Svātkūs Upeitē divkuorteigys prīcys - lakuga.lv\nSvātkūs Upeitē divkuorteigys prīcys\nTemys: Andris Slišāns, greida, Roksts, Upīte\nItūgod, svātki Upeitē nūsvieteiti divkuorteigi prīceigi, jo 1. septembrī Upeitis cīma ļauds i gosti atguoja svieteit na tik svātkus kai tūs ir īrosts dareit nu jau pīktū godu, nu ari kab īdoncuotu jaunū greidu Upeitis tautys nomā i nūvārtātu par Leader programā atbaļsteituo projekta nūpierktū skona aparaturys komplektu.\n„Svātki Upītie” puorsteidze ar daudzveideibu. Svineigu noskaņojumu radeja Baļtinovys muzykys školys pyutieju orkestra nūspālātī marši, saviļnuoja Rekovys kulturys centra kuora „Viola” uzastuošona, lelais sastuovs i skaneiguos dzīsmis. Austrumu nūskaņu izbyute Upeitis tautys noma vādardoncuotuoju puļceņa uzastuošona. Vysus izsmīdynuoja Brīžucīma dramatiskuo kolektiva izspālātuo etīde par „Začeišu pierteņu”, kur začeneitis nūpiere sovus začu veirus. Na veļteigi par Škilbanu pogostu ir izjimta videokina „Dzīdūšais pogosts”. Škilbanu pogosta Upeitis cīmā dzīduot prūt vysi, dzīduoja bārnu trio, tradicionalū dzīduošonys prasmi paruodeja jaunīšu folklorys kūpys sīvys i mārgys. Ite beja īsarodušys jaunuos grupys: Upeitis kapela i duets Zintis Krakops i Raimonds Logins.\nUpeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns lelu paļdis saceja Vileks nūvoda dūmei par daškiertū finansiejumu tautys noma leluo zala greidys maiņai. Par dūmis daškiertū finansiejumu ir īlykta jauna eglis kūka greida tautys noma lelajā zalā, kai ari padareita skotuvis puorbyuve, pataisūt tū drupeit plašuoku, sataisūt pakuopīņus iz skotuvi i īkuotojūt nalelu aizskotuvis vītu muokslenīkim. „Asam cīši prīceigi, ka beidzūt nabyus juosasatrauc, ka doncojūt kaids varātu īlyuzt, jo vacuo greida beja nūkolpuojuse i tei šyupuojuos. Reizem nadrūšuokuos vītys aizykom ar krāslim, kab tymā paksī nadoncuotu, bet taipat kaids pasamaneja doncuot ari itymuos zala vītuos. Lels paļdis Baļtinovys meistarim Aigaram Keišam, Ilgvaram Keišam i Rolandam Keišam, kurī padareja greidys nūmaiņu. Caram, ka jaunuo greida kolpuos daudzi godu. Asu ari prīceigs, ka itūs svātkus vadeja Samanta Logina i Kate Slišāne. Vēļ tik vajadzātu nūmaineit jumtu i padareit zala sīnu renovaceju, tod tautys noma vadeibu varātu atdūt jaunajai paaudzei,” tai padareitū viertieja i jaunus aizdavumus īzeimēja A. Slišāns. Upeitis svātku golā drūsmeiguokajim beja īspieja pīsadaleit nakts traseitē, dorūt vīgluokus i gryušuokus aizdavanus, kab nu daudzdzeivūkļu sātu pogolma tiktu iz kulturys nomu. Drūsmeiguokī nasabeida īt ari iz balu, kurū spielieja „Caspers un Co” aba spūki nu Kuorsovys.\nBīdreiba „Upītes jaunīšu folkloras kūpa” realizieja Leader projektu Nr. 11-07-LL04-L413202-000028 „Skaņu aparatūras komplekta īgāde”. Ir nūpierkta skonu puļts, mikrofoni i tumbys, Nūpierktais skonu aparaturys komplekts i kompakts i mobils, vīgli puorvītojams, deļtuo jaunīšim byus īspiejis reikuot plašuokus kulturys pasuokumu i koncertus, kai ari byus īspieja reikuot Zīmeļlatgolys danču vokorus ustobuos i breivā dobā. Kūpejuos projekta izmoksys ir 1192,50 Ls, Eiropys Lauksaimnīceibys fonds Lauku atteisteibai projekta eistynuošonai daškeire 900,00 Ls, projektu 292,50 Ls apmārā leidzfinansieja Vileks nūvoda dūme. Nūpierktais apreikuojums dūs jaunīšim stimulu dorbuotīs, popularizēt folkloryus kusteibu i pīsaisteit jaunus dalinīkus, kab nūdrūsynuotu namaterialuo montuojuma puorsamontuošonu nu paaudzis iz paaudzi. Nabyus juotierej finanšu resursi, kab apreikojumu īrātu, partū finansiejumu varēs nūvirzēt pasuokumu reikuošonai.\nKa nabejot Upeitis svātkūs, nabādojat! Jaunū zala greidu apsavērt i īdoncuot varēs cīši dreiži – 15. septembrī festivalā „Upītes Uobeļduorzs”!\nSagatavieja Vineta Zeltkalne (teksts i kartenis)\nAlbumā “Sibīrijas dziesmas” īkļautys latgalīšu dzīsmis Juņs 1, 2020


Zuss muoja i pagaiss sāta. Voldemara Vogula "Sirds bolss" | Naktineica\nZuss muoja i pagaiss sāta. Voldemara Vogula "Sirds bolss"\nVakar pa ceļam iz dzīduošonu nūpierku apguoda “Zvaigzne ABC” izdūtū Voldemara Vogula dzejūļu gruomotu “Sirds bolss”. Pats fakts viņ ir breineigs — kruojums latgaliski Reigys apguodā i Reigys veikalā. Kaida vaira tī buorineite — volūda skaņ televizejā, pylni dzīšmu šovi latgalīšu; volūda skaņ dzejā i teik īspīsta iz papeira. I naviņ kur nabejs pašelē tuoli tuoli, a tok pošā Reigā. A kas Reigā izdūts, tys tok myužeibai izdūts. Cītajūs vuokūs, internetveikalā.\nLabi, gona uoveitūs. Reiga na svātuo gūvs. A Reigys gruomotom tei poša vaine i prīca, kas i Rēzeknis, Ludzys ci Viļānu gruomotom.\nŠūreit pa ceļam iz dorbu skaiteju i palyka biedeigai — deļkuo latgalīšu gruomotys nadataisa da gola. Voi eistyn nav nivīna korektora i redaktora, kas dasaver taidu seikumu kai vīnaids burtu nūformiejums ci fonts dzejūlī (v. 50. pl.). Par leksiku voi raksteibu pat nav runa — ni Vogula kruojums pyrmais, ni pādejais ar “nuokt” i “skateitīs” cytaiž vyscaur latgaliskā tekstā voi atškireigom vīnys formys izskaņom i golūtnem vīnūs vuokūs. Narunojūt par izlūksnis īzeimem, par pīmāru, vuorda “kaļve” lūcejums lokativā “Kai kaļvī zyrga pokovus // Tāvs kola”, kas izlein cytaiž galeigi na poša izlūksnei rakstureigajam pīrokstam ar Zīmeļlatgolai rakstureigajom golūtnem “-as”, “-es” (nui, zynu, zynu, ka gruomotā dūmuota “Stroda raksteiba”, bet par daudzi atkuopu, kab jimtu golvā).\nPuorskaitūt latgalīša dzejā vuordu “tupeni”, maņ iz lyupu ironisks smaids — voi eistyn pošu latgalīšu buļbys i guļbys ir tik nycynojamys, ka juosagiun pi vidzemnīku tupeņu? Parkū to par reizis najimt kūrzemnīku ruociņus — nav gona pīrosti i gona gludi deļ poetiskūs tekstu? I kaida nūzeime skaistim vuordim par dzymtū volūdu, ka sirdī to bais juos vuordu pasaceit da gola?\nTai i dzeivojam — buorineiši. I nu vysys sirds ar vysu sovu sirds asni i aizgruobteibu rokstom dzejūļus par Latgolu mamu i tāva dūtim ceistajim zūbynim — paaudzi nu paaudzis. Koč gruomotys īvodā Anna Rancāne citiejuse autoru: “As nikaida abstrakcionisma nalītoju, nikō sveša. As te dzeivoju, “Cepleišūs”, te muni bārni un niko sveša maņ navajag.” (Pastreipuojumi muni.)\nReizē gruomotys teksti skaņ jau cik reižu dzierdātai i stereotipiskai, a reizē kai nu jauna. Kotram cylvākam gols golā ir sovs pasauļs i sovys acs, kai pasavērt iz juo.\nVogula dzeja kai Vogula dzeja. Jis ir jis pats — kai īprīkšejūs kruojumūs, tai i niu. Eisi, varātu saceit, ka pat konspektivi par svareigū. Kai izgrīzumi nu vīna Latgolys cylvāka dūmu i jiutu pasauļa. Kai aforismi i pīzeimis par dzeivi.\nPyrmuo gruomotys daļa “Muns orklys, rūkys munys” vaira runoj par dzymtū zemi, bārzim i bārnim, paaudzem i sovys vītys sajiutu, ūtruo daļa “Guņs meita” — par mīlesteibu pret sīvīti, a trešuo “Dīva ūzula zors” ir kai pīzeimis par myužeibu, myužu i sevi, par sovu vītu Dīva ūzulā. Sauc tū par tautu voi pīdereibu sovai zemei.\nRuodīs gon, ka šaļtim autors eisti nateik uorā nu latgalīšu literaturys bādu īlejis — raksteit latgaliski = raksteit par Latgolu. Koč jis ir par dzeivu i par lelu itai kletkai — kai aizarunoj, tai izlein pa sīta caurumim iz vysom pusem kai meiksts muols voi spryuk vaļā kai ols nu bucys. Nu vaidiešonys par mierstūšū volūdu klasiskā izpratnē ite nav ni smokys, dreižuok aicynuojums naturēt volūdu zam akmiņa, aplīcynuojums sovai atbiļdeibai pret tāva i muotis, pret dālu paaudzi.\nTik ka tuo dzeivuma grybātūs vaira. Lai nav taida cauri setkai izmīgta muola masa ar vacu laiku stereotipiskajim uzsaukumim “celitēs, bruoli” voi buorineibys otkon i otkon pīsaukšonu, a kruojums saītu vasals i skaneigs kai skrūze. Voi izsper spuņdi kai ols bucai i izalej puori skaiteituojam dzeivā skaniejumā. Bet mož es i gaidu tū, kuo navar byut — autora aforistiskais stils naparedz taidys izalīšonys, koč jis pats ir dzeivs i juo pasauļs ir dzeivs i skaneigs.\nVuordu nu dzīsmis naizjimsi — ar liekšnim saulē naīlieksi, ka ir novembris. Jau tai itys kruojums ir vasals zors myusu dīnu latgalīšu literaturā — cytaiduoks, sovpateigs, vārā jemams.\nGryuts gon pasaceit, cik lela daļa ituos gruomotys tekstu ir pyrmpubliciejums, cik nu nu īprīkšejūs mozūs kruojumu pajimtūs dzejūļu izlase. Napuorbaudeju. Var jau byut, ka juo dzeja ir kai lels pasauļs, kurā atsakuortoj vīnys i tuos pošys zeimis, tok skaitūt par zvaigžņu tyltim, rūnās dūma — varbyut tys dzejūļs eistineibā ir nu kruojuma “Iz zvaigžņu tylta”.\nVogula dzeja maņ ruodīs skaista, kod jū naizmaitoj muns ar volūdys nabyušonom samaituotais pruots. A varbyut es poša asu samaituota, kam radzu tū, iz kuo verūs — caur sovom durovom vysa pasauļa naīraudzeisi, a tik viņ kai durovu škierbu. Šaļtim jis eisā dzejūlī skaita tū, skaita itū. Saīt kai lītu i byušonu puorskaitejums, a tei ak jau muna vaine, ka tys nasasalej vīnā vasalumā, a tikai pasaruod šmuki salykti vuordi i teikumi. Kai vysaidys druponys vīnā traukā — verīs i dūmoj, kas ite juosaredz.\nBet pats golvonais, kū gribieju pasaceit — Vogula dzejā dzeivoj latgaliskais kods ar līpu zīdim, azara iudinim i miršu vaiņuceņu, a tai napasaceis nivīns nu nivīnys cytys pasauļa molys. “Tu maņ miršu vaiņuceņu devi, // Bryunaceit.” “Boltūs guļbu // Daņcs dabasūs // Nasabeidz.” I tys ari ir tys. Sovs. Vierteigs. Skaiti i zyni — te ari ir tei latgalīšu literatura i tys, deļkuo jei vyspuor vajadzeiga autorim i skaiteituojim.\nA par tū muoju zusšonu i sātu gaisšonu — tī vaca bāda. Nazynu autora personeigi i juo volūdys, tok šaļtim gribīs iztulkuot latgaliski juo latgaliski raksteitūs tekstus. Varbyut tī byutu bejs gona ar redaktoru, kas pasoka, ka “taka” i “styga” ak jau ir vīns i tys pats i pat vīnā gruomotys puslopā gona ar vīnu vuordu — latgalīša mēlei tyvuokū “styga”. Voi ka Jezus ir Jezus, na vīnā gruomotys lopā Jezus, a cytā jau Jēzus. Bet itei bāda ir vaca kai pasauļs — ka nadasaviersi sovys volūdys, jei mudri apaugs ar vysaidim pa pasauli sagruobuotim vuordim. Poša dzymtuos i īkšu volūdys dzeivais vuords vys jau rauga izleist i ari izlein tekstā — par varis to seve nanūglobuosi. A piec šaļtenis jau literarais sapruots sova vuorda vītā īlīk svešys volūdys protezi.\nDzeja ar taidim aizgiutajim poetismim maņ izaver kai skaistule piec kosmetiskuos operacejis — ruodīs, šmuka nu skota, tok kas zyna, kaidi čorti jai dvēselē dzeivoj. Izliksi miršu vaiņuceņu — mož i sova ļaudaveņa. Nūjimsi — mož i Pamela Andersone.\nDeļtuo iz prīšku tūmār gribīs autoram nūvielēt dzeivuot sovys poša volūdys sātā, na muojā. Navar svešim vuordim pasaceit svareigū, a sirds bolsu gribīs dzierdēt dzeivu, na pasaceitu frazem i literari pareizim i aizgiutim poetismim — maizis klaipim, dyuraineišim, smuidrim augumim i t. t.\nItei gruomota tok eistyn ir Voldemara Vogula sirds bolss, kas izskaņ dzejā — par jam svareigū, par aizejūšū i reizē byutiskū. A cikom byutisks, cikom i ir. Naveļ bez laika volūdys kopā. Jei ir dzeiva i dzeivuoka par dzeivu, cikom svareiga — autoram, izdeviejam, skaiteituojam.\nP. S. A apguodam “Zvaigzne ABC” gribīs nūvielēt tai turpynuot – latgalīšu pasaulī ir gona daudz, a jim vajag i muola pūdu, i dzeivuo ols, i sovys volūdys i literaturys na tikai TV šovūs i dzīsmēs. Vīneigi padūmojit par tū redaktora i korektora byušonu – maņ jau prīca, ka gruomota latgaliski, a nu ituo fakta tok es napalīku okla i radzu ari apguoda napadareitū dorbu.\nThis entry was posted in gruomotys and tagged dzeja, latgaliski, literatura on 06.11.2013 by saprge.\n← Izelpa Zīmološanās ar latvju gēnu →


Vehicle: all countries — Vidzeme\nChernivtsi (UA) — Vidzeme reg. (LV)\nKyiv (UA), Western Ukraine (UA) — Latvia (LV)\nLuts'k (UA) — Vidzeme reg. (LV)\nDnipro (UA), Kharkiv (UA), Zaporizhia (UA) — Latvia (LV)\nKyiv (UA), Kyiv region. (UA) — Latvia (LV)\nMogilev (BY), Gomel (BY) — Latvia (LV)\nKyiv region. (UA) — Latvia (LV)\nMinsk (BY) — Latvia (LV)\nChernihiv (UA), Kyiv (UA), Zhytomyr (UA) — Vidzeme reg. (LV)\nUzbekistan (UZ) — Latvia (LV)\nDnipropetrovsk region. (UA) — Latvia (LV)\nMoscow (RU) — Latvia (LV)\nBelgorod (RU), Kursk (RU), Oryol (RU), Bryansk (RU) — Latvia (LV)\nIstanbul (TR) — Vidzeme reg. (LV)\nWarsaw (PL) — Vidzeme reg. (LV)\nMoscow (RU) — Vidzeme reg. (LV)\nKyiv (UA), Cherkasy (UA), Zhytomyr (UA), Khmelnytskyi (UA) — Vidzeme reg. (LV)\nYerevan (AM), Tbilisi (GE) — Latvia (LV)\nSmarhoń (BY), Astraviec (BY) — Valmiera (LV)\nKayseri (TR), Ankara (TR), Gaziantep (TR), Adana (TR), Konya (TR), Mersin (TR) — Latvia (LV)\nIstanbul (TR), Ankara (TR), Gaziantep (TR) — Latvia (LV)\nMinsk (BY) — Vidzeme reg. (LV)\nSt Petersburg (RU), Moscow (RU) — Latvia (LV)\nMoscow (RU), St Petersburg (RU) — Latvia (LV)\nLoads and Trucks for truck transport in Vidzeme reg., nearby directions:\ntruck transport in Zemgale reg. | truck transport in Latgale reg.\nloads in Zemgale reg. | loads in Latgale reg.\nSection "Backway trucks / Trucks for trucking Latvia / Available and backway transport Vidzeme". DELLA™ Truck Transport Company was founded in February 1995. Our Mission — a convenient and high-quality information services in of truck transport Latvia — Latvia and of international freight transport. Our main priority — relevance of information. Thank you for your interest in our service, we are always happy to be useful for you!


