8. A. 313. Teicējs 67. g vecs J. .Jukuškins Rēzeknē. Kultūras balss kr.\nDzeivuoja kaids nabadzīgs zemnīks un vīnmār lomuojās uz Dīva. Kaidu reizi, pēc pusdīnuom, zemnīks atguoja uz ustobu uu redz, ka nav kuo ēst. is uz mežu pēc paleiga; jo Dīvs napaleidzēs y varbyut valns paleidzēs," padūmuoja zemnīks, aizguoja uz mežu un losa sēnis.\nPi zemnīka pīguoja kluot kaids kungs un prosa: "Kū tu te dori ?"\n"Redzi, ka sēnis losu; sātā nav kuo ēst, atguoju uz mežu sēņu palasītu, byus sīvai un bārnim kū ēst," atbildēja zemnīks.\n"Tu tak atguoji uz mežll pēc valna paleiga! Es tys pats asmu, kura tu gribēji mežā meklēt sev par paleigu! Es tys pats varu dūt, kū tu tik gribi, jo atdūsi man tū, kuo tu pats nazyni, ka tev ir," soka valns.\nZemnīks padūmuoja, padūmuoja un soka: "Man ir mozs dēliņš, meitiņas un sīva, tūs gon es tev nadūšu! Bet jo pībērsi pylnus rotus zalta, tad pajem tū, kuo es nazynu."\nValns beja ar mīru pībērt pylnus rotus zalta un aizguoja ar zemnīku uz juo sātu. Sātā zemnīks atroda pīdzymušu mozu dēliņu, bet darīt nikuo navarēja: jau beja puordevis jū valnam par zalta rotim Valns pībēŗa zemnīkam pylnus rotus zalta un aizguoja otkon uz mežu, bet dēliņu atstuoja, lai paaugs leluoks.\nZemnīka dāls auga pa minūtēm un stundēm. Pēc kaida laika dāls paauga pavysam lels un izzynuoja, ka juo tāvs jū ir puordevis valnam. Sadūmuoja dāls īt uz valnu. Īt jis rauduodams un sateik mežā vecīti.\n"Kū tu, dals, raudi?" prosa vecīts.\n"Kai man narauduot, ka muns tāvs mani, nazynu par kū, puordevja valnam?" atbildēja dāls.\nTad vecīts soka: "Nikuo navar izdarīt, jo tai izguoja!"\nTys vecīts beja Dīvs. Vecīts idevja puikai sovu kulīti un soka: "Nu tagad, dāls, ej tuoluok un aiz meža redzēsi muoju un azaru. Kad tu pīīsi pi tuos muojiņas, tad tevis nikas naredzēs. Tad atskrīs zūsu pulks un juos vysas saskrīs piertī, bet nu paka(as skrīs vīna paša zūss un nūliks drēbes tī pat pi pierts. Kad zūss īskrīs piertī, tu pajem juos drēbes un ibuoz kulītē. Pēc izzamozguošonas zūsis azarā mauduosīs un tad vilksīs drēbes. Cytas apsavylkušās aizskrīs prūjom, bet tei, kuras drēbes byus pi tevis. paliks un prasīs atdūt drēbes, bet tu jai drēbu nadūd, cikom jei pīzvērēs saulei un mēnešam, gaisam un yudeņam, zemei un Dīvam, ka jei byus par tuo sīvu, kurs atdūs drēbes. Kad viņa byus apsavylkuse, tad tevi aizvess uz sovu sātu!"\nZemnīka dāls izguoja aiz meža un redz, ka stuov moza ustobiņa un aiz tuos azars. Na par ilgu laiku atskrēja zūsu pulks, palyka par meitom, nūsavylka un īskrēja piertī. Īpaka juom atskrēja vēļ vīna zūss un taipat palyka par meitu, nūsavylka un īguoja piertī. Tuos zūsis beja meitas, kuras valns beja puorvērtis par zūsim. Zemnīka dāls pajēmja pādējuos meitas drēbes ībuozja kulītē un stuov aiz pierts.\nMeitas izzamozguoja, azarā izzamauduoja, apsavylka un aizskrēja otkon par zūsim prūjuom, bet tei vīna, kuras drēbes nūzoga zemnīka dāls, palyka un prosa atdūt juos drēbes. Zemnīka dāls drēbu nadevja. Tad meita pīzvērēja saulei un mēnešam, gaisam un yudeņam, zemei un Dīvam, ka jei byus tam veiram par sīvu, kurs atdūs juos drēbes. Zemnīka dāls izvylka nu kulītes drēbes un padevja meitai. Meita apsavylka un zemnīka dāls aizguoja ar jū uz iuos sātu. Sovā sātā meita labi pabaruoja un padzirdēja zemnīka dālu un soka: "Tagad tu, ka nūīsi pi valna, pi juo ustobā naej vys iškā, tuopēc, ka tur zam greidas atsarūn kotls, kurā valns cylvāku sirdis vuorēj, kas tik īīt pi juo ustobā. Tu aiz slīkšņa stuovādams paprosi: "Kungs, kaidu dorbu tu dūsi man darīt?" valns atbildēs: "Pyrmuok, dāls, ej šur ustobā atsapyut un pastuosti, kai tev itū Laiku guoja," bet tu atsoki: "Na, kungs, naīšu, man kuojas taidas dubļuotas, greidu vēļ sazīsšu."\n"Tad jis tev liks nūsorguot naktī zagli, kurs vīnmār izdzerūt nu okas yudeni. Dzērējs jis pats byus. Es tev izkalšu pīci pudi smogu vasari un tu, kad sagyusi zagli, sit cik vīn vari. Kad valns prasīs, kur tu gulēji, tad tu atsoki: "Mežā zam egles."\nZemnīka dāls atsasveicvnuoja ar sovu mīļū, aizguoja pi valna un prosa: "Cīnīgs tāvs, lyudzu pasokīt, kaidu dorbu darīt?"\n"Ej šur dāls, pastuosti, kai tev itū Laiku guoja?" soka valns. "Na, cīnīgs tāvs, naišu, man kuojas taidas dubļuotas, vē greidu sazīsšu," atbildēja zemnīka dāls.\nŠūnakt tev vajadzēs nūsorguot zagli, kurs vīnmār nu okas izdzer yudeni! Bet pasoki man, kur tu apsametīs dzeivuot?" prosa valns.\n"Mežā mani tāvs puordevja, mežā zam egles es ari dzeivuoju," atbildēja zemnīka dāls.\nVokorā zemnīka iāls pajēmja sovu pīci pudi smogū dzelža vāzdu un aizguoja okas sorguotu. Gaidīja, gaidīja zemnīka dāls yudeņa zagļa, bet sagaidīt navar. Pašuos pusnaktīs zemnīka dāls redz, ka atīt ūti lels cylvāks. Zemnīka dāls pīlaidja lelū cylvāku pi okas un tys suoka dzert nu okas yudeni. Tad zemnīka dāls sagyva zagli aiz kuojom un suoka par golvu jam sist ar lelū vasaru, cik vīn spēj. Beidzūt zaglis izzaruovja un aizbāga.\nReitā zemnīka dāls aizguoja pi valna. "Nu, vai nūsorguoji zagli?" prosa valns.\nNūsorguoju," atbildēja zemnīka dāls. "Bet kas tad tev, kungs, ka tai vaidi?" prosa zemnīka dāls.\n"Šūdīņ, dāls, stypri saslymuoju: golva cīši suop," atbildēja valns.\nKaidu dorbu dūsi man šūdīn?" prosa zemnīka dāls, zynuodams, ka valnam na eistuo slimība, bet ka jis nu vakarējuos juo sukuošonas slyms.\n"Nu tagad. dāls, ej un atsapyut, bet reit vajadzēs pabraukuot ar munu jaunū kumeļu, kurs vēļ ni reizes nav bejis aizjyugts. Varbyut, jis tevi nosuos, bet tu jū izmuoci, ka byutu iobs zyrgs," soka valns.\nZemnīka dāls aizguoja uz sovu mīļū un izstuostīja tai, kai valnu syta un kaidu dorbu valns aizdevja uz reitdīnas.\n"Kad tu aizīsi pi valna, tev pateiks, lai tu ej klāvā pi kumeļa un pajuoj uz juo, bet tu tai vīnkuorši naej! Es tev īdūšu styprus īmavus un tu, iguojis klāvā, nasasēst mugurā, bet pyrmuok apmauc īmavus un tad ar vasari sit, cikom jis paliks kai jēriņš. Tad izvedis nu klāva, sēstīs mugurā. Cytaidi jo tu atsasēssi klāvā, tad iis skrīdams tevi durovuos nūsiss. Tys kumeļš ari byus tys pats valns," pamuocīja meita.\nPar nakti zemnīka dāls palyka pi tuos meitas. Pa tū laiku, cikom zemnīka dāls beja pi meitas, valns izskraidīja pa mežu ap vysom eglem, bet nikuo naatroda. Reitā zemnīka dāls atguoja pi valna un valns prosa: "Kur tu, dāls, gulēji?"\n"Nazyni, kur es gulu -- mežā zam egles," atbildēja zemnīka dāls.\nValns pasacīja īt pamuocīt kumeļu braukt. Zemnīka dāls pajēmja īmavus un vasari un aizguoja uz klāvu. Valns beja jau atskrējis un palicis par kumeļu. Zemnīka dāls pīguoja kluot pi kumeļa un apmaucja īmavus golvā; bet kumeļš tai slaistuos uz pakaļkuojom, itkai gotovs byutu uz reizes apēst zemnīka dālu. Zemnīka dāls pajēmja povodu pi paša purna un ar ūtru rūku, kurā beja vasars, suoka sist kumeļam par golvu. Kumeļš dreiži nūsamīrēja. Tad zemnīka dāls kumeļu izvedja uorā, atsasāda mugurā un juoj. Kumeļš tyuleņ suoka nosuot jū pa teirumu, tai ka kuojas moz pīsadur pi zemes, bet zemnīka dāls syt par golvu ar vasari, cik vīn spēj. Beidzūt kumeļš pakrita uz zemes un guļ, bet zemnīka dāls vys syt. Kumeļš suoka klausīt zemnīka dāla un vokorā zemnīka dāls īvedja un īlaidja jū valna klāvā, bet pats tyuleņ īt uz valnu. Kumeļš palyka par valnu un paprīšku aizskrēja caur sīnom uz ustobu un guļ. Zemnīka dāls īguoja ustobā un soka: "Kumeļu es jūti labi izmuocīju juot."