsmā da Gimnazejis īlys) i Dubrovina parkā. Godatiergā byus vareiba īsaguoduot Daugovpiļs nūvoda ražuotuoju, Latgolys tierguotuoju i omotu meistaru daudzveideigū produkceju – sīru, madu, maizi, duorzuojus, veinus, dekorativūs stuodus, augļus i ūgys, rūkdorbus i izstruoduojumus nu kūka, muola, kūkvylnys i lyna. Pierkūt precis nu Daugovpiļs nūvoda tierguotuoju na mozuok kai 3 eiro vierteibā, sevkurs pierciejs sajims vīnu talonu “Lauku gordumu īlys” iedīņu degustacejai.\nGodatierga dalinīkus sagaideis ploša i interesanta kulturys programa. Ar dzīsmem, dejom i teatra izvadumim godatiergu īskandynuos i vītiejī muokslinīciskuos pošdarbeibys kolektivi, i gosti nu Boltkrīvejis – Braslovys rajona Kulturys noma tautys teatris “Pokers”, Glubokoje rajona folklorys tautys teatris “Tereško” i Šarkovščinys Kulturys centra Tautys muzykys ansamblis “Spadčina”. Koncerts nūsaslēgs ar Tihovsku saimis ansambļa muzykalū sveicīni.\nApmaklātuojim byus vareiba apsavērt fotoizstuodis “Kalupes, Līksnas, Nīcgales, Vaboles pagasti tuvplānā” i “Mežos, upēs, ezeros”, Latgolys Zooduorza ekspoziceju “Eiropas retā herpetofauna Daugavpils novadā”, kai ari guņsdzieseibys tehnikys i specialuo apreikuojuma demonstraceju. Interesenti aicynuoti pīsadaleit Daugovpiļs nūvoda školānu i jaunīšu, muzeju i Daugovpiļs Universitatis reikuotajuos rodūšajuos darbneicuos.\nAtzeimojūt Eiropys sadarbeibys dīnu, nūtiks ari dažaidi Daugovpiļs nūvoda dūmis eistynuotūs projektu pasuokumi Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instrumenta Latvejis – Lītovys – Boltkrīvejis puorrūbeža sadarbeibys programys 2007. – 2013. godam ītvorūs.\nVysys dīnys garumā Vīneibys laukumā tiks reikuotys sporta aktivitatis – Daugovpiļs nūvoda tradicionaluos storptautiskuos saceņseibys strītbolā, Daugovpiļs piļsātys finalsaceņseibys īlu basketbolā i svorbumbu ceļšonys saceņseibys, kuopšona radžu sīnā, bolkys i šautreņu svīsšona, kai ari basketbola sūda metīņu konkurss.\nDaugovpiļs nūvoda dīnys reikoj Daugovpiļs nūvoda dūme sadarbeibā ar Kulturys puorvaļdi, pogostu puorvaļdem, SIA “Latvijas lauku konsultāciju un izglītības centra” Daugovpiļs nūdaļu, Daugovpiļs Universitati, Daugovpiļs piļsātys dūmi, Daugovpiļs Turisma informacejis centru, Latvejis Tierdznīceibys i ryupnīceibys kameru, Latgolys planavuošonys regionu, nūvoda uzjiemiejim i Eiropas sābru attīceibu i partnereibys instrumenta Latvejis – Lītovys – Boltkrīvejis puorrūbeža sadarbeibys programu 2007. – 2013. godam.\nATSLĀGVUORDI » Daugovpiļs nūvoda dīnys, Daugovpiļs nūvods, nūvoda dīnys, Roksts


by Līlāmayī Gaurāṅgi Devī Dāsī | Jul 2, 2021 | Diary\nI attended Indian Bureau meeting from 6.40pm to 8pm IST.\nSrimad Bhagavatam Class On Saturday, 03rd July’21\nOn Saturday, 3rd July 8.00am IST, I will be giving Śrīmad Bhāgavatam class in English and Bengali. Join Zoom Meeting: https://zoom.us/j/98112771057?pwd=ekVqeTBtUWp1U0hwdVNyU1J3a1NaQT09 Meeting ID: 954 7280 0958 Passcode: 1008 https://www.facebook.com/JayapatakaSwami...