AmeliaGoddess livejasmin SarahJanePDXCurlyEmma livejasmin TaraKayneChristianDreamX livejasmin AdeleDannelFunKeny livejasmin twoTSdirtySexborntocum livejasmin AstridLina3DiamondCharm livejasmin EasyJaz\nKevinpotter livejasmin SexyBadTonyJulieteMist livejasmin WildCanerraborntocum livejasmin JADAHILSONNikiStyles livejasmin SaggyClitKISSableMUTYA livejasmin NikiStylesChristianDreamX livejasmin DannyRangerxxx\nHornyKitty93 . Jamesthered. ToddYorkX. BeautyTalia.\ncrazyfrenchchicaChuPikakatysex2015RachelDreamy .TaraKayneBeiutyRoxsigeorginasexy4FunSex2b2g .crazyfrenchchicaHonneyBunEmmaJamesKISSableMUTYA .ChristianDreamXSamclarkFAIRYHOTDREAMSJulieeSummers .karadpiperWildCanerra1WildSeductiveTSBritanyblue .HonneyBunAngelFoxArtMuscleftbigboobsMishaLou .YourCatSonYaSexyAnzhelika000VanessaHotTeyanaNicole .SexyBadTonySaraMilerTysonBigmlj .JordanDeluxesimplysexxymlj4FunSex2b2g .NinaCobraDICKSriderBabydollnery4UStacyIsAmazing .KevinpotterBarbiePoshKissmethereJoyHotSlim .\nAmeliaGoddess Videosharickblonde Videokarenandyeimar VideoEasyJaz VideoJulieeSummers VideoYourCatSonYa Video\nErikCollins VideoMonicaFlow VideoAntonelaCruz Videokatysex2015 VideoSweetCerise VideoSweetCerise Video\nMishaLouNicolForUDreamCreamMilfx000VanessaHot .CreamMilfxKevinpotterEmmaJamesJulieteMist .ExepurrySarahJanePDXFunKenykaradpiper .SexyBadTonyChuPikaEliMilligannFunKeny .SonyaDivaTeyanaNicoleSonyaDivaBarbiePosh .MishaLouStacyIsAmazingSaggyClitFAIRYHOTDREAMS .SexyAnzhelikaJoyHotSlimJamestheredCurlyEmma .SuzzySuna0PetitePrincessAdeleDannela0PetitePrincess .DaveBrutalManJoyHotSlimToddYorkXMuscleftbigboobs .katysex2015AmandaSoulborntocumKevinpotter .georginasexysharickblondeNikiStylesAleksPassion .


Roberts Ancāns (1919.g. 11.nov. — 1982.g. 1.janv.) — beja Latvīšu legiona viersnīks, sajēmis Dzeļža krysta Bruninīka krysta ordeni.\nTuo poša goda rudinī suoca vuiceitīs Latvejis universitates saimesteibys i tīseibu fakuļtetā, saimesteibys (lv:tautsaimniecības) nūdaļā.\n1944.goda zīmyssvātku ceiņu laikā Kurzemis kotlā, Ancāna vadeituo 19.divizejis ceiņu škola, pi Lestenis stacejas treis dīnu apstuojuma ceiņuos ar kājnīku īrūčim izneicynova 14 padūmu tankus. Par ituos ceinis varūneibu Robertu Ancānu 1945.goda janvarī apdovanoja ar vuocu armejis vysaugstū militarū ordini - Bruninīka pakuopis dzeļža krystu.\nVuocejā nu suoku dzeivova Bādverishofenē (Badwörishofen), tod Neištatē (Neustadt) i beidzūt Augsburgā. Neištatē bejis administrators IRO (International Refugee Organization- Vydtautiskuo bāgaļu organizacejā) vaidu invalidu vuiceibys centrā, kur omotus vuicejuos vaira nakai 300 latvīšu i igauņu vaidu invalidu. 1950.godā puorsacēle iz Augsburgu, kur piļdeja Latvīšu komitejis prīškinīka i latvīšu tautys školys (pamatškolys un gimnazejis) riednīka daguojumus. 1955.godā Hamburgā atsajaunoja Latvejis vaidu invalidu apvīneibys dorbs, Ancānu ībolsova par tuos apvīneibys prīškinīku, itū omotu jis piļdeja 15 godus.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Roberts_Ancāns&oldid=28325"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 22.33, 2013. gada 7. pavasara mieness.


METEOPROG.PL. Przegląd pogody w Kīhei. Pogoda Kīhei na dziś, jutro. Szczegółowy przegląd pogody na 16 dni w Kīhei.


“Kolnasātā” gastej folklorys kūpa “Ilža” - lakuga.lv\nTemys: Ilža, Jorans Šteinhauers, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Roksts\n“Kolnasātā” gastej folklorys kūpa “Ilža”, kurai pavysam naseņ izguojs trešais albums “Kuodeļ maņ nadzeivuot”. Tys veiduots, izmontojūt 20. godu symta folklorys ekspediceju pīrokstus i pošys folklorys kūpys dalinīku 90. godu vydā savuoktū materialu. Itūšaļt “Ilža” aktivai struodoj jau pi nuokušuo albuma, kurs dokumentēs Ludzys igauņu muzykalū montuojumu. Par folklorys kūpys aktivitatem raidejumā stuosta div tuos dalineicys: Rudīte Laizāne i Aija Andersone.\nPyrma kaida laika popularitati īmontuoja grupys “Ārzemnieki” i vairuoku latgalīšu muziku kūpeigai radeituo dzīsme “Draugavpils”. Gunta Nagle sasatyka ar Joranu Šteinhaueru nu grupys “Ārzemnieki”, sarunā jis stuosta par dzīsmis “Draugavpils” rasšonūs i tū, kai īpazeist Latgolu i tamā saredz nuokūtnis vareibys jaunīšim.\nRaidejuma izskaņā “Kolnasāta” īsaver 4. pasauļa latgalīšu saīta pījimtajā rezolucejā.


Izalaušonuos spiele - Pīci Panti - Jaunumi - UpītieDzeiveJauka\nIzalaušonuos spiele - Pīci Panti\n22. decembris, 2021 pl. 21:02, Nav komentāru\nŪtardiņ, 28. decembrī, Bolvu nūvoda Upītē slāgtuos školas sātā tiks atkluota pyrmuo i cikom vīneiguo izalauzšonas ustoba-spēle latgaliski. Jaunajai izalauzšonas ustobai dūts nūsaukums “Pīci panti”, tei ir veļteita nūvodpietnīkam, dzejnīkam, folkloristam Ontonam Slišānam (1948–2010) i byus daīmama kotram spēlēt grybātuojam.\nIzalauzšonas ustobā “Pīci panti”, kab nu tuos tiktu uorā, byus juopadora pīci aizdavumi. Kotram aizdavumam ir pīmaklāts kuods Ontona Slišāna dzejūļs, kas vadynoj spālātuoju dūmas vajadzeigajā vierzīnī. “Pīci panti” idejas autors, Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, par jaunumu Upītē soka: “Myusu izalauzšonas ustobā ir treis lītas, kas tū atškir nu cytu leidzeigu ustobu: vusa pyrma, ite vuss ir latgaliski, ūtrei – ite ir bišu strūps i treša – sova vīta ustobā ir lelajim aužamajim stuovim. Taisūt spēli, gribējom, kab dalinīki koč drupeit īpazeist Ontonu Slišānu, juo aizaraušonas, namaterialū kulturu i, saprūtams, ari latgalīšu volūdu.”\nJaunuos izalauzšonas ustobas “Pīci panti” aizdavumus sastatejs Kristaps Auzāns, kurs sovulaik taisejs ari Imanta Ziedoņa fonda “Viegli” pīduovuotū spēli “Ziedoņa klase” Reigā, kas sajēmuse apbolvuojumu “Kilograms kultūras 2019” kategorejā “Pārsteigums”. Aicynojūt gostūs iz Upīti i īdrūsynojūt spēlēt grybātuojus, izalauzšonas ustobas “Pīci panti” taiseituoji soka, ka spēlei nav vajadzeigas prīškzynuošonas, viņ prasme laseit, īsaklauseit i sasprīst tuoļuokuos reiceibas. Planavuotais ustobas izspēliešonas laiks ir aptyvai vīna stuņde.\nPi idejas par izalauzšonas ustobu eistynuošonas tolkā guojuši Lauku Atbolsta dīnasta LEADER programa ar ustobas remonta projekta atbalsteišonu i Latgolas kulturas programa, kuru eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds, a/s “Latvijas valsts meži” i Latgolas regiona atteisteibas agentura, ar pošas spēles izstruodes atbolstu.\n“Pīci panti” oficialuo atkluošona paradzāta 28. decembrī, taišni Ontona Slišāna dzimšonas dīnā, vīnā stuņdē piec pušdīņu. Kuo pyrmuos oficialuos spālātuoju komandas dalinīki paaicynuoti Latvejas Republikas Saeimas deputate Ilga Šuplinska, Bolvu nūvoda vadeituojs Sergejs Maksimovs, latgalīšu kulturas ziņu portala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare, Latgolas Regionaluos televizejas žurnaliste Beatrise Jakobsone, kuo ari kuods nu Latvejas Radejas Latgolas studejas jaunīšu raidejuma “Pīci breinumi” puorstuovu.\nNamaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors\ne-posts: [email protected]\nLeigojam i Pīdzīdam\n18. jūn. 2022\nMikeļam Bukšam 110\nAnčipovas pīmines vīta\nMeklejam Meistaru - 5.raidejums\nRodūšūs dorbu konkurss\nMeklejam Meistaru 4.raidejums