\n"Nu labi, dāls, ka izmuocīji," atsoka valns.\n"Tu šūdīņ pavysam naspēj runuot. Vai pavysam slyms esi?" prosa zemnīka dāls.\n"Ja, dāls, šūdīņ gon man pavysam vuoji. Tagad tu jau sovu dorbu izdariji un es tevi precēšu. Bet kur tu šūnakt gulēsi?" prosa valns.\n"Mežā, zam egles!" atbildēja zemnīka dāls.\n"Tagad tu varēsi atsapyust, bet reitā es divpadsmit meitu puorvēdšu par kēvēm un tu izlasīsi nu juom pateikamuokū," soka valns.\nZemnīka dāls otkon aizguoja uz sovu mīļū un izstuostīja, kai jis muocīja kumelu braukuot un par juo precēšonu. Tad meita soka: "Tu redzēji, kaids zūsu pulks beja aizskrējis uz pierti mozguotīs, kad mes pyrmū reizi sasatykom. Valns myusus vysas divpadsmit puorvērss par kēvēm un tev dūs nu myusim vysom izlasīt sev sīvu. Tu tūreiz verīs, kura kēve ausis drusku škurinuos, es tei byušu! Tu pīgojis pi manis kluot, pasoki: "Es jemšu itū kēvi sev par sīvu!" Tad valns tev liks iztaisīt baznīcu par stundi, kurā myusus salauluot, bet cik lelu jū taisīt, tuo jis napateiks. Tu aizej uz teiruma un pasoki: "Bišu vosks, kūka sveči, pasataisīt baznīciņā!" Baznīca uz reizes byus gotova. Pēc tam valns īs baznīcas pasavārtu un tev sacīs : "Kuopēc tik mozu iztaisīji? Es navarēšu īleist iškā un jyusu navarēšu ni kai salauluot. Bet tu atsoki: "Jo jau tu īškā navari tikt, tad es tevi īstumšu!"\nReitā valns vysas divpadsmit meitas puorvērsja par vinaidom kēvem un soka zemnīka dālam: "Nu, dāls, tagad īsim, izlosi sev sīvu!"\nValns ar zemnīka dālu aizguoja uz tū vītu, kur beja sastatītas vysas divpadsmit kēves. Zemnīka dāls īt caur kēvem un tik uz ausim veras, kura kēve pakustynuos ausis. Beidzūt zemnīka dāls piguoja pi tuos ķēves, kura kustynuoja ausis un soka valnam: "ltū kēvi es jemšu sev par sīvu!"\n"Tu gon man pašu lobuokū izlasīji, bet nikuo navar izdarīt, ka tova taida laime," atbildēja valns. "Bet tagad tu iztaisi par stundi baznīcu, kurā jyusus salauluot," soka valns.\nZemnīka dāls izguoja uz teiruma un soka: "Bišu vosks, kūka sveči, pasataisīt baznīciņā!"\nTyuleņ baznīca izzataisīja. Tad zemnīka dāls aizguoja pi valna un soka: "Nu baznīca jau gotova, vari īt pasavārtu!" Valns ar zemnīka dālu aizguoja uz baznīcu.\nKur tu tik mozu iztaisīji? Es navarēšu īīt iškā un jyusu salauluot," soka valns.\n"Es tevi īstumšu kaut tyuleņ," atbild zemnīka dāls.\n"Nu labi," soka valns, "Īgryud!"\nValns ībuozja gotvu baznīcas vērtīs, bet zemnīka dāls kai lyka jam par gūrnim ar sovu lelu vasari, tai valns kyuliņus mazdams īskrēja baznīciņā. Tad īguoja ari zemnīka dāls iškā. "Esi gon tu puiss! Kur tev tys spāks jemas. Jo tu stypruok byutu gryudis, es uz vītas byutu gotovs! 'Tagad īsim uz muojom un brauksim lauluotūs, bet tu manis tik stypri uorā nagryud," soka valns.\nTikkū valns izbuozja golvu pa durovom, zemnīka dāls kai otkon lyka ar vasari par gūrnim, tai valns kyuliņus mazdams izskrēja uorā. Valns ar zemnīka dālu aizguoja uz valna sātu, īvedja zemnīka dālu ar juo bryuti vīnā ustobā un aizslēdzja, lai puorsavalk lobuokuos drēbēs, bet atslāgu pajēmja ar sevim, lai jī naizbāg.\nZemnīka dāls ar sovu bryuti puorzavērtja par mušom, izleida pa atslāgas caurumiņu, otkon puorsavērtja par cylvākim, lai putni mušu naapād un bāg. Valns gaidīja, gaidīja, bet navarādams sagaidīt, guoja pasavārtu, kū ji tik ilgi dora. Attaisa valns durovas un redz, ka jūs nav. Tagad tikai valns īguoduoja, ka meita paša muocīja puorvērst par mušom un aizbāga par aislāgas caurumiņu. Valns tyuleņ syutija pakaļ sovas valsts karaspāku.\nZemnīka dāls ar sovu bryuti izdzierda, ka zeme tai i atreib. "Nu tagad," soka meita, "tu dzierdi, ka pēc myusu dzanas pakaļ, tuodē es palikšu par kēvi un tu par gonu!"\nZemnīka dāls palyka par gonu un jei par kēvi. Valna karaspāks pīskrēja pi jūs un prosa: "Vai naredzējāt te divēju cylvāku ejūt, veirīša un sīvītes?"\n"Es naasmu jau seņ, seņ dzeivas radības redzējis, kai tik divējus bolūžus, kuri pa gaisu, kaudamīs skrēja, un tys beja jau kaidus treis tyukstūšus godu atpakaļ," atbildēja gons.\nValna karaspāks redz, ka te nav guojis nivīns cylvāks, grīzjās atpakaļ. Atskrējuši atpakaļ, izstuostīja valnam, ka satykuši gonu, kurs ganījis kēvi, un tys gons stuostīja, ka pa tū ceļu nav guojis nivīns dzeivs cylvāks, kal tik divi bolūži, un tys jau bejis treis tyukstūšus godu atpakaļ.\n"Kuodēi jyus tuo gona un kēves navedjāt atpakaļ? Tī paši beja! Vīns beja puorsavērtīs par gonu ūtrs par kēvi," soka valns. Valns sasadusmuoja un syutīja ūtru pulku. Skrēja, skrēja ūtrs pulks, bet panuokt vys navar. Zemnīka dāls ar soyu bryuti bāg un dzierd, ka zeme vīn atreib. Tad zemnīka dāla bryute soka: "Tu dzierdi, ka pēc myusu otkon dzanas, tuodeļes palikšu par azaru, bet tu par zvejnīku!"\nTai izdarīja. Zemnīka dāls zvejuoj azarā zivis un te pīskrīn kluot valna kara spāks un prosa: "Vai jyus naesit te redzējuši divēju cylvāku, veirīša un sīvītes?"\n"Es naasmu jau seņ, seņ dzeivas radības redzējis, kai tik divējus bolūžus pa gaisu skrīnūt kaudamīs, un tad tys beja jau kaidi seši tyukstūši godu atpakaļ," atbildēja zvejnīks.\nValna karaspāks devjās atpakaļ un izstuostīja valnam, ka redzējuši zvejnīku zivis zvejuojūt azarā un tys stuostījis, ka pa ceļu nav guojis nivīns cylvāks, kai tikai divi bolūži skrējuši pa gaisu un tys bijis jau seši tyukstūši godu tam atpakaļ.\n"Kuodēļ jyus tuo zvejnīka un kaidu spaiņa yudeņa naatnesēt? Tī paši beja! Vīns beja palicis par zvejnīku un ūtra - par azaru," soka valns.\nValns sasadusmuoja un syutīja trešū karapulku. Trešais karapulks dzynuos dzynuos, bet panuokt navar. Zemnīka dāls ar sovu bryuti dzierd, ka zeme vīn atreib. Tad meita soka: "Ja palikšu par maiksti un tu par apeiņa steigu, tad jī myusu napazeis!"\nTai izdarīja. Stuov apeiņs apsatinīs ap maiksti, Valna karaspāks pīskrēja pi apeiņa un prosa: "Vai naredzēji te ejūt divēju cylvāku, veirīša un sīvītes?"\n"Jau seņ, seņ naasmu redzējis nevīnas dzeivas radības kai tik divējus bolūžus, kuri kaudamīs pa gaisu skrēja, un tad tys jau beja kaidi deviņi tyukstūši godu atpakaļ," atbildēja apeiņa steiga.\nValna karaspāks paticēja apeiņa steigai, grīzjās atpakaļ un stuosta valnam, ka redzējuši apeiņa steigu, bet valns nu dusmem naizcītja un aizklīdzja: "Muļki jyus, kuru pulku nasyutu, tys i patic tīm melim!"\nLaidjās valns pats paka dzeitīs pēc zemnīka dāla un juo bryutes, bet zemnīka dāls ar sovu bryuti jau beja puorbāguši valna valsts rūbežu, kuru valns navarēja puoskrīt un tuoļuok dzeitīs pakaļ. Tai zemnīka dāls ar sovu bryuti atguoja pa cyta kēniņa zemi uz sovu sātu, apsaprecēja un dzeivuoj šūboltdīn laimīgi; bet valns, zūbus grīzdams, aizskrēja atpakaļ.


