Tūp gruomota “Latgalīšu volūda suociejim” - lakuga.lv\nTemys: Alise Birnbauma, Egle Žilinskaite, Elīna Kokareviča, Ilze Sperga, Latgalīšu volūda suociejim, Maruta Latkovska, Muora Mortuzāne-Muravska, Oskars Orlovs, Snorre Karkonens-Svensons, Solvita Berra, Valodu māja, Vineta Vilcāne, Volūdu sāta\nJau ūtru godu ar Latgolys kulturys programys finansialu atbolstu kulturvīta “Volūdu sāta” aba “Valodu māja” turpynoj dorbu pi unikalys vuiceibu gruomotys. Tamā sevkurs grybātuojs kūpā ar varūnim Agnešku, Ādamu, Gundegu i Viktoru varēs vuiceitīs latgalīšu volūdu.\nPūlīte Agneška īsapazeist ar latvīšu piecteci ASV Ādamu īsapazeišonys aplikacejā “Cymuss”, reidzineica Gundega naplānuotai teik Daugovpilī pi pīterpilīša Viktora, deļtam ka jai ir vajadzeigs pīredziejs mebeļu restaurators, i Viktors taids ir. Jis ir ari prieciejīs ar latgalīti Ināru, deļtam grib apguit latgalīšu volūdu taipoš kai Ādams, kurs beiguos nu Teksasys teik Rēzeknē i paleidz Inārai atrast seņ maklātu radineicu.\nGruomotys pamatā byus lykts uzsvors iz volūdys komunikativū funkceju, juos mierkauditoreja byus latvīšu, krīvu i angļu volūdā runojūši interesenti. “Gribim izceļt – latgalīšu volūda ir dzeiva volūda, kū daudzi cylvāki izmontoj kasdīnys saziņā saimē, draugu storpā i cytur. Gribim paruodeit, ka tei nav seneja, izmierstūša volūda, bet ka tū var ārtai izmontuot vysaiduos myusdīneiguos dzeivis situacejuos,” par gruomotu stuosta “Volūdu sātys” projektu vadeituoja Elīna Kokareviča.\nProjektā īsaisteiti daudzi latgalīšu volūdys specialisti, volūdnīki i volūdu pazinieji, kas puorzyna komunikativuos niansis i var paleidzēt vuiceibu materialam palikt lobuokam. Pi projekta struoduoja Snorre Karkonens-Svensons – volūdnīks i komunikativuos pīejis puorzynuotuojs, Muora Mortuzāne-Muravska – latgalīšu volūdys specialiste, materiala veiduotuoja i tulkuotuoja, Maruta Latkovska – latgalīšu volūdys redaktore i konsultante raksteibys i izrunys vaicuojumūs, Alise Birnbauma – volūdu pasnīdzieja, tulkuotuoja i materiala izstruoduotuoja atbylstūši Eiropys Kūpeigūs pamatnūstuodņu volūdu apgivei standartim, Solvita Berra – volūdneica i piļsāttekstu eksperte, Oskars Orlovs – tekstu autors i latgalīšu humora eksperts, Egle Žilinskaite – padūmdevieja materialu strukturys izstruodē.\nVysi gruomotu varūni kūpā. Karteņa: Volūdu sāta\n“Suocūt projektu pārnejā godā, varbyut pat nadadūmuojom, cik apjūmeigs i laikītiļpeigs tys byus. Cytu reizi beja gribiešona nūlaist rūkys, bet varim byut pateiceigi tam, ka myus atbolsta kai daudzi gudri cylvāki, kas ir pīkrytuši pīsadaleit projektā, tai ari Latgolys kulturys fonds, deļtam ka itei ir vareiba na tikai nazkū radeit, bet ari pošim vysu laiku vuiceitīs i apguit kū jaunu, puorvarēt izaicynuojumus i augt,” pīzeist Elīna.\n“Gruomotys izveidis komanda samārā eisā laikā veice apjūmeigu i novatorisku dorbu, deļtam ka ir izveiduota gon vuiceibu vīlys apgivis struktura, saturu grupejūt atbiļsteigi temom i veidojūt praktiskus aizdavumus, gon literarais viestejums, kas caurauž gruomotu i ļaun identificēt sevi ar juos varūnim, dzeivim cylvākim ar sovim raksturim, vajadzeibom i problemom. Ite nav idealūs cylvāku i dialogu, kai tys naratai ir nūvāruojams vuiceibu gruomotuos – vīnam nu varūņu nav rūkys, cytam saimis,” pīzeist Dr. Philol. Ilze Sperga, kas recenzēja materialu.\nI. Sperga arī nūruoda iz tū, ka, varams, ryudeitu latgalīti katuoli atbaideis gruomotā īkļautuos niu aktualuos socialipolitiskuos temys, pīmāram, veganisms, LGBT+ tīseibys, feminisms, bet gruomotys idejis autors, volūdnīks i “Volūdu sātys” rodūšais vadeituojs Snorre Karkonens-Svensons akcentej, ka gruomota, pyrmom kuortom, ir gataveita, kab veicynuotu latgalīšu volūdys lītuojumu i uzturātu volūdys statusu eipaši jaunīšu vydā, lai par tū radeitu interesi ari uorpus Latvejis.\n“Nu pyrmaulmaņa laiku tei nav bejuse školys i administracejis volūda, lai tei byutu dzeiva vēļ iz prīšku, nazkas ir juodora niule. “Volūdu sātys” stypruokuo kompetencis jūma ir volūdu apgive i vuiceišona, deļtam taišni ite mums ir bejuse vareiba dūt sovu artavu. Ir svareigi, lai aizsprīdumi i konotacejis nabyutu škieršli potencialim lītuotuojim identificēt sevi ar volūdu i jū lītuot. Deļtam gruomotā atkluojam volūdu myusdīnu kontekstā, dūdūt vaira vītys urbanajam, na laukim, golu golā daudzi latgalīši dzeivoj Reigā, Londonā i cytuos piļsātos, vairuok īkļaujūšom vierteibom par tradicionalū katuoļticeibu, kai ari aktualizejam socialūs vaicuojumus, kas svareigi myusu laiku jaunatnei,” stuosta Snorre.\n2020. godā, projekta suokumā, izstruoduoja pamata mamterialu – gruomotys losomtekstu sižetu, tekstus, dorba aizdavumus i c. Itūgod uzmaneibys centrā ir gribiešona asūšū materialu uzlobuot i papyldynuot, pīmāram, izstruodojūt latgalīšu-latvīšu-angļu-krīvu vuordineicu, izrunys i fonetikys materialu itt, kai ari izstruoduot klauseišonuos materialu. Gruomotu papyldynoj boguoteigys ilustracejis, kurūs autore ir muokslineica Milica Protiča-Kojoviča, taipoš nūteik unikali latgalīšu volūdys kursi, kurūs voda latgalīšu volūdys zynuotuoja, bīdreibys “LgSC” bīdre Vineta Vilcāne, vaira par kursim var skaiteit ITE.\nPar klauseišonuos materiala izveidi atbiļd akters i īrokstu studejis “Reiga” vadeituojs Kristaps Rasims. Lai īskaņuotu vysu sagataveitū materialu, procesā tyka īsaisteiti 15 runuotuoji. Bolsus īrunuoja: Kristaps Rasims, Inga Misāne-Grasberga, Aina Jurdža, Inta Ostrovska, Baiba Stepanova, Leila Rasima, Zofija Ritiņa, Ainārs Linužs, Guntis Rasims, Juris Vucāns, Normans Bārbals, Valdis Vucāns, Andžejs Rasims, Terēze Rasima i Ernests Rasims.


Žurnala „Katōļu Dzeive” februara numerī skaiteisim - lakuga.lv\nKū skaiteisim žurnala „Katōļu Dzeive” februara numerī:\nMoto: Viņ Dīvs var izmaineit cylvāka sirdi\nĪsim pa gareiguos atsajaunuošonys ceļu!\nBaļsteit sovu dzeivi Dīvā\nViestejums Pasauļa socialūs komunikaceju dīnā\nAicynuojums kūpā svinēt Leldīnis\nĪsvieteits ekumenisks dīvnoms\nSlimeiba ar Kristu voi veseleiba bez Juo\nEkspresinterveja ar prīsteri Viktoru Stulpinu\nSvātceļuojums iz Zemgali\nMakašānu Omotu vydsškolai – 20\nKai Raipolis meitine par profesori palyka\nLai tradicionaluo amatnīceiba byutu ari īnuokumu olūts\nKaču bomzeits – Priņcs\nKod myusu Viks pi pruota tiks?!\nPr. Roberts Ūzuleņš myužeibā


Wersiōni kāigi iz 19:32, 25 wassarins 2012 (Waidinnais appun)\nWersiōni kāigi iz 19:33, 25 wassarins 2012 (Waidinnais appun)\nRindā 87: Rindā 87:\nDeiwūtiskwai per B 612 asterōidas labban emnin, tūrkiskas diktatōrs palaipsinna swajasmu amźu, sen gallas sūndas trīnan, kāi tenēi ebwīlklai si eurōpeiskai. Astronōms āntrina swajjan enwaidīnsnan en 1920, adder tāns bēi ebwīlktan spārtai ''elagāntei''. Be šin rēizan kaīlin swītan ast tenesmu druwīwus.

\nRindā 103: Rindā 103:\nAs eīskinuns, kāi baōbabai ni ast kīrnas, adder garēi. Be ik tāns īmlai īr kaīlin elapāntan kāimenin, tenēi ni mazīlai īstun mazzais aīnan baōbaban.

\nWersiōni kāigi iz 19:33, 25 wassarins 2012


Latvia 1 lats 2010 - Aukcja internetowa / Licytacja online - Cena - OneBid\nLatvia 1 lats 2010\n20.70 g. PROOF. Box and certificate.\nLot 1655 | Latvia 1 lats 2010 Wiadomość od użytkownika


Padūtys Nikodema Rancāna bolvys izcyluokajim Latgolys pedagogim - lakuga.lv\nTemys: Anna Rancāne, Latgalīšu kulturys bīdreiba, Nikodema Rancāna bolva, Nikodema Rancāna bolva 2016, Roksts\nGūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, Školuotuoju dīnys prīškvokorā, 25. septembrī, Ludzys Tautys nomā Latgalīšu Kulturys bīdreiba (LKB) sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnoloģiju akademeju (RTA) reikuoja ūtruo N. Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokumu.\nKonkursa pamatideja – gūdynuot lobuokūs Latgolys regiona školuotuojus, padūdūt jīm simbolisku, eipaši itam konkursam izgataveitu bolvu – sudobra pokovsaktu, kū izkaļs meistars Rihards Ciblis nu Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta. Bolvys mierkis – ceļt školuotuoja profesejis prestižu, mudynuot jaunū paaudzi ryupeigi puordūmuot ari sovys profesejis izvieli par lobu školuotuoja profesejai. Itūgod konkursam tyka dasaceiti 16 pretendenti nu Rēzeknis, Preiļu, Dagdys, Baļtinovys, Ludzys, Kuorsovys, Rībeņu un Viļānu nūvodu, puorstuovātys beja 12 vyspuorizgleitojūšuos un profesionaluos īvierzis školys, kai ari divejis augstuokuos izgleiteibys īstuodis. Izcyluokūs pedagogus var dasaceit četruos nominacejuos, pamatojūt jūs profesionalū snāgumu un sasnāgumus pādejuo vuiceibu godu laikā.\nJau ūtrū godu konkureņcis nav nominacejā “Par spylgtuokū debeju školā”, kas laikam gon līcynoj par jaunūs pedagogu tryukumu Latgolys školuos. Itūgod bolva itamā nominacejā natyka daškierta, sovukuort prīcynoj fakts, ka leluokais dasacejumu skaits beja nominacejā “Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Žūreja, kuruos sastuovā ir i LKB, i RTA, i Latgolys pašvaļdeibu puorstuovi, izsprīde daškiert itamā nominacejā pat četrys bolvys: Dagdys vydsškolys biologejis školuotuojai, mozpulku vadeituojai Annai Krilovai, Viļānu vydsškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuojai Ilgai Kroičai, Ezernīku vydsškolys muojtureibys i socialūs zineibu školuotuojai Diānai Kiseļovai i Rībeņu vydsškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuojai Diānai Bravackai.\nNominacejā “Par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys sajiemiejim nūsaukti interešu izgleiteibys školuotuoji: Malnovys koledžys deju kolektivu vadeituoja Agnese Medne i Ludzys Muzikys pamatškolys školuotuojs Arņs Krancāns.\nSovukuort nominacejā “Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodu vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Baļtinovys vydsškolys nūvodvuiceibys i viesturis školuotuoja Inta Ludborža i Nautrānu vydsškolys muzikys školuotuoja Anna Garanča.\nJau ūtrū godu eipašys bolvys izcyluokajim nominantim snādz ari laikroksts “Izglītība un Kultūra”.\nLatgalīšu literaturys, volūdys un kulturviesturis asociaceja uorpus konkursa specbolvai “Par Latgolys kulturmontuojuma saglobuošonu un īdzeivynuošonu originalūs projektūs, kai ari školu un augstškolu dorbā, nūvodvuiceibys idejis aizsuokšonā un realizeišonā” itūgod izvierzeja Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori i LKB vaļdis prīšksādātuojis vītneicu Ilgu Šuplinsku. Itū eipašū bolvu Ilgai Šuplinskai padeve LU profesore Lideja Leikuma, kura Ilgu raksturuoja kai latgaliskūs iniciativu Perpetuum mobile, partū ka juos realizātūs projektu skaits jau niu īsasnādz trejūs myužūs. Juodasoka, ka Ilga ir ari ituo konkursa iniciatore.\nSvareigi, ka pasuokumā bolvu padevieji beja nūvodu pošvaļdeibu vadeituoji, īvāruojami Latgolys nūvoda cylvāki, Kulturys ministrejis puorstuovi, taidā veidā aplīcynojūt sovu cīneibu pedagoga dorbam. Vysi konkursa pretendenti sajēme na tik RTA izdūtuos gruomotys, nu ari Ontona Rupaiņa trilogeju “Māra mostas”, kū izdavuse Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba rakstnīka jubileja godā. Veseleibu školuotuojim paleidzēs uzturēt mads nu Bišu muižys Kaunatys pogostā. Latgaliskuo humora dzierksti paleidzēja uzturēt breineigī i koloritī pasuokuma vadeituoji – Nautrānu vydsškolys direktoris Anitys Ludbuoržys (jei ir ari paguojušuo goda N. Rancāna bolvys laureate) i juos audziekņa Valtera Duplinska — babenis i unuka saspēlis. Laureatus ar kruošnim zīdim sveice kolegi, pošvaļdeibu puorstuovi, draugi, tyvinīki, tai aplīcynojūt ituo nūtykuma svareigumu, partū ka taida bolva deļ Latgolys pedagogu ir vīneiguo.\nPasuokumu kuplynuoja Ludzys Tautys noma pošdarbeibys kolektivi, jauktais kors “Austrumstīga” (dirigentis Lolita Greitāne i Evita Podoleca), kai ari dzīdūšuo Tihovsku saime.\nNikodema Rancāna bolvys padūšonu finansiali atbaļsteja Kulturys ministreja, Ludzys, Preiļu, Aglyunys, Viļānu, Kuorsovys i Rēzeknis nūvods.\nPasuokuma nūslāgumā interesenti varēja īsapazeit ar divejim jaunim latgaliskū kulturu popularizejūšim produktim: izgleitojūšū datorspēli “Īsapazeisim/ Iepazīsimies” i bilingvalu izgleitojūšu i izzinis kinu “Viļakas ticiejumi”, kurī radeiti RTA.\nTeksts: Anna Rancāne