Latgalīšu Gazeta -- Auleja\n2014. goda maja (kai vacī latgalīši saceitu – majus ci lopu mieneša) pādejā nedeļā Aulejā nūrysa Daugovpiļs Universitatis latvīšu filologu Dialektologejis i folklorys prakse. Dzeivovom „Lejismoluos”, a staiguojom i braukuojom pa vysu apleicīni. Tyka vuokti ari dzeivistuosti i etnografiskys vīneibys, bez manis kai vadeituoji vēļ beja Gatis Ozoliņš i Inguna Teilāne.\nBazneica. Zynoma līta, ka navarējom ite nabyut, naapsavērt, napasarunuot. Augstuokuo vīta Aulejā, kūki apleik, zamaškā azars.\nPyrmuo kūka bazneica Aulejā ir jau 1530. godā1 – vēļ Livonejis laikūs. Tod beja Reformaceja, i gryuši vīnnūzeimeigi pasaceit, pi kaidys konfesejis bazneica ir pīdereiga.\nA tānejuo myura bazneica, kura pastateita tuos kūka2 bazneicys vītā, ir nu 1709. goda3. Trokūs laikūs calta – Zīmeļu kars, miera (kai vacī latgalīši saceitu – džuma) epidemeja! Par 70 godim vacuoka par Aglyunys bazneicu!\nBet ar modernom varganem (īsvieteitys 1913. goda 19. majā, varganis taiseja „pa jaunai konstrukcijai”4 Vojcehs Gadko Varšavā), kurys labi radzamys ovalajā balkonā viersyn īejis treis durovom. Varganis ari ir treisdaleigys i labi sasakaņoj ar durovom zamaškā.\nAulejis bazneica bolta, simetriska. Prīškā vuorti nu akmiņu i sorkonu ceglu, ar krystu-sauleiti, kas parosti maņ asociejās ar Leitovu, viersā. A žūgs taids... Nu nikaids!\nRunoj, ka agruok te beja žūgs, leidzeigs tānejim vuortim. Piec pādejuo kara bazneicys masivū žūgu izjauce, a materialu izmontova Aulejis školys byuvei.\nPamatova ar tū, ka vēļ cara laikūs zemnīki izsprīde byuvēt Aulejā školu i savede daudzi akmiņu i ceglu. Tik nazyn par kū školu naizbyuvēja, a materiali tyka pajimti bazneicys žūga byuvei. Tān, byuvātuoji saceja, juoatdūd atpakaļ.\nŽūgs i oltors. Pa manim, te ir kaida leidzeiba. Žūgs ir kai riņča perimetrs, a oltors kai caurumeņš papeirā nu cyrkuļa kuojis.\nPazeistu cylvākus, kuri taisa ceļmolys krystus. Ari taidus, kuri iz golda līkamūs i koklā karamūs. A kaids ir cylvāks, kurs taisa bazneicai oltorus? Tys laikam tik pat nūzeimeigi kai glaznuot svātbiļdis. Kaidai sirdei juobyun, kaidom rūkom?\n„Aulejas baznīca bijusi viens no jezuītu darbības centriem Latgalē. Iespējams, tieši pateicoties viņiem, te nonākusi sānu altāra glezna „Vissvētās Jaunavas Marijas Bezvainīgā Ieņemšana”. Tā ir spāņu gleznotāja Bartolomeo Estebana Muriljo (1617–1682) darba kopija (oriģināls – 1660–1670, Prado muzejā Madridē). To kopējis pietiekami pieredzējis meistars, spējot saglabāt to īpatnējo poētisko raksturojumu, ar kuru izceļas spāņu baroka meistaru gleznotie Marijas tēli.”5\nPraksis/ekspedicejis laikā nu vīna vītejuo dzierdieju, ka pādejuo kara vydā vuocīši bazneicā īreikova hospitali. Īvainuotī soldoti gulēja vydyn Kunga cīšonu staceju obruozim, a zakristejā taiseja operacejis.\nVysu kū asmu lasejs! Napoleona soldoti bazneicuos īreikova zyrgu staļļus. Boļševiki mineralmāslu nūlyktovys, koncertzalus i planetarejus.\nA kab kaids slimineicu? Tai i radzu ocu prīškā bintis, kiteļus, lahankys, skalpeļus, halatus, greidys lupotys. Jau godim ilgi itys sižets nadūd maņ mīra, asu puors reizis īsuocs jau kū ta raksteit.\nŠkola. A škola Aulejā beja ari pyrms kara. Te dzeivova i struodova literate Naaizmērstule, kura vīnu puorguojīni ar škoļnīkim iz Sauliskolnu aproksta pastuostā „Vai vēļ kur ir tik skaisti?”6.\nBārni apsprīž īplanuotū, vīna meitine soka, ka lobuok iz piļsātu jūs aizvastu... Bet! Aizīt jī i izkuop Sauliskolnā, verās apleik iz smukumim. „Un tur? Kas tur saulē mirdz kai bolta burvju piļs? Tei ir bazneica. Zīmeļūs, taišni pretī vacajam Saules kolnam, pōri lejom, azarim, zaļōm pļovom un laukim tei augši ceļ sovus tūrņus un kai ar pērstim rōda, kur cylvāku laime, kur jūs Tāvs un uzturātōjs.”7\nJī īrauga sovu Aulejis bazneicu, tikai nu cyta rakursa!\nVīns vacs aulejīts saceja, ka jūs azars kombincejā ar Siveri aiztur rītumu i dīnvydu nagaisus. Sasavalk tyucs, i apīt apleik! Ka cīms kai zam pleivura (kai vacī latgalīši saceitu – zam veļuma).\nSīvys. Kaut ari maņ treis zylūni beja izkuopušs iz auss, atsaļaušu pasaceit – ka jau restaurēt agruoklaiku latgalīšu mentalitati car dzīduošonu, tod, pa manim, vystiuļuokī tam ir Aņss Ataols Bierzeņš i „Aulejis sīvys”. Dzierdieju aulejītis festivalā „Baltica-91”, ari Genovefu Konošonoku. Nu breineigi! Ari tys, ka etnografiskais ansamblis naaizguoja pa jautruošonuos naudu i slavi dūdūšū celi, a, ar aulejīšu upārtumu, tur sovu graidu. 2040. godā „Aulejis sīvom” byus 100, gribātūs byut iz itim svātkim!\nŽepers. „Vysom apdzeivuotom vītom nav tai pasaveics kai Aulejai – jei sevi padora zynomu ari ar deju, kura dejuota Aulejā i tuos apleicīnī jau nu senim laikim. „Aulejis žepers” ir cīši īcīneita pīcu ci sešu guojīņu krysta deja (dejoj četri puori krystā, kadriļa tipa deja), kuru ari myusu dīnuos daudzi folklorys i skotivis deju kolektivi meilu pruot īkļaun sovā repertuarā.\n„Aulejis žepera” horeografiskū nūrisi par pamatu myusdīnu skotivis dejom ir izmontovuši vairuoki horeografi. Deļ pīvaduma, Artis Puriņš, īsadvesmojūt „Aulejis žepera” deju guojīņūs, sūļūs i zeimejumūs, izveidovs skotivis deju „Žeperis”. Ilmārs Dreļs ari – skotivis deju „Žeperis Aulejskijs”.\nLatvīšu trymdys deju kolektivu repertuaram 1976. godā horeografe Skaidrīte Darius izveidova deju „Aulejas josta”. Dūmojams, ka par jaundejis pamatu ir jimta folklorys dejis „Aulejis žepers” nūrise, kū aplīcynoj dejis aprokstā mynātuo pīzeime: „deja paredzēta divām četrpāru grupām”. Lai saprūtamuok – kai ba div originalī „Aulejis žeperi” (četri plus četri puori) teik dejuoti blokus, bet dejis nūsaukums atspūguļoj vēļ vīnu vysim zynomu Aulejis fenomenu – Aulejis jūstu (audine), kura ar sovu tehniku un kruosaineibu, geometreju i logiskumu simboliski varātu atainuot dejā „Aulejas josta” škatynuotūs horeografiskūs rokstus, kuri organiski – kai plyustūša upe, kai jūstā meistareigi īaustī kruosainī dzeipori – puorsavej nu vīna dejis roksta cytā.”8\nA kū tys zeimoj? Mani vysod interesēja, a par kū itai vītai taids nūsaukums? Kaidys ir vītvuorda Auleja seņuokuos nūzeimis, bo raksteitūs olūtūs itei vīta ar taidu pasaukšonu ir jau godu symtim ilgi.\nIr vairuokys versejis. Na vysod maņ pateik Leonards Latkovskis, kod jis aizīt geografiski cīši tuoluos paralelēs. Bet spečuks jis ir, i juo dūmuos ir vārts īsaklauseit. Juo verseja par Auleju, pa manim, ir cīši logiska i pamatuota.\n„Greku literatura min divi vītu vōrdus: Aulida un Taurida. [..] Un myusu vītu vōrds Auleja ir saglobōjis vīnaidu vokalismu (divskani au) kai greku un latinu volūdā. Myusu seņči par aulim ir saukuši bišu strūpus voi bišu mōjas. Pi kam bišu mōjas (strūpi) mādz byut vairōki vīnkūpus, kas izveidoj bišu dōrzu, kas jau stōv tyvu vōrda pamatnūzeimei: dōrzs, īžūguota vīta. Saleidzynoj krīvu: ulej. Auleja ir vīns nu tim vītu vōrdim, kas nūrōda uz myusu seņču sakarim un radnīceibu ar Rītumu kulturas tautom.”9\nAsu dzierdiejs, ka pasaukšona Auleja paīt nu „elejs”, „alejs”, respektivi, augu eļļa, ari eļļa dadzynuošonai ci ritualim. Asu dzierdiejs ari, ka itam vītvuordam ir sakars ar skrīšonu, ar zyrgim – ir tok vuordi „auļot”, „aulekšot”.\nVoi eļļa, voi bits, voi zyrgi – nav švaki!\nVēļ asu dzierdiejs, ka par aulinim agruokūs laikūs sauce vuorduotuojus, dzīdnīkus, dīvredžus. Nav breinums – i ar bitem vajag atrast kūpeigu volūdu, i zyrgus, goduos, ka vāg apvuorduot! Nu puora cylvākim esmu dzierdiejs, kur i kaidi konkreti aulini ir bejuši.\n1 Kaminska R., Bistere A. Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums vēsturiskajā Krāslavas rajonā – Rīga: Neputns, 2015., 48. lpp.\n2 Kai ba 1626. godā jezuiti vacuos kūka bazneicys vītā izbyuviejuši jaunu bazneicu, ari nu kūka. Jaunuo ari vairuokys reizis tyka puortaisāta.\n3 Vacuokī dati par Aulejis draudzi ir atrūnami metriku gruomotuos par 1726.–1798. godu, kurys globojās Boltkrīvejis Nacionalajā viesturis arhivā Minskā (fonds Nr. 1781., aproksts Nr. 26.).\n4 A. Auleja // „Drywa”, 12.06.1913.\n5 Kaminska R. Dievmātes tēls Latgales glezniecībā // „Latvju Māksla”, 1993., Nr. 19.\n6 Pyrmpubliceits 1935. godā.\n7 Naaizmērstule. Vai vēļ kur ir tik skaisti? // „Ezerzeme", 17.08.2018.\n8 Interveja ar deju školuotuoji, horeografi Ingu Žirguli (19.01.2021).\n9 Latkovskis L. Kū lingvistika dūd latvīšu volūdas pētnikam // „Dzeive", 1955., Nr. 18.


Fotografus aicynoj pīsadaleit fotoplenerā "Vasaras ritmi Rēzeknes novadā" - lakuga.lv\nKarteņa nu plenera Rogovkā. Autore: Zaiga Šteina\nTemys: fotopleners, Igors Pličs, Latgolys Fotografu bīdreiba, Rēzeknis nūvods\nRēzeknis nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Latgolys fotografu bīdreibu nu 17. da 19. juņa reikoj fotopleneru, kurā aicynuoti pīsadaleit profesionali fotografi i fotoentuziasti nu vysys Latvejis, informej Rēzeknis nūvoda puorstuove Madara Bērtiņa. Fotografi varēs īmyužynuot vosorys kruošņumu, daudzveideibu, ainovys, pasuokumus, lauku dorbus i cylvākus Rēzeknis nūvoda pīcūs pogostūs: Kaunatys, Čornuos, Greiškānu, Stolerovys i Muokūņkolna pogostā.\n17. junī, piec īsakuortuošonys nakts sātā Kaunatys vydsškolys internatā, 16.00 stuņdēs nūtiks pasuokuma atkluošona, fotografu sadale pa pogostim i īsapazeišona ar gidim – vītejim dzeivuotuojim, kuri plenera laikā fotografim paruodeis interesantuokuos vītys, viesturis objektus, latgaliskuos tradicejis, dobys boguoteibys i cylvākus. Ari sastdiņ, 18. junī, vysys dīnys garumā fotografim byus vareiba aplīcynuot sovu talantu, prasmis i naparostū redzīni, īmyužynojūt vosorys skaistumu izvālātajūs Rēzeknis nūvoda pogostūs.\nTaipat i pīktdīnis, i sastdīnis vokorā planavuotys dažaidys lekcejis, prezentacejis i diskusejis par daudzpuseigū fotomuokslu i tehnologeju. Fotografi, kuri grybātu ruodeit prezentacejis voi uzrunuot kolegus, losūt lekcejis par dažaidom ar fotografeju saisteitom temom, aicynuoti dasasaceit da 1. maja pi Igora Pliča (tel. 29121689, e-posts: lauraplus@inbox.lv). Leidza var jimt vysaiduokys sovys fotografejis improvizātai izstuodei.\nDaleibai plenerā juodasasoka da 10. maja, nūsyutūt dasacejuma anketu iz e-postu lauraplus@inbox.lv voi zvonūt 29121689 (Igors Pličs). Daleiba plenerā ir bez moksys. Nakts sātu i ādynuošonu fotoplenera dalinīkim nūdrūsynuos organizatori. Planavuotais dalinīku skaits nabyus leluoks par 50, partū organizatori aicynoj dasasaceišonu naatlikt.\nFotografim juobyut gotovim Rēzeknis nūvodam duovuot apstruoduotu fotografeju failus, kuri uzjimti plenera laikā. Tūs pošvaļdeiba varēs izmontuot nakomercialūs izdavumūs, sātyslopā i reklamuos, nūruodūt autoru. Paradzātys ari plenera izstuodis kotra īsaisteituo pogosta kulturys nomā, kai ari Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys administracejis ākā. Lobuokūs dorbu autori sajims ari pateiceibys bolvys.


Labāk kažokā vai pa pliko?(2)\nLabāk kažokā vai pa pliko? © DIENA(2)


Недорогие напольные весы - mogilev.sila.by\n26 руб. 72 коп.41 руб. 11 коп.


Preiļūs skanēs Latgolys nūvoda dzīšmu svātki - lakuga.lv\nTemys: Dziesmu svētki, Latgola, Preiļi, Roksts\nGataviejūtīs XXV Vyspuorejim latvīšu Dzīšmu i XV Dzygu svātkim, kas byus Reigā 2013. godā, jau itūgod vysūs Latvejis regionūs teik reikuoti svātku īskandynuošonys koncerti i 26. majā iz kūpeigu sadzīduošonu i sadoncuošonu aicynoj Preiļu piļsāta.\nLatvīšu Dzīšmu svātku tradicejis suokys meklejamys 1864. godā Dikļūs, kod ar latvīšu rakstnīka, kulturys darbinīka i luteraņu bazneickunga Jura Neikena ryupem trešajūs Vosoryssvātkūs tyka organizāti pyrmī latvīšu sasadzīduošonys svātki. Nu suoku J. Neikens nūtikšonu asūt īceriejs kai prostu koncertu slāgtuos ustobuos, nu, kod izaruodiejs, ka Dikļūs i tūs apleicīnē itaida veida pasuocīnim nav pīmāruotu ustobu, koncerts tyka organizāts bazneickunga muižys duorzā zam klaju dabasu, kas sasadzīduošonai daškeirs eipašu auru, reizē līkūt pamatus vīnai nu rakstureiguokajom latvīšu kūpeibys gora izpausmem – dzīšmu i dzygu svātkim, kas sovu aktualumu nav zaudiejuši da myusu dīnom.\n2013. goda tiks atzeimuoti jau XXV Vyspuorejī Dzīšmu i XV Dzygu svātki, kas nūtiks Reigā, nu jau itymā godā vysi Latvejis regioni aicynoj iz svātku īskandynuošonys koncertim. Ivars Cinkuss, Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu i XV Dzigu svātku nūslāguma koncertu muokslenīciskais vadeituojs, nūruoda „Ituo goda koncerti ir cīši byutisks pūsms ceļā iz 2013. goda Dzīšmu i dzygu svātkim. Īskonu koncertūs dzīduotuojim eistyn atsajaunoj kūpeibys sajiuta. Tei ir šaļts, kod kuoristi pagrīž byutu i sirdi pret cyta goda sasatykšonu Mežaparkā. Īskonu koncertūs puorbaudeisim cytu Svātku muzykaluos īceris – repertuaru, dzīšmu parādu, pavadejumu. Tiks īskicāti ari režejis i scenografejis rysynuojumi, kab 2013. godā iz Svātkim var īt drūsai i augši pacaltu golvu.”\nPyrmī Dzīšmu i dzygu svātku īskandynuošonys koncerti byus 26. majā Saldū (Kūrzemis regionam) i Preiļūs (Latgolys regionam). Svātku nūtykšona Preiļūs suoksīs 11:00 ar Gareiguos muzyks koncertu Preiļu katuoļu bazneicā i turpynuosīs 18:00 ar kuoristu sasadzīduošonu Preiļu piļsātys estradē, iz kurū sabrauks vaira kai 1000 kuoristu nu vysa regiona. Koncerta programu boguotynuos Preiļu nūvoda deju kolektivi „Gaida”, „Dancari” i „Talderi”, kai ari folklorys kūpa „Rūtoj”. Preiļu koncerta režisors – Viesturs Rencis, muokslenīciskais vadeituojs – Jevgenijs Ustinskovs, viersdirigenti – Terēzija Broka, Anda Lipska, Jevgenijs Ustinskovs, Roberts Liepiņš, Edgars Znutiņš i c. Īeja iz koncertu bez moksys.\nDzīšmu svātku īskandynuošonys nūtikšonu sereja turpynuosīs 2. junī Cāsu piļs parka estradē Vydzemis Dzīšmu svātkūs i 7. julī Elejis piļs parkā Zemgalis regiona kuoru sasadzīduošonā.\nDzīšmu svātku īskonu koncertus reikoj Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centrs i Dzīšmu svātku bīdreiba sadarbeibā ar nūvodu pašvaļdeibom.\nSagatavieja Agnese Poikāne, Daugovpiļs Universitatis studente


Leinwandbild - Claude Monet - Die japanische Brücke | Bilderdepot24.de\nLeinwandbild - Claude Monet - Die japanische Brücke\nBitte wählen 120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 160 x 50 cm 40 x 30 cm 40 x 40 cm 8-eckig - Nicht verfügbar 40 x 40 cm rund - Nicht verfügbar 46 x 40 cm 6-eckig - Nicht verfügbar 50 x 40 cm 50 x 50 cm 8-eckig - Nicht verfügbar 50 x 50 cm rund - Nicht verfügbar 56 x 50 cm 6-eckig - Nicht verfügbar 60 x 50 cm 60 x 60 cm 8-eckig - Nicht verfügbar 60 x 60 cm rund - Nicht verfügbar 68 x 60 cm 6-eckig - Nicht verfügbar 70 x 50 cm 80 x 60 cm 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Claude Monet - Die japanische Brücke"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Claude Monet - Die japanische Brücke"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Claude Monet - Die japanische Brücke"


7 day forecast Pāndātarai, Chhattisgarh | Weather for the next 7 days\n7 day forecast Pāndātarai, Chhattisgarh\nFind out the weather forecast for Pāndātarai now and how it will evolve the weather in 7 days. You can find detailed informations about: wind speed, wind direction, pressure, temperature, humidity and visibility at Pāndātarai\nFind out the forecast for the next 7 days in Pāndātarai, Chhattisgarh and how it will evolve the weather in Pāndātarai. We provide information on: wind speed, wind direction, atmospheric pressure, temperature.