velj puors vuordu\nData: Pīktdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 13 dīnys 15 stuņdēs 2 mynotūs\nNaradzu lelu jaagu itam streidam - streiduus nudiin nadzymst patiiseiba. Ka nu viineigi tuo patiiseiba, kas stypruok bljaun. :o)\nKa tei nav diskuseja, a naaugleigs streids, manj velj liiku reizi daruodeeja paadejii komentari - kaseishonuos pi vuordim i opozicejis mekleishona par kotru canu, iikreituut taidaa bezjiedzeigaa utu uodenju giereishonaa.\nDiskusejuos tuumaar maadz iisaklauseet uutraa cylvaakaa i atsakuopt nu sovim aizspriidumim, stereotipim, ka tii izaruoda nadereigi i vad strupceljaa, delj tam nu munys pusis vairs tikai puors komentaru.\n(Vakar vokoraa gon jau rakstieju, a laikam pagaisushi nazkur virtualajaa realitatee. Zhaal niule atsakuortuot i kaveet laiku, a varbyut ir vaarts.)\nPriica, ka Armands mani nuusauce par idealisti - par tuu, ka jau senj nasaruod, ka piidaru pi ituos sugys. Vysmoz pa gaisu nikod naasu skriejuse i ar skalim vuordim bljuovuse.\nSaceits gon tika nagativaa nuuzeimee - kai pretstots racionalajim leluus dorbu dareituojim, a tok jau pateikami! (Pusvokora smiejuus - par absurdu.)\nPar sokumim ES - piec iisastuoshonys dzeive nasabeigs. Taipat vinj tuus syudus raussim i vysmoz puors paaudzis, duumojams, dzeivuos iz sliikshnja.\nNaduumoju, ka nu Armanda pusis tys ir tys racionaluokais arguments - tys dreizhuok izaver piec speiteishonys par kotru cenu i opozicejis tikai delj tam, kab byut opozicejaa. (Ir tok ciish aartai palikt pret vysim palikshonys piec, kaseitiis i nuusastuot pretim i tod zhaaluotiis, lyzguot raanys.)\nGols golaa - munaa saataa jau puors godu maizi nacap, a pierk veikalaa, tok pechorka i dzaasluons nu tuo nav pagaisushi. Taipat ari sokumi napagaiss - naz, ar kuu zemi raksit sovys privatuos saatys puchuduubee?\nTe ari viitaa piibiljde, ka voludaa paliks tys, kuu runuotuoji liitoj i ar liituoshonys piimaaru vuica sovim baarnim. Tai ka, atsagriizhuut pi senj saceituo, - voluudaa tuumaar pamataa liituos lobskaneigus i eisus vuordus (ir taids process voluudaa), izavairejuut nu taidim, kam ir nagativa nuuzeimis nianse, piiskanja.\nA par tuu elitaruu - tipisks piimaars, ka viins uutra nasaklausa i brauc ar molku mezhaa - pi tam kotrs ar sovu. :o)\nElite sovaa suokuutnejaa nuuzeimee ir augstuokuos sabiidreibys sluonja, shkirys apzeimejums - a elitars ir tys, kas atsatiic tikai iz tuu ljauzju dali i viinkuorshajim cylvaakim nav piiejams - finansiejuma, sabiidryskuo stuovuuklja voi duumuoshonys veida, audzynuoshonys i cytu apstuoklju delj.\nSovaa komentaraa na pa senim rakstieju navys par biznesmenim voi politikim kai myusu diinu eliti, a par elitaruu voluudu - voluudu, kuu muoksleigi roda i atteista viina nuuslaagta sabiidreibys dalja i kas puorejim tai ari paliik svesha. (Taids laboratorejis princips.)\nPar tuu Armanda atsauksme: "A "elitara" latgaļu volūda nikai navar byut! :)) "Elits" zeimoj "ļaudeibys kriejumu" (politiki, lelī biznesnīki, "ļaudeibys taurineiši" i tt.). A tok vysim zynoms, ka tī latgali, kuri tamā apleicē teik vydā, rauga pylnai atsakratejuši nu sevkurys formys latgaliskuma." itymaa kontekstaa ir tikai sanuos dziismis par kuorklu latviishim parafraze, navys logisks pretarguments.\nLatgaliishu voluuda taipat kai sevkura voluuda var palikt elitara, ka tei zaudej plashu liituojumu - voi nu delj tuo, ka izmierst (saceisit, ka latinju voluuda nav elitara?), voi ari tymaa ruunaas elitarys voluudys sluonjs, kuu miersteigi cylvaaki nikod naliituos - navarees saprast tik daudzu reanimeitu, jaundarynuotu vuordu jaagu i liituojuma niansis.\nKa gribit, var jau taiseet taidu izradzaatuus voluudu: voluudys muzejim i izstuozhu zalom (puornastaa nuuzeimee!), varbyut ari delj www.latgola.lv, kur sasateik izmaklaata sabiidreiba i piiminj sovu izredzeiteibu i viintuleibu - goreiguu trymdu.\nVar jau iit taidu romantisku izradzzatuo i sveshiniika celju i tod zhaaluotiis, ka cyti, na nu sovys sugys, runoj kai mezhuoni.\nTikai naradzu itam jaagu, taipat kai streidim vyspuor - jo vairuok, ka ite viins uutram runojam garom.\nLai loba piivakare vysim!\nRe: vuordi (apsavārta 1416 reižu)\n> Naradzu lelu jaagu itam streidam - streiduus nudiin nadzymst > patiiseiba. Ka nu viineigi tuo patiiseiba, kas stypruok bljaun. > :o) > Ka tei nav diskuseja, a naaugleigs streids, manj velj liiku reizi > daruodeeja paadejii komentari - kaseishonuos pi vuordim i > opozicejis mekleishona par kotru canu, iikreituut taidaa > bezjiedzeigaa utu uodenju giereishonaa. > Diskusejuos tuumaar maadz iisaklauseet uutraa cylvaakaa i atsakuopt > nu sovim aizspriidumim, stereotipim, ka tii izaruoda nadereigi i > vad strupceljaa, delj tam nu munys pusis vairs tikai puors > komentaru. > (Vakar vokoraa gon jau rakstieju, a laikam pagaisushi nazkur > virtualajaa realitatee. Zhaal niule atsakuortuot i kaveet laiku, > a varbyut ir vaarts.) > Priica, ka Armands mani nuusauce par idealisti - par tuu, ka jau > senj nasaruod, ka piidaru pi ituos sugys. Vysmoz pa gaisu nikod > naasu skriejuse i ar skalim vuordim bljuovuse. > Saceits gon tika nagativaa nuuzeimee - kai pretstots racionalajim > leluus dorbu dareituojim, a tok jau pateikami! (Pusvokora > smiejuus - par absurdu.) > Par sokumim ES - piec iisastuoshonys dzeive nasabeigs. Taipat vinj > tuus syudus raussim i vysmoz puors paaudzis, duumojams, dzeivuos > iz sliikshnja. > Naduumoju, ka nu Armanda pusis tys ir tys racionaluokais arguments > - tys dreizhuok izaver piec speiteishonys par kotru cenu i > opozicejis tikai delj tam, kab byut opozicejaa. (Ir tok ciish > aartai palikt pret vysim palikshonys piec, kaseitiis i > nuusastuot pretim i tod zhaaluotiis, lyzguot raanys.) > Gols golaa - munaa saataa jau puors godu maizi nacap, a pierk > veikalaa, tok pechorka i dzaasluons nu tuo nav pagaisushi. > Taipat ari sokumi napagaiss - naz, ar kuu zemi raksit sovys > privatuos saatys puchuduubee? > Te ari viitaa piibiljde, ka voludaa paliks tys, kuu runuotuoji > liitoj i ar liituoshonys piimaaru vuica sovim baarnim. Tai ka, > atsagriizhuut pi senj saceituo, - voluudaa tuumaar pamataa > liituos lobskaneigus i eisus vuordus (ir taids process > voluudaa), izavairejuut nu taidim, kam ir nagativa nuuzeimis > nianse, piiskanja. > A par tuu elitaruu - tipisks piimaars, ka viins uutra nasaklausa i > brauc ar molku mezhaa - pi tam kotrs ar sovu. :o) > Elite sovaa suokuutnejaa nuuzeimee ir augstuokuos sabiidreibys > sluonja, shkirys apzeimejums - a elitars ir tys, kas atsatiic > tikai iz tuu ljauzju dali i viinkuorshajim cylvaakim nav > piiejams - finansiejuma, sabiidryskuo stuovuuklja voi > duumuoshonys veida, audzynuoshonys i cytu apstuoklju delj. > Sovaa komentaraa na pa senim rakstieju navys par biznesmenim voi > politikim kai myusu diinu eliti, a par elitaruu voluudu - > voluudu, kuu muoksleigi roda i atteista viina nuuslaagta > sabiidreibys dalja i kas puorejim tai ari paliik svesha. (Taids > laboratorejis princips.) > Par tuu Armanda atsauksme: "A "elitara" latgaļu > volūda nikai navar byut! :)) "Elits" zeimoj > "ļaudeibys kriejumu" (politiki, lelī biznesnīki, > "ļaudeibys taurineiši" i tt.). A tok vysim zynoms, ka > tī latgali, kuri tamā apleicē teik vydā, rauga pylnai > atsakratejuši nu sevkurys formys latgaliskuma." itymaa > kontekstaa ir tikai sanuos dziismis par kuorklu latviishim > parafraze, navys logisks pretarguments. > Latgaliishu voluuda taipat kai sevkura voluuda var palikt elitara, > ka tei zaudej plashu liituojumu - voi nu delj tuo, ka izmierst > (saceisit, ka latinju voluuda nav elitara?), voi ari tymaa > ruunaas elitarys voluudys sluonjs, kuu miersteigi cylvaaki nikod > naliituos - navarees saprast tik daudzu reanimeitu, > jaundarynuotu vuordu jaagu i liituojuma niansis. > Ka gribit, var jau taiseet taidu izradzaatuus voluudu: voluudys > muzejim i izstuozhu zalom (puornastaa nuuzeimee!), varbyut ari > delj www.latgola.lv, kur sasateik izmaklaata sabiidreiba i > piiminj sovu izredzeiteibu i viintuleibu - goreiguu trymdu. > Var jau iit taidu romantisku izradzzatuo i sveshiniika celju i tod > zhaaluotiis, ka cyti, na nu sovys sugys, runoj kai mezhuoni. > Tikai naradzu itam jaagu, taipat kai streidim vyspuor - jo vairuok, > ka ite viins uutram runojam garom. > Lai loba piivakare vysim! > saprge