Patriotisms M. Bukša un mysdīnu interpretacijā\nAutors Redaktors\tCeturtdiena, 06 janvāris 2011 17:44\nJana Čevere, Rēzeknes Augstskūlas studente\n“Kotra nu jō grōmotom ir velteita kaidai nu moz pazeistamom, specialom Latgolas dzeives problemom, bet šom problemom ir lela nūzeime kai Baltijas kultūrā vyspōri, tai jo seviški Latvijas vēsturē un volūdnīceibā.” (Bukšs M. Latgaļu volūdas un tautas izplateibas problemas.- 285.lpp)\nMiķeļs Bukšs- latgalīts. Na tikai vīnkoršs latgalīts, bet gon latgalīts- patriots, un tīši tys- patriotisms-, munuprōt, ir jō lelōkais davums Latgolai. Nanūlīdzami, jys ir uzrakstejis daudzas grōmotas par Latgolas vēsturi, volūdu, tōs atteisteibu un pagrymuma breižim, bet tam vysam cauri vysod jyutama dziļō un patīsō cīņa un mīlesteiba uz sovu dzimtini, sovu tāvuzemi, dēļ tam munas pōrdūmas byus par tū- patriotismu M. Bukša un munā laikā.\nVysyrms- kas tod eisti ir patriotisms? “ Svešvōrdu vōrdneicā” (Jumava, 1999.- 571.lpp.) losomais skaidrōjums ir- “tēvzemes mīlestība; uzticība savai dzimtenei, tautai; darbošanās savas dzimtenes, tēvzemes, tautas labā”. M.Bukša dorbūs konkretu, jō dūtu, definiciju naatrodu, bet grōmotas “Pret straumi” 127.lpp. jys ir rakstejis: “..pirmī patrioti un tautas darbinīki varēja sōkt strōdot tautas dryvā..”, taitod varam izsacynōt, ka patriotisms jō uztverē beja “strōdōt tautas dryvā..” jeb kūpt un atteisteit kulturu, naļaut aizīt pūstā volūdai, aizaugt tai ar “nazōlem”, izneikt, paleidzēt tai dūt bogōteigu “ražu” literaturā un zinōtnē un naatstot tū sovūs vīn apcirkņūs, bet arī ar citim pasadaleit un cytu pavasari vēļ vairōk un lelōkas dryvas apsēt. Tūs varātu saukt par šō vōrda cīneigim- “patīsajim” patriotim arī myusdīnōs, kod arvīn vairōk ir, tai saucamū, “nūtālōtū” patriotu, bet par tim nadaudz vālōk.\nInteresanti byutu uzzynōt, kai myusdīnōs cylvāki saprūt patriotismu, par tū veicu aptauju – 5. un 8. klases skūlānim un studentim, uzdūdūt vīnu vaicōjumu: “kas, jyusuprōt, ir patriotisms?”.\nPraktiski visi studenti raksteja, ka “patriotisms ir mīlesteiba uz dzimtini”, un nikaidu interesantu variantu nabeja, jo visi jau aptuveni zyna, kū šys vōrds nūzeimej.\nCytaidōki ir skūlānu aptaujas rezultati. Nu manis aptaujōtajim 44 skūlānim 11 nazynōja, kas tys ir, izsokūt versijas, ka tys ir pasaules gols un cytas oplameibas (nivīns gon nav rakstejis “nazynu”). Pōrejī, najamūt vārā gramatikas klaidu un jēdzīņu “patriots” un “patriotisms” jaukšonu, īdolami divōs grupōs:\n1) tī, kas uzskota, ka tys ir “dziļas jyutas: cīņa, mīlesteiba, ticeiba sovai tautai” (pōrsvorā 8.klases),\n2) tī, kas uzskota, ka tys ir “sovas vaļsts aizstāvēšona” (pōrsvorā 5.klases).\nŠōs nalelōs aptaujas rezultati rōda, ka tū, kas ir patriotisms, zyna gondreiž visi (vīn mozōkī bārni nā), tikai eistu patriotu- “tautas dryvas kūpēju” ir ļūti moz, jo daudzi cylvāki ir gotovi uz vysu, ari pamest un nūlīgt sovu tāvuzemi, ja tikai jim apsūla materialu pabolstu voi lobu dorbu ōrzemēs (Kangara sindroms).\nVēl mozōk cylvāku myusdīnōs ir, kurus varātu pīskaitēt pi Latgolas, sovas dzymtōs puses nanūlīdzējim. Sevišķi jaunīši un bārni pōrsalatviskoj un na jau sovas vīn vainas dēļ- daudzim vacōki pat navuica runōt latgaliski, jūceigi isaklausa, ja vacōki ar bārnu runoj latviski, bet sovā storpā sasarunoj latgaliski, voi varbyut jim tys līkās pašsaprūtami? Es pīkreitu, ka navajadzātu cytūs nūvodūs latgaliski runōt, tik na jau par tū, ka kauns, bet gon dēļ tō, lai cylvāki saprostu, kū tu runoj. Bet par kū gon tū nadareit Latgolā? Ja na gluži sabīdreibā, tod vysmoz sātā?!\nŠudiņ cylvākus, kas ir lapni par tū, ka ir latgalīši, kas aizstōv sovu volūdu un kulturu, kas tic, ka Latgola tūmār nav tikai nūvōrtā pamasta, brikšnim un latvānim aizauguse, Dīva aizmērsta nūmale, var uz rūkas pērkstim saskaiteit.\n“ Kai navar nūlīgt, nu kurīnes esi cēlīs, tai navar nūlīgt, pi kō esi pīdareigs.”(Bukšs M. Pret straumi.- 32.lpp.)\nIr cylvāki, kas nūlīdz, ka nōkuši nu Latgolas, jo beistās, ka jūs apsmīs, napījims dēļ tō, bet ja meklej eistu draugu, eistam draugam golvonais byus navys nu kurīnes tu nōc, bet gon kaids tu pats esi, cik tu esi uzticams, bet uzticameibu rōda arī uzticeiba tautai, patriotisms, tōpēc es uzskotu, ka ikvīnam sevi cīnūšam latgalīšam vajadzātu izlaseit kaidu M. Bukša grōmotu, jo tōs ir kai patriotisma rūkasgrōmotas. Pyrmkōrt, tōs vysas ir raksteitas latgaliski, ūtrkōrt tajōs vysōs ir raksteits par Latgolu un latgalīšim. Jys ar taidu sirdsyltumu stōsta par sovu mōtesvolūdu sovā mōtesvolūdā, ar tik dziļu sōpi atainoj dzimtinis okupaciju, tautas šķeļšonu un jaunōtnes nūsavēršonu (na vysas, prūtams) nu sovim senčim, sovas izceļšonōs nūlīgšonu, ka laseitōjs navar palikt vīnaldzeigs.\nUn M. Bukša patriotisms nav “nūtālōtais” patriotisms, kas ļūti bīži sastūpams myusdīnu sabīdreibā, jo nūtālōt jau var daudz kū, bet jys ari trymdā ceinejōs par latgalīšu volūdu un tōs tīseibom, par tū, lai tei napazustu, lai latgalīši “naizmērtu” un nabyutu jōīroksta “Sokkonajā grōmotā”. Naīinteresētam cylvākam byutu vīnolga, kaidā volūdā runōt, kas nūteik ar jō tautu un dzimtini, bet M. Bukšam nabeja vīnolga.\nRunojūt par “nūtālōtajim” patriotim, ir cylvāki, kas apgolvoj, ka Latgola ir jū sāta, tikai(nazyn gon par kū?) tī nabrauc “mōjōs”, bet uzatur Reigā voi vēl kaut kur, šod un tod, reizi godā, vīn uz kopusvātkim atbraucūt. Tī ir , tai saucamī, “skaļī” patrioti jeb “tukša muca tōļi skan”. Citi, Latgolā dzeivōdami, lelu pīsakeršonu tai izrōda, bet tykuši prūm, pusstundes laikā aizmērst, kas tei taida un kur atsarūn. Tī ir tai saucamī, “nakonkretī” patrioti jeb “ ubi bene ibi patria”. Un vēļ jau ir daudz “nūtālōtū” patriotisma veidu…\nVyspōr jau kotrā ģimenē var atrast taidu sovas izcelsmes nūlīdzēju. Par nūžālu arī munā vīns nu šaidim pīmārim ir. Muna mōsa, kai es reizem jūkojūt soku- “tautas un sovu Latgolas senču nūdevēja”. Jei vyspōr narunoj latgaliski ( pat ar kači nā), soka- naprūtūt vairs, bet tam gon nasagryb ticēt, ka goda laikā var aizmērst volūdu, kurā 15 godus dīndīnā esi runōjis, ja trimdinīki (arī M. Bukšs) vysu myužu, pat cytā valstī ar cytu kultūru dzeivojūt, tū naaizmērsa un uzskateja par vīnu nu dōrgōkajom jim pīdarūšajom lītom, apgolvojūt, ka:\n“ Trymdā ir tikai vīna dūma- 1) saglobōt sovas tautas nacionalū pīdareibu un\n2) saglobōt sovas tautas nacionalōs kultūras pamatus.” (Bukšs M. Latgaļu volūdasun tautasizplateibas problemas.- 276.lpp)\nReizem ir taida sajyuta, ka otkon dzeivojam volūdas trymdā, šūbreid- pošu nūteiktā. Tū var attīcynōt ari uz latgalīšu autorim, kas naroksta latgaliski (kaut ari par Latgolu), jo tīši volūda ir kotras tautas nacionālōs kultūras pamats. Narunojūt sovā dzymtajā volūdā, tu vairs naesi eisti pīdareigs sovai tautai, jo na visi saprass voi gribēs saprast un uzklauseit, kū tu runoj.\nEs uzskotu, ka šī autori vairs nav “eisti” latgalīšu autori, jo par Latgolu raksteit jau var jebkurš, bet latgaliski “nalatgaļs” naprass. Tikai moza daleņa ir “eisti Latgolas autori, un ir patīsi žāl, ka daudzi talanteigi dzejnīki un rakstnīki pilneibā voi daļeji nūsavērš nu sovas dzymtōs puses volūdas bogōteibas.\n“Kas atzeist sevi, kam ir sovi uzskoti.., tam ir jōnūsastōj uz sovom kōjom un pa kaikam jōnūsastōj ari pret straumi.” (Bukšs M. Pret straumi.- 14.lpp.)\nLela nūzeime , prūtams, ir ari “nalatgaļu” nūlīdzūšajai attīksmei, tūmār nadreikst un navajag okli pasakļaut sabīdreibā pījimtim uzskotim, ja tī nasalīk pošam pījamami, jōprūt atrast sovu taisneibu un napazaudēt tū. Jo, kaut gon teik apgolvōts, ka Latgola- Zylū azaru zeme, kas skan ļūti poetiski un skaisti, patīseibā daudzi, drūši vīn, dūmoj- čyskulōjs, kur ik uz sūļa pūsts un nabadzeiba radzami. Lai ari tys mozlīt pōrspīlāti, bet daļa taisneibas jau tur ir, jo, ja tai padūmoj, voi šudiņ izdūtūs atrast eisti zylu azaru ( tys gon na tikai uz Latgolu vīn attīcynoms) ? Prūtams, saleidzynūt ar Eiropu, uz kuru mes tik ļūti tīcamēs, tī ir ļūti teiri un pat gondreiž debesszili, bet man ir tikai vīns vaicōjums- voi Eiropai ryupēs myusu azari? Voi ari myusu azari nakļius tikpat pīsārņōti? Voi mes napazaudēsim vīnu nu myusu lelōkajom bogōteibom?\n“ Visim , kas gryb dzeivōt, ir sova nōkūtne” (Bukšs M. Pret straumi.- 15.lpp.)\nTaitod visim, kas gryb, lai kas dzeivōtu (ari volūda) ir jōryupejās par tō nōkūtni, kotru dīnu tū lītojūt, kūpjūt un naļaujūt tam pazust.\nM.Bukšs beja pasnīdzējs Rēzeknes Augstškolas prīkštecī- Školōtōju institutā- pasnīdze latiņu un sengreku volūdas, un, kas ir ļūti interesanti, ari tagadejais šū prīkšmatu pasnīdzējs ir Latgolas patriots. Vysmoz jys tai apgolvoj (“Jaunā Avīze”; 28.marts- 4.aprīlis 2002). Varbyut tys skaidrojams ar tū ka apgiustūt, interesejūtīs, aizaraujūt ar senom, myrušom volūdom, rūnās vēlme pasorgōt sovejū- latgalīšu volūdu un kulturu nu šaida gola iznōkuma. Prūtams, tai eisti navar latgalīšu volūdu pīleidzynōt latiņu voi sengreku volūdai- starptautiski zynomus terminus nu tōs dīz voi aizgius, bet liktiņs gon, līkās, ir sagaidoms leidzeigs.\n“Latgaļu dialekts ir uzskotoms par atsevišķu volūdu” (Bukšs M. Latgaļu volūdas un tautas izplateibas problemas.-24.lpp)\nArī muna pōrlīceiba saskan ar šeit izteiktū dūmu, un M. Bukšs rōda arī cālūņus, kas nūsoka volūdas liktini: “vīna volūda ir tikai tik ilgi, koleidz runōtōji, lītōdami kotrs sovu dialektu, jyut, ka jī rynoj vīnā volūdā” (turpat,-23.lpp.),- un bīži vīn godōs, ka latvīši, it seviški ōrzemēs dzeivojūšī, nasaprūt, kū runoj latgalīši, bet jim vysmoz, saleidzynojūt ar reidzinīkim un pōrnūvodnīkim, nav tik nūlīdzūša attīksme un aizsprīdumi pret myusim un myusu volūdu, jo jī ōrzemēs dzeivojūt ir īsavuicejuši\ntoleranci pret tū. Tōpēc man, īvārojūt M. Bukša raksteitū, ir pamats dūmōt, ka\nir latgalīšu volūda , navys dialekts.\n“Ka latgalim ir sova literārō volūda, par tū nav šaubu” (Bukšs M. Pret straumi.-36.lpp.)\nŠō apgolvōjuma patīsumu aplīcynoj tys, ka latgalīšim jau sen ir izdūtas dažaidas avīzes un īspīstas grōmotas. Pādejā laikā arvīn bīžōk presē (konkretōk, “Rēzeknes Vēstīs”) losami roksti latgalīšu volūdā, un te es asmu īvārōjuse vīnu eistu myusdīnu “bukšu”- Latgolas vōrda spūdrynōtōju un tautas mūdynōtōju- Vincentu Čepuli ( prūtams, jys nav vīneigais, bet spylgtōkais gon, munuprōt, ir). Jō vōrdu zam latviski raksteita roksta naatmynūs redzējuse, un tys vīn jau rōda, ka jys ir patīsi latgalisks sovā byuteibā un nasakaunej par sovu izceļšonūs un volūdu. Man ir tikai prīks par tū, un es nasaprūtu cylvākus, kas zvona uz redakceju un protestej pret latgaliski raksteitim rokstim. Golu golā tūs tok var nalaseit, ja napateik!\nVēlreiz pōrdūmojūt un saleidzynojūt patriotisma nūzeimi un nūzeimeigumu M. Bukša laikā un mysdīnōs, izsacynōju vīn tū , ka myusim vēl daudz jōsavuica, kas ir eists patriotisms, un varbyut kaidam tū izprast paleidzēs kaids nu M.Bukša dorbim (man, ja na gluži paleidzēja, tod vysmoz, kai radzat, īdvesmu deve).\nVarbyut tīši Miķeļa Bukša dorbūs jyutamō mīlesteiba palaidzēs myusim nūsorgōt myusu Zylū azaru zemi, myusu Mōras zemi nu paneikšonas, paleidzēs naļaut tai aizīt pūstā, jo “volūda ceļās un grymst reizē ar tautu” (Bukšs M. Latgaļu volūdas un tautas izplateibas problemas,- 22.lpp.), un “nūgrymstūt” tautai, “nūgrims” ari myusu volūda, kultūra, latgaliskō nōkūtne, tōpēc naļausim poši sev “nūgrimt”! Turēsimēs pret straumi! Napasadūsim!?…\n1. Patriotisms ir lelōkais M.Bukša davums Latgolai, jo jys ir rakstejis “pirmī patrioti un tautas darbinīki varēja sōkt strōdōt tautas dryvā”, taitod patriotisms ir “strōdōšona tautas dryvā”, kā arī dareja M. Bukšs.\n2. Skūlānu un studentu aptaujas rezultati rōda, ka tū, kas ir patriotisms, zyna gondreiž visi- praktiski visi aptaujōtī roksta, ka “patriotisms ir mīlesteiba dzimtini”, tikai visim zynoms, ka eistu patriotu- “tautas dryvas kūpēju” ir ļūti moz.\n3. Latgolas jaunīši un bārni pōrsalatviskoj, gon sovas, gon vacōku vainas dēļ un latgaliski narunoj pat sātā.\n4. Ir vairōki “nūtālōtō” patriotisma veidi, pīmāram, “skaļī” jeb “tukša muca tōļi skan”, “nakonkretī” jeb “ubi bene ibi patria” u.c.\n5. Ikvīnam sevi cīnūšam latgalīšam vajadzātu izlaseit kaidu M.Bukša grōmotu, jo tōs vysas ir kai patriotisma rūkas grōmotas.\n6. Latviski rokstūšī latgalīšu autori nav “eisti” latgalīšu autori, jo par Latgolu raksteit var jebkurš, bet latgaliski “nalatgaļs” naprass.\n7. Latgolu tikai ōreji slavej par tōs skaistumu un zylajim azarim, patīseibā daudzim ir ībyldumi un napatyka pret latgalīšu kultūru, volūdu un cylvākim vyspōri.\n8. M. Bukšam beja svareigi saglobōt sovu dzymtū latgalīšu volūdu (volūdu, navys dialektu), jo “volūda ceļās un grymst reizē ar tautu”. Pādējā laikā presē arvīn bīžōk losami roksti latgalīšu volūdā, kas līcynoj par latgalīšu simboliku “atmūdu” un kompleksu pōrvarēšonu, taitod tauta ceļās un leidz ar tū volūda.\n1. Bukšs M. Latgaļu volūdas un tautas izplateibas problemas.\n2. Bukšs M. Pret straumi.