Aleksandra Karpova izstuode "Māksla kā ierocis" - lakuga.lv\nAleksandra Karpova izstuode “Māksla kā ierocis”\n22/05/2022 vysu dīnu\nPasauļa latvīšu muokslys centrs\nPasauļa latvīšu muokslys centra galerejā Ciesīs, Lelajā Školys īlā 6 da 22. maja apsaverama grafika Aleksandra Karpova (1953-1994) dorbu izstuode “Māksla kā ierocis”. Muokslinīks īt nu Latgolā zynomuos Volontu dzymtys, sovys dzeivis nūslāgumu pavadeja Rēzeknē, ari juo dorbūs ir ar Latgolu saisteiti motivi. Kai roksta Pasauļa latvīšu muokslys centra leidzdybynuotuojs Dainis Mjartāns, Aleksandra Karpova dorbi ir dzili personeigi, partū ka tymūs dokumentāta juo dzymtys tragedeja. Aleksandrs beja kvāls Latvejis patriots, muokslinīks – ceineituojs, kura dorbūs jiutama suope par Latvejis okupaceju, kai ari protests pret socialū nataisneibu Amerikā. Muokslinīks ir represejuos cītušuos, Latgolā zynomuos Volontu dzymtys puorstuovs. Juo vactāvs Justins Volonts prasmeigai saimnīkuoja Preiļu pogostā, bet vactāva bruoļs Juoņs Volonts 14 godu beja Daugovpiļs piļsātys golva, pyrmais latgalīts itymā omotā, kuram pasasokūt 30. godūs Daugovpiļs izauga par myusdīneigu piļsātu. Nu 1938. da 1940. goda J. Volonts beja tautys lobkluojeibys ministrs. Aleksandra muotei Lūcijai Volontei breinumainā kuortā pasalaimēja izavaireit nu 1941. goda 14. juņa deportacejis iz Sibiri. Jei beja īvārojamuo kinorežisora Juoņa Streiča krystamuote. Lūcija Volonte sovu nuokušū veiru Anatoliju Karpovu satyka 1946. godā Vuocejā, puorvītuotūs personu nūmetnē Fuldā, kur jī apsaprecēja. Pīdzyma div dāli Jurs i Konstantīns. Anatolijs beja vuocu nūtrīkts latvīšu izceļsmis padūmu armejis liduotuojs. Tāvs tik labi runuoja latviski, ka daudzi jū nūturēja par latvīti, i jis tyka nūdarbynuots kai tulks. 1950. godā Karpovu saime emigrēja iz ASV, Aiovys štata leluokū piļsātu Demoinu, kur 1953. goda 21. martā pīdzyma Aleksandrs. Piec deveņu godu lauleibā Anatolijs pamete Lūciju nabadzeibā, ar napiļneigom angļu volūdys zynuošonom i treis dālim, kurūs vajadzēja pabaruot i audzynuot vīnai pošai Amerikā. Aleksandrs nikod vaira naredzēja sovu tāvu. Nasaverūt iz gryuteibom i nabadzeibu, Lūcija sovim dālim deve vaira par dīniškū maizi. Aleksandra bruoļs Konstantīns Karpovs, kurs dzeivoj ASV i beja jiurys dzeiļu pietnīks, intervejā ASV latvīšu laikrokstam “Laiks” pīmiņ muokslys muzeju apmekliejumus, cīši sajimtu mozuo bruoleiša Aleksandra rūceņu, apsaverūt Rubensa, Goijis, van Goga i cytu lelmeistaru dorbus. “Tei beja lela boguoteiba preteimā lelai nabadzeibai. Lūcija tai ari nikod naatsakūpe nu trīcīņu, kū jai saguoduoja padūmu okupacejis vara i veira nūdeveiba,” sacejs Konstantins. Gareigs patvārums vysod bejuse Amerikys latvīšu katuoļu kūpīna. “Myusu muote Lūcija, kura runuoja pūliski, krīvyski, vuociski i latgaliski, beja spīsta mozguot svešu ļaužu greidys, partū ka namuoceja angliski. Tok mes zynuojam, cik reižu slyktuok īt myusu radinīkim Sibirī. Myusu vactāvs nūmyra div mienešus piec juo aresta. Myusu mama bīži palyka naāduse, kab rodi varātu izdzeivuot. Caur Šveici jei syuteja pacenis muotei Stefānijai i muosai Regīnai Sibirī. Regīna tyka izsyuteita nu Reigys, kur jei studēja i dzeivuoja pi sova tāva bruoļa, padūmu varys atstuodynuotuo lobkluojeibys ministra Juoņa Volonta, kurs myra izsyutejumā 1943. goda 16. martā Vjatlagā. Regīnai izadeve atrast myusu vacūmuoti Stefāniju i dzeivuot kūpā ar jū izsyutejumā. Nu tīnis Regīnai pasalaimēja atsagrīzt dzymtajūs Preiļūs.” Konstantīns ir juts, ka muote beja pagaisynuojuse grybu dzeivuot i gribēja byut kūpā ar sovu myrušū muoti. Lūcija nūmyra nu vieža 1965. godā 51 goda vacumā. Par attāluotū dorbā “Melnais caurums, Deportācijas, Līvāni” A. Karpovs raksteja: “Itei litografeja apvīnoj sirrealu tāluojumu ar realistisku metaforu, kab attāluotu Padūmu Savīneibys genocidu pret latvīšu tautu. Tys ir personeigi cīši emocionals moments… Attāla vydā stuov muni vacvacuoki šaļtī, kod tūs škir iz vysim laikim. Muns vactāvs Justins Volonts verās skateituojā ar izteiksmi kai cylvāks, kurs vysu pagaisynuojs. Muna vacuomuote Stefānija Grizbouska tur rūkā sovu rūžukrūni i izaver it kai radzātu pošu nalobū. Munu muoti juos lobajā pusē ar šautini gaiņoj vīns nu NKVD nalobūs. Prīškplanā radzams ari mozs zāns (Aleksandra pošportrets), kas lyudz skateituoja paleidzeibu, tok teik savaļdeits.” Dainis Mjartāns nūruoda, ka Karpova muoksla patīseibā ir stuosts ir par vīnys Latgolys saimis sāgu, kur sasavyn kai tautys, tai personiskuos dzeivis tragedeja. Juo bruoļs Konstantins viertej, ka Aleksandra muokslys dorbi ir universali i puorlaiceigi, tī līk dūmuot par tū, cik daudz ļaunumu ciļviecei nūdora cinisms, nataisneiba i sirsneibys tryukums. Pats muokslinīks par sovim dorbim sacejs, ka sovūs dorbūs raudzejs paruodeit ļaunumu kai ASV, tai PSRS. “Muni dorbi paradzāti skateituoju šokiešonai, taišni, nasaglobojūt aiz simbolu voi metaforu. Byudami realistiski, itī dorbi atkluoj nataisneibu i nasliep nagleitumu. Es grybu, kab munus dorbus uztver kai vizualys protesta izpausmis.” Nu 1986. da 1990. goda sūpluok provocejūšim dorbim Aleksandra daiļradē īguoja romantisms – tyka radeitys Reigys, Cāsu, Rēzeknis i Daugovpiļs grafikys. Vīns nu itūs dorbu uzdavumu beja paviesteit amerikaņu publikai par Latvejis eksistenci. Tys eipaši byutiski palyka 1988. godā, kod vaļstī suocēs aktivi procesi, kab atjaunuotu naatkareibu. 1991. godā Aleksandrs dabuoja Latvejis pavaļstnīceibu i puorsacēle iz Rēzekni, kur Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolā vuiceja estampa muokslys pamatus. Muokslinīks Aleksandrs Karpovs nūmyra Rēzeknē 1994. godā. Juo nuovis apstuokli vys vēļ ir naskaidri. Leluokuo Aleksandra Karpova dorbu kolekceja kai aizdavums atsarūn Pasauļa latvīšu muokslys centrā Ciesīs. Nūdybynuojums “Pasaules latviešu mākslas centrs” ir veiduots ar mierki ryupietīs par muokslys vierteibu saglobuošonu, kū radejuši uorpus Latvejis dzeivojūšī latvīšu muokslinīki, taidā veidā veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā, rūsynojūt dialogu storp Latveju i diasporu.


Fraņča Kempa monografeja "Latgalieši" - lakuga.lv\nFraņča Kempa monografeja “Latgalieši”\nLakugys skaiteituojim Zīmyssvātku duovona – unikala īspieja īsapazeit ar latgalīšu atmūdys darbinīka Franča Kempa 1910. godā Cēsīs izdūtū monografeju “Latgalieši”. Gruomota ite īlykta PDF formatā ar laipnu autora dāla Leopolda Kempa atļuovi.\nTaišni itymā viesturiskajā dorbā teik nūstyprynuots i īsaceits lītuošonai termini “Latgale” i “latgalieši”, lai izavaireitu nu svešuo i pūliskuo nūsaukuma Inflanteja i inflantīši. Pamatuojumu autors atrūn hronikuos, kur mināti vuordi Letigola i letigali, letgali.\nPublicists i inžiners, vīns nu Pīterburgys latvīšu muzykaluos bīdreibys dybynuotuojim, avīzis “Gaisma”, žurnala “Austra”, kalendera “Daugava” i c. izdeviejs Fraņcs Kemps ir dzims 1876. goda 24. decembrī, pyrms 135 godu. Latgolys kongresā 1917. godā īsastuojs par atsadaleišonu nu Vitebskys gubernis i tikai tod pīsavīnuošonu Baltejis latvīšim. Bejs Latvejis Republikys Satversmis sapuļcis i 1. Saeimys deputats, Rēzeknis dūmis prīšksādātuojs, struoduojs Satiksmis ministrejā. Piec 1934. goda maja vairuokys reizis apcītynuots. Kara laikā nav emigriejs nu Latvejis, 1949. godā izsyuteits iz Sibiri i tī mirs 1952. godā.\nĪdvasmai puorskaiteit itū interesnū vaira kai 100 godus vacū gruomotu – īskots juos nūbeigumā. Atguodynuošu, ka tymā laikā Baltejis latvīši drukoj ar gotu burtim, jim nav garumzeimu i cytu myusu dīnuos tik īrostūs zeimu.\n“Cerības uz latgaliešu dialekta varmācīgu nomākšanu ar Baltijas literatūras valodu acumirklī jāatstāj malā. Latgaliešu izloksne pārāk savāda, īpatnēja; pat skolas, prese un literatūra to nespēs izskaust no Latgales novadiem. Lielākais, ko latgalieši varēs izdarīt priekš tuvošanās pie Baltijas latviešiem, būs baltiešu valodas iemācīšanās un viņu bagātās literatūras izmantošana. Baltiešiem tāpēc jācenšas uz to, ka turpmākie literatūras ražojumi iznāktu latīņu burtos, un abām pusēm jāpūlas nodibināt ortogrāfiju, kura apmierinātu i vienu, i otru dialektu.\nPārmetumi par latgaliešu atšķiršanos no Latvijas, par viņu separātismu nedrīkst būt pieminēti ne presē, nedz arī personiskā satiksmē. Kādu separātismu var redzēt tur, kur divas tautas nozares gadu simteņiem nodzīvojušas savrūp, bez vismazākās satiksmes? Latgalieši nav parādā baltiešiem ne graša. Ja viņi tagad pamostas, pastāvīgi cenšas uz priekšu, ar kādām tiesībām baltieši viņus grib apmētāt ar separātisma pārmetumiem?” [93.-94. pl.]\nĪskeneitais gruomotys ejsemplars na mozuok interesnys – jis sovā laikā duovynuota Viļānu bibliotekai, par kū līcynoj autora autografs. Īspiejams, leidz bibliotekai nimoz nav tykuse – zeimūgu i nikaidu atzeimu jimā nav. Īspiejams, tei ir Franča Kempa laikabīdra Jezupa Spiergys naizdareiba – pamest gruomotu sovā sātā i nanūnest iz biblioteku. Kur tei tycamuok agri voi vieli tyktu iznycynuota. Apmāram 2009. godā gruomota liedz ar cytim rūkrokstim i gruomotom tyka atrosta Viļānu pogosta Spiergu sātys bejušajā cyuku klieveņā kūka kastē iz zemis. Breinumi nūteik!\nPaļdis Ilmāram Poikānam, LU Matematikys i informatikys instituta Muoksleiguo intelekta laboratorejis pietnīkam, par gruomotys digitaliziešonu i sagataviešonu publiciešonai.\nPaļdis Leopoldam Kempam par laipnū atļuovi publiskuot Franča Kempa dorbus “Lakugā”. Juo vuordi telepona sarunā: “Drukojit vysu, kū tik gribit! Lai naīt zudumā, lai palīk informaceja.” Tys lai Jaunā godā vysus skaiteituojus i autorus īdvasmoj jaunim dorbim i publikacejom par Latgolys viesturi!\nRokstu publiciešonai sagatavēja Ilze Sperga.


Hager. Landskaps. Ideer. Splendid Blomster. Holiday Bildene 325833\nHagearbeid - Pics. 325833\nHager. Magnificent Blomster. Weekend Photos.\nLatvia turer. Europa ferie. Riga gamle byen, Latvia turisme.\nTagger: Hagearbeid · Ideer · Blomster · Hager · Design · Landskaps · Bakgård · Uteplass · Planter · Hyggelig · Superb · Skjønnhet · Psykoterapi · Dekor · Dekorasjon · Stauder · Design · Images · Landskap · Bakgrunnsbilder · Mobil · Desktop · Free · Bakgrunn · Bakgrunn · fotografier\nFor dette bildet er dimensjoner: 960 x 640 2880 x 2560 1080 x 960 1024 x 1024 1024 x 768 1080 x 1920 1152 x 864 1200 x 1024 1280 x 1024 1280 x 800 1280 x 854 1280 x 960 1440 x 1280 1440 x 900 1600 x 1200 1680 x 1050 1920 x 1200 2048 x 1536 2048 x 2048 2160 x 1920 400 x 800 480 x 800 540 x 960 600 x 1024 600 x 800 640 x 1136 640 x 480 640 x 960 720 x 1280 720 x 720 750 x 1334 768 x 1024 800 x 1003 800 x 1280 800 x 480 800 x 600 800 x 853 960 x 800 960 x 854\nDigital fotografering turer - Fine Art Photography gallerier. Digitale elektroniske medier, Web kunstgalleri - digital fotografering 325833:


Pogoda Aş Şawwānah - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Syria Pogoda na jutro - Aş Şawwānah\nAktualna pogoda, godz. 23:41 05:27 19:45\nAş Şawwānah - pogoda godzinowa na pojutrze\nAş Şawwānah - archiwum pogody\nAş Şawwānah - średnie temperatury\nCzerwiec 27°C maks. 33°C min. 19°C\nJubb al Bashīr\nKhirbat al Habā’\nShundākhīyah ash Shamālīyah


Sovvaļnīka albuma konkursa rezultati\nCategories: Latgola i latgalīši | Add a Comment\n„Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoja īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū muzykys albumu „Bolts susātivs”. Lels paļdis par atsauceibu i daleibu konkursā! Gondreiž vysi konkursanti iz aizdavumu atbiļdieja pareizi. Ituo konkursa uzvarātuoju vuordus ar laimeiguos lūzis paleidzeibu nūsaceja īprīškejuo konkursa uzvarātuojs, kas beja atguojs gostūs iz Tonis […]\nKONKURSS: BOLTS SUSĀTIVS\nLatgolys Studentu centrs sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoj Tev īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū albumu „Bolts susātivs”. Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv Pareizuos atbiļdis iz aizdavumu leidz 31. janvarim gaideisam iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi SOVVAĻNĪKA KONKURSS. Aizdavums: Nūsauc „Sovvaļnīka” dzīsmis , kuruos skaņ itī aiļu fragmenti i […]\nSovvaļnīks ar “Boltu susātivu”\nNu šudiņdīnys vasalu (voi ari tikai) nedeļu ekskluzivā veidā ar “Atlaižu kluba” i Latgolys Studentu centra starpnīceibu, taišni Tev pīeimams latgalīšu rokmuziķa Sovvaļnīka jaunais (nu jau ūtrais piec skaita) albums “Bolts susātivs”. Albumu pierc škārsteiklā, bet sajem kaidā nu LgSC birojim Reigā, Rēzeknē ci Daugovpilī. Albumu meklej ite: http://www.atlaizuklubs.lv/lv/offer/ekskluzivi-tikai-atlaizuklubs-lv-latgaliesu-rokmuzika-sovvalnika-dubultais-cd-jaunais/ Vairadazynuošonai par “Boltu susātivu”: Godu mejā […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC projekti | Add a Comment\nPyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā […]