XX Tautys muzykantu svātkūs Borkovā vysvaira dalinīku nu Latgolys - lakuga.lv\nXX Tautys muzykantu svātkūs Borkovā vysvaira dalinīku nu Latgolys\n5 Augusts 2021\nLatvejis puorstuovi Nikolajs Zaharovs, Juoņs Gipters, Iveta Dukaļska Tautys muzykantu svātkūs Leitovā 2018. g. Karteņa: I. Dukaļskys personiskais arhivs\nTemys: Borkova, Iveta Dukaļska, Tautys muzykantu svātki\n6. i 7. augustā Modūnis nūvoda Borkovā nūtiks XX Tautys muzykantu svātki, kur muzicēs i Latvejis nūvodu muzykanti-vacmeistari, i kapelys i folklorys kūpys. Taipat ir izveiduota jubilejis izstuode “Tautas muzikantu svētkiem – 20”, kas pasuokumu laikā byus apsaverama breivdobys estradē i Borkovys kulturys nomā, informej Tautys muzykantu bīdreibys puorstuove Maija Upeniece.\nXX Tautys muzykantu svātki īsaskanēs jau pīktdīnis vokorā, 6. augustā 19.00 stuņdēs Borkovys breivdobys estradē īskaņu koncertā muzicēs kapelys i individualī muzykanti. Sastdiņ, 7. augustā, 13.00–15.30 stuņdēs Borkovys centrā varēs izbaudeit īlu muziciešonu i teikšonūs ar muzykys instrumentim, piec tam 16.00–18.00 stuņdēs Sporta stadionā skanēs leijerkastnīka Gata Grīnberga muzyka i saimis varēs pīsadaleit vairuokuos aktivitatēs, bet svātku kulminaceja atsabolsuos Borkovys breivdobys estradē, kur 19.00 stuņdēs skanēs svātku dyžais koncerts.\nRadzamuokī Latgolys puorstuovi Borkovā itūgod byus gon individualī muzykanti: Nikolajs Zaharovs i Aņss Ataols Bierzeņš (Reiga), Juoņs Gipters (Daugovpiļs nūvoda Vabale), Pīters Belinskis (Rēzeknis nūvoda Rogovka), Voldemārs Džigurs (Bolvi), Daiņs Ločmelis (Ludzys nūvoda Saļņova); gon muzykantu grupys: kapela “Sveicynojam, vielejam!” (Ludzys nūvoda Saļņova), folklorys kūpa “Olūts” (Bolvu nūvoda Veiksna), kapela “Bumburneicys” (Viļāni).\nTautys muzykantu bīdreibys vadeituoja i itūs svātku īdybynuotuoja Iveta Dukaļska soka: “Tī ir vysys Latvejis svātki, bet vysod vysvairuok itymūs svātkūs pīsadalejuši muzykanti nu Latgolys. Sātys muziciešonys tradiceja Latgolā augšuok turāta kai cytūs nūvodūs. Maņ redzīs, tys atsatīc na viņ iz muzyku, bet ari cytom tradicejom. Latgolā apsazynoj sovu vierteibu caur tradiceju.\nPats pyrmais itaids pasuokums, kod suoču vuokt tautys muzykantus, vēļ rajona leiminī nūtyka munā dzymtajā Ludzys nūvoda Pušmucovā. Taidi vītejī pasuokumi ari nūsaturiejuši Pušmucovā, Augšdaugovys nūvoda Vabalē, Kūrzemē – Saldus nūvoda Lutriņūs. Poša beju Borkovā i partū itī svātki suocēs Borkovā 2001. godā i tai leidz 2007. godam, tod leidz 2018. godam Viļānūs, bet viļānīši cīš aktivi brauce iz Borkovu i Viļānūs reikuoja paralelus koncertus, cikom poši svātki vēļ nūtyka Borkovā. 2019. godā svātki nanūtyka, pārņ svātkus atpakaļ pajēme Borkova.\nSvātki tyka radeiti individualajim muzykantim, kas spēlej sātā. Tī muzykanti, ar kū suocem itūs svātkus, beja eisti teirradni. Kaidi atguoja nu sātys, taidi spēlēja. Jim nabeja skotuvis pīredzis, repertuars kai sātā – tai pyrmūs desmit godus. Myusu pyrmī desmit godi beja izteikti baļsteiti sātys muziciešonys tradicejā. Šudiņ jī ir par vacu voi ari jūs nav.\nItei dalinīku paaudze, kam tān ap 50 i vairuok, jau pīroduši pi skotuvis, izprūt repertuaru i atguojušū publiku, spēlej tū, kas tautai pateik. Tān sasarodušys kapelys. Kod dominej kapelys, suonim palīk individualī muzykanti. Itūgod otkon, laikam sakarā ar Covid-19, vairuok pīsadola individualī muzykanti. Praseitūs vēļ vīns braucīņs pa Latveju izpieteit, kas nūtics ar sātys muziciešonu. Voi teišom vysi saguojuši kapeluos?\nKa turpynuosīs Covid-19 laiks, atsagrīzs muziciešona sātā. Kai mozajuos večerinkuos – vīna sāta aizīs da ūtrys sātys. Vysaida veida digitalizaceja i tehnologeju izmontuošona maitoj itū tradiceju. Agruok aizguoja vīns pi ūtra cīmā, nūsaklauseja gobolu, tod, pi seve spālādams, izdūmuoja sovu variantu. Tān, ūtru klauseidamīs, īroksta telefonā i sātā nūspēlej taišni taipat. Nikaidi varianti nasarūn. Maņ ir bažys, voi svātki varēs turpynuotīs, kod aizīs tānejuo paaudze. Godūs cīš jaunu muzykantu nav, brauc tik veiri i sīvys jau godūs.”