Kulturys īsacejumi nedeļai: audiovizualuo literatura i pastaiga pa Kruoslovu - lakuga.lv\nTemys: 100 deči Latvejai, Annele Slišāne, dzeja, Inga Pizāne, Kruoslova, Laila Pakalniņa, Ligija Purinaša, Piļsāta pi upis, Pirmais tilts, Radio Naba\nItuos nedelis kulturys īsacejumus sagatavejuse dzejneica Inga Pizāne, dzejis kruojumu “Tu neesi sniegs” (2016) i “Siena, ko nosiltināt” (2019) autore, kura niu struodoj pi sovys trešuos gruomotys. Inga myus aicynoj itūnedeļ aizbraukt iz juos dzymtū piļsātu Kruoslovu, nūsavērt dzejis diska “Nāc d(z)ejot!” video, kai ari nūsaklauseit Annelis Slišānis audio stuostus.\nLigija Purinaša – “mums mīlesteibys ir vaira kai naudys”\nPārnejuo goda beiguos izguojušais “Radio NABA” dzejis disks “Nāc d(z)ejot!” puorsteidze na viņ ar sovu laikmeteigumu i multimuokslinīciskumu, bet (varbyut tik tai ruodīs) ari ar pandemiskajom nūskaņom. Videoklipus i dzejūļus raksturoj sova veida apateja, eksistencialys puordūmys i nūgurums, tok na jau nalobā nūzeimē, taišni ūtraiž – tys ir tīšs truopejums ituo laika sajiutā. Diskā atrūnam ari latgalīšu dzejneicys Ligijis Purinašys dzejūli “mums mīlesteibys ir vaira kai naudys”. Īsoku nūsavērt video, kai ari vysus, kuri nav skaitejuši, aicynoju īsapazeit ar Ligijis Purinašys dailradi tyvuok, puorskaitūt juos debeja kruojumu “Sīvīte”.\nEs nabyutu es, ka naīsaceitu aizadūt tuolā, tok skaistā ceļuojumā iz munu dzymtū mozpiļsātu Kruoslovu, kas lānai palīk par filmu zvaigzni. Tī uzjimta i Viestura Kairiša filma “Piļsāta pi upis” (2020), i Lailys Pakalninis dokumentaluo eisfilma “Pirmais tilts” (2020), kas viestej par pyrmū tyltu puori Daugovai Latvejis teritorejā – Kruoslovys tyltu. Īsoku pasastaiguot gar Daugovys lūkim (Ūstys īla, Kaplavys īla), puorīt puori Kruoslovys tyltam, tī – izkuopt Prīdainis skotu tūrnī, kas ir augstuokais vysā Latvejā, piec tam atsagrīzt iz piļsātys centru, izstaiguot piļs parku i īīt “Pils restorānā” iz kopeja taseiti i desertu.\nKruoslova. Vīta, nu kuruos atīt kugis filmā “Piļsāta pi upis”. Foto: Inga Pizāne\n“100 deči Latvijai” audio stuostūs\nVys jau na vīns viņ ir dzierdiejs par skaistumskaistū tekstilmuokslineicys i rakstneicys Annelis Slišānis projektu “100 deči Latvijai” – ir bejuse izstuode, ir izguojuse gruomota i niu izguojuši ari audio stuosti, kū var nūsaklauseit i Spotify, i Latvejis Radejis arhivūs. Tymūs var “sadzierdēt bezgaleigū nakts klusumu”, “nu laikrokstu plaukta nedeļu nūvāruot cylvākus pi kasis”, “ar kotru uodys šyunu atguoduot syltū sasatikšonu” i na viņ. Maņ tī ruodīs kai eisys, poetiskys meditacejis, atmiņu mozaikys, kas aizsakņoj leidz Latgolai, leidz sapynim, leidz myusu kotra poša dziļumam. Stuostus Annele stuosta latvīšu literarajā volūdā i Zīmeļlatgolys izlūksnē. Nu sirds īsoku pasaklauseit! Tī ir zalts – i deči, i audio īroksti.


Carllya - BabieSky jasmin video\nAnaseexxx livejasmin TestElek8882asianhotcums livejasmin NaughtieButNiceXHardRoleplayXxX livejasmin TestElek888scarlettivy livejasmin bellequeue11091AdrianneXXX livejasmin selenagutierrezCurlyKittykat livejasmin danitestmodel12\nLustfulGiselle livejasmin Diamond1AssNastyAndreea livejasmin TinaLoveLadymissxclara livejasmin AizaLoveeBiancaBondage livejasmin TestElek888JadySun54177 livejasmin SolarrgirlBonnyGrace livejasmin AbbyAndKen\nCarllya BabieSky jasmin. Kimberlyfox7. KinkyAnaX. AdorableStudX.\nWandaDommeCurlyKittykatSexyAndPregnantHardRoleplayXxX .xindianbeautyxJudieSparksviol3thazeviol3thaze .EliJennerNikaGrayTOPPASIOdanitestmodel12 .JadySun54177DirtyDayana19bellequeue1109viol3thaze .Inky4uLeoSistoSEMELEHOTHotIrase .NikaGrayJessieHiltonhornyistharTestElek888 .viol3thazeFuckableTSCurlyKittykatDamnGirls69 .LustfulGiselleAnaseexxxGinnieMagicFuckableTS .Diamond1Assdanitestmodel12xindianbeautyxGinnieMagic .SelenablueBlackFreyainWonderland19JessieHilton .viol3thazeselenagutierrezkarinochkkaaXXXNatasha .\nBeautyMisss Videobellequeue1109 VideoNaughtieButNiceX VideoLustfulGiselle VideoEliJenner VideoAllenSue Video\nSEMELEHOT VideoArgusStud VideoDominaRuslana VideoinWonderland19 VideoAdelleRowe VideoBlackFreya Video\nMilesKeplerXMissBigcockDoLLArgusStudHotIrase .xnellyxNikaGrayscarlettivyTOPPASIO .karinochkkaaFeralArielSexyAndPregnantJessieHilton .vanityboy18BIGTHICKCOCKxoTinaLoveLadyNastyAndreea .AbbyAndKenBeautyMisssSelenablueFeralAriel .LustfulGiselleKARENandYIMMYEliJennerTinaLoveLady .KanuDamnGirls69LexxiDiabloviol3thaze .AdelleRoweJadySun54177ArgusStudJessyBlair .Diamond1AssGinnieMagicSolarrgirlGeorgeTSmiley .AllenSueBustyLoverSexyAndPregnantSEMELEHOT .podhunterDiamond1AssNaughtieButNiceXKinkyAnaX .


Raksts publicēts: 2020.01.23. 07:11:45\n0.75616693496704 56(0) - 0.5161395072937 2020.03.28. 13:55 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=202&act=4&art=48125 ip: 172.69.63.90 usememcache: 1


Konkrēti objekti > Diži koki > Atpiļu Upurozols\nDiži koki. Atpiļu Upurozols\nBalticmaps.eu: (603405, 6381148)\n8.1 m 1.3 m 2016-08-25 Guntis Eniņš\nAtpiļu dižozola mērīšana, 2016.\nAtpiļu Upurozols, 2015.\nParastā aknene Fistulina hepatica uz Atpiļu dižozola saknēm, 2015.\nPajauna parastā aknene Fistulina hepatica, 2015.\nAtpiļu dižozola stumbrs ar parasto akneni Fistulina hepatica uz saknes, 2015.


Latgalīšu volūdys pareizraksteibys puorbaudis moduļs | Apache OpenOffice Extensions\nLatgalīšu volūdys pareizraksteibys puorbaudis moduļs\nProvider: Jānis Eisaks\nTags: latgalīšu, vuordineica, pareizraksteibys, puorbaude, Latgalian, spleecheck\nSource code: http://dict.dv.lv\nPost date: Friday, 5 November, 2010 - 07:35\nLeidzeklis latgalīšu volūdys pareizraksteibys puorbaudei\nLatgalian spellchecking module for OpenOffice.org\nVersion Operating system Compatibility Release date 0.1.4 System Independent 4.0 27/07/2013 - 08:42 More information Download 0.1.3 System Independent -- 22/07/2013 - 08:40 More information Download 0.1.2 System Independent 3.3, 3.4 15/01/2013 - 13:43 More information Download 0.1.1 System Independent 3.3, 3.4 07/01/2013 - 16:21 More information Download Comments\nSubmitted by Anonymous (not verified) on 6 November, 2010 - 04:26 Lai veicas! Paldies par labo un vajadzīgo darbu!\nPermalink Log in or register to post comments Submitted by Anonymous (not verified) on 5 November, 2010 - 07:43 Laidīns Pagaidom, kamer OpenOffice.org 3.3 verseja vēļ nav izlaista, moduļs nav dabojams. Pec OO.3.3 publiceišonys te bys atrūnama testa verseja - dorbs pi pareizraksteibys puorbaudis moduļa taiseišonus ir suokts na cīši seņ.\nVairuok par moduli i dorbu - http://dict.dv.lv


Oļegs Laizāns (born 28 March 1987) is a Latvian football midfielder, currently playing for Latvia national football team.\nThis page contains text from Wikipedia, the Free Encyclopedia -\thttps://wn.com/Oļegs_Laizāns\nLatest News for: olegs laizans\nOn 29 minutes a good move by the away side teed up an opportunity for Roger but the Brazilian wasted the chance and two minutes later Rogers had to pull off a save to make sure that a shot from Olegs Laizans, one of their Latvia internationals, stayed out....\nRiga rarely had Dundalk keeper Gary Rogers in trouble, a long-range effort from Olegs Laizans in the first half about the best they could do, though wide man Joel Bopesu should have found the target when he was set up with a good chance on 76 minutes....\nOn 29 minutes a good move by the away side teed up an opportunity for Roger but the Brazilian wasted the chance and two minutes later Rogers had to pull off a save to make sure that a shot from Olegs Laizans, one of their Latvian internationals, stayed out....\nFinally, a League of Ireland manager is extolling the virtues of playing three league games within a week ... The current squad is made up with a host of Latvian internationals including the very experienced Olegs Laizans, Vladislavs Gabovs and Aleksejs Visnakovs, who is the 11th most capped Latvian in their history....\nLatvia Israel Euro 2020 Soccer Dia Seba Olegs Laizans Vitalijs Maksimenko\nLatvia’s Olegs Laizans, left, and Vitalijs ......\nLatvia Israel Euro 2020 Soccer Beram Kayal Olegs Laizans\nLatvia’s Olegs Laizans, left, is ......\nPoland's Robert Lewandowski, center, and Latvia's Olegs ......\nAnother point-blank header saw Ronaldo double his tally 63 minutes in, before he teed up strike-partner Andre Silva for Portugal's third soon after ... While Ronaldo continued to pepper Vanins' goal at the other end, Rui Patricio finally had a save to make shortly before the hour-mark, reacting well to parry away Olegs Laizans' free-kick ... ....


Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit | Lovecynthia sommier a lattes pliant 160x200. sommier a lattes et matelas 160x200. sommier a lattes morphologique 160x200.\nHome » Inspiration Design Maison » Sommier Lattes 160x200 » Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit\nSommier Lattes 160x200 Cadre Fixe Cm. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 SEDAC OPTIZONES 160 X 200 Cadre 5 Zones De Confort. Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 Sommiers KIT SOMMIER ALLOmatelas. Sommier Lattes 160x200 Cadre 140x190 Cm France Matelas. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre. Sommier Lattes 160x200 KIT 18 Cadre Alin A 5 Cm. Sommier Lattes 160x200 En Kit Cm. Sommier Lattes 160x200 Tapissier Simili Taupe Flexibles Par 5. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT. Sommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut. Sommier Lattes 160x200 H V A S Lection Morphologique 160 X 200 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 44 Jeu 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 Les Meilleurs Sommiers 160 X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier Lattes 160x200 ESPEVÄR Gris Fonc. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm.\nRelated Tags: #sommier a lattes pliant 160x200 #sommier a lattes et matelas 160x200 #sommier a lattes morphologique 160x200 #sommier a lattes 160x200 #sommier a lattes bultex 160x200 #sommier a lattes 160x200 ikea #sommier a lattes recouvertes 160x200 #sommier cadre a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 conforama #sommier a lattes 160x200 but


Pogoda Rāsteh Kenār-e Shījān - prognoza pogody na pojutrze - WP.pl\nPogoda WP.pl Iran Pogoda na pojutrze - Rāsteh Kenār-e Shījān\nAktualna pogoda, godz. 10:33 06:01 20:35\nRāsteh Kenār-e Shījān - pogoda godzinowa na pojutrze\nRāsteh Kenār-e Shījān - archiwum pogody\nRāsteh Kenār-e Shījān - średnie temperatury\nCzerwiec 23°C maks. 26°C min. 18°C\nBālā Maḩalleh-ye Leleh Kāh\nPā’īn Maḩalleh-ye Kolāchāh\nKolā Chāh-e Avval\nKhājān-e Chahār Dāng


“Volūdys vaicuojums”. 13. i 14. raidejums - lakuga.lv\n“Volūdys vaicuojums”. 13. i 14. raidejums\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2013. goda septembra numera.\n13. raidejums (darynuojumi)\nIr aizasteiguši myusu Latvejis vaļsts Trešuos atmūdys gondreiž divdesmit godi, a Latgolys kulturviesturis i rokstu volūdys vuiceišona školuos vys vēļ nav vaļstiski atrysynuota līta. Voi teišom nav daguojs pādejais laiks tū izdareit?\nNadūmoju, ka tys byutu kaids nuoveigs grāks, ka ari cytūs Latvejis nūvodūs dzeivojūšī školāni izzynuotu, ka pyrmuo augstuokuo muoceibu īstuode Latvejā ir Kruoslovys Goreigais seminars, kurs dybynuots 1757.godā, ka pyrmuo laiceiguo latgalīšu avīze, kura piec drukys aizlīguma atceļšonys izguoja 1905. g. Pīterpilī, beja “Gaisma”, a tuos redaktors Fraņcs Kemps, ka latvīšu tautys vīnuotuojs Fraņcs Trasuns īcēle Latvejis zvaigznuojā ari Latgolu, ka tuos izplauksmei daudz struoduoja\nAglyunys gimnazejis direktors Aloizejs Broks, Ludzys gimnazejis direktors Juoņs Turkopuļs, Daugovpiļs Vaļsts školuotuoju instituta direktrise Valereja Seile, Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta direktors mons. Nikodems Rancāns, studentu tāvs Bronislavs Spūļs, bruoli Skryndys, veiskups Pīters Strods, viesturnīki Mikeļs Bukšs, Boleslavs Brežgo, rakstnīks Ontons Rupaiņs, marijanu tāvi Jezups Grišāns, Stanislavs Škutāns, pošvaļdeibu darbinīks Ontons Dzeņs, školuotuoji Fraņcs Zeps, Meikuls Apeļs, prel. Staņislavs Vaikuļs, Norberts Trepša, Donots Myurinīks, Juoņs Cybuļskis, volūdnīki Leonards Latkovskis, Jezups Leļs, gruomotu izdevieji Vladislavs Luocs, Eduards Kozlovskis, literatis Konstance Daugule – Kempa, Marta Skuja i daudzi cyti.\nDeļkuo latvīšu literaturys stuņdēs, runojūt, pīmāram, par Annys Saksis Pasakām par ziediem školuotuojs navarātu pastuosteit, ka vēļ pyrma juos itymā žanrā ir rakstejuse latgalīte Rozaleja Tabine (pseidonims Naaizmierstule)?\nAr tū myusu Latvejis gora monta pyurs palyktu piļneiguoks. Latgalīši tok vysod ir bejuši eistyni latvīši, gon dūdami myusu zemeitei juos vuordu, gon karūga kruosys, gon īvīšūt latiņu rokstu veidu – antikvu. Deļtuo par “strausa politiku” var nūsaukt nikuo nadareišonu situacejā, kod ir īspiejams sauleitē ceļt Latgolys presis viesturi, folklorys, dzejis, prozys i dzīšmu boguoteibys. Viņ, lai mes tū varātu eistynuot – volūdys i raksteibys zynuošonys ir bez gola svareigys.\nPartū školuos latvīšu volūdys i literaturys stuņdēs vyslobuokais paleigs byutu saleidzynomuo volūdnīceiba, ar kurys paleidzeibu školuotuojs pastuosteitu par atškireibom vuordu darynuošonā, par vuordim, kuri atsaškir na viņ gramatiski ar izskaņom voi dažim burtim, bet kuri leksiski ir pavysam cyti vuordi i puornūvadnīku vuordu kruojumā tūs vīnkuorši nav. I jī nav puorveidojami piec parostuos golvonūs fonetiskūs atškireibu shemys.\nTys ir cīši svareigi, jo tod myusu bārnim Latgolā sovā runā i rokstūs nabyutu juolītoj pošdarynuotī: atgāja, ābelnīca, būds, pie mums atbrauca gasti, tēvs rāvās, kamēr pārzarāvās, viņi acasējās, es šodien neiezavuicējuos, tu mani nedadzīsi, gaļa nebija dacepta, viņš tikai pazasmējās, man mamma vīkalā nopirka jaunu klītu, kā dacepēt šo burtiņu i vysbeidzūt taids pateikams skūlys bārnu jaundarynuojums: skolotāj, sašņorē man prievīti – es gribu būt latvietis!”\nItī pīmāri nav manis pošys izdūmuoti, bet jimti nu bārnu dūmrokstu, pīraksteiti nu jūs runys. Pensionātuo latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja, ilggadeja žurnala “Katōļu Dzeive” autore Valentina Ivanovska (dz. Celeitāne) nu Kruoslovys rajona Izvolta, runojūt par napīcīšameibu saleidzynomajai volūdnīceibai īīt školuos, saceja, ka vyslobuok byutu, stuostūt par kotru konkretu vuordu škiru, kluot pajimt ari materialu par atškireibom latgalīšu literarajā rokstu volūdā.\nPrūtama līta, līks dorbs, napīteikūši izstruoduoti standarti, jau tai moz latvīšu volūdai i literaturai atvālātūs stuņžu, tūs ībyldumus mes varātu skaiteit vēļ i vēļ. A realitate ir taida, ka nivīns bez myusu, Latgolys izceļsmis cylvāku, tuo nadareis.\nI, meilī školuotuoji, esit ījiuteigi, pasekojit, lai lauku bārnu, kuri runoj latgaliski, piļsātys školuos naapsmītu! I jius jūs spātu motivātai aizstuovēt. Mozū sirsneņu var īvainuot cīši dreiži, bet bierneibā cierstuos bryucis, oi, kai iļgi dzeist. A taišni mozūs lauku skūlu bārnu runā vēļ dzeivys myusu volūdys kūka seikuos sakneitis – spūrgalenis, naapcierssim jūs! Vīgļuok jau par cytu pasasmīt, tik voi nabyutu daudz pruoteiguok tū myusu latgaliskū īceļt zineibu sauleitē i likt lapnuotīs kūpejā Latvejis gora boguoteibu skreinē?!\n14. raidejums (izruna)\nLoba dīna! Latgolys Radejis viļņūs ar Jums Maruta Latkovska.\nŠudiņ grybu aizstuovēt dūmu, ka tei ari byus myusu, latvīšu, vīneibys ideja, ka mes spēsim paleidzēt vīns ūtram, papyldynuot vīns ūtru, atzeit i aizstuovēt vīns ūtru na tik dzīsmē ar Raiņa vuordim “Daugav`s abas malas mūžam nesadalās”.\nFraņcs Kemps i cyti pyrmuos Latvejis atmūdys laika sabīdriskī darbinīki klaudzynuoja pi daudzu tautys bruoļu durovu, viņ reši kurys nu tūs atsataiseja. Šudiņ mes vysā piļneibā varim izgaršuot tūreiz naizklauseitūs vuordu augļus. Deļtuo naatkuortuosim sovu vactāvu na viņ sirds, bet ari politiskuos tyvredzeibys klaidu, ceņssimēs saprast, ka viņ praktiskā sadarbeibā i atbolstā myusim sova vīneiba ir juopīruoda kotru dīnu i kotru šaļti.\nIr tok reizi juoatrūn īspieja vysys Latvejis školānim pastuosteit par Latgolys nūvoda viesturi, presi.\nLai varātu saleidzynuot, puorsalīcynuot, saprast, ir vajadzeigys gruomotys, avīzis, originali i kopejis, kū školāni varātu apsavērt, izlaseit, lai īpazeitu myusu nazkod atškireiguos ortografejis (ar gotiskajim i latiņu burtim). Lai jī poši izdūmuotu dūmu, par kū latgaliskais, kas vojuots i līgts nu tik daudzu kungu, tūmār dzeivs atguojs da myusu dīnu.\nSaprūtams, ka vīgļuok ir pasaceit “latgalieši tikai bojā mūsu valodu”, navys lītys lobā kū dareit. Lai bārnim īvuiceitu pareizu latvīšu literaruos volūdys izrunu, bārna runys mehanismu juosuoc kūpt jau bārnu duorzā ar skaitompaņteņu paleidzeibu, lītdereigi izmontojūt laiku, kod mozuo cylvāka volūdys aparats ir elasteigs. Jau bārnu duorzā draudzeigi sūpluok ir juolīk latgaliskuo i baltiskuo runa, lai bārnam nasarostu tei psihologiskuo barjera pret sovu volūdu kai kū smuodejamu.\nNu latgaliskuo navajadzātu atsasaceit ari ticeibys muoceibys stuņdēs. Dālāns sovā laikā, kod školā suoce vuiceit katehismu, atguojs iz sātu, pavaicuoja: “Mam, a kas tī par puoterim, kuri nav latgaliski?” Jo Bazneica itik godu paguojušūs laikūs ir stuoviejuse volūdys sardzē, paleidziejuse tū kūpt i pylnveiduot, voi šudiņ jaunajim, nu Latgolys guojušajim prīsterim i katehetim tys vaira nasalīk svareigi? Nivīns tok nalīdz tuo dareit.\nI izīt tai kai Imanta Zīdūņa saceitajā: “Jo pret savu tautasdziesmu var tikai savējie, jo pret savu tautasdziesmu cits nevar neviens…”\nVāluok volūdys izrunys kūpšona, saprūtama līta, juoveic školā ar tuos pošys saleidzynomuos volūdnīceibys paleidzeibu – prūti, skaidruojumim par izrunys atškireibom vyds i augšzemnīku dialektā: par stīptū i lauztū intonaceju, plotajim i šaurajim patskanim. Viņ tod, ka školāns saprass sovu izrunys klaidu cālūņus, viņ piec kuorteigi izpiļdeitu volūdys vyngrynuojumu, latgalīšu ar šaurū e izrunuotī tēvi puorsavērss par tēviem ar plotū e, dēli par dēliem, bērni par bērniem, pukes par puķēm, a kakīši par kaķīšiem. I ticit maņ, ka na jau ar aizlīgumim i narunuošonu latgaliski te byus kas leidzāts!\nApsprīžūt itū problemu, daudz reižu asu sajāmuse atbiļdi, ka naasūt taidu specialistu, kas volūdys izrunys jūmā dorbuotūs ar bārnim, naasūt izstruoduotys metodikys i praktisku īspieju. Tai izīt, ka bez latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja, kai leluokuo specialista itamā jūmā, paleidzeibys te naiztikt.\nA nikuo nadareišonys rezultats na reši ir vysā biedeigs. Kod runuotuojs paaug voi izaug i pats suoc apsazynuot sovys runys, kura suoc palikt par izsmīšonys objektu, problemys, jis suoc par tū kaunētīs i lobpruotuok runoj krīviski voi, kai tys myusu dīnuos īspiejams, – ari angliski voi vēļ kaidā cytā mēlē. A mes, latvīši, tai izgaisynojam na vīnu viņ potencialū sovys volūdys lītuotuoju. Deļtuo ir juodora vyss, lai myusu bārni runuotu piec īspiejis teiruokā latvīšu literarajā volūdā, bet ari sovu, latgaliskū, – jī muocātu, kūptu i mīļuotu.\nA īspiejams tys tikai caur saleidzynomuos volūdnīceibys zynuošonu īīšonu vuiceibu īstuodēs. Jo na jau tāvs ar muoti voi vacvacuoki, kurim pošim ir vysai lelys izrunys problemys, byus tī, kuri bārnam īvuiceis tū smolkū runu bez akcenta. Taišni ūtraiži, vysys jūs literaruos volūdys klaidys bārnūs byus īraksteitys kai atskaņuotuojā, magnetofonā, diktofonā voi īvadeitys taidā šudiņ modernā elektroniskuos informacejis globuotuojā kai diskā. Tik slēdz vydā i klausīs! I tod tuos puormontuotuos klaidys nu molys varēs labi dzierdēt, a lobuot byus jau daudz daudz gryušuok.\nDeļtuo itei narunuošona ar bārnim latgaliski var izīt kai mīts ar divi goli, kai jim izdareits lels “luoča pakolpuojums”.\nNi sovejuo jī tod zyna, ni cyta ir kuorteigi apgivuši. I tai palaižam jūs pasaulī kai ezeišus, kuru kažuceni ir sadadzynuoti, a aizajimtuos drēbeitis par puors izmāru mozuokys.\nPoši saprūtat, kai izaver taidys radeibenis.\nI poši izdūmojit, cik tod dreiži ir juoskrīn cylvāka bārnam, lai jis izbāgtu pats nu seve.\nPartū, voi nabyutu daudz pruoteiguok, ka gimnazejuos i augstškoluos Latgolā byutu atvālāta vīta latgalīšu rokstu volūdai i literaturai, a Latgolys kulturviesture tyktu vuiceita vysuos Latvejis školuos.\nAr tū “Volūdys vaicuojums” ir izskaniejs!\nPaļdis, ka klausejotēs, vysu lobu!