Re: RE: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs\nData: Sastdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 28 dīnys 9 stuņdēs 55 mynotūs\nAtsaceišona iz: Re: RE: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs (Ansis Ataols Berzins)\nCīš jau pateikami , ka tik tāņ, kod Harijs īlyka informaceju par ortografejis komiseju, par tū pasaruodieja interese , koč i piec munejom dūmom cīš jau puorspeilāta, ja jam vērā tū, ka tys vyss nūtyka vasalu godu atpakaļ.\nRedz, kod tika lykta informaceja itymā sātys lopā par diskuseju, kuo rezultatā izveiduojuos ortografejis komiseja, tod nivīnam eisti nasaroda interese, kas pa kam tī nūtyka, es speciali apsavieru saraksti i leluokuo problema beja taida, ka redz mes Izgleiteibys ministram K. Šadurskam aizrakstiejom viestuli latvīšu volūdā, a ni latgalīšu volūdā, tymā viestulī ari beja pīraksteits, kaidi ļauds ir komisejis sastuovā (tik mani VVC prīkšnīks pats pīrakstieja, ruodīs jau par tū beidiešonu i vysu krystaceļu izskraideišonu, tai ka pīkreitu, ni man tūs zynuošonu kai vīnam ūtram, ni tuos leluos bļaušonys), tod vaicuojums, par kū ta tod Jius nivīns naizsaciejot sovys dūmys par komisejis sastuovu? Par kū Jius napīsadaliejot diskusejā, kas beja atkluota, izzynuota, i bukleti beja, i informaceja, cik nu atļuova tuo laika personeiguo rūceiba?\nUstoba, kū var izmontuot ortografejis komiseja VVC ir moza i pi tam ir cīš naizdeveigs laiks, kod mes tū varom izmontuot, pa tam komisejis sēdis nūteik puorsvorā klūsterī, pa tam ari nabyus oficiali izplateita informaceja, kod nūteik sēdis, ja kaidam ir vieleišonuos, lyudzu, rokstit Ilonai. Tīm ļaudim , kurim beja interese i da tuo, aizguoja pasaklausieja, izteica sovys dūmys i nikaidu problemu nabeja, a itei sacaltuo brāka ir , atlaidit, smīkleiga da osoru, kai mozam bārnam, kod jam spieleiti atjiema.\nTod, kod komiseja byus puorsavieruse vysus nūteikumus pyrms apstyprynuošonys , varies kaidā leluokā zalā sataiseit oficialu diskuseju, bet ni jau tānj, kod veļ juostruodoj i tys laiks kū zīdoj, nui, zīdoj, myusim veļ nivīns nikuo nav moksuojs, i atraun nu sovim dorbim i sovys saimis ir puoruok duorgs.\nNui, informaceju par komisejis darbeibu, ja nu suokta gola beju dūmuojusi, ka vajadzātu likt internetā, a tod atguodojūt, ka tys nivīnam nav interesiejs.\na, koč itū viesti rakstieju ar vyss gaišuokuom dūmom, naceru, ka kaids sapras.\nĪskots ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1311 reižu)\nRe: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1336 reizis)\nRe: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1306 reizis)\nRE: Īskots ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1379 reizis)\nHarejam (apsavārta 1336 reizis)\nRe: Harejam (apsavārta 1226 reizis)\nRe: RE: Īskots ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1417 reižu)\nRe: RE: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1488 reizis)\nRe: RE: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1347 reizis)\nRe: RE: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1272 reizis)\nIlzei, Armandam, Ilonai (apsavārta 1244 reizis)\nRe: RE: Īsavierīņs ortografejis nūsacejumūs (apsavārta 1337 reizis)\n> Vasali! > Cīš jau pateikami , ka tik tāņ, kod Harijs īlyka informaceju par > ortografejis komiseju, par tū pasaruodieja interese , koč i piec > munejom dūmom cīš jau puorspeilāta, ja jam vērā tū, ka tys vyss > nūtyka vasalu godu atpakaļ. > Redz, kod tika lykta informaceja itymā sātys lopā par diskuseju, > kuo rezultatā izveiduojuos ortografejis komiseja, tod nivīnam > eisti nasaroda interese, kas pa kam tī nūtyka, es speciali > apsavieru saraksti i leluokuo problema beja taida, ka redz mes > Izgleiteibys ministram K. Šadurskam aizrakstiejom viestuli > latvīšu volūdā, a ni latgalīšu volūdā, tymā viestulī ari beja > pīraksteits, kaidi ļauds ir komisejis sastuovā (tik mani VVC > prīkšnīks pats pīrakstieja, ruodīs jau par tū beidiešonu i vysu > krystaceļu izskraideišonu, tai ka pīkreitu, ni man tūs zynuošonu > kai vīnam ūtram, ni tuos leluos bļaušonys), tod vaicuojums, par > kū ta tod Jius nivīns naizsaciejot sovys dūmys par komisejis > sastuovu? Par kū Jius napīsadaliejot diskusejā, kas beja > atkluota, izzynuota, i bukleti beja, i informaceja, cik nu > atļuova tuo laika personeiguo rūceiba? > Ustoba, kū var izmontuot ortografejis komiseja VVC ir moza i pi tam > ir cīš naizdeveigs laiks, kod mes tū varom izmontuot, pa tam > komisejis sēdis nūteik puorsvorā klūsterī, pa tam ari nabyus > oficiali izplateita informaceja, kod nūteik sēdis, ja kaidam ir > vieleišonuos, lyudzu, rokstit Ilonai. Tīm ļaudim , kurim beja > interese i da tuo, aizguoja pasaklausieja, izteica sovys dūmys i > nikaidu problemu nabeja, a itei sacaltuo brāka ir , atlaidit, > smīkleiga da osoru, kai mozam bārnam, kod jam spieleiti atjiema. > Tod, kod komiseja byus puorsavieruse vysus nūteikumus pyrms > apstyprynuošonys , varies kaidā leluokā zalā sataiseit oficialu > diskuseju, bet ni jau tānj, kod veļ juostruodoj i tys laiks kū > zīdoj, nui, zīdoj, myusim veļ nivīns nikuo nav moksuojs, i > atraun nu sovim dorbim i sovys saimis ir puoruok duorgs. > Nui, informaceju par komisejis darbeibu, ja nu suokta gola beju > dūmuojusi, ka vajadzātu likt internetā, a tod atguodojūt, ka tys > nivīnam nav interesiejs. > ilona > a, koč itū viesti rakstieju ar vyss gaišuokuom dūmom, naceru, ka > kaids sapras.


Raksts publicēts: 2020.07.05. 08:54:08\n0.35311794281006 96(0) - 0.11203742027283 2021.12.08. 04:14 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=49464 ip: 172.70.135.7 usememcache: 1


Biskvīta figūra "Ruksis"\n20.gs. Biskvīts, gleznojums. 5x8.5 cm


Statistics from January 01, 2020 00:57 to April 01, 2020 00:57\n190 notes, 1105 wiki edits and 363 comments posted in this period.\n28979 member registrations and 718 contributors posted notes, wikis, questions, comments, or revisions in this period.\nNotes, Wikis and Comments Statistics between 2020-01-01 to 2020-04-01\n99.69 edits per week over this period.\n14.62 notes per week over this period.