Tas ir piemērots variants viesistabai vai kabinetam. Tā transformācijas mehānisms "eirogrāmatiņa" ļauj uzstādīt dīvānu blīvi pie sienas, kas dod iespēju ekonomiski izmantot telpas platību. Šāds dīvāns ir viegli izvelkams: vajag tikai izbīdīt sēdekli uz priekšu un nolaist Amerikanka furniture.\nFurniture for nursery.\nGabarīta izmērs: 95x195 cm Guļamvieta : 120x190 cm Matrači uz atsperēm Veļas kaste : Ir Lietuvas matrači ruta furnitur. Latvia. LV.\nSpecifikācijas Gabarīta izmērs: 2140 * 900 * 870 (mm) Guļamvieta : 1900 * 1200 (mm) Veļas kaste : Ir Habitat furniture. Latvia. LV.\nSpecifikācijas Gabarīta izmērs: 225 * 930 cm Guļamvieta : 194 * 91 cm Veļas kaste : Ir Brw furniture iberia. Latvia. LV.\n171x259 cm Augstums: 95 cm Guļamvieta: 143x221 cm Pufs: 96x79 cm H45 (135 EUR) Dignet furniture. Poland. Mars meble.\nPlatums: 202 cm Augstums: 85 cm Dziļums: 95 cm Guļamvieta: 202x144 cm Uz atsperēm Ar veļas kasti Uz atsperēm Carlos v furniture. Poland. PL.\nNobila furniture. Latvia. LV.\nSofa sizes: bedroom area 205 cm x 160 cm, length 245 cm, the sidewall of sofa 18 cm. Corner of sofa is changeable. All parts of the sofa on spring blocks. Sofa is equipped with 2 large laundry boxes. Furniture puffi. Latvia. LV.\nTahtas izmēri: Guļamā platība: 1900 mm х 700 mm Kopējais garums saliktā veidā: 1450 mm x 700 mm Sēdvieta: 1100 mm x 700 mm Dīvāna daļa uz atsperu bloka. Dīvāna aprīkojumā ir veļas kaste. Gintara furniture. Latvia. LV.\nDīvāna izmēri: Garums: 227 cm Dziļums: 99 cm Augstums: 98 cm Guļamā platība: 190 x 140cm Sotka furniture. Arimax.\nSpecifikācijas Gabarīta izmērs: 2140 * 900 * 870 (mm) Guļamvieta : 1900 * 1200 (mm) Veļas kaste : Ir Angled furniture. Latvia. LV.\nAmerikanka furniture Furniture for nursery Mebeljnaja furniture v Lietuvas matrači ruta furnitur Habitat furniture