Luoči gar rūbežim - lakuga.lv\nLuoči gar rūbežim\nTemys: A12, luoči, Suomeja, Žurnals "A12"\nTai kai bryunais luocs ir Suomejis nacionalais dzeivnīks, žurnala “A12” ekspedicejā Suomejā gar ituos vaļsts i Krīvzemis rūbežu līkus vaicuojumus naradeja luoču kūka skulpturys i vīsneicuos, tierdznīceibys centrūs, i pi kafejneicom i parkūs. Pavysam preteji Suomejā turistim baudu saguodoj kuortejuo fotošaļteņa pi itaidys skulpturys – spāka i drūsmis simbola.\nDobys pietnīki nūruoda, ka bryunī luoči vaira nav sastūpami daudzuos vaļstīs. Atsasaucūt iz Reigys zooduorza informaceju, izaruoda, ka tī jau ir izmyruši Lelbritanejā i Irejā, bet vēļ sastūpami Zīmeļeiropā i Krīvejā. Pyrma treis godu bryunuo luoča populaceja Suomejā pat pasalelynuojuse par 15%. Tai viesteits Suomejis Dobys resursu iņstituta ziņuojumā. Rudiņa medeibu sezonys suokumā asūts bejs vaira nakai 1800 bryunūs depaiņu. Tai kai suonim ir Krīvejis plašumi i dzeivnīkam nav vajadzeiga pase ci cytys atļuovis rūbeža škārsuošonai, luoči Suomejā īsarūn nu sābru vaļsts. Suomejis zīmeļbrīžu audzātuoji aplīcynoj, ka kruši pīaugūt luoču skaitam, sasamazynuojs sovvalis brīžu skaits. Zīmeļbrīžu audzātuojim ari vaira juopasaryupej ar sovim dzeivnīkim, kab tūs pasorguotu nu luoča depis.\nKarteite: Māris Justs, žurnals “A12”.\nJuosoka, ka ari Latvejā luoči naratai viņ īkleist nu Krīvejis. Vysmoz tū aplīcynoj pyrma dažu godu blūdejūšs luocs, kas fiksāts nūvāruošonys kameruos Ludzys apleicīnē. Pyrma treis godu luoču depu nūmīgumi atrosti natuoli nu Bolvu i Viļakys pusē. Pārņ mozs luocāns pamaneits Grebnevys rūbežkontrolis punktā. Medinīki aplīcynoj, ka ari Latvejā jūs skaits suoc pīaugt. Taisneiba gon, itūs zvāru varātu byut dažys desmitis, kas īblūdej myusu vaļsts teritorejā nu Krīvejis ci ari Igaunejis bareibys mekliejumūs. Daži informacejis olūti aplīcynoj, ka nu jūs daži ari puorzīmoj pošā soltuokajā godalaikā. Latvejā luočus nav atļauts medeit, tok tys ir daīmams sābru vaļstu medinīkim. Pīmāram, Igaunejā godā dreikst nūmedeit da 50 depaiņu. Krīvejā itys skaits ass daudz leluoks. Ari Suomejā luoču medeibu sezona ilgst ni vosorys izskanis da oktobra beigu. Varbyut partū bryunī luoči suoc bīžuok īsarast pi mums, kur jūs tīseibys ir vaira aizsorguotys.\nRaksts sagatavots ar Vides reģionālās attīstības aģentūras finansiālu atbalstu no Latvijas budžeta līdzekļiem projekta “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


Etiqueta: Anime xxxHoliC Jap. y Lat. en 50mb | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Anime xxxHoliC Jap. y Lat. en 50mb’


Santa Savicka-Drozdova Archives - lakuga.lv\nKulturys īsacejumi nedeļai: pļovu spāks, Jura ols i slovonī tiergi\nSanta Savicka-Drozdova pīduovoj dzīsmi “Rāznys azars”\n1 Janvars 2020\nSanta Savicka-Drozdova jaunuokajā dzīsmē dzīd par ciļvieceibu\n1 Maijs 2019\nSanta Savicka-Drozdova publicej sovu pyrmū dzīsmi latgaliski\n19:00 Mieginuojumi Upeitis stadionā @ Upeitis stadions\nMieginuojumi Upeitis stadionā @ Upeitis stadions\n22.06. Upeitis stadionā nūtiks vairuoku amatierkolektivu mieginuojumi, kas tiks apskaņuoti, leidz ar tū byus skaļuoki. Itūgod Andris Slišāns īsoka i aicynoj vosorys saulgrīžus svinēt i īleiguot sovys muojsaimnīceibys ītvorūs, tok, ka gribīs īt i pasaklauseit[...]\n20:00 Pīterdīna tīšraidē nu Rogovkys\nPīterdīna tīšraidē nu Rogovkys\nItūgod Pīterdīna 20.00 stuņdēs nūtiks tīšraidē nu Rogovkys centra, nalobvieleigu laika apstuokļu gadejumā – nu Nautrānu sporta hallis-KN (vērtīs Nautrānu sporta hallis-KN “Facebook.com” kontā). Namaineiga Rogovkā ir tradiceja 29. junī svieteit Pīterdīnu, kod nautrānīši gūdynoj dzejnīku[...]\nSvātku pietneica Oksana Kovzele: svātki eistyn paliks\nMedejprateiba – veids, kai saprast pasauli. Saruna ar Klintu Ločmeli\nKur palyka “Kapļi” i kas ir “PusKapļi”?


“Pi myusim Latgolā” gastej pi DJ MART INC - lakuga.lv\nTemys: DJ Mart Inc, Lietišķā Latgale, Mārteņš Pīzelis, Pi myusim Latgolā, Roksts\nNa vīns viņ muzykys cīneituojs dzierdiejs DJ MART INC producātūs muzykys gobolus i remiksus labi zynomom latvīšu i latgalīšu dzīsmem. Tok ratais zyna, ka jis ir ari guņsdziesiejs Mārteņš Pīzelis nu Preiļu. Pi juo itūreiz ari gastej raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji.\nMārteņa Pīzeļa rodūšuo darbeiba suocēs ar tū, ka, spielejūt diskotekys, jis saprota, ka tryukst latvīšu gobolu. Suocūt vuiceitīs Daugovpiļs Universitatē, Mārtiņš izstudēja muzykys apstruodis programys i suoce taiseit remiksus dzīsmem.\nDzīsmis jaunuos skaņuos jis syuta i autorim, i radejom, i producentim – Guntaram Račam i Robertam Lejasmeijeram. Tok pyrmais lelais kritiks ir Mārteņa sīva.


Raksts publicēts: 2020.03.27. 10:29:16\n0.41374206542969 101(0) - 0.067546606063843 2020.04.10. 03:52 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=83&act=10&date=1585260000&art=48702 ip: 172.69.63.194 usememcache: 1


Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta PDF By author Devīdāsa last download was at 2017-06-10 28:03:34. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta book.\nKavi sri mala, Kasmiri PDF By author Parmanand last download was at 2016-07-05 00:26:10. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi sri mala, Kasmiri book.\nKavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya PDF By author Koṃ. Ge Kadama last download was at 2017-01-20 28:18:52. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya book.\nKavi ṡrīharṣa PDF By author Eṃ. Ji Nañjuṇḍārādhya last download was at 2017-04-11 05:16:57. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi ṡrīharṣa book.\nKavi Subhash Metro Station PDF By author last download was at 2017-04-21 54:04:36. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station book.\nKavi Subhash Metro Station (Paperback) PDF By author last download was at 2017-05-11 18:09:23. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station (Paperback) book.\nKavi Sudheśa kā kr̥titva PDF By author Kr̥shṇabihārī Sahala last download was at 2017-02-29 01:12:23. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sudheśa kā kr̥titva book.\nKavi Sumitranandana Panta PDF By author Nand Dulare Baypeyi last download was at 2016-12-15 51:27:49. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sumitranandana Panta book.\nKavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ PDF By author Devarāja Pathika last download was at 2017-02-11 03:13:37. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ book.\nKavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ PDF By author Śrīkr̥shṇarāya Hr̥dayeśa last download was at 2016-02-06 41:02:14. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ book.


Izdūšonai teik gataveits Sandrys Ūdris stuostu kruojums – Bīdreiba "LgSC"\nBīdreiba “LgSC” gatavej izdūšonai Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”, kurs aizdūd vaicuojumus par “pareizajom” dzeivis izvēlem i vierteibom. Viņ parkū “pareizais” bīži īvad bezizejis situacejuos kai cītumā?\nVisvaira nu vysaida veida vardarbeibys cīš sīvītis voi vīnkuorši nav laimeigys, bet gribiejušys i cantušuos piec lobuokuo, a vyssuopeiguok tū puordzeivoj – bārni. Itūs stuostu varūnis i varūņus vīnoj pasadūšona vardarbeibai, sevis kai augstuokuos dzeivis vierteibys nūnycynuošona, bet daudzys stuostūs atkluotuos situacejis ir paaudzēs veidojušūs stereotipu atsakuortuošona. Lai itī teksti ir pamudynuojums sevkuram, kam napīcīšams, apjaust i psihologiski izīt nu sova napateikamūs situaceju i sajiutu “Tīsys syla”.\nGruomotys redaktore ir Ilze Sperga, a izdavuma muokslinīciskū dizainu veidoj Māris Justs. Juo filozofiski dziļuos fotografikys papyldynoj tekstus i rūsynoj tāluotū uztvert vairuokūs leimiņūs – psihologiski, mitologiski, kulturtelpiski, puorlaiceiguos atkluosmēs voi vīnkuorši realistiski. Partū ka izejis punkts Tīsys syla tālam ir reala vīta Baļtinovys pogostā.\nDiveji kruojuma stuosti jau ir tykuši publicāti portalā lakuga.lv – “Unuks” i “Abigailys spīgeļs”. Sandra Ūdre sevi latgalīšu literaturā pīsacejuse kai leidzautore romanam “Aizlauztais spaits” (2016). Jei ir dzymuse 1974. godā Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolā, niule RTA, īgivuse magistra grādu filologejā, juos profesionaluo darbeiba da ituo bjuse saisteita ar latgaliskuo kūpšonu – korektore i redaktore Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā, zynuotniskuo asistente Rēzeknis Augstškolā, kur pietejuse latgalīšu leksiku, kulturys žurnaliste, kurys publikacejis skaitomys portalā lakuga.lv i žurnalā “A12”, itūgod ari “konTEKSTS”.


Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse pyrmū albumu - lakuga.lv\nTemys: albums, Gandreiž 10nīkā, Juoņs Kuzminskis, latgalīšu muzyka, muzyka, Roksts\nGrupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse sovu pyrmū albumu “Nasoki nikuo”.\nAlbumā var dzierdēt devenis grupys izpiļdeituos dzīsmis, tymā skaitā ari jau leluoku popularitati sajāmušuos “Putneni”, “Ješka” i “Traktoru pavielnīks”. Vysu dzīšmu muzykys i tekstu autors ir Juoņs Kuzminskis (dzīsmē “Ehti” izmontuoti ari Ontona Slišāna vuordi), aranžiejumu i mix veiduojs Vitālijs Grišunovs.\nArmands Kociņš Kūceņš 18/08/2017\nParkū “Gandreiž”, a na “Gondreiž”?


notes: Lat. parallel: (Dist. I, 33) Cum dubia incertis versetur vita periclis, / pro lucro tibi pone diem, quicumque sequetur ‘Since fickle life turns on uncertain perils, consider each day you struggle through a gain for yourself’. Both versions are very free translations. — [1-2]: 624’s reading, used by Hermann Pálsson and Finnur Jónsson, differs here: Hvern dag frá öðrum, | meðan þér heilsan gefz ... ‘Every day to the next, while health is granted to you...’.


Raksts publicēts: 2019.04.11. 07:50:29\n18.650139808655 96(0) - 18.416689634323 2020.07.06. 12:41 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=45901 ip: 3.236.26.93 usememcache: 1


Gaišus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu! - NewFuelsNewFuels Gaišus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu! - NewFuels


Preiļūs atkluos Borhu dzymtai veļteitu izstuodi - lakuga.lv\nTemys: Borhi, Borhu dzymta, izstuode, Preiļi, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Roksts\n18. majā 15.00 Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja ekspoziceju zalā Raiņa bulvarī 28, 1. stuovā, nūtiks izstuodis “Borhu dzimtas atspulgi” atkluošona, informej muzeja specialists Vadims Maksimovs.\nPreiļu viesture apmāram 500 godu beja saisteita ar senejū muižnīku Borhu dzymtu, kuruos atstuotais kulturys montuojums parkā interesej i piļsātys dzeivuotuojus, i gostus. Da šam Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja apmaklātuojim nav bejs vareibys redzēt, kai izavēre slovonī muižys eipašnīki, i izzynuot vaira par jūs saimis dzeivi i liktinim varēja viņ fragmentarūs aprokstūs. Ari par tū, kaids ir bejs muižnīku raksturs, varēja sprīst tik nu dažu muižys kolpu radeitu legendu.\nDiveji laikmati – četrys Borhu paaudzis, kuruos atspīgeļuotys Latvejā pyrmū reizi eksponātuos ituos dzymtys puorstuovu portretu reprodukcejuos i fotografejuos, izstuodis apmaklātuojam atkluos 18. – 19. gs. mejis muokslys pasauļa redzīni, Latgolys pūļu muižnīku kulturys vierteibys, kai ari jaunus faktus par Preiļu muižys eipašnīku dzeivi. Izstuodē varēs apsavērt ari unikalū Maltys Ordiņa komandora tārpa fragmentu, kurs pīderejs grafam Jozefam Henriham Borham.\nIzstuode veiduota, sasadorbojūt ar vairuokim Pūlejis viesturis i muokslys muzejim, Lītovys nacionalū biblioteku, Latvejis Vaļsts viesturis arhivu, Ukrainys Nacionalū Zynuotniskū biblioteku Ļvovā i Borhu dzymtys pietnīku Igoru Kolosovu.\nPasuokuma laikā apmaklātuojim tiks prezentāta ari jaunuo Preiļu parka turisma audiogida mobiluo aplikaceja, kas ir sagataveita angļu volūdā i byus daīmama vysim Preiļu piļsātys gostim, kas gribēs izbaudeit nasteidzeigu pastaigu piļsātys parkā i izzynuot vaira par tuo viesturi i nūslāpumim.


Raksts publicēts: 2020.08.12. 08:09:17\n0.25867319107056 57(0) - 0.022078514099121 2020.09.22. 03:41 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=49737 ip: 75.101.220.230 usememcache: 1


Pogoda Şerefli - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Turcja Pogoda na jutro - Şerefli\nAktualna pogoda, godz. 16:28 05:03 19:45\nŞerefli - pogoda godzinowa na jutro\nŞerefli - archiwum pogody\nŞerefli - średnie temperatury\nListopad 10°C maks. 16°C min. 5°C


Vuslat -4. Part izle\nDizi » Vuslat » 1. Bölüm » 4. part Hatalı Video Bildir


Datum tisku: 17. 5. 2021 22:20


Latvejis Nacionalais teatris rudinī sezonu suoks ar “Klūgu mūku” - lakuga.lv\nTemys: izruode, Klūgu mūks, Latvejis Nacionalais teatris, Roksts, teatris\nLatvejis Nacionalais teatris rudinī jaunū sezonu suoks ar Ingys Ābelis “Klūgu mūka” īstudiejumu Indrys Ruogys režijā, viestej informaceja teatra sātyslopā. Pyrmizruode paradzāta 14. septembrī, beleti jau nūpierkami teatra kasē i škārsteiklā.\nIzruodē paradzātys 57 lūmys, kū spielēs 31 akters. Golvonajuos lūmuos byus Gundars Grasbergs i Kārlis Reijers. Izruodēs pīsadaleis ari Agnese Cīrule, Maija Doveika, Sanita Pušpure, Ilze Rudolfa, Liene Sebre, Evija Skulte, Juoņs Āmanis, Ainārs Ančevskis, Kaspars Aniņš, Uldis Anže, Muorteņš Brūveris, Raimonds Celms, Muorteņš Egliens, Girts Jakovlevs, Ivars Kļavinskis, Normunds Laizāns, Jurs Lisners, Girts Liuziniks, Ivars Puga, Uldis Siliņš, Juoņs Skanis, Jurgis Spulenieks, Igors Šelegovskis, Juoņs Vimba, Madara Buore, Alise Danovska, Laura Siliņa i Kristaps Keselis.\nIzruodis režisore i dramatiziejuma autore Indra Ruoga, režisoris asistents Juoņs Vimba, scenografs Gints Sippo (sadarbeibā ar Ivaru Veinbergu i Edgaru Kļaviņu), kostimu muokslineica Anna Heinrihsone, horeografe Inga Raudinga, komponists Pīters Vasks, gaismu muokslinīks Oskars Pauliņš.