Da Latgolys kongresa — 100 dīnu | Latgolys kongress\nViestsKongressDa Latgolys kongresa — 100 dīnu\nDa Latgolys kongresa — 100 dīnu\nDa 10. februaram daleibai Latgolys kongresā var pīsasaceit delegati, referenti, klauseituoji. Iz itū šaļti ir pīsasacejuši 24 delegati i klauseituoji.\nSaīta rezoļucejis izpiļdis komiteja (SaRIK) sadarbeibā ar cytom Latgolys piļsūniskajom organizacejom struoduoja pi prīšklykumu Latvīšu viesturyskūs zemu lykumam. Īsnāgti rūsynuojumi par latgalīšu volūdu i nūvodvuiceibu školā, ceļa zeimu uzstuodeišonu i medeju sistematisku atbaļsteišonu latgalīšu volūdā, taipat par vaļsts atbolstu Latgolys kongresa sareikuošonai reizi pīcūs godūs.\nIr nūtykušys sarunys ar Pūlejis i Norvegejis viestnīceibom par viestnīku i jūs puorstuovātūs vaļstu daleibnīkim kongresā. Obeji viestnīki jau ir pīsadalejuši latgalistikys konfereņcē 2019.godā. Svareigi, ka paraleli akademiskom lītom, diskusejom pasaruoda praktiski rysynuojumi ekonomikys, uzjiemiejdarbeibys i cytu jūmu atteisteibai. Tī vierzoma i styprynojama storptautyska sadarbeiba. Pūlejis viestneica Monika Mihališina (Michaliszyn) pīzyna, ka Pūlejis-Leitovys vaļsts nūzeime Latvejis viesturē vys vēļ teik ruodeita fragmentari i vīnpuseji. Jei atguodynuoja, ka itūgod paīt 460 godu, kai 1562.godā, aizastuovūt pret Ivana Borguo planim pakļaut Livoneju, suoce nūsastyprynuot Pūlejis-Leitovys vaļsts ītekme Livonejā.\nTaipat šūgod paīt 265 godi nu pyrmuos augstuokuos vuiceibu īstuodis – Kruoslovys\ngoreiguo seminara – dybynuošonys Latvejis teritorejā.\nLatgolys kongresa organiziešonys komitejis vuordā\nLīdz Latgales kongresam — 100 dienu\nLai piedalītos Latgales kongresā, kas notiks š. g. 27.–29. aprīlī Rēzeknē, līdz\n10. februārim var pieteikties delegāti, referenti un klausītāji. Šobrīd ir pieteikušies\n24 delegāti un klausītāji.\nSaieta rezolūcijas izpildes komiteja (SaRIK) sadarbībā ar citām Latgales pilsoniskajām organizācijām izvirzīja priekšlikumus Latviešu vēsturisko zemju likumam. Iesniegti ierosinājumi par latgaliešu valodu un novadmācību skolā, ceļa zīmju uzstādīšanu un mediju sistemātisku atbalstīšanu latgaliešu valodā, tāpat par valsts atbalstu Latgales kongresam reizi piecos gados.\nIr notikušas sarunas ar Polijas un Norvēģijas vēstniecībām par vēstnieku un viņu pārstāvēto valstu dalībniekiem kongresā. Abi vēstnieki ir piedalījušies latgalistikas konferencē 2019.gadā. Svarīgi, ka paralēli akadēmiskiem jautājumiem, diskusijām, tiek piedāvāti praktiski risinājumi ekonomikas, uzņēmējdarbības un citu jomu attīstībai un piedalās šo jomu eksperti. Šajos jautājumos būtiska ir mērķtiecīga starptautiskā sadarbība. Polija vēstniece Monika Mihališina (Michaliszyn) atzina, ka Polijas-Lietuvas valsts nozīme Latvijas vēsturē vēl aizvien tiek rādīta fragmentāri un vienpusēji. Viņa atgādināja, ka šogad aprit 460 gadi, kopš 1562. gadā, pretstāvot Ivana Bargā plāniem pakļaut Livoniju, sāka nostiprināties Polijas-Lietuvas valsts ietekme Livonijā.\nTāpat šogad aprit 265 gadi kopš pirmās augstākās mācību iestādes – Krāslavas garīgā\nsemināra – dibināšanas Latvijas teritorijā.\nLatgales kongresa organizēšanas komitejas vārdā\nDasaciešonys anketa ite.\nIepriekšējais rakstsVideo. Viesturs Kairišs par latgaliskumu Eiropā\nNākamais rakstsVideo: Valts Ernštreits


18. August 2020 Lukas Kurth News 100 ca. 11 Min.


Latgalīšu raksteibys nūsacejumim 10 godi - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, latgalīšu volūda, pareizraksteibys nūsacejumi, Roksts\nTaišni šudiņ, 28. septembrī, paīt 10 godi kai stuojušīs spākā Latgalīšu raksteibys nūsacejumi, tautā tī saukti par jaunū ortografeju. Tūs vairuoku godu garumā izstruoduoje pi Vaļsts volūdys centra izveiduotuo Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja.\nLatgalīšu raksteibys nūsacejumu mierkis ir tyvynuot latgalīšu raksteibu tautā runuotajai volūdai, reizē respektejūt jau pastuovūšū raksteibys tradiceju, kuo pamatā ir Latvejis Republikys Izgleiteibys ministrejis 1929. godā apstyprynuotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi. Raksteiba ir pylnveiduota iz Latgolys izlūkšņu fonetikys, morfologejis i konvencejis pamata, turpynojūt i papyldynojūt veiskupa Dr. phil. Pītera Stroda i volūdnīka Dr. habil. philol. Ontona Breidaka vadeitūs komiseju dorbu i eistynojūt tūs īceris.\nLatgalīšu rokstu volūdys fonologiskuos sistemys pamatā ir Aizkaļnis, Vuorkovys, Gaļānu, Viļānu, Sakstagola, Ūzulaines, Makašānu, Drycānu, Gaigalovys, Bieržpiļs, Tiļžys i Nautrānu izlūkšņu sistema, kura ir vyslobuok saglobuojuse latgaliskuom izlūksnem rakstureiguos pazeimis.\nAr Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim vari īsapazeit ITE. Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materiali i cytys ar raksteibu saisteitys lītys atrūnamys ari LaKuGys sadaļā RAKSTEIBA.\nLatgalīšu vydā aktuali ir vairuoki ar latgalīšu volūdu i tuos rakstiskū formu saisteiti vaicuojumi. Iz tim atbiļdis raudzeja atrast Latvejis Radejis raidejums “Kolnasāta” sarunā ar Latvīšu volūdys instituta vodūšū pietneicu Annu Stafecku, kura pīsadalejuse nūsacejumu izstruoduošonā, i sociolingvisti, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori Sanitu Lazdiņu.\nLatgalīšu rokstu volūdys 10 vīnkuorši lykumi II Augusts 27, 2020


Pyrmais digitalais “Muzykys Skrytuļs” jau 25. julī - lakuga.lv\nKarteņa: 2018. gods festivals “Muzykys Skrytuļs”, Līga Vaidere\nTemys: festivals, Leiksna, Muzykys skrytuļs, škārsteiklys\n25. julī nūtiks latgalīšu muzykys festivala “Muzykys Skrytuļs” tīšraide škārsteiklā i Leiksnys muižys parkā iz leluo ekrana, informej festivala koordinatore Sanita Pinupe.\nPyrmū reizi festivala viesturē pasuocīņs nūtiks digitali. Nu 16.00 da 24.00 stuņdem dzērdēsit i redzēsit latgalīšu muzyku, sarunys, jūkus, deju performancis. Itymā godā pīsadaleis Ansis Ataols Bērziņš, repere Ūga, Kārlis Kazāks, “Trešīs Ņutona lykums”, Santa Savicka-Drozdova i grupa “Visi Savi”, Ivars Štubis, Aija Izaks, Dainis Adijāns, Brigita Madelāne, Vinsents Kūkojs, Arnis Slobožaņins i “Dabasu Durovys”, “Žvūrgzdyni”, “Jezups i muosys”, “Latgalīšu reps”, “Nagaidoma prīca”, “Rikši”, Unknown Artist, Stage On un koris “Latgale”, Sovvaļnīks, Armands Ozoliņš, Džeina Gavare, DK “Daugaveņa”, DK “Daidala”, DA “Laismeņa” i cyti muokslinīki. Tīšraidis laikā īmīļuotuo vadeituoja Māra Suseja vadeibā tiks izspālāti dažaidi konkursi, stuosteiti kuriozi i satykti interesanti cylvāki.\nTīšraide tiks nūdrūsynuota škārsteikla lopā: facebook.com/muzykysskrytuls, taipat festivala sižetus raideis radejis viļņūs. Daleibnīku uzastuošonys laikus i konkretys škārsteikla vītnis meklej festivala facebook.com sātys lopā nu 20. juļa.\nFestivalu tradicionali reikoj Leiksnys pogosta puorvaļde i festivala iniciatoru grupa, savukuort finansiali atbolsta Latgolys Regiona atteisteibys agentura, Vaļsts kulturkapitala fonds i AS “Latvijas Valsts meži”.


Meklēja pagastu mihalova\nRezultāti: 1 - 10 no 23\nSveša mòte maņa sauça,\nPar pogólmu tacádama;\nVèjeņš pyùte, nadzèrdèju,\nAiz osoru naredzèju.\nAvots: 430-1a Viss no avota»\nSveša mòte maņ augùt,\nSveša mòte dzeivojùt,\nJau tys muns augumeņš\nMìla vòrda nadzèrdèjé.\nBiteite mozs putneņš\nSád egļeitis vèrsyuņê;\nSasatryùka sèrmi zyrgi,\nSaraustèja zalta grùžus,\nI sudobra ìmaveņus.\nAì, Dìveņ, loba dzeive\nMallna meža maļeņâ:\nMaņ zirdzeņi kai lóçeiši,\nOròjeņi kai kundzeņi;\nMaņ maizeite kai šyuņeite,\nCepèjeņa kai biteite.\nNi vínam tai nabeja,\nKai tam kòzu stòmučam:\nNu kòzeņu da kòzeņu\nIt, jùzeņis krateidams.


Илья Олейников, Iļja Oļeiņikovs, Илья́ Львович Клявер, Ilya Lvovich Klyaver,Ilya Lvovich Oleynikov\nPushkin, Cemetery "Kazanskoe"\nIlya Lvovich Oleynikov (born Ilya Lvovich Klyaver; July 10, 1947 – November 11, 2012) was a Russian comic actor and television personality, TEFI winner (1996, 2001), People's Artist of Russia (2001).\nKlyaver was born on July 10, 1947 in Chișinău, in a Jewish family of Lev (Leib) Naftulovich Klyaver (1908 -?) and Clara (Chaya) Borisovna Klyaver (Preseli).\nThai tour Stepanych (2005)\nThe Spanish trip Stepanych (2006)\n3 Виктор Титов Darba biedrs 27.03.1939 04.08.2000\n4 Mihails Jevdokimovs Darba biedrs 06.12.1957 07.08.2005\n5 Arkadijs Raikins Darba biedrs 24.10.1911 20.11.1987\n6 Savelijs Kramarovs Darba biedrs 13.10.1934 06.06.1995\n7 Анна Винокур Paziņa 01.01.1922 06.08.2018\n8 Marks Dubovskis Paziņa 18.03.2018


Dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis...


Grenctalē, Andrejmuižā saiminīkoj latgalīte Valentīna Pozņaka / LR1 / / Latvijas Radio\nNatuoli nu Leitovys rūbeža Grenctalē saiminīkoj latgalīte Valentīna Pozņaka i boltvuocīts Kārlis Naujoks. Sovā Andrejmuižā jī apleicīnis dzīvuotuojim popularizej latgalīšu kulturu i volūdu. Augusta golā saiminīki tī beja sareikovuši kuortejū sasatikšonu ar tyvejuokim i tuoluokim latgalīšim i na tikai, kaba kūpā pasarunuotu, padzīduotu i padoncuotu. Iz pasuocīni beja nūbraucs ari žurnalists Jurs Saukāns, kaba pasavārtu, kai poši latgalīši i ari latgaliskuos kulturys meiļuotuoji ite, Zemgalē, kūp latgaliskū.\nJoņs Vuļs 9. septembris, 15:47\nVisu gūdu taidim saimnīkim, kuri na tikai ir spājuši īdūt jaunu goru pamestai muižai bet arī dzan cytvīt Latvejī izvērš latgaliskū kulturu, aicinūt cīmā kai latgalīšus tai citu tautu delegācijas. Stypu goru un zīdūšas dīnas prīkšā vālam Valentīnai ar Kārli.\nOjārs Jurčs 6. septembris, 21:37\nJauki dzierdāt vysus labi zynomūs Valentīnys i Kārļa cīmeņus! Lai loba veseleiba saimnīkim i cīmeņim! Valentīnai daudz laimis pagojušā Dzimšonys dīnā!\nVeronika Jurča 5. septembris, 09:59\nĪsoku nūsaklausāt itū raidiejumu! Cīši lobs! Pałdis Kolna sātys komandai i žurnalistam Juram Saukānam, ka mok atrast eistos pārłis par kū i ar kū runot!


Aprelī izdzeivojam latgaliskū. Nūvodvuiceibys akceja | Latgolys kongress\nViestsKongressAprelī izdzeivojam latgaliskū. Nūvodvuiceibys akceja\nAprelī izdzeivojam latgaliskū. Nūvodvuiceibys akceja\nApreļs latgaliskajai kulturtelpai ir zeimeigs ar vairuokim nūtykumim: 1904. goda 24. aprelī tyka atcalts drukys aizlīgums latiņu burtim, 1917. goda 26.–27. aprelī nūtyka Pyrmais Latgolys latvīšu kongress. Kab pīminēt barbaryskuo nūlīguma atceļšonu, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis asociaceja jau vaira kai 20 godu garumā reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis olimpiadi i runys konkursu “Vuolyudzāni”. Par gūdu ūtrajam nu 2019. goda Latvejis kalendarī ir par vīnu atzeimojamu dīnu vairuok: 27. apreļs – Latgolys kongresa dīna. Obeju nūtykumu gūdynuošona i latvyski latgaliskuos ideņtitatis aplīcynuošona ir saisteita ar nūvodvuiceibys tradiceju.\nTai saguojs, ka latgalīšu kultūrtelpai zeimeiguokī nūtykumi bejuši aprelī. Taišni partū ari nūvodvuiceibys tradiceja, kas ar puorruovumim, tok bejuse jau nu 20. g. s. 90. godim, 2017. godā tyka papyldynuots ar jaunu akcentu: iz školu stuosteit par Latgolys latvīšu kongresu, latgaliskim pasuokumim teik aicynuoti sabīdreibā pazeistami cylvāki. Pyrmajā godā vaira kai 50 aktivisti īsasaisteja itamā akcejā. Sekurs gods guojs ar sovu akcentu, īsaisteitūs personu i školu skaitu.\nItūgod sabīdreibā pazeistami cylvāki ir aicynuoti iz Latgolys školom (kluotīnē ci attuolynuoti) nu 25. apreļa da 7. maja stuosteit par Latgolys latvīšu kongresu, aktualū Latgolys kongresu, nūtykumim kulturā i ekonomikā. Itamā reizē – ari par demokratejis pamatvierteibom, kurys tik dreiži var zaudēt deļ Krīvejis izraiseituo kara i rašisma deļ.\nPrioritate itymā godā ir 17 školom, kuramuos teik realizāts pilotprojekts latgalīšu volūdys apvuiceibā: Rēzeknis 5. vydsškola, Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja, Bolvu Vaļsts gimnazeja, Viļakys Vaļsts gimnazeja, Kruoslovys Vaļsts gimnazeja, Ludzys piļsātys, Cyblys, Rībeņu, Nautrānu, Ruguoju, Rekavys, Baļtinovys, Viļānu, Špogu vydsškola, Bieržgaļa i Bierzpiļs pamatškola, Makašānu omotu vydsškola. Pateiceibā tim školuotuojim, kas struodoj vysu godu, veidoj sovu latgalīšu volūdys ci nūvodvuiceibys programu, sabīdreibā pazeistami rakstnīki, muziki, politiki, kulturys darbinīki, žurnalisti ir gotovi vysmoz vīnu stuņdi stuotīs školuotuoja vītā i ar sovu pīmāru, ar poša dareitū i saprostajom vierteibom pasadaleit ar školānim.\nTaipat školu puorstuovi, kas ir gotovi aicynuot gostūs, var dasaceit sovu školu, nūruodūt vacuma pūsmu, rokstūt iz adresu: info@latgolyskongress.lv. Gaideisim Jiusu pīteikumus da 20. apreļa.\nI naaizmierssim, ka vysod sevkurs absolvents var dūtīs iz sovu školu, kab pastuosteit par latgaliskū latvyskumu, sovim sasnāgumim i nūdūmuotū, kū var padareit, sasadorbojūt ar sovys bejušuos školys školuotuojim ci školānu pošpuorvaļdi.\nSasateikam sarunuos i diskusejuos školuos! Ilga Šuplinska, nūvodvuiceibys akcejis rūsynuotuoja\nPar drukys aizlīgumu ite\nAtguodynojam – medeju pīsasaceišona da 12. apreļa, aizpyldūt anketu ite\nLatgolys kongresu informativi atbolsta: “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja, Rēzeknis Tehnologeju akademeja\nIepriekšējais rakstsKai tūp idejis Latgolys kongresam?\nNākamais rakstsLatgolys kongresu atkluos Latvejis Vaļsts prezidents


Cik latgalisks pīduovuojums izgaršojams Sātys kafejneicu dīnuos Latgolā? - lakuga.lv\nKarteņa nu Soldonumu pīturys "Cīlovys" publicitatis materialu\nTemys: Dīnvydlatgola, iedīni, latgalīšu iedīni, Mājas kafejnīcu dienas, Sātys kafejneicu dīnys, Vydslatgola\n“Mājas kafejnīcu dienās” nu juļa da oktobra vysā Latvejā aicynoj apmaklātuojus izbaudeit vītejū kulinarū pīduovuojumu, īpazeistūt ari jūs tradicejis i kulturu. Itamuos dīnuos gostus gaida gon asūšī ādynuošonys uzjāmumi, gon saimisteibys i vītejī īdzeivuotuoji, kurī kasdīnā ar tū nanūsadorboj, bet itamuos dīnuos attaisa sātys, kab cīnuotu gostus ar sova nūvoda ci saimis eipašajim iedīnim, viesteits lauku turisma asociacejis “Lauku ceļotājs” sātyslopā.\nDīnvydlatgolā 23.–24. julī\nSātys kafejneicu dīnuos Dīnvydlatgolā 23.–24. julī gostūs gaida 14 kafejneicys nu Kruoslovys i Augšdaugovys nūvoda i Daugovpiļs piļsātys. Elektroniski izškūrstūt daīmamū pīduovuojuma informaceju latvīšu literarajā volūdā, atrūnami četri latgalīšu iedīņu nūsaukumi, ka par taidim pīzeistam ari vacticeibnīku montuojumu. Kruoslovys nūvoda (bejušais Aglyunys nūvods) Škeļtovys pogostā “Mežvīnu dārza atbalsis” pīduovuos svātku gordumu pyškys – mīļu meiklis izstruoduojumus ar vyssaidom pošu taiseitom zaptem i svaigi laseitim zuoļu čajim. Kruoslovys nūvoda Kaplovys pogostā, kas jau puori Daugovai, “Klajumu ķēķī” liks goldā guļbešnīkus. Tok Augšdaugovys nūvoda Vyšku pogosta Špoģūs, atpyutys bāzē “Virogana”, varēs nūbaudeit zupu ar leidaku kļockom i sienim, a Daugovys kreisajā krostā, Kalkūnūs, kuru apleicīnē izcalts pyrmais Baļtejā lyugšonu noms, sātys kafejneica “Kalkūni-Sīpolu kalni” pīduovuos vacticeibnīku draņnikus ar seipulim. Sovutīs Dagda Kruoslovys nūvodā vylynj ar kafejneicys latgalisku nūsaukumu “Dagda gaida gostūs”.\nSātys kafejneicu dīnu Dīnvydlatgolys baners. Karteņa: celotajs.lv\nVydslatgolā 13.–14. augustā\nAr saukli latgaliski “Vasali āduši Latgolā” Sātys kafejneicu dīnuos Vydslatgolā 13.–14. augustā gostūs gaida 7 kafejneicys nu Ludzys, Preiļu i Rēzeknis nūvodu, īvodtekstā latvīšu literarajā lītuots latgalīšu vuords “gosts”. Pats latgaliskuokais i vīneigais latgaliskais pīduovuojums ir Sātys kafejneicai “Jašys krostā” Raiņa memorialajā muzejā “Juosmuiža” Preiļu nūvoda Aizkaļnē, te iedīņkartei ir latgaliskuo daļa: sātys torts “Juosmuiža”, žagareni, svaigpīna sīrs ar čymynim, uobuļu zapte, soltūs mātru čajs ar Juosmuižys madu, rulets “Soldonais grāks” (nu myusu var puorkopēt pareizi pīraksteitus). Ar latgalisku nūsaukumu ir ari soldunumu pītura “Cīlovys” Rēzeknis nūvoda Nagļu pogosta. Tik viņ.\nSātys kafejneicu dīnu Vydslatgolys baners. Karteņa: celotajs.lv\nZīmeļlatgolā 28.–29. augustā\nInformaceja par Sātys kafejneicu dīnom Zīmeļlatgolā, Bolvu nūvodā (Bolvi, Viļaka, Ruguoji, Baļtinova), 28.–29. augustā pagaidom vēļ nav daīmama, tok aiz laika var īplānuot itūs datumus Zīmeļlatgolys izgaršuošonai.\nVysu informaceju par Sātys kafejneicu dīnom i vajadzeigūs kontaktus meklejit ITE.\nItys ir pasuokums, kurā sevkurs pīsadola piec sovys iniciativys i tū, kas juosaprūt ar vuordu “vītejais”, napaskaidroj organizatoru instrukcejis. I, piec pīduovuojuma redzīs, ka lagaliskais nav nimoz cik gords…


Aicynoj dasaceit pretendentus Tradicionaluos kulturys izcileibys bolvai - lakuga.lv\nTemys: bolva, kultura, LNKC, Satiec savu meistaru, tradicionaluo kultura\nLeidz 2021. gods 9. juļam Latvejis Nacionalais kulturys centrs (LNKC) aicynoj dasaceit Tradicionaluos kulturys izcileibys bolvai tautys lītiškuos muokslys nūzaris puorstuovus, personeibys voi tautys lītiškuos muokslys studejis, viestej informaceja LNKC sātyslopā.\nTradicionaluos kulturys izcileibys bolva ir apbolvuojums tradicionaluos kulturys nūzaris puorstuovim voi muokslinīciskajim kolektivim par seviškim nūpalnim i byutisku īguļdejumu nūvoda voi piļsātys kulturvidis veiduošonā i uzturiešonā. Par seviškim nūpalnim voi byutisku īguļdejumu var skaiteit gon izcylu dorbu, gon ilgstūšu, prīškzeimeigu i panuokumim boguotu darbeibu.\nTradicionaluos kulturys izcileibys bolvu lītiškajā muokslā padūd reizi treis godūs kotrā nūzarē – folklorys kūpai voi etnografiskajam ansambļam, tautys muzykys grupai voi lītiškuos muokslys studejai. Izcileibys bolvu individualai izcileibai padūd reizi myužā, muokslinīciskajam kolektivam vīnu reizi tuo darbeibys laikā. Itūgod bolva teik daškierta tautys lītiškuos muokslys nūzaris puorstuovam.\nBolvys padūšonys nūtikšona plānuota 2021. gods 4. septembrī pasuokuma “Satiec savu meistaru” laikā. Leidz ar epidemiologiskuos situacejis izmaiņom, bolvys padūšonys datums i formats var maineitīs.\nTradicionaluos kulturys izcileibys bolvys laureats sajam Gūda diplomu i naudys bolvu 1300 eiro apjūmā pyrms nūdūkļu nūmoksys. Informaceja par dasacejumu īsniegšonu daīmama ITE.


Troks voi nu Rogovkys - lakuga.lv\nTemys: latgaliešu teicieni, latgalīši teicīni, Pīters Miglinīks, Rogovka, Troks voi nu Rogovkys\nRogovkīšu zeimyns saistuos ar legendarū Pīteri Miglinīku (1850–1883) – pyrmū ceinātuoju par latgalīšu tīseibom. Tok trokuma i napruota tema vyspuor populara pi latgalīšu. Situacejuos, kod ekspresivi vajag nūviertēt originalu, drūsu, nastandarta reiceibu, parosti „nūviertej“ intelektualuos spiejis voi goreigūveseleibu.\n“Troks voi Rogovky” ir vīns nu tūs ratūs teicīņu, kam burtiska ekvivalenta cytuos volūduos nav, ir tikai taidys pošys strukturys (ar škeiruma saikli voi (ci) saisteitidivi komponenti, nu kuru vysmoz pyrmajam soveiga trokuma, glupeibys, napruota nūzeime),pīmāram: Traks vai uz miršanu? lītuvīšuTu kvailys ar nevisprotis? (‘Tuduraks voi bez pruota?’), Tu durnas arką? ( ‘Tu glups voi kū?’); krīvu Тыдурак или родом так? (‘Tu duraks voi nu dzimšonys tai?’), Ты мыло ел или так сдурел? (‘Tu zīpuieds voi taipat par duraku palics?’), Совсемдурной или прикидываешься? (‘Pavysam glups voi izalīc?’).\nPyrmais ar troks voi Rogovkys apsauktais P. Miglinīks apbreinu izapeļneja i nu aizstuovātūs zemnīku, i barona M. Rozenšilda-Paulinai varys atbaļsteituoju pusis. Poša dūma īsyudzēt tīsā i juridiskim argumentimuzvarēt muižkungu 19. g. s. Latgolā beja naradzāta uzadrūsynuošona. Par izdareitūjam vajadzēja cīst nu barona atrībeibys, piec nūmūceišonys nūmyra 33 goduvacumā (kai Kristus!). Rogovkīši cīš prīcojās i lapnojās par apsaukšonu ar itūteicīni.\nRakstnīks Ontons Rupaiņs par P. Miglinīku sarakstejs apjūmeigu trilogeju “Māra mostas”, lugu “Kod pirmī gaiļi dzīdōja”, biografisku apceriejumu “Pīters Miglinīks”. Popularuokais rogovkīts Ontons Kūkuojs slovonuo nūvodnīka P. Miglinīka varūņdorbam veļtejs eseju “Miglā pamodies vējš”, lugu “Traks vai no Rogovkas”, kurys fragments publicāts 1980. gods 12. numera žurnalā “Karūgs”, dzejnīka rūkrokstūs varātu byut lugys latgaliskais variants.\nTroks kas troks\nPar teicīņa troks voi Rogovkys izceļsmistuosta ari cytu verseju: Daugovpiļs psihoneirologiskuos slimineicys (atkluota1924. g. 26. X) pyrmais pacients asūt atvasts nu Rogovkys. Vuorda troks pamatnūzeimete skaidruojama mediciniski precizi – ‘1) ar trokumsārgu; 2) psihiski slyms’.\nBet pats vuords troks i juo atlasynuojumu semaņtika volūdā apsaverama plašuok. Etimologejis studejis paruoda, ka ide saknis *ter- ‘grīzt(īs)’ nūzeimis puornasumi ide vol. > ‘ālēties’ > ‘būt kā uzburtam’; ‘tāds, kas ātri griežas’ > ‘ātrs, straujš, steidzīgs’ > ‘jocīgs, uzjautrinošs’ > ‘nelga, nerrs’ ītver dinamiku i kusteibu.\nSaskare ar trokū i cytom trokuma izpausmem vysod patur kaidu apdraudiejumu, itys attīceigi īzeimuots ari volūdā. Vysu skaidruok itū demonstrej trokais buļvs aba trakiņa ‘dzeloņainais velnābols’ (Datura stramonium), kas roda halucinacejis i pat smierti. Nūzeimēs patuolajim vīnys saknis verbim soveiga kūpeja dreizys kusteibys nūzeimis niaņse, kas satur apdraudiejumu nūsavierzeit nu trajektorejis ci kaidam objektam tikt nūtikšonys zonā: trakalēt ‘šyut lelim dyurīnim’; traknēt ‘stypri īsist’; trokuot ‘1) draiskuotīs, 2) strauji skrīt, lēkt, spert (par dzeivinīkim)’; traukt ‘1) traukt, 2) energiski struoduot’; trauktīs; traustīs.\nLatgalīšu trokuma maksimalisms\nCytim vuordim tracs, trokuļs, trokums, pustroks izteiktuoka ir inteņsitatis nūzeimis daļa. Apstuokļa vuorda trokai ‘1) cīši; 2) varoni, labi; 3) daudz’ inteņsitatis nūzeime palīk par pamatnūzeimi. Ontonam Slišānam ir pat dzejūļs “Troks”, kur maksimali piļneiga seve puormeišonys, jauneibys, mīlesteibys izdzeivuošona: Taišni pogolmā vydā…/ Varoni troks!/ Nadūd Dīvs, jo jys kod to tyktu pi sīvas!;13 Soku – troks,/ Soku – troks,/ Soku – troks,/ Beja muns myužs – / I vyss ar tū cauri… (“Tītupats”, 2007)\n21. g. s. suokuos vysbīžuok Latgolā publisku pasuocīņu apzeimiešonai suoce lītuot damierstu vuordu trikmīņs ‘1) trūksnis, 2) trauksme, 3) satrycynuojums’. Tys paruodeja latgalīšu pasuocīņu golvonuos kvalitatis: pīticeigs materialais nūdrūsynuojums, a maksimals “trūksnis“ reklamā, nūtikšonys aktivitatēs i emocejuos, vysu paaudžu leidzdaleiba, sovejūs atmosfera.\nIntelektualūs spieju “nūviertiešona”\nLatgalīšim pateik pasasmīt i paviļkt cytus iz tū. Kaida napījamama, napareiza reiceiba parosti teik “nūvārtāta” kai napīteikamys intelektualuos spiejis. Dialogūs tys bīži teik pasaceits vaicuojuma formā, kas roda papyldu komismu: Zam vacuma galeigi pruotu izkiukuojs? Voi tu dridžiņu apsaāduse? Tu žurku zuoļu apsaieds? Voi teve nav kaida Madaļa ar drigdžinem padzirdiejuse? i tml. Vaicuojuma forma it kai “meikstynoj“ ūtra nūviertiejumu. It kai atbiļdis īspieja paredz “cytu” atbiļdi.\nVysaidā gadejumā itū pajiemīni i ar trokumu saisteitūs teicīņus īmīļuojuši latgalīšu lugu raksteituoji i bīži jūs varim dzierdēt nu Latgolys amaterteatru skotuvem.


AudreyGold livejasmin YuliethSmithMySexyGiftedTs livejasmin Anayss22IsabelGrace livejasmin SelenaMurAngelisbadxxx livejasmin MELINAMULIEREcrazymolly livejasmin KevinSixPackjessicachaud32 livejasmin JulienneDom\nYuliethSmith livejasmin JuicyFruit4YouMatteo2469 livejasmin AnnaRossMellyMoue livejasmin AnnaReyyMia7 livejasmin JuicyFruit4YouJuicyFruit4You livejasmin DaviddBlaneKinkyKarmen livejasmin Marcobaci\ntonyaly . TenderXCookie. Mia7. SerahAngel.\nGloriaWowGiax3thebestboy25BicthSlavex4u .JessicaP24KimDavisLiveIsabelGraceFavoriteSong .ArtisSweetBoysslavestosexKimDavisLiveOwen1X .rodriguesevaGreatAssTessieNatashaForYouThomasToy .GloriaWowSoniaSeeSeeMissRochelleXxxX010HotGuy .SOOFUCKABLEKatieWoodOliviaStarrrhugecockinbigass .SallyAndYaiikoNatashaOlingkaTenderXCookieTanyaRed .crazymollyOliviaStarrrLatinApril69JulienneDom .MaryRightQXarabianchick69SummyKateIsabelGrace .MissBlondeTeaseOrlinStunnerMissBicthSlavex4uAngelaHoney .xLAINIEmilfJuicyFruit4YouTabithaDominaAngelaHoney .\nHornyD VideoOliviaStarrr Videothebestboy25 VideoThreelatins VideoTenderXCookie VideoSamSherman Video\nLovelyHappySonia Videorodrigueseva VideoFavoriteSong Video3BoysAnd1SltNsty VideoJuicyJazmine VideoLovelyHappySonia Video\narabianchick69AnnaRossTenderXCookieMissRochelleXxxX .belinda27OrlinStunnerMissGreatAssTessieAnayss22 .Mia7belinda27MySexyGiftedTsAdorableValeria .SoniaSeeSeeKinkyKarmenAnnaBlancheKatieWood .UrSweetHotAsianXOrlinStunnerMissMissRochelleXxxXSindyCollins .Matteo2469MarcobaciJuicyJazmineSophieSpice .WETLIPSXXXjessicachaud32MarcobaciAnnaReyy .TenderXCookieMissBlondeTeaseAsianSmile88Marcobaci .hugecockinbigassAbdelAzimBicthSlavex4uGreatAssTessie .IsabelGraceAdorableValeriaGiax3MissRochelleXxxX .OhmygueenGreatAssTessieKimDavisLiveJuicyJazmine .