Savory, R.M., “Ibrāhīm b. S̲h̲āhruk̲h̲”, in: Encyclopaedia of Islam, Second Edition, Edited by: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Consulted online on 01 October 2020 <http://dx.doi.org/10.1163/1573-3912_islam_SIM_3442>


Žurnala „Katōļu Dzeive” augusta numerī skaiteisim - lakuga.lv\nTemys: Katōļu Dzeive, katuoli, religeja, Roksts\nKū skaiteisim augusta „Katōļu Dzeivē”?\nMoto: Byusim stypri gorā, vīnuoti kolpuojumā sovai tautai!\nIzguojuse pāvesta Franciska pyrmuo enciklika\nLīpuojis diacezei jauns veiskups\nJaunīšu dīnys Kauņā i Riodežaneiro\nVeiskupa Juoņa Buļa vizitaceja Viļakys dekanatā\nPr. Fēliksa Šneveļa prīstereibys jubileja\nAtkluota Latgolys viestnīceiba „Gors”\nEkspresinterveja ar diakonu Vitaleju Filipenoku\nSibira latgalīte gastej seņču dzimtinē\nMyusu saimeiti Dīvs ir svietejs (stōsteņš bārnim)\nLatvejis memorialūs muzeju darbinīku seminars „Kolnasātā”\n„Volūdys vaicuojums”, kas izskaniejs Latgolys Radejā\nIzdūta viļuonīša Vladislava Zepa gruomota „Latvīšu legionara gaitys”\nPuortryucs atjaunuotuo žurnala „Katōļu Dzeive” pyrmuo fotografa Pītera Orinska dzeivis pavedīņs\nSvātūs Rokstu lasejumi augusta, septembra mienešam


Navaja pallés 9cm. – Navajas Albacete S.L.\nNavaja pallés 9cm.\nNavaja campera 01612\nNavaja pallés 9cm. quantity\nCategoría: Monte / Campera Código SKU: 01612\nDisponible en diferentes tamaños de hoja: 5m, 7cm, 8cm Ref.01611 y 10cm.\n18242 12.10 €\n19972-A 10.45 €


LaKuGa – Riezeknē nūtiks Bļīnu trikmīņs\nRiezeknē nūtiks Bļīnu trikmīņs\nLaKuGa 31. Janvars, 2013. gods 1\nRiezeknis kulturys nomā 8. februarī 17 stuņdēs nūtiks „Bļīnu trikmīņs”, kura laikā byus dzīduošona, doncuošona i iesšona. Pasuokuma laikā nūtiks arī receptu konkursa „Capam bļīnus” nūslāgums i uzvarātuoju apbolvuošona. Byus ari blīnu cepšona iz vītys.\nBlīnu receptus konkursam var īsnīgt leidz 6. februaram, syutūt ci personiski atnasūt iz Riezeknis piļsātys kulturys nomu (Brāļu Skrindu iela 3) ci syutūt iz e-postu rezkultnam@inbox.lv. Konkuram īsnīgtūs receptus vērtēs Austrumlatgolys Profesionaluos vydsškolys, Riezeknis Augstškolys Izgleiteibys i dizaina fakultatis pasnīdzieji i audziekni.\nPasuokumā pīsadaleis Riezeknis piļsātys kulturys noma folklorys kūpa „Rūta” i bārnu deju kolektīvs „Dziguči”, folklorys draugu kūpa i kapela „Vīteri”, Riezeknis 5. vydsškolys kapela.\nPasuokumā īejis moksa školānim, studentim, pensionarim – 0,5 Ls, puorejim – 1,0 Ls.\nATSLĀGVUORDI » Bļīnu trikmīņs, Capam bļīnus, konkurss, Riezekne, Roksts\nDALYKTS » CYTYS VIESTS, FOLKLORA


Rokstu serejā “Muna vīta” par Latgolys vītu sajiutom administrativi teritorialajā reformā - lakuga.lv\nRokstu serejā “Muna vīta” par Latgolys vītu sajiutom administrativi teritorialajā reformā\nTemys: Baltinava, Baļtinova, MAF, Muna vīta, Naujene, Naujine, Pušmucova, SIF, vīta\nLatgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv pīduovoj rokstu i video materialu sereju “Muna vīta” par vairuoku Latgolys vītu i tūs īdzeivuotuoju sajiutom ituo gods administrativi teritorialajā reformā, kai ari īsaver kotrys vītys pīdareibys ceļūs viesturis gaitā. “Muna vīta” materialūs byus stuosti par Baļtinovu, Naujini i Pušmucovu.\nRokstu i video materialu serejis “Muna vīta” mierkis ir skaidruot jaunuos administrativi teritorialuos reformys izmainis, kai tuos ītekmej Latgolys regiona mozuos vītys, jemūt vārā kulturvidis, kulturpolitikys i pīdareibys vaicuojumus, serejis nūsaukumā simboliski savejūt, kai kotrys vītys īdzeivuotuoju sajiutys par sovu apdzeivuotū vītu, tai ari nūsaceitū vaicuojumu, kur tod ir tei pīdareibys vīta car laikim. Rokstu serejā varēs skaiteit i nūsavērt stuostus par dažaidom Latgolys vītom i tūs ļaudim. Kotru nu itūs vītu reforma ītekmej dažaidi – kuru vaira, kura tai i izmainis cīši napajiut. Serejā byus stuosti par Baļtinovu – īprīškejā teritoriali administrativajā īdalejumā mozuokū nūvodu Latvejā, bet niu cyta – Bolvu nūvoda – nu centra attuolu punktu, Naujini – vītu, kurai pīdareiba cīši nasamaineja, bet juopīrūn pi piļneigi jauna, da ituo nabejuša nūvoda nūsaukuma i reizē juosaprūt, kaids byus aizsuoktais process vēļ cytom izmaiņom iz prīšku – planavuotajai Augšdaugovys nūvoda apsavīnuošonai ar Daugovpiļs piļsātu, kai ari Pušmucovu, kuruos dzeivis ritmu nūvoda pīdareibys pamaineišona nu Cyblys iz Ludzys cīši naītekmej.\nSūpluok sasatikšonom ar nūvoda ļaudim, tūs sajiutom i puordūmom niulinejuos administrativi teritorialuos reformys procesūs, portalā varēs izzynuot vaira par kotrys vītys pīdareibu car laikim – kai bejs i kas pasamainejs godu symtu garumā. Taipat byus ari pa kaidai plašuokai sarunai ar itūs vītu aktivajim ļaudim.\nRokstu i video materialu sereju “Muna vīta” portala lakuga.lv komanda eistynoj Medeju atbolsta fonda finansātajā projektā “VĪTA”, projekta eistynuotuojs bīdreiba “LgSC”. Portala redaktoris Sandrys Ūdris sagataveitī stuosti par Baļtinovu i Naujini byus puorskaitomi ari žurnalā “A12”. Video materialu sagataveišonā sūpluok portala žurnalistei Sintijai Augustovai pīsadola Evita Broka i Ilva Anspoka, video grafikys taisejs Krišjānis Pleiko nu “Upes kinostudija”.\nPortala skaiteituojim daīmami pyrmī rokstu serejis “Muna vīta” stuosti i video materials par Baļtinovu:\nBaļtinova administrativūs rūbežu puormejuos ITE\nBaļtinovai jaunuo reforma nav atsagrīzšona vacajā rajonā ITE\nVideo “Muna vīta. Baļtinova”


Marican Heritage 2 s.r.l. Archivi - In Fondo alla Notizia - News\nTag: Marican Heritage 2 s.r.l.\nHome » Marican Heritage 2 s.r.l.


Preču datu lapa APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators (AR8207BLK)\nSākt Datora korpusa daļas APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators\nAPC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators\nDownload Icecat taxonomy for "Datora korpusa daļas"\nPreces skatījums: 57026\nInformācija tika modificēta: 13 Dec 2019 10:36:30\nLong product name APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators :\nThe short editorial description of APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators\nAPC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators:\nThe official marketing text of APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators as supplied by the manufacturer\nShort summary description APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators:\nThis short summary of the APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators data-sheet is auto-generated and uses the product title and the first six key specs.\nAPC AR8207BLK, Ventilators, Melns, 318 mm, 175 mm, 54 mm, 1,82 kg\nLong summary description APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators:\nThis is an auto-generated long summary of APC AR8207BLK datora korpusa daļa Ventilators based on the first three specs of the first five spec groups.\nAPC AR8207BLK. Tips: Ventilators, Produkta krāsa: Melns. Platums: 318 mm, Dziļums: 175 mm, Augstums: 54 mm\nar100hd apc netshelter wx 13u pie sienas stiprināms statīvs melns\napc-ar100 apc netshelter wx wall-mount enclosure 13u glass door black pie sienas stiprināms statīvs melns


Sugatsune - Draw Latch. Best pricing. Free Shipping.\nSugatsune - Draw Latch\nPurchase Sugatsune - Draw Latch\nManufacturer's Part Number(s): PN-51


Lilija Berzinska. Pasaules centrs. Pasaka pieaugušajiem – Kultūrasvēstis.lv – epadomi.lv\nLilija Berzinska. Pasaules centrs. Pasaka pieaugušajiem\n2017-12-06 18:06 Redakcija\nCieto vāku sējums, ar krāsainām ilustrācijām, 160 lpp., izdota 2017. gada 5. decembrī


Santiago Barrios | FOROALFA\nArquitecto estudiante especialista en Desarrollo de software,\nÁreas de interés: Arquitectura, Diseño Web, Tecnología\nDeutschland, Deutschland über alles, über alles in der Welt, wenn es stets zu Schutz und Trutze brüderlich zusammenhält. Von der Maas bis an die Memel, von der Etsch bis an den Belt - Deutschland, Deutschland über alles, über alles in der Welt! Deutsche Frauen, deutsche Treue, deutscher Wein und deutscher Sang, sollen in der Welt behalten ihren alten schönen Klang, uns zu edler Tat begeistern unser ganzes Leben lang - Deutsche Frauen, deutsche Treue, deutscher Wein und deutscher Sang! Einigkeit und Recht und Freiheit für das deutsche Vaterland, danach lasst uns alle streben brüderlich mit Herz und Hand! Einigkeit und Recht und Freiheit sind des Glückes Unterpfand - Blüh´ im Glanze dieses Glückes, blühe deutsches Vaterland!