Syuteituojs: nike sun bucket hat with string <ucrgsi_N@N_gmail.com> (112.5.238.66)\nData: Pyrmūdiņ, 2019 gods maja (lopu) mieneša 13 dīnys 17 stuņdēs 27 mynotūs\ncirco 18m baby boy fish sharks infant toddler bucket sun hat blue craftsman red bar logo black cap jacaru squashy kangaroo leather hat roo traveller crushable travel outback lightning bolt trucker hat blue. shop online\nnike sun bucket hat with string http://www.softech-news.com/extend/nike-sun-bucket-hat-with-string\n> circo 18m baby boy fish sharks infant toddler bucket sun hat blue > craftsman red bar logo black cap jacaru squashy kangaroo leather > hat roo traveller crushable travel outback lightning bolt > trucker hat blue. shop online > nike sun bucket hat with string > http://www.softech-news.com/extend/nike-sun-bucket-hat-with-string


Primarily Jugs. Sold Tote Bag for Sale by Susan Dehlinger\nUrns Tote Bags\nPrimarily Jugs. Sold Tote Bag\nR(246) G(251) B(236)\nDefault: R(246) G(251) B(236)\nPitchers Tote Bags\nwow, gorgeous ~\nBeautiful work and nice composition Susan..All the best.\nOriginal oil on 24 x 24 canvas and beautifully custom framed


I, kod 27.majā otkon dzīsma uzkuops\nStropu estradē, es ari te byušu ar sovu dvēseli, i jei raudzeis izslauceit myklumu nu daudzajim ocu puorim.\nBet dzīsme dzīduos spūdru dzīsmu - tautys breiveibys dzīsmi.\n1990.goda 26. i 27.majā Daugavpilī, Stropu estradē dzīdova kūri nu vysys Latvejis. Koč i vosorā beja gaidomi Vyspuorejī latvīšu dzīsmu svātki, dzīduotuojim beja cīši svareigi atbraukt iz Latgolys dzīsmu svātkim, laisasītu pyrms 50 godim puorcierstū vīnuoteibys mozglu.\nTei ir jūceiga paruodeiba – ituos viesturiskuos paralelis. Ari 1940.goda 16.junī visi svātku daleibnīki gaideja prezidenta Kārļa Ulmaņa uzastuošonūs, bet sagaideja tikai juo runu radiofonā. A kai 1990.godā? Ruodīs, vysa Latgola desmytu tyukstūšu bolsā skandieja: „Lyudzam prezidentu, lyudzam prezidentu!”. Itei šaļts beja patīsi viesturyska - Anatolija Gorbunova uzguojīns Stropu estradē. Tautys atmiņa saglobuos juo saceitūs vuordus. Jī beja myusu situacejis izviertiejums, kurā natryuka dramatisma, bet nabeja vītys izbaiļam.\nRaimonds Pauls sovā apsveikumā svātku daleibnīkim izsaceja prīcu par breiveibys i vīnuoteibys svātkim, par dzīsmys i muzykys īdvasmojūšū spāku: „Dzīsmē pēc pīcdesmit godu Latgola otkon aplīcynoj vīnuoteibu sevī, sovu goreigū patstuoveibu i myuzeigū eseibu Latvejā. Lai asam vīnuoti skaneigajā dzīsmē Daugovys krostūs, Mežaparkā i saskaņeigā sadzeivuošonā svātkūs i ikdīnā vysā Latvejā!”\nDaudzi vacī daugavpilīši atzyna, ka 1940. i 1990.goda dzīsmu svātkūs asūt bejs naz kas leidzeigs – naaprokstoms emocionals pacālums, eiforeja, tūmār, kai uzsvēre Daugavpiļs universitatis profesors, viesturnīks Henriks Soms, politiskuo puse i Latvejis okupacejis fakts natyka izcalti, par paguotni tika runuots mozuok, vairuok par nuokūtni.\n9 Saeimys deputate, tūlaik Daugavpiļs izpyldkomitejis prīkssādātuoja vītneica Rita Strode stuosta, ka ideja reikuot svātkus guojuse nu dzīsmu svātku viersdirigentu, pyrmkuort jau nu Terezijas Brokas. Laiks tūreiz nabeja vīnkuoršs! Daugavpiļa varys grūži veļ jūprūjom beja Latvejis Komunistiskuos partejis pyrmuo sekretara Vladimira Žarkova rūkuos, izpildkomitejis prīkšsādātuojs beja LKP bīdrs Aleksejs Vidavskis, tūmār svātku sagatavuošonai šķieršly natyka likti.\nAicynuojumu pīsadaleit Latgolys dzīsmu svātkūs Daugavpilī paraksteja svātku viersdirigenti, tūreizejais kulturys ministrs Raimonds Pauls, literati, muokslinīki. Atsauceiba beja lelum leluo, jo kūri brauce na tikai dzīduot, bet ari atbalsteit Latvejys pilsātu, kurā latvīšu skaits tūlaik beja sarucs leidz 12% i kurā pi varys beja Interfronte. Pīsasaceja voi vysi Latvejis kūri. Nivīns nacarēja iz taidu atsauceibu, taču tys beja atkluots atbolsts Daugavpilij- mes asam ar jyusim i Daugavpili nivīnam naatdūsim! Itī dzīsmu svātki paruodeja Daugavpili kai pylntīseigu Latvejys pilsātu. Pilsātai tūlaik veļ nabeja sovys avīzis, deļ tam tyka veiduots svātkim velteits biletens „DaugavasVēstnesis”. Napaseņ beja atjaunuots Daugavpiļs teātris, kurā struodova Nauris un Dzintra Klētnieki. Dzintra Klētniece atsaguodoj: „Tūreiz Daugavpiļs teatrī nūtyka emocionali pīsuotynuots pasuokums- 1940.goda Latgolys dzīsmu svātku daļeibnīku sasatikšona.”\n„Latgolys nūvoda dzīsmu svātki 1990.goda 26. i 27.majā beja naaizmierstama viesturis lopyspuse. Itī svātki myusu valsts atgyitū breiveibu sovuos dzīsmuos tik vīnreizeji īskandēja tīši nedeļu pyrms XX Vyspuorejim latvīšu dzīsmu svātkim”, soka legendaruo Latgolys dzīsmu svātku viersvadeituoja Terezija Broka.\nSvāku prīškvokorā nūtyka dīvkolpuojums un gareiguos muzykys koncerts.\nDaugavpils Stropu estradē sasapuļcieja 172 kūri ar 7170 dzīduotupjim, 12 etnografiskī ansambli ar 180 daleibnīkim, 3 pyutieju orkestri ar 115 muzykantim. Latgolys dzīsmu svātku režeja tyka uztycāta Līgai Balodei.\nDzintra Klētniece atsaguodoj: „Mes, pulcens daugavpilīšu, tūreiz pavadejom draugus da pilsātys rūbežom un kuojom atsagrīzem pilsātys centrā. Ruodevuos, ka pretim braucūšūs autobusu viertine nikod nasabeigs. Jūs beja desmitim un symtim....Lukturu guns speiguļova, šoferi taurēja, dzīduotuoji dzīdova, muoja ar ūzulu un līpu zorim, tys tam naz kū sauce, smējēs i dzīdova, dzīdova, dzīdova. Ruodevuos, ka vysa Latveja 1990.goda maja dīnuos beja sabraukuse Daugavpilī...”\nBet varbyut tai ari beja?


GUANGDONG BAOHONG NEW MATERIALS CO., LTD, Neaustie materiāli, Geotekstils, Jumtu seguma ruļļi, EUROPAGES.\nEUROPAGES > Neaustie materiāli > GUANGDONG BAOHONG NEW MATERIALS CO., LTD\nNo. 5 Junye S. Rd., Area C, Shishan STI Park, Nanhai Dist, Foshan City, 528225 Guangdong Province Ķīna\nNeaustie materiāli / Geotekstils / Jumtu seguma ruļļi / Ūdeņu tīrīšana / Celtniecības materiāli / Tehniskie tekstili industriālai lietošanai / Filcs / Audumi / Mākslīgie un sintētiskie audumi / Ūdensnecaurlaidīgi materiāli / polyester nonwoven fabrics / reverse osmosis membrane / Polyester Spunbonded Nonwovens / PET base materials / PLA materials / Polyester needle punched nonwovens / Polyester Special Functional Materials / Polyphenylene Sulfide Materials / dust emission filtration / Ultrafine and Ultrashort Fibers / polyphenylene sulfide / high-performance filter bags / Wetlaid Nonwovens / Antistatic filter media / battery seperation / Automotive Interior Nonwovens / Meltblown Nonwoven / Surgical Mask / Air pollution control / anti-bacterial materials /\nSazināties +86 75786682888\nJūsu informācijas pieprasījums ir nosūtīts: GUANGDONG BAOHONG NEW MATERIALS CO., LTD


Poojaa Foundation Pvt. Ltd in Trichy | Builders in Trichy, India - Roofandfloor from The Hindu Group\nTrichy/Trichy Builders/Poojaa Foundation Pvt. Ltd/\nPoojaa Foundation Brindaavanam


Taišni itys Namaterialuos kuturys montuojuma centra “Upīte” vadeituoja Andra Slišāna pasceitais teikums “Paļdis nūvodam, ka aizslēdze školu!” Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2021”, sajemūt bolvu par izalauzšonys ustobu “Pīci panti”,…\nPosted on 29.06.2022.\nGruomotā “Atmiņuos Latgolā/Latgalian Memories” izdūti latgalīšu rakstnīku, bruoļu Juoņa i Viktora Cybuļsku atmiņu stuosti. Etnografiskī tāluojumi dūd vareibu īsavērt 20. godu symta suoku katuoļticeigu latgalīšu kasdīnys dzeivē. Gruomota izdūta latgalīšu…\nSvātdiņ, 12. junī, 14.30 stuņdēs Lūznovys muižā (Rēzeknis nūvodā) paradzāta pīredzis stuostu nūtikšona “Kai sasadorbuot i kas juodora, kab sadarbeiba struoduotu?”, kurā aicynuotys pīsadaleit organizacejis, kas struodoj ar latgalīšu kulturvidis…\nBīdreiba “LgSC” sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv aicynoj iz ostoņom latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis bezmoksys nūdarbeibom, kab kotrys interesents varātu izzynuot vaira par latgalīšu rokstu volūdu i īsavuiceit tuos pamatprincipus.…\nItūnedeļ Reigys dūme piec latgalīšu navaļstiskūs organizaceju rūsynuojuma lāmuse Moskovys duorzu Reigā puorsaukt par Latgolys parku. Kab dūmuotu, kai reizē ar itom puormaiņom parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i īspieju…\nPosted on 20.05.2022.\n2022. gads augustā bīdreiba “LgSC” Bolvu nūvodā reikuos bezmoksys četru dīnu latgaliskū seminaru jaunīšim “Atzolys”, kurā varēs pīsadaleit 20 jaunīšu vacumā nu 16 da 25 godu, kab vuiceitūs latgalīšu rokstu…\nSvietejūt Latgolys kongresa dīnu, bīdreiba “LgSC” i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv aktualizej akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” i aicynoj tamā īsasaisteit jaunus dalinīkus – uzjiemiejus, organizacejis, vaļsts i pošvaļdeibu…\nRokstu sagataveja: bīdreiba "LgSC" Bīdreiba “LgSC” sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv aicynoj iz ostoņom latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis bezmoksys nūdarbeibom, kab kotrys interesents varātu izzynuot vaira par latgalīšu rokstu volūdu…\nBīdreiba “LgSC” sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv aicynoj iz ostoņom latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis bezmoksys nūdarbeibom, kab kotrys interesents varātu izzynuot vaira par latgalīšu rokstu volūdu i īsavuiceit…


Peter Paul Rubens - Madonna im Blumenkranz | bilderdepot24\n120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 40 x 30 cm 40 x 40 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Peter Paul Rubens - Madonna im Blumenkranz"\nWeiterführende Links zu "Peter Paul Rubens - Madonna im Blumenkranz"\nKundenbewertungen für "Peter Paul Rubens - Madonna im Blumenkranz"


“Laika leigučuos” 10. raidejums - lakuga.lv\nTemys: bildis, Laika leigučuos, Latgolys entuziastu grupa BILDIS\nRaidejums “Laika leigučuos” saleidzynoj, kai Rūbežsardzis vuiceibu centrs Rēzenē nu 1992. gods atsateistejs par Vaļsts Rūbežsardzis koledžu, kai mainejusēs infrastruktura i kaidūs apstuokļūs teik eistynuots studeju process myusu dīnuos.\nKai Latgolai nūzeimeigu personeibu raidejums īpazeist ilggadejū Rakstnīceibys i muzykys muzeja golvonū kruojuma globuotuoju Annu Eglienu. Jei veiduojuse pyrmū F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” ekspoziceju i populariziejuse Latgolys literatu atstuotū montuojumu.\nLatgolys kulturtelpys aktivitašu sadaļā par nu Latgolys īvālātūs deputatu Janinys Jalinskys (ZZS) i Ingys Goldbergys (Saskaņa) redzīni, kū juos gryb padareit Latgolys regiona atteisteibā.


Daugovpilī īstudāta pa daļai latgaliska muzykala puorsoka pīaugušajim par Laimis luoci - lakuga.lv\nDaugovpilī īstudāta pa daļai latgaliska muzykala puorsoka pīaugušajim par Laimis luoci\nKarteņa: Gatis Timofejevs\nTemys: “Pa Laimes lāča pēdām”, “Sūnu ciema zēni”, Daugovpiļs Teatris, Monika Zīle, Oļegs Šapošņikovs:\n5. februarī 18.30 stuņdēs i 6. februarī 15.00 stuņdēs Daugovpiļs teatrī byus nūsaverama muzykala puorsoka pīaugušajim “Pa Laimes lāča pēdām” Oļega Šapošnikova režejā, kas pyrmizruodi ar stuovaplausim pīdzeivuoja 10. decembrī, informej VSIA “Daugavpils teātris” sabīdryskūs attīceibu vadeituoja Janīna Ivanova.\nIzruode veiduota piec Andreja Upīša stuosta “Sūnu ciema zēni” motivu i baļsteita puorsoku lykumūs, partū ite seņdīnys mejās ar myusdīnom i breinumi palīk par kasdīnu. Pavysam kai originaldorbā syuncīmīši dūdās ceļuojumā Laimis luoča mekliejumūs, kab izgluobtu sovu cīmu nu godim ilgys nūlemteibys, tok itūreiz ar burvu navigatora paleidzeibu aizkleist Eiropys plašumūs. Iz tyvuokom i tuoluokom zemem pasaverūt, braucieji saprūt, ka laime nav tuoli juomeklej, jei ir tepat i pošu spākim izveidojama.\nĪstudiejuma dramatiziejumu veiduoja rakstneica Monika Zīle, kura beja ari vīna nu pyrmizruodis skateituoju i lobupruot piec izruodis nūsavieršonys dalejuos sovūs īspaidūs: “Munai paaudzei tei ir klasika. Tei jau ir trešuo reize, kod veidoju pazeistama dorba dramatiziejumu, tok kotra reize ir unikala pīredze, kotrai izruodei ir cyta nūkruosa. Ite es pīsaskaņoju muzykalam nūformiejumam, īkļaunūt latgalisku pīskaņu i, prūtams, saglobojūt autora morali – Laimis luocs eksistej viņ myusu prīškstotūs. I puorsokuos, i realitatē cylvāki gaida syltus peirāgus nu dabasu kreitam, car, ka jūs vītā kaids vysu izdareis, tok sevkurs ir pats sovys laimis kaliejs. Izruode izadeve dzierkstūša, dzeivisprīceiga, bez didaktikys i piersta krateišonys, kab kotrys skateituojs pats var izsprīst, kur varātu byut Syunu cīms i voi gadejumā jis pats nav nu tīnis…”\nAktrise Kristīne Veinšteina, kura izruodē ir vīna nu laimis maklātuoju, vuordā Tonija, stuosta par varūnis atskuorstū atziņu ceļuojuma laikā izruodis vuordim: “Zeme vysur vīnaida. Ļauds gon vysaidi. Cylvākam juosabeist viņ pošam nu sova slynkuma.” Sovutīs akters Jānis Jarāns, kurs īsajuta izruodis teicieja lūmā, pīzeist, ka itys stuosts ir par kotru nu myusu.\nDaudzus izruodis apmaklātuojus īinteresēja naparostī kostimi, kuri darynuoti nu vysaidu materialu: atkrytumu maisu, rūtaļlītu, bļakys buņdžu i daudzu cytu. Izruodis radūšuo komanda atzeimej, ka ituos izruodis kostimi ir unikala līceiba par īstudiejuma tapšonys procesu uorkuortejuos situacejis laikā. Izruode “Pa Laimes lāča pēdām” topa vēļ ituo gods suokuos, i tūšaļt uorkuortejuos situacejis deļ beja sarežgejumi ar audumu pīguodi, partū tyka rosti radūši rysynuojumi, kuo rezultatā topa na viņ spūdri tāli, bet ari viestejums par apleicejuos vidis saaudziešonu, kas ir vīna nu syuncīmīšu ceļuojumā saprostūs atziņu.\nIzruodē pīsadola Jānis Jarāns, Ilona Bagele, Kristīne Veinšteina, Agnese Laicāne, Maija Korkliša, Jūlija Ļaha, Inese Ivulāne-Mežale, Ritvars Gailums, Māris Korsiets, Zanda Mankopa, Marģers Eglinskis, Egils Viļumovs, Milena Savkina, Jevgeņijs Mihailovs, Dainis Skutelis, Atis Ieviņš, Alisa May, Kristīna Zaharova, Natālija Kotona i Daugovpiļs teatra dejuotuoju trupa.\nIzruodē skaņ Valta Pūcis muzyka Reiņa Sējāna aranžiejumā, dzīšmu tekstu autoris ir Inese Zandere i Kristīne Veinšteina, solistu vokaluo pedagoge – Ilona Bagele, īstudiejuma horeografe – Irina Bogeruka, scenografejis i kostimu autore – Inga Bermaka, stilists – Gatis Timofejevs, gaismu muokslinīks – Sergejs Vasiļjevs. Izruode nūteik latvīšu i latgalīšu volūdā ar dažom ainom pūļu, romu i vuocu volūdā. Izruode paradzāta skateituojim nu 16 godu vacuma.\nBeleti – Daugovpiļs teatra kasē (654 26520), “Biļešu paradīze” kasēs i škārsteiklā.


Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs sajiems LMB Gods bolvu - lakuga.lv\nKartenis: Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra arhivs\nTemys: Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, II Latvejis Storptautyskuo keramikys biennale, Latvejis Muzeju bīdreiba, LMB Goda bolva\nItūgod, vīneigais nu vysu Latgolys nominantu, Latvejis Muzeju bīdreibys Gods bolvu nominacejā “Gada mākslas izstāde 2019” sajēme Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs par projektu ““Martinsona balvas” II Latvijas starptautiskās keramikas biennāles konkursa izstāde”.\n24. majā Daugovys muzejā jau dasmytū godu tyka padūta Latvejis Muzeju bīdreibys (LMB) Gods bolva. Itūgod bolvai beja atsyuteits leluokais dasacejumu skaits bolvys viesturē –72 muzeju projekti, viestej LMB sātys i facebook lopu informaceja. Atguodynuosim puorejūs Latgolys nominantus: “Gada publikācija” – Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs ar gruomotu “Ludzas Novadpētniecības muzejam 100”; “Gada ekspozīcija” (muzejim da 10 darbinīku) – Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs ar ekspoziceju “Pi vīna golda”, Preiļu Viesturis i lītyškuos muokslys muzejs ar ekspoziceju “Muzeja stāsti Latvijai”, Varakļuonu Nūvoda muzejs ar ekspoziceju “Senās godības atspulgs laikmetu griežos”; “Gada mārketinga aktivitāte” – Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs ar projektu “1. Starptautiskais leļļu festivāls Daugavpilī”; “Gada pieejamības projekts” – Latgolys Kulturviesturis muzejs ar storptautysku izstuodi, konfereņci i izstuodis katalogu “Atgriešanās. Janopoles Romeru mantojums”.\nBolvys laureata Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vuordā marketinga specialiste Inita Paegle: “Asam patīsi prīceigi sajimt LMB Goda bolvu nominacejā “Gada mākslas izstāde”. Tys ir īguļdeituo dorba nūviertiejums, kas līk naapsastuot i gataveitīs nuokušajai storptautyskajai keramikys biennalei i “Martinsona balvai”, kas godu nu gods pīsaista vys leluoku skaitu Latvejis i uorvaļstu muokslinīku i turistu interesi par myusu muokslys centra, Latgolys i Latvejis laikmeteiguos muokslys aktivitatem.”\nPaguojušajā godā niule gūdolguotuo “Martinsona balvas” izstuode Rotko centrā beja centraluo nūtikšona ūtrū reizi Baļtejā reikuotajā II Latvejis Storptautyskajā keramikys biennalē ar pasuokumim Reigā, Siguldā, Uogrē, Rēzeknē, Lūznovā i Leitovys piļsātā Panevēžā. Izstuodei “Martinsona balva” storptautyska žureja nu 395 dasacejumu atlaseja 100 muokslinīku dorbus, kas puorstuovēja 29 vaļstis.


Tīšsaistis seminars "Dzimtas koks - savu dzimtas sakņu apzināšana" - lakuga.lv\nTīšsaistis seminars “Dzimtas koks – savu dzimtas sakņu apzināšana”\n26/11/2021 @ 10:00 – 14:30\n26. novembrī nu 10.00 da 14.30 stuņdem byus tīšsaistis seminars “Dzimtas koks – savu dzimtas sakņu apzināšana”. Seminaru vadeis lektore Andra Zubko-Melne – nūvodpietnīce ar 28 godu pīredzi cyltskūku veiduošonā.\nSeminara programā varēs dzierdēt informaceju par dzymtys kūka izpietis prīkšnūsacejumim, dzymtys viesturys izpietis olūtim škārsteikla resursūs, arhivu darbeibys pryncypim i Latgolys vītvuordu specifiku, administrativajom teritorejom i apdzeivuotūs vītu identificēšonu.\nDasasaceit seminaram var leidz 26. novembra 9.00 stuņdem, aizpyldūt anketu ITE.\nVaira par seminaru var skaiteit ITE.


Pronevere u poslu remonta vagona? - Vesti - Aktuelno - ALO!\nPROVERA NAVODA SAVETA ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE\nPronevere u poslu remonta vagona?\nAutor: Tanjug | 16.04.2015 - 10:37:00h | Komentara: 0\nPotpredsednica vlade i ministarka graĐevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da nadležne institucije istražuju navode Saveta za borbu protiv korupcije u vezi sa proneverom 65 miliona evra zbog remonta vagona.\nVagon u Nišu | Foto: Konstantin Kamenov


13. A. 813. M. Garkolne no Ādama Zvīdra, Jāsmuižas Zviedruos. Latvju Kultūras kr.\nVīnu reizi muote meicēja maizi un dāls, staiguodams apkuort, apguozja baļvu. Muote sasadusmuoja un soka: "Ka tevi valns nūrautu!"\nAizcepļī nazkas atsasaucja: "Vai tyuleņ?"\nMuote sasagyuva, ka nav labi, un soka: "Pēc kuozom, kad atbrauks nu baznīcas!"\nPēc nazcik godim, kad dāls jau beja izaudzis lels un izdīnējis dīnesti, jis sadūmoj precētīs. Kuozu dīnā dāls aizbraucja uz baznīcu, saslaulnoja un atbraucja uz sātu. Tikleidz jis izguoja uz tuos vītas, kuŗā jū muote nūluodīja, dāls vysu acīs pazuda un nivīns nazinuoja, kur jis palyka, Puorguoja godi un mēneši, bet dāla vys nabeja. Muote tū vysu zynuoja, bet nikam nastuostīja. Vīnu reizi dāla tāvs, aizguoja uz mežu slūtu grīztu un aizzamaldīja. Jau vokorā jis īraudzēja mežā mozu muojiņu un sadūmuoja īīt tur uz nakts muojom. Ustabiņa beja sylta, bet tukša. Tāvs izkuopja uz cepļa, guļ un klausuos, kas byus. Pašuos pušnaktīs atguoja četri puiši un runoj par šū un par tū. Catūrtais puiss soka: "Mani muote nūluodēja, kad es atbrauču nu baznīcas sovu kuozu dīnā!"\nTāvs pazyna, ka tys ir juo dāls, un atsasaucja: "Dēliņ, voi var tevi izgluobt?"\n"Na, navar, tētīt," atbildēja dāls.\nTe gaiļs suoka dzīduot un vysi četri puiši izguoja nu ustobas. Tāvs nūkuopja nu cepļa un guoja jīm pakaļ. Natuoļi tāvs paguoja un pīguoja pi plotas upes. Tāvs raudzīja puorbrist par upi, bet navarēja - upe beja dziļa. Tad jis atsagrīzja atpakaļ, tymā pašā ustabiņā puorgulēja par nakti un reitā aizguojis uz muojom. izstuostīja sīvai vysu, kū redzēja naktī.\n"Šū vokor īšu es. Es gon jū izgluobšu!" atsasaucja muote. Vokorā muote aizguoja uz tū pašu ustabiņu, guļ uz cepļa un gaida, kad dāls atīs. Pušnaktīs atguoja četri puiši un atkon runuoja tū pašu, kū tāvs dzierdēja.\n"Voi es tevi, dēliņ, varu izgluobt?" prosa muote. Dāls nivīna vuorda naatbildēja un kad gails suoka dzīduot, izguoja ar puišim nu ustobas. Muote guoja pakaļ. Jei pīguoja pi tuos pašas upes un redz, ka pylma upe guņs tak. Tai muote atsagrīzja atpakaļ, puorgulēja leidz reitam ustabiņā un reitā aizguoja uz sātu. Trešā naktī dāla muosai pasaruoda sapnā bruoļs un runoj: "Pasoki munai sīvai, lai jei salosa vysas sovas laulību drēbes un vaiņagu un atīt uz ustabiņu!"\nMuosa prosa: "Vai es tevis, bruolīt, navaru izgluobt?"\n"Na, navari," atbildēja bruoļs un pazuda. Reitā muosa pastuostīja vysu bruoļa sīvai un vokorā sīva, salasījuse vysas laulobu drēbes un vaiņagu, aizguoja uz tū ustabiņu mežā, atsagula uz cepļa un gaida, kas byus. Pušnaktīs atīt četri puiši un runoj sovā storpā, kai kurs te patyka. Sīva, uz cepļa gulādama, atsasaucja: " Voi es tavi varu izgluobt?"\n"Jā, vari! Nuoc šur, es pastuostīšu, kai tū izdarīt!" pasacīja dāls.\nSīva nūkuopja nu cepļa un pīguoja pi sova veira. Jis soka: "Kad tu mums īsi pakaļ, tev prīškā byus upe! Tad tu mudri svīd laulobu drēbes yudenī un paša skrīn puori! Tu īīsi vīnā muižā un nu tev prasīs : "Kuo tu atguoji?", Tu atbildi : pēc muna! Tev dūs zaltu un cytu vysaidu montu, bet tu najem un soki: atdūdit muni! Tad tevi īvess klāvā, kur byus pīsīts daudzi vēršu. Tu apsaker pyrmajam vēršam ap koklu un saki: "Itys ir muns!" Es byušu tys vērss!"\nGaiļs suoka dzīduot un puiši izguoja nu ustobas. Sīva pajēmja laulobu drēbes un guoja pakaļ. Jei pīguoja pi upes un navarēja tikt puori. Tad jei svīdja sovas laulobu drēbes yudenī un paša mudri puorskrēja par upi. Īt sīva tuoļuok pēc puišim un pīguoja pi vīnas skaistas muižas. Aiz muižas vuortim puiši pazuda un sīva īguoja vīnā ustobā. Ustobā beja pylns sovaidu ļaužu. Ļaudis prosa: "Kuo tev vajag?"\n"Es atguoju pēc sova!" atbildēja sīva. Ļaudis dūd jai zaltu. un maizi, zyrgus un cytu montu, bet sīva najem un vys soka: " Atdūdīt munu!"\nTūlaik ļaudis aizvedja sīvu uz klāvu un saka: "Izlosi sovu!"\nSīva apsakēŗa pyrmajam vēršam ap koklu un soka: "Itys ir muns!"\nĻaudis streidējās, bet sīva cyta nagribēja jemt un atdevja jai juos veiru. Dāls ar sīvu atguoja uz sātu, pajēmja pi sevis dzeivuot tāvu ar muosu, bet muoti padzyna nu sātas un dzeivuoja laimīgi.\nP i e z ī m e. Šis variants ir līdzīgs agrākai pasakai "Pazudušais līgavainis" (9. sējumā, 338, 19). P. Š.


Datum: 30 mei. - 24 jul. 2017


6.783 Gästeseit Juli 2015\n278 Gästeseit Juli 2019\n6.150 Gästeseit Dez. 2005\n175 Gästeseit Apr. 2019\nPaket 5237 4-Essential by Dorint - Essen\n150 Gästeseit Juni 2020\nUngewöhnliches Designer-Hotel in Top-Lage, Jahreswechsel mit Stadtrundfahrt im Hop-On-Hop-Off-Bus und Silvester-Schifffahrt inklusive Festbuffet, Live-Musik, Tanz, Mitternachtsimbiss und allen Getränken.\n790 Gästeseit Mai 2014