Škilbanu etnografiskajam ansamblim 30 godu jubilejs - lakuga.lv\nTemys: Rekova, Roksts, Škilbanu etnografiskais ansamblis, Šķilbēnu etnogrāfiskais ansamblis, Vileks nūvods\n19. majā 19:00 iz 30 godu jubileja koncertu aicynoj Vileks nūvoda Škilbanu etnografiskais ansamblis.\nZīmeļlatgola ir vīna nu spilgtuokajom vītom Latvejā, kur vēļ arviņ stypra ir tradicionaluos dzīduošonys saglobuošona, kūpšona i lītuošona. Vileks nūvoda Škilbanu pogosts eipaši izaceļ ar lelu folklorys i tradicionaluos kulturys kolektivu i kūpieju skaitu. Jūs vydā ir ari Škilbanu etnografiskuo ansambļa sīvys. Ansamblis dybynuots 1980. godā i tymā pošu šaļti aktivi dzīd 11 pogosta sīvys. Vīna nu pyrmajom Škilbanu etnografiskuo ansambļa sīvom beja ari Vaļsts Kulturkapitala fonda myuža stipendiate Rozalija Slišāne aba kai sīvys pošys jū sauce – Razulīte, i juos dzīduotuo dzīsme „Es apsieju lynu dryvu” – ir pyrmuo dzīsme, ar kurū izsuokta ansambļa pastuoviešona i godu gaitā tei klivuse par ansambļa himnu.\nŠkilbanu sīvu dzīduotuos dzīsmis skaniejušys dažaiduos pasuocīņūs i festivalūs vysūs Latvejis nūvodūs, taipat ari sābrūs Lītovā i Igaunejā. Sīvys pīsadalejušys i Škilbanu vuordu nesušys vysūs Latvejā nūtykušajūs folklorys festivalūs „Baltica”, koncertūs Reigā, Siguldā, Valmīrā, Valkā, Preiļūs, Olyuksnā, Bolvūs i taipat ir regularys vītejuo pogosta i nūvoda, kai ari sābru pogostu i nūvodu pasuocīņu kuplynuotuojis i Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys tradiceju nesiejis. Škilbanu sīvu teiktuos i dzīduotuos dzīsmis sovūs repertuarūs īkļuovuši ari cyti folklorys kolektivi, par pīmāru, folklorys kūpys „Rekavas dzintars”, „Dandari” i cytys.\nKarteņā – Škilbanu etnografiskais ansamblis, foto Sanita Husare


Daugovpilī atkluos Valda Buša glaznu izstuodi “Skaistums. Darbs. Mīlestība” - lakuga.lv\nV. Bušs. “Laivas”, 1977, a. e. 91 x 100 cm, nu DNMM kruojuma\nTemys: Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs, izstuode, Latgolys gleznīceiba, muoksla, Valdis Bušs\nNu ituogods 26. novembra da cytagods 27. februara Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā (DNMM) byus apsaverama Valda Buša glaznu izstuode, izstuodis atkluošona nūtiks 26. novembrī 15.00 stuņdēs DNMM Pasuokumu zālē, Reigys īlā 8, informej DNMM komunikacejis i sabīdryskūs attīceibu specialiste Sintija Lukjanska.\nMuokslinīks Valdis Bušs (1924–2014) dzims Bolvu nūvoda Susaju pogosta Pokšovys cīmā. Studiejs gleznīceibu Latvejis Muokslys akademejā 1940.–1945. godā. Nu 1973. gods Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs. Nu ituo laika puorlīcynūši ījam sovu vītu Latvejis muokslā.\nIzstuodē apsaveramys 16 Valda Buša glaznys, tymā skaitā vīna nu DNMM kruojuma, vīna nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra kruojuma, i 18 dobys studejis, kurys pyrmū reizi tiks eksponātys uorpus Bulduru izstuožu noma. Izstuode topuse sadarbeibā ar Mg. art. Līgu Baņķieri nu Bulduru izstuožu noma i muokslinīka dālu Ilmāru Bušu.\nV. Buša dailradis pietneica Līga Baņķiere roksta: “Buša glaznīceiba ir stuosts par mīlesteibu. Mīlesteiba pret sovu dzymtū zemi Latveju, juos dobys skaistumu. Mīlesteiba pret sovu izvālātū nūsadorbuošonu – gleznīceibu. Mīlesteiba pret kruosom. Jis ir vīns nu spūdruokūs latvīšu myusdīnu ainavistu, apveļteits ar izcylu kompozicejis i kruosu izjiutu. “Lobuokī dorbi maņ tūp dobā. Tei ir boguota, pīseitynuota i objektiva, bez aizsprīdumu,” sacejs muokslinīks.\nStudejis ir unikalys vairuoku īmesļu deļ: muokslinīka dzeivis laikā juos nikod nav reproducātys i nav bejušys publiski apsaveramys. Muokslinīks pīzyna, ka dobys studejis ir dorba materials, kas vajadzeigs pošizaugsmei i profesionalai atteisteibai, tok nav izmontojams eksponiešonai izstuodēs. Asam uzadrūsynuojuši itū aizlīgumu puorkupt, partū ka studejuos atsakluoj Valda Buša impulsivais, personeigais i dzili puordzeivuotais dobys pasavierīņs, byutiski papyldynojūt prīškšstotu par juo personeibu i dailradi.”\nV. Bušs sareikuojs gondreiž treisdesmit personalizstuodis Latvejā, Beļgejā, Norvegejā, Lelbritanejā, Spānejā, Francejā i c., pīsadalejs vairuok kai symts izstuodēs astoņpadsmit pasauļa vaļstīs. Nu 1979. da 1988. gods vadejs Latvejis Muokslinīku savīneibys Jiurmolys nūdaļu. 2014. godā sajiems Jiurmolys dūmis Goda bolvu “Par mūža ieguldījumu Jūrmalas kultūras dzīves veidošanā”.\nĪeja izstuodis atkluošonys pasuokumā i izstuodē byus varama, paruodūt dereigu Covid-19 vakcinacejis/izslymuošonys sertifikatu kūpā ar personu aplīcynūšu dokumentu. Izstuodis laikā nu 29. novembra da 27. februara tiks organizātys individualys rodūšuos glaznuošonys nūdarbeibys, īprīšk pīsasokūt pa telefonu 20203713. DNMM aicynoj vysus interesentus nūviertēt Valda Buša muokslys dailradi i izbaudeit izstuodi!


Kolnasāta 13. augustā - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, Kaspars Romanovs, Kolnasāta, LR1, Roksts\nKai atjaunuot vacu mocikletu, par tū “Kolnasātys” intervejā stuosta Kaspars Romanovs, Retro moto kluba “Rūsa vējā” vadeituojs. Ar mocikletim jis dorbojās jau nu školys laika, tod gon tys beja tik puorsavītuošonys leidzeklis. Niu Kasparam Tiļžā, Bolvu nūvodā, ir retro moču kolekceja, kū var saukt par “braucūšū muzeju” – vysi apmaklātuoji teik izvyzynuoti. Aizaraušonu apvīnuojs ari ar uzjiemiejdarbeibu, sova molkys ražuošonys uzjāmuma molku mādz īmaineit pret vacim mocikletim, tūs detaļom voi antikim aksesuarim.\nKaspars Romanovs ir ari “Misters Latvija 2011”, piec goda brauce ari iz pasauļa konkursu Lelbritanejā, kur beja apsaviļcīs stilizātā latgaļu karaveira tārpā.\nDace Dambe runoj ar svātceļnīkim, kurī dūmās iz Aglyunu, atkluojūt, parkū vīni dūmās tik iz svātku kulminaceju, nu cyti gotovi īt kuojom vairuokus symtus kilometru.\nAri Vuordineicys temats saisteits ar īšonu. Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins runoj par tū, kai īt volūdeņa – par baumom, šnekuošonu i pļuopom i stuosta smīkleiguokuos baumys, kuruos dzierdiejuši par sevi i leidzcylvākim.


LaKuGa izsludynoj KONKURSU! - lakuga.lv\nLaKuGa izsludynoj KONKURSU!\nTemys: Danskovīte, konkurss, Ontons i Anne, Roksts\n20. aprelī ar izruodem Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Ka gribi tikt iz izruodi par breivu, pīsadoli konkursā!\nPi Annys nagaideitai atbrauc gostūs juos muosa Ļuce, kuruo pyrms 15 godu gribēja atjimt muosai kūpeigū montuojumu. Jei ir slyma i nabadzeiga, grib atgiut veseleibu lauku svaigajā gaisā, tik na vyss ir tai, kai izaver. Ir taids sokomvuords „Īlaid vuti kažukā, uorā nadabuosi”, i Ontans rauga dabuot uorā tū „vuti” nu kažuka. Kai vysod – Ontans rauga ar dažaidim pajiemīnim i puorbaudeitom metodem, bet naveiksmeigai. Gols golā vysu izškir gadejums ci tai sauktais „Dīva pierksts”.\nDeļtuo LaKuGa vaicoj – kaids tod izaver tys “Dīva pierksts”? Kai piec Tovom dūmom Ontons i Anne tīk vaļā nu navālomūs gostu? Ite Tev var paleidzēt iztēle voi realuo dzeivis pīredze.\nGaideisim Tovu ideju, kai dabuot nu sātys nagrybātus gostus!\nRoksti iz e-postu info@lakuga.lv leidz 19. apreļa 12:00 stuņdem, ar nūruodi “Ontons i Anne“, epostā nūruodi ari sovu tel. numuru. Uzvarātuojs tiks nūteikts izlūzis ceļā.\nKaids laimeigais tiks pi īlyuguma divejom personom iz izruodi “Ontans i rodne” kinoteatrī “Splendid Palace” 20. aprelī 19:00 stuņdēs.


Their pain is your pain, HeadAgency: Ogilvy SingaporePublished/Aired: January 2010Posted: January 18, 2010 Like113 Tags\nĀdažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike25 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike24 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike2 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike1 OCBWifeAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike29 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike25 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike24 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike2 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike1 OCBWifeAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike29 ClenzoFatal hands - boyAgency: JWTView DetailsLike18 ClenzoFatal hands - ladyAgency: JWTView DetailsLike49 ClenzoFatal hands - manAgency: JWTView DetailsLike28 GincosanKittyAgency: SagiView DetailsLike9 GincosanBunnyAgency: SagiView DetailsLike22 Regional Environmental Awareness Cameron HighlandsBoyAgency: DentsuView DetailsLike34 Regional Environmental Awareness Cameron HighlandsFamilyAgency: DentsuView DetailsLike28 ZespriSweeter than you thinkAgency: The Secret Little AgencyView DetailsLike26 AllianzAmateur replayAgency: OgilvyView DetailsLike26 SK-IIDream againAgency: Leo BurnettView DetailsLike31 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike2 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike1 OCBWifeAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike29 McDonald'sOrder onlineView DetailsLike28 BankiaMachineAgency: CLVView DetailsLike22 Advertisement


“Cytaidi latviskais” 17. augustā - lakuga.lv\nTemys: Cytaidi latviskais, Daiga Lapsa, LTV1, Roksts, Valentins Lukaševičs\nDzejnīks Valentins Lukaševičs myus īpazeistynuos ar reidzineicu Daigu Lapsu. Daiga pabeidze Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolu 1986. godā i nu vuiceibu laika pa drupeitei īsakļuove Latgolys eipašajā koloritā, sasajuta tam pīdereiga i niu iz Reigu brauc tik gasteit. Jei dzeivoj Kruoslovā, gatavej gobelenus, gleznoj, struodoj ar muolu, taisa lelis i traukus, šyun, izšyun, oda i tamburej, veidoj sovu tārpu kolekceju. Sīvīte ar miļzeigom dorba spiejom, ideju puorpylna i par sovu miseju skaita muokslys dzeivis veiduošonu Latgolā, kurai poša jiutās pīdereiga.\nJuos kasdīnys izpausmis radzamys i dzieržamys tik muokslys volūdā, pat godim kūpta tradiceja “raksteit’’ dīnysgruomotu- patīseibā ir miļzeigys skiču i zeimiejumu kladis, kas taidā veidā stuosta par aizvadeitū dīnu.


Bronzas vāze Vāze no bronzas. Augstums: 18,5. Platums: 17 cm. Product #: 439\nApraksts: Vāze no bronzas. Augstums: 18,5. Platums: 17 cm.\nVāze no bronzas. Augstums: 18,5. Platums: 17 cm.


Fotografs Pīters Korsaks i Varakļuonu piļs rekonstrukcejis dorbi / LR1 / / Latvijas Radio\n13. jūlijs 2019, 18:15\nFotografs Pīters Korsaks ir vīns nu Latvejis Fotografejis muzeja dybynuotuoju i nūzeimeiguokūs fotoviesturnīku Latvejā, kurš vēļ arviņ aktivi pietej fotografejis viesturi i ari pošu fotografu dzeivisstuostus. Ari šūbreid jam aizsuokti vairuoki projekti – vīns nu taidu ir gruomota par latvīšu fotografim i fotoreporterim karā, kuru skaiteituoju viertejumam planavuots nūdūt jau pavysam dreiži.\nFotografs Pīters Korsaks gon sovulaik, gon ari niu ir daudz struoduojs pi vysaidu pīminiekļu atjaunuošonys i pieteišonys, tūs vydā caur fotografeju i stuostim izgleitojūt ļauds.\n„Jelgovys Luočpliesi maņ īsadeve personeigi atrast. Redz, nalaime beja tei, ka tuos vītejuos avīzis kontrolēja partejis komiteja i naļuove raksteit par tim pīminieklim. Tys Jelgovys redaktors laikam beja naatkareiguoks voi drūsmeiguoks i jis munu rokstu ar nūsaukumu „Kur esi Lūočpliesi?” īlyka, jo cylvāki ir mieginuojuši skaidruot, kur jis palyka, ka jū nūvuoce, i nivīns navarēja, bet es atbraucu vīnu dīnu aprelī iz Jelgovu i vysu dīnu staiguļuoju, vaicuoju vacūs cylvākus, kas varātu koč kū pastuosteit. Tod pīguoja Kulturys fonda izsludynuotuo tolkys dīna majā, maja suokumā, ka savuoks vysus kopus i tamleidzeigi. Tymā laikā ar pasaruodeja tys muns roksts avīzē ar tekstu, ja cylvāki koč kū zyna, lai zvona. Jelgovā maņ dzeivuoja vīns dorbabīdrys i beja uzdūts juo teļepons. Cylvāki zvaneja i kotrys stuosteja, kū jis zyna. Izaruodeja, ka sovstarpeji napazeistami cylvāki nūruodeja vīnu i tū pošu vītu, i tod, kod pīguoja tolkys dīna, tod kolegis ar bīdrim guoja iz tīni i zondēja tū vītu. I truopejuos! Jo jis beja tik masivs, ka tei kryušu daļa beja īrokta nasadauzeita. Tai ka tys muns roksts beja tys, kas paleidzēja atjaunuot itū pieminiekli,” stuosta pats Pīters.\nLeidza ar aizrauteigu fotografejis viesturis pietnīceibu i pošu fotografiešonu Pīters Korsaks ir ari vairuoku gruomotu autors ci leidzautors, kurš daudz pīsavierss ari Latvejis viesturē zeimeigim pīminieklim. Pīters atkluoj, ka sovulaik ar dūmubīdrim reikuojuši ari akcejis sabīdreibys informiešonai itymūs vaicuojumūs.\n„Saraksteju gruomotu par vysom tom akcejom, par vysu Latveju, ari par Latgolys atbreivuošonys pīminiekli – ar bildem, kaids jis nūguozts bejs, tai ka faktiski vysur. Tymā gruomotā ir ap 130, taida kai enciklopedeja: pīminieklis, autors i aproksts, kod jis iznycynuots. I ūtrei daļa ir par myusu akcejom, kur es vysu pīfiksieju, taids dokumentals materials. Tei gruomota saucas „Ceļā uz neatkarību”.”\nJau 1987.godā Reigys Viesturis i kuģnīceibys muzejs suoce sasagataveišonys dorbus Latvejis fotomuzeja izveidošanai, sovpus piec treju godu jaunais muzejs dabuoja sovu nūsaukumu i oficialū vītu cytu Latvejis kulturys īstuožu vydā. Itūs laikus pīmiņ ari Pīters.\n„1974. i 1975. godā nūorganizieju Reigys kuģnīceibys muzejā pyrmū nūpītnū izstuodi, kas beja veļteita fotografejis viesturei i savuoču tik daudz materialu, ka tymā telpā, kuru maņ daškeire, nabeja vītys vysu izlikt.\nProblema jau beja tei, ka, ja fotografs beja nūmirs i saime par jū nav savuokuse informaceju, nabeja par tū cylvāku dzeivisstuosta. Kas? Kod jis? Kur jis? Voi pīsadaleja izstuodēs voi vīnkuorši amatnīks beja? Nu tuo faktiski suokuos, tei izstuode beja taids pagrīzīņa punkts tam, ka ari muzeja cylvāki iz fotografēju suoka vērtīs cytaižuok, ka tei ir vierteiba. Var daudz kū apraksteit, gon dokumentali, gon muokslinīcyski, bet fotografeja jo eipaši tymā laikā, kod jū kopēja, jei ir taids dokuements, kū navar tai apstreidēt, tagad jau var salikt...”\nPīters pīzeist, ka vysūs laikūs Latvejā ir bejs saleidzynūši daudz fotografu, ari profesionalu fotografu\n„Pats bīži viņ breinojūs, ari, par pīmāru, taidā Smiltenē beja na vīns bet kaidi pīci. Kur jim vysim beja dorbs i peļņa? Izaruoda, ka fotografu Latvejā bejs vysūs laikūs cīši daudz. Tūlaik vajadzēja treis godus vuiceitīs, kab tu pi kaida izcyla fotografa tyktu voi beja ari kursi, kurus latvīšu fotografejis tāvs Mārtiņš Butlers organizēja 20. gs. suokumā. Tī beja profesionali fotografi.”\nPīters stuosta, ka īsuokumā daudz fotografiejs, bet nu jau 50. godu cīši daudz pietej fotografejis viesturi.\n„Suoku fotografēt jau nu bierneibys, piec kara, 90. godā, kod es ar Kulturys fonda ceļa naudu tyku iz Ameriku, kab vuoktu naudu tūpūšajam foto muzejam. Maņ beja dzeiva vīna tante, tāva muosa, muna krystamuote i es atbraucu iz Reigu vuiceitīs.\nMaņ beja taids sapyns kai Pliekšānu Juoņam, ka juosavuica jurisprudeņce, kab aizstuovātu sovu tautu, bet ar taidu biografeju juridiskajā fakultatē najieme. Tai es vuicejūs sakarnīkus i tei aizraušona ar fotografeju, pats sev radeju dorbu. I tai vysu myužu.”\nNasaverūt iz sovu cīnejamū vacumu, Pīters vēļ arviņ ir cīši aktivs i aizrauteigi struodojūšs pietnīks, kurš niule struodoj ari pi vysmoz treju gruomotu. Par vīnu nu tūs Pīters stuosta:\n„Pošu reizi tūp gruomota, kaida Latvejā leidz šam nav bejuse – par latvīšu fotografim, fotoreporterim karā. Taišni tagad koč kod izīs – julī voi augustā. Īcerē pats Bīdaks beja, jis beja aizsorgs, īguoja vuocīši i jis beja tur kai nūliktovys puorziņs i jū arestēja. Jis ari naatsagrīze.”\nSovpus sadarbeibā ar Latgolys fotografu bīdreibys vadeituoju Igoru Pliču jis vuoc informaceju vēļ kaidam izdavumam, kas byus velteits taišni Latgolys fografim.\n„Mes dūmojam uztaiseit taidu kai enciklopedeju par Latgolys fotografim, kai jau es minieju – fotografu vysod, vysur ir bejs cīši daudz. Fakts ir taids, ka 38.godā Latvejā piec statistikys beja 501 voi 503 profesionali fotografi, kuri deve peļņu ari valstij. Taitod varit īsadūmuot, cik daudz!”\nVaicuots par tū, kai jis attāluotu Latgolu, ka tei byutu tikai vīna biļde, piec Pītera atbiļdis ilgi nabeja juogaida.\n„Varātu byut, par pīmāru, Rēzeknis voi Ludzys piļsdrupys ar pakolnu. Nu tei ainova. Ūtrys byutu Latgolys atbeivuošonys pīminieklis, kod nūzuodžēja krystu i jei ruodeja iz austrumim kulaku, tod nūjēme pavysam.”\nPīters atkluoj, ka leidz pusei jau saraksteita ari gruomota par pasaulī mozuokū fotokameru „Minox” i tuos izgudruotuoju Valteru Capu, dorbs pi kurys suokts jau 70. godu ūtrymā pusē. Turpynoj Pīters.\n„Nivīns navar apraksteit tū, kū es zynu, nu jau 40. godu pietejūt i ūtrys, ka, pasasokūt maņ, es apmeklieju „Minox” izgudruotuoju i pīguoja Latvejis atmūda, beiveiba i jis atbrauce iz foto muzeju, kur maņ jau beja izstuode par „Minox” i tod es īsaceju Zynuotņu akademejai, lai jū apbolvoj, i tai jam daškeire ari gūda doktoru, i jis 2001. godā beja spīsts atbraukt otkon. Jis maņ daudz ir izstuostejs, ir biļdis i vyss. Ari pats itūs godu laikā asu savuocs vysu, kas saisteits ar VEF „Minox”. Deļkuo spīgi teišom jū izmontuoja, jo jei beja cīši kompakta i ārta. Pajem rūkā i jei nav radzama, attaisi i jei jau izreiz ir gotova fotografiešonai. Var bez koč kaidu papyldu īreiču puorbiļdēt dokumentus, teišom spīgi ir izmontuojuši, bet jei nikod nav bejuse dūmuota kai spīgu kamera, vīnkuorši jei beja tik augsti profesionala, ka pasaulī taidu napazyna. Nivīna kamera tai nastruoduoja i tys beja 1938. gods, kod jū suoce puordūt veikalā, tī pi Breiveibys pīminekļa iz styura beja VEFam veikals, kur jū varēja nūpierkt par duorgu naudu, saprūtams. Tys „Minox” ir koč kas unikals pasauļa mārūgā, jo kolekcionari jū vēļ tagad vaicoj. Vēļ interesants taids moments, ka tod, kod Padūmu savīneiba okupēja Latveju, tī kotram „Minox” ir „Made in Latvija”, tū sleipēja uorā i gravēja „Made in USSR”. Krīvu īkuorta pastuovēja cīši eisu laiku i taidu ir moz, tūs vēļ arviņ pasaulī vaicoj par duorgu naudu.”\nSižetā Ausma Sprukte itūreiz stuosteis par Varakļuonu pili, kurymā jau vaira nikai 20 godu dorbojās Varakļuonu nūvoda muzejs i piļs ir eipaša ar tū, ka gondreiž vysys sīnys, grīsti i lūgu ailis tymā jau 18. godu symtā tyka apgleznuotys. Itūšaļt divejis restauratoris tī struodoj, kab daļu nu zeimiejumu atsagtu i saglobuotu cytom paaudzem.


Juoņa Gleizda kruosu pasauļs - lakuga.lv\nJuoņa Gleizda kruosu pasauļs\n23. decembrī 13:00 iz fotografeju izstuodis “Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” atkluošonu aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102).\nSabīdreiba ir īpazynuse Latvejis foto legendys Juoņa Gleizda (1924-2010) malnboltuos fotografejis, itymā izstuodē teik prezentāts juo radūšais veikums kruosuos – sīvītis, zīdi, ainovys i klusuo doba – kruosainys fotografejis nu J.Gleizda personeiguo arhiva.\nIzstuode topuse, pasasokūt J. Gleizda dzeivisbīdris Annelis Gleizdys i Latgolys Fotografu bīdreibys veiksmeigai sadarbeibai.\nIzstuodis atkluošonys pasuocīnī paradzāts:\n– Juoņa Gleizda fototehnikys nūslāpumi – Latgolys Fotografu bīdreibys prīšksādātuoja Igora Pliča stuostejums par izciluo meistara pīlītuotajim fotografeji apstruodis pajiemīnim i jam pīlāguotajim instrumentim.\n– Sasatikšona ar Juoņa Gleizda dzeivisbīdri i pīminis sorguotuoju Anneli Gleizdu.\nIzstuode “Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” Latgolys Kulturviesturis muzejā byus apsaverama leidz jauna goda 18. janvaram.\nĪpazeisti Latgolys muokslinīkus izstuodē “Rudens 2018” 23/11/2018


Premium lesson plans : Primary Language ( 6th grade on ) ( New Standard Su Edition ) ( 2013 Autumn )(Chinese Edition) de LIU SHU LIN . WANG WEI BING: 9787535580559 paperback - liu xing\nPortada LIU SHU LIN . WANG WEI BING Premium lesson plans : Primary Language ( 6th grade on ) ( New ...\nPremium lesson plans : Primary Language ( 6th grade on ) ( New Standard Su Edition ) ( 2013 Autumn )(Chinese Edition)\nLIU SHU LIN . WANG WEI BING\nISBN 10: 7535580556 / ISBN 13: 9787535580559\nShip out in 2 business day, And Fast shipping, Free Tracking number will be provided after the shipment.Paperback. Pub Date :2012-06-01 Pages: 274 Language: Chinese Publisher: Cambridge University Press super lesson plans : Primary Language ( 6th grade on ) ( New Standard Su Edition ) ( 2013 Autumn ) features : a double lesson case . according to the teaching content ideas complementary sets of ideas designed AB different styles of lesson plans for teachers to choose line with their actual teaching ideas platform. A case : focus lay a solid foundation to develop basic skills. Suitable for ordin.Four Satisfaction guaranteed,or money back. N° de ref. de la librería BR052698\nTítulo: Premium lesson plans : Primary Language ( ...


spinatu zapts i boltveins | Naktineica\nThis entry was posted in seikumi and tagged latgaliski, Mukulis, vosora on 18.07.2011 by saprge.\n← ku-ku-rūza! dzeive kai #puosoka →\n4 thoughts on “spinatu zapts i boltveins”\nzzzzzzzzzzzzzzz 19.07.2011 at 13:25\n” …Streiča kina “Liktendzirnas”, kas mani tai besēja, seviški vacais uozs Kaļneņs golvonajā lūmā i tei blonduo koza…”…\nA kas tod, Jyusuprot, piimaaram, nu aktiirim byutu deriejs ituom luumom? 🙂\nkaža 19.07.2011 at 19:54\nKlīdzieju (Jōni)čyuļu volūdā naspieju laseit. (Bet tys tai, nasvareigi…\njureits 19.07.2011 at 23:50\nitū varātu īlikt lakugā 😉\nsaprge 21.07.2011 at 19:24\njau vaira nazynu, kas tymā laikā nu aktīru beja, tok Kaļneņš maņ nu suokta gola napateik i nikai naīt kūpā ar Klīdzieja romanu. koč – ak jau precizuok – kina vīnkuorši beja vīna nu interpretaceju i Streičam tymā laikā saguoja tai. tys tok namaisa niu taiseit sovu verseju, kai tū pīruodēja riezeknīts Edgars Blinovs ar “Latgolys laikadeči” – capuri nūst! cyti peikst i neikst, a cylvāks jem i padora. i ir.\nLeave a Reply to zzzzzzzzzzzzzzz Cancel reply


11 февраля 2018 - 11:01\nВ Университет примут всех\nТетюшские пенсионеры с пользой распоряжаются своим свободным временем.\n11 января 2018 - 02:07\n30 июня 2017 - 08:58\n18 мая 2017 - 03:02\nС праздником работников музеев поздравляет глава Тетюшского района Рамис Сафиуллов.\n8 февраля 2017 - 06:06\n21 октября 2016 - 07:12\n18 июля 2016 - 11:11\n29 апреля 2016 - 08:00


Saeimys Latgolys apakškomisejis sēdē atzeimēs Latgolys kongresa dīnu - lakuga.lv\nTemys: Edmunds Teirumnīks, Egils Levits, Henriks Soms, Ilga Šuplinska, Ināra Mūrniece, Latgolys apakškomiseja, Latgolys kongresa dīna, Saeima, Sanita Martena\nLatgolys kongresa dīnys svieteišona ari itūgod paradzāta Latvejis Republikys Saeimā, kur trejuos stuņdēs piec pušdīņu byus svieneiga sēde Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komisejis Latgolys apakškomisejā. Kotrys grybātuojs sēdei varēs sekuot leidza tīšraidē Saeimys sātyslopā saeima.lv.\nSēdi vadeis Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komisejis Latgolys apakškomisejis prīšksādātuojs Edmunds Teirumnīks i apakškomisejis sekretare Janina Kurseite. Apakškomisejis deputatus attuolynuotai uzrunuos Saeimys prīšksādātuoja Ināra Mūrniece, Vaļsts prezidents Egils Levits, Ministru prezidenta parmalentaruo sekretare Evika Siliņa, izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska i Saeimys frakceju puorstuovi.\nTaipat programā paradzāts ari Daugovpiļs Universitatis Humanitarūs i socialūs zynuotņu instituta regionalūs studeju centra “Latgales Pētniecības institūts” vadeituoja ir Dr. hist. Henrika Soma lekceja „Izgleiteiba Latgolā, viesturiskais redzīņs” i Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesoris Dr. philol. Sanitys Martenys lekceja „Latgalīšu volūda digitalūs resursu i myusdīnu volūdu izgleiteibys koņtekstā”.\nSvineiguos sēdis programa ITE.\n27. apreļs ir viesturiskuo 1917. goda Latgolys latvīšu kongresa lāmumu pījimšonys datums. Kongresā pījimtī lāmumi veiduoja pamatu Latvejis vaļstij i Latvejis Satversmei. Latgolys kongresa dīna atzeimejamūs dīnu sarokstā tika īkļauta 2018. godā, kab caltu Latgolys latvīšu pošapziņu, styprynuotu regionalū identitati, izruodeitu cīnu viesturiskajajom ar vaļsts izaveiduošonu saisteitajom nūtikšonom, kai ari veicynuotu latgalīšu īsasaisteišonu pylsūniskajuos aktivitatēs. Pyrmū reizi Latgolys kongresa dīna tyka sveiteita 2019. goda 27. aprelī.


Rēzeknē apsaverama diasporys latvīšu muokslys izstuode - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, muoksla, Pasaules latviešu mākslas centrs, Rēzekne, Roksts\nRoksta autore: Renāte Lazdiņa\nDa 12. marta Rēzeknē ir apsaverami trymdys latvīšu i uorzemēs dzeivojūšuos jaunuos latvīšu paaudzis muokslys dorbi, kas iz Latveju atceļuojuši nu vysaidu pasauļa vaļstu i kū nu sovys kolekcejis ceļojūšys izstuodis veidā iz Latgolys Kulturviesturis muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā.\n“Amerikā 50. godu beigys, 60. godi beja abstraktuo ekspresionisma izplaukums, i mes cīši daudz nu tuo ite varam redzēt,” tai spylgtū i kruosu pylnū izstuodi stilistiski īzeimej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.\n“Tys, kū apmaklātuojs varēs redzēt Latgolys Kulturviesturis muzejā, ir daļa nu PLMC diasporys latvīšu muokslys kolekcejis, kas līcynoj na tik par Latvejis viesturis nūtikšonom, nu aplīcynoj kulturys i muokslys tradicejis saisteibu i atteisteibu pasauļa nūtikšonu kontekstā,” Latvejis Radejai intervejā pastuosteja “Pasaules latviešu mākslas centra” puorstuovs Dainis Mjartāns.\nLatvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektore Evija Vasilevska izstuodi viertej kai eipaši nūzeimeigu ari studentim muokslys viestures vuiceišonuos procesā: “Cīši ilgu laiku Latvejis muokslys viesturi vuiceja, pamatojūt iz tū, kaida tei ir bejuse, jemūt vārā padūmu laikus, par kū beja breivi runuot, i studentim ir nūzeimeigi zynuot tū, ka tei cylvāku daļa, kurī beja spīsti aizbraukt paceli nu Latvejis, nu turpynuoja sovu rodūšū dzeivi vysaiduos jūmuos, tei ari pīdar pi Latvejis muokslys viesturis i ir cīši byutiska sastuovdaļa.”\nPar vareibu kluotīnē Rēzeknē apsavērt uorzemēs struodojūšū latvīšu muokslinīku dorbus, par kurim ilgus godus nabeja praktiski nikaidys informacejis, gondareits atkluošonā beja ari gleznuotuojs i muokslys profesors Osvalds Zvejsalnieks.\nIzstuode, kas pyrma diveju godu tyka atkluota Ciesīs, niu, ar mierki diasporys latvīšu muokslu īkļaut Latvejis kulturys dzeivis apritē, apceļuos vairuokys Latvejis piļsātys. Latgolys Kulturviesturis muzejā tei byus apsaverama vēļ da 12. marta, nu piec tam ceļuos iz Kruoslovu.