Datum tisku: 28. 6. 2022 05:50


(1968-04-30) April 30, 1968 (age 48)\nOn 25th May 2014, Vītoliņš took Znarok's place as the head coach. This was the first time team Russia had a foreign head coach.\n^ Fedor Fedin (2014-03-26). "Oleg Znarok Named Coach of Team Russia". russianmachineneverbreaks.com. Retrieved 2014-05-15. External links\nHarijs Vitolinsh's career statistics at The Internet Hockey Database\nHarijs Vitolinsh's biography at Legends of Hockey\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Harijs_Vītoliņš&oldid=719192685"\tCategories: 1968 birthsLiving peopleDinamo Riga playersHC Ambri-Piotta playersIce hockey players at the 2002 Winter OlympicsLatvian ice hockey coachesLatvian ice hockey playersLatvian sports coachesMoncton Hawks playersMontreal Canadiens draft picksNationalliga A playersNew Haven Senators playersOlympic ice hockey players of LatviaRapperswil-Jona Lakers playersRögle BK playersSC Langnau playersSoviet ice hockey playersSportspeople from RigaThunder Bay Thunder Hawks playersWinnipeg Jets (1979–96) draft picksWinnipeg Jets (1979–96) playersLatvian sportspeopleEuropean ice hockey biography stubsLatvian winter sports biography stubsHidden categories: All articles with unsourced statementsArticles with unsourced statements from May 2016All stub articles\tNavigation menu\nČeštinaDeutschFrançaisLatviešuРусскийSuomi\tEdit links\tThis page was last modified on 8 May 2016, at 06:14.


» Juicy Chemistry\nJuicy Chemistry C 201,R.R. Anandam Apartments, 3rd floor, 3rd Cross Extension, 16 & 17 Ramalinganagar, Sai Baba Colony, K.K. Pudur, Coimbatore, Tamil Nadu, India 641038


N2207 AN Kabeļu izeja antracīts 2mod. Zenit | iLUMINO N2207 AN Kabeļu izeja antracīts 2mod. Zenit | iLUMINO\nSākums - ROZETES UN SLĒDŽI - ZEMAPMETUMA ROZETES UN SLĒDŽI - N2207 AN Kabeļu izeja antracīts 2mod. Zenit\nN2207 AN Kabeļu izeja antracīts 2mod. Zenit\n€4,69 iesk. PVN\nN2207 AN Kabeļu izeja antracīts 2mod. Zenit daudzums


LaKuGa – Klausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 19.09.2015.)\nKlausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 19.09.2015.)\nLaKuGa 18. Septembris, 2015. gods Comments Off on Klausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 19.09.2015.)\nRaidejumā “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” tiks skaidruots, ar kū juosasaskar i kū kasdīnā juoīvāroj dzeivojūt ci saimnīkojūt taiduos aizsorguojamuos Latgolys teritorejuos kai Lubuona mitruojs i Rāznys nacionalais parks.\nCatūrtdīnis raidejumā “Pi myusim Latgolā” jaunuokuos i interesantuokuos kulturys aktualitatis itam nedeļgolam, tymā skaitā par “Upītes uobeļduorzu”, latgalīšu tautysdzīšmu kēdi Leivuonā i Baroka muzykys dīnom Rēzeknē.\nPīktdiņ raidejums skaidroj, kaida raža pasadavuse natradicionalajuos Latgolys saimisteibuos, atkluojūt latgalīšu novatorismu.\nSastdiņ raidejums īt gostūs pi vuorkavītis Dagnejis Bramanis, kura atkluoj, kai izaver dorbs navaļstiskajuos organizacejuos i jaunīšu vareibu koč kū maineit.


GPS navigace TomTom Start 52 Regional CE Lifetime mapy 1AA5.030.01 | BScom.cz\nBScom.czElektronikaGPS navigaceAuto navigaceGPS navigace TomTom Start 52 Regional CE Lifetime mapy\nGPS navigace TomTom Start 52 Regional CE Lifetime mapy\ns doživotním přístupem k mapám TomTom, mapy střední Evropy (CE) - 19 zemí, dotykový displej s úhlopříčkou 5" (480x272 pix.), dokonalé navádění jízdními pruhy, microSD, body zájmu, držák, přijímač TMC, nabíječka do auta, USB kabel (1AA5.030.01). Více informací\nKód produktu 0574786\nKód výrobce (PN) 1AA5.030.01\nMaximální rozlišení480 × 272\nŠířka144,5 mm (14,45 cm)\nVýška90,5 mm (9,05 cm)\ns doživotním přístupem k mapám TomTom, mapy střední Evropy (CE) - 19 zemí, dotykový displej s úhlopříčkou 5" (480x272 pix.), dokonalé navádění jízdními pruhy, microSD, body zájmu, držák, přijímač TMC, nabíječka do auta, USB kabel (1AA5.030.01)\nNabízíme 88543 produktůPoslední aktualizace 23.11.2017 v 23:48


Šmakovkys muzejā Daugovpilī atkluota LgSC fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Fotoizstuode, izstuode, Latgolys Studentu centrs, LgSC, LgSC Daugovpiļs birojs, Roksts, šmakovkys muzejs\n17. novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara.\n2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 kartenis. Kotrai karteņai autori pīvīnuoja nalelus aprokstus, kas atspīgeļoj jūs pīdereibu sovam regionam i vaļstei. Konkursa rezultatā tyka radeita fotoizstuode, kurā apsaveramys 15 spylgtys kartenis.\nItūs div godu laikā fotoizstuode ceļuoja pa Latgolys pošvaļdeibu kulturys īstuodem i niu, pasasokūt Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys tūrisma atteisteibys i informacejis agenturai, fotoizstuode da 2018. goda 28. februara apsaverama Šmakovkys muzejā Daugovpilī.\nIzstuodis atkluošonys pasuokums 17. novembrī paguoja sirsneigā jutūnē. Ar muzykalim prīšknasumim apmaklātuojus prīcynuoja Daugovpiļs nūvoda kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpa “Dyrbyni” (vadeituoja Anna Briška), sovpus meistarklasi šmakovkys darynuošonā pīduovoja zemnīku saimisteiba “Sēlija”. Juodasoka, ka tuos saiminīks Alberts Mendrikis naatpalyka nu muzykalūs “Dyrbynu