16. A. 1045. 1072. 1062. 1084. 1130. J. L e o n o v i č s, K a p i ņ u p a g. P. S t r o d a k r.\nPi vīna saiminīka beja daudz zūsu. Zūsis ganēja gons. Vīnā dīnā gons, atdzeidams zūsis uz muojom, tuos saskaitīja, bet izzaruodījuos, ka tryuka divu zūsu. Ūtrā dīnā pēc saskaitēšanas arī divu zūsu tryuka. Tai tys vylkuos kotru dīnu. Saiminīks redzēja, ka jam byus lels zaudējums, tuopēc jis pasacēja gona "Par pazudušom zūsim tu maņ moksuosi tik, cik es tev likšu.\nGons redzēja, ka jam samoksuot par zūsim nabyus spāka, tuopēc jis mēginuoja kaut kai maklačēt. Natuoļ nu saiminīka muojom beja azars, kuŗu sauce par Valna azaru, tuopēc ka tur dzeivuoja valni. Vīnā dīnā gons saveja sev rasnu un garu viervi, aizguoja uz azaru apsadās azarmolā; vīnu vierves golu īlaide azarā, bet ūtru golu turēja rūkuos. Napaguoja stunde, kai nu azara izskrēja sanyknuots valns un dusmuos klīdze uz gonu puiku : "Kū tu te dori, kū tu te myusus kaitynoj?"\nBet puika mīreigi atbiļdēja: "Es ar šū viervi volkuošu nu azara valnus un tūs mūceišu."\n"Nu, nu, pamēginoj tu man tikai, tod es tevi nu šuos pasauļes nūslaucēšu un tymā pasaulē arī nadūšu dzeivuot." klīdze valns uz puiku.\n"Pasavērsimēs, kas kū nūslaucēs nu šuos zemes, voi tu mani, voi es tevi?"\n"Es tevi apēsšu!"\n"Es tevi nūžņaugšu."\nValnam palyka baist, jo puika pret valnu uzzastuoja ļūti drūši. Puika tam lyka prīškā: juo valns puikai pībērs pylnu capuri zalta, tad tys tūs valnus, kas atsarūn šymā azarā, naaiztiks. Bet valns atbildēja: juo puika puorspēs valnu skrīšonā, akmiņu svīšonā, sviļpuošonā, tod valns tam samoksuos ar zaltu, bet juo nā, tod puiku nūgalynuos. Puika pādūmuoja, padūmuoja un apsajēmēs. Pyrmuo beja skrīšonuos.\n"Kur tu maņi panuoksi, tu munu dālu napanuoksi, kuram ir tikai divi godi!" teice puika.\n"Kur ir tovs dāls?" Puika pīvede valnu pi kryuma, kurā sēdēja zaķis un uzklīdze: "Sau!" Te zaķis švyk! un aizīt pa kryumim - valns tam pakaļ. Skrēja, skrēja un atsagrīzēs atpakaļ.\n"Nu, puis, tovs dāls lobs skrējējs, napanuoču nikai; bet tu laikam vēl lobuoks?"\n"Saprūtams," atbildēja puika.\nPēc tam nuoce akmiņu svīšona. Puika sagiva zvierbuli un īsadynuoja kabatā. "Es jau kai svīsšu, to jau pagaidēsi, koleidz jys nūkriss uz zemi!" iīlījuos vains.\n"Bet es kai svīsšu, to i nasagaidēsi."\nValns, kai svīde, ka nūvurgžgēja vīn. Gaidēja, gaidēja, tūmār sagaidēja, ka akmins nūkrita uz zemi. Gons pacēle rūku "Jurkš!" un nav. Gaidēja, gaidēja - nasagaidēja. Zvierbulis aizskrēja un naatsagrīzēs atpakaļ. Gons uzvarēja valnu. Tagad nuoce svilpuošona.\nTe valns dūmoj : "Tagad nu es uzvarēšu, jis jau laikam namuok sviļpuot, kai es."\nJis soka: "Ka es sviļpuošu, tod jau lopas biers nu kūkim."\nPuika soka: "Bet es tai varu sviļpuot, ka tev golva apreibs!"\nValns kai sviļpuoja, tai iopas nūbyra nu kūkim un puikai golva suoka grīztīs riņķu riņķūs.\nPuika soka: "Tu tikai aizsīn acis, kai es sviļpuošu, cytaidi tev acis izskrīs nu pīres!"\n"Labi, labi," atbildēja valns. Jis jau stuov ar aizsītom acim un galda, kod tys svelps.\nGanos pajēme lelu vāzu un kal lyka ar vāzu par golvu vainam, ka tys nūkrita uz zemi, kai kyulis.\n"Tu vēl lobuok," teice valns caldamīs.\nNu gons beja uzvarējis valnu vysur; atlyka tikai valnam nest zaltu un pībērt puikai pylnu capuri. Valns aizskrēja uz elni pēc zalta, bet puika pajēme, izroka bedri tyvu pi akmiņa, puorplēse sev capuri un gaida. Valns nas zaltu. - Ber, ber - napīteik. Aizīt ūtru un trešu reizi pēc zalta uz elņi.\nGolu golā tūmār pītyka gonam: "Nu tagad vari otkon īt uz azaru un tur mitētīs mīreigi," sacēja puika valnam.\nPuika tagad suoka dzeivuot daudz boguotuok, kai juo saiminīks.


Annys Rancānis divejaiduo dzejis kruojuma atvieršona /Foto i audio - lakuga.lv\nTemys: Anna Rancāne, Bezdelīgu pasts, Pylni kārmani dabasu, Rainis, Roksts\nVakar, leitainā 16. maja vokorā Raiņa i Aspazejis sātā Reigā speidēja literaturys saule – iz Annys Rancānis jaunuo – divejaiduo dzejūļu kruojuma oficialajim atvieršonys svātkim sasatyka latgalīšu i latvīšu literaturys cīneituoji, interesenti, entuziasti, dzejneicys draugi i tyvinīki.\nSirsneigai sasatikšonai nikuo daudzi navāga – tik Raiņa atbolsta placu aiz mugorys, Evitys Zuoleitis dzīduotys dzīsmis, sirsneigus vuordus nu leidzcylvāku i pošys Annys Rancānis skaiteitus dzejūļus. Kaida rindeņa lai teik ari LaKuGys skaiteituoju ausej.\nPar tū – kai kruojums topa i par tuo divejuodū dobu varit nūsaklauseit Latvejis Radejis pyrmuos programys raidejumu „Kulturys Rondo”, kurymā gasteja poša dzejneica i kruojuma latgaliskuos dalis redaktore Ilze Sperga.\nKarteņos – zibšni nu dzejūļu kruojuma atvieršonys svātkim, foto LaKuGa


Latgalīši i globalizaceja | Latgolys Studentu centrs\n25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i Latgolys kūpejuos dzelys lobā izmontuot myusudīnu tendencis.\nPasauļs ir palics mozs, pasasokūt transporta atteisteibai piedejuo godu symta laikā – attuolumi vīgļuok i dreižuok puorvarami. Ej, brauc i verīs, kai cytur ļauds dzeivoj, viertej, kas lobs, kas nā, brauc iz sātu i gols golā suoc apsazynuot tū, kas sātā ir vierteigs i īviereibys cīneigs (ja iz sitīni navari suokt ar sevis apsazynuošonu)! Pasauļs ir klivs atvātuoks – informacejis tehnologejis, internets i socialī teikli – roksti i byus skaiteituoji, meklej i atrūd dūmubīdrus tivuokā voi tuoļuokā pasauļa molā.\nBet na vyss ir tai, kai pyrmajā breidī ruodīs – taipoša ari ar nūpītnū vokora temu i diskuseju praksē. Sarunys gaitā atsakluoja dažaidys pīredzis, kas saisteitys ar latgaliskuos identitatis apsazynuošonu, saskarsmi ar dažaidim stereotipim par Latgolu i latgalīšim. Var jau vaicuot – cik ta iļgi vēļ par tū runuosim? Bet paaudzis mainuos i sarunuos rūnās jaunys atzinis voi ari vīnkuorši kaids naviņ pūsmys i temats teik slāgts. Vysmoz attīceigajā grupā. Paraleli tyka generāti dažaidi vierzīni, kaidūs var pieteit latgaliskū. Īs laiks i byus radzams, kai studenti rass īspieju sovā studeju laukā atrast latgaliskū dimenseju pietejumim, struoduot i sajimt sova dorba augļus ari materialā veidā.\nI vysam pa vydu Juoņs Ryučāns deve īspieju īsavērt personeiguos gruomotu kolekcejis latgaliskuokajā daļā.\nstuosteja par sovys literaruos darbeibys aizsuokumim i skaiteja sovys ailis.\nA moš beja pavysam cytaižuok nakai ite pīraksteits – cik ļaužu, tik i vīdūkļu. 😉 Ka gribīs sova vīdūkļa – juoīt i juosaver pošam. Ir nūtykumi, kur ir vārts byut kluot. 😉\nTags:biļdis, Daugovpiļs, Juoņs Ryučāns


Derības par sievas uzticību.\n5. A. 882. M. Garkalne no 76 g. vecas J. Staleidzānes Atašienē. Latvju kultūras kr.\nSenejūs laikūs dzeivuoja vīns muižinīks ar sovu sīvu un dālu. Uz muižinīka zemes beja krūgs un tymā krūgā dzeivuoja krūdzinīks ar sovu sīvu un pameitu. Nailgi kungs ar sovu sīvu padzeivuoja un nūmyra. Palyka dāls vīns pats, buorinīts. Vīnu reiz krūdzinīks sadūmuoja, ka vajag sovu pameitu atdūt kungam par sīvu. Īsaucja krūdzinīks reizi kungu krūgā. Krūdzinīka pameita beja smuka meita un kungam patyka. Sataisīja jī kuozas un dzeivoj. Kungs suokumā krūdzinīku saucja bīži vīsūs, bet vāluok puorstuoja saukt. Krūdzinīks sasadusmuoja uz kunga un pameitas un gribēja jūs savest naidā.\nVīnu reizi krūdzinīks satyka kungu un soka: "Tova sīva vairuok mīļoj mani, kai tevi!"\nKungs streidīs, ka nav taisnība, bet krūdzinīks soka: "Izbrauc tu uz divejom nedēļom nu sātas un, kad atbrauksi, tad jau pi manis byus tovas sīvas gradzyns un tovs laulobu šnudrauts!"\n"Na, nabyus vys!" soka kungs, jo jis zynuoja, ka sīva jū mīļoj. Sadarīsim uz sova monta!" soka krūdzinīks.\nKungs ar krūdzinīku sadarīja uz sova monta un kungs izbraucja uz divejom nedēļom nu sātas, sīvai par tū nikuo napasacīdams. Kad kungs izbraucja, krūdzinīks atīt uz sovu pameitu un soka: "Lobuok atdūd sovu gradzynu, cytaidi es tevi nūsisšu!"\nPameita aizklīdzja: "Ļautini, gluobit!"\nSakrēja nu muižas kolpi un kolpyunes un prosa: "Kas nūtyka ar gaspažu!"\nPameita žāluodama patēva, soka: "Man tik tai isaklīdzja."\nKolpi un kolpyunes izguoja uorā, aizguoja ari krūdzinīks uz sātu, gradzyna nadabuojis. Tad krūdzinīks īdevja sovai kolpyunei symtu rubļu un aizsyutīja uz muižu dabuot nu gaspažas gradzyna. Aizīt kolpyune uz muižu, īguoja pi gaspažas un soka: "Patāvs prasīja tevi aizīt pi juo cīmā un sasamīrēt!"\nGaspaža nūmaucja nu piersta gradzynu, nūlyka uz golda un atsagrīzja mozguotīs. Kolpyune pagiva gradzynu un ībuozja mutē. Gaspaža nūsamozguoja un gribēja izmaukt gradzynu, bet navarēja atrast. Suoka juos abejis meklēt. Tad gaspaža pasaucja kolpu, kolpi apmeklēja kolpyuni, bet gradzyna naatroda. Cikom meklēja gradzyna, jau beja vokors. Gaspaža vokorā nagribēja īt uz patēvu un palyka muojuos, bet kolpyune aizskrēja un aiznesja krūdzinīkam gradzynu. Tad krūdzinīks īdevja symtu rubļu vešeriņai un prasīja atdūt jam kunga laulobu šnudrautu. Vešeriņa dabuoja un atdevja krūdzinīkam šnudrautu. Atbrauc kungs un aizīt pi krūdzinīka. Krūdzinīks stīp jam rūku vasaluotīs un kungs redz, ka krūdzinīkam uz piersta juo sīvas gradzyns. Tad krūdzinīks izvylka nu kārmana kunga laulobu šnudrautu un nūslaucīja dagunu. Tad kungs soka: "Tev taisnība, tev pīdar muns monts!"\nAtīt kungs uz sovu muižu un soka sovai sīvai: "Tagad īsim pa pasauli laimes maklātu!"\nKunga sīva aizrauduoja un nagribēja īt, bet kungs soka: "Īsim prūjom, tu muna sīva, es tovs veirs!"\nUn jī aizguoja. Guoja, guoja un īguoja vīnā lelā mežā. Par ceļu gulēja izzaguozīs ūzuls un veirs ar sīvu, jau nūguruši, atsasāda uz ūzula un sēd. Tad veirs soka: "Myusu dzeive ir taipat izzaguozuse, kai itys ūzuls, tuodēļ īsim kotrs sovu ceļu!"\nSīva parauduoja un jī aizguoja kotrs sovu ceļu. Sīva guoja, guoja un pīguoja pi soldotu kazarmem, kur apmuocīja soldotus. Vacuokais īsavēra sīvīti un soka: ;;Voi tu ari gribi byut par soldotu?"\n"Jā", atbildēja sīvīte. Tyuleņ dabuoja soldota drēbu. Sīva apsavylka par soldotu un nivīns nazynuoja, ka jei ir sīvīte. Sīvai soldota dīnests devjas ļūti lobi un jei par godu jau beja par generali. Kur guoja, naguoja juos veirs pēc jū izašķieršonas, bet jis arī patyka itymuos kazarmēs un palyka par soldotu.\nVīnu reizi itys generals guoja apsavārtu krauļa un īsavēŗa sovu veiru stuovūt uz krauļa, bet jis sovas sīvas napazyna. Ūtrā dīnā generals pavēlēja taidu un taidu soldotu atsyutīt pi juo par apkolpuotuoju. Atīt soldots uz generali un raud.\n"Kuo tu raudi?" prosa sīva.\n"Kai man narauduot? Es asmu nu kungu cilts un nikaida dorba namuoku struoduot, bet mani syuta pi jyusu par apkolpuotuoju!"\n"Naraudi, vyss byus labi. Lobuok pastuosti par sovu dzeivi."\nSoldots nu gola leidz golam vysu izstuostīja un pastuostīja, ka jam beja ari sīva.\nTad sīva prosa: "Kur tad tagad tova sīva?"\nNazynu kur! Varbyut, vylki mežā apēdja, vai otkon taipat staigoj pa pasauli, kai es!"\nTad generals pavēlēja cytim soldotim aizjyugt lobus zyrgus, pajēmja leidza ar sevi divi viersnīkus un aizbraucja uz tū krūdzinīku. Īguoja pi krūdzinīka, suoka dzert, ēst un pasaucja pi sova golda arī krūdzinīku. Kū jī runuoja, narunuoja, bet golā īsuoka runuot par paguojušim laikim. Krūdzinīks izstuostīja, ka jam pīdar ari tei muiža un kai jis apmuonīja kungu, kai nūzoga gradzynu un laulobu šnudrautu nu gaspažas. Tad generals soka: "Vai, cik gudrs krūga tāvs!"\nTad jis izsašķeiŗa un aizbraucja. Izbraukdams generals soka: "Vēļ mes atbrauksim, kad navīn uz tevi!"\nKrūdzinīks pīprasīja atbraukt, bet pameitas napazyna. Ūtrā dīnā generals pajem leidza sovu veiru un atbraucja. Izbraukdama jei apakš generaļa drēbem apvylka sīvītes drēbes. Otkon ībrauc jī pi muižinīka un generals prosa pastuostīt vēj par tīm muļķim muižnīkim. Krūdzinīks jūs nivīna napazyna un suoka stuostīt. Tikkū krūdzinīks beidzja stuostīt, generals nūvylka sovas viersējuos drēbes, palyka par sīvīti un tad soka: "Es asmu tova pameita un jis ir tovs znūts!"\nKrūdzinīks sasabeida un krita ceļūs prasīt pīdūšonas, bet kungs pīsēja krūdzinīku pi tuo zyrga astes, ar kuŗu jī atbraucja, un zyrgs krūdzinīku saraustīja gobolūs, bet kungs ar sovu sīvu dzeivoj sovā muižā.


SS.LV Sports, aktīvā atpūta - Ekipējums, Cena 15 €. Fitnesa gumija - espanders Power Band выполнении медицине, 18:00). - Sludinājumi


Buy Latisse online no prescription Italy, Latisse in pregnancy\nForums Favorite Destinations for Expats Buy Latisse online no prescription Italy, Latisse in pregnancy\nORDER Latisse NOW! Get a giant discount! Enter Here\nbuy 24 latisse online\nwhat does latisse do to brown eyes\nbest prices for latisse\nlatisse changed my eye color\nlatisse effect on brown eyes\nlatisse for sale in the philippines\ndoes latisse change green eyes\nlatisse raleigh nc\nlatisse in pregnancy\ndoes latisse cause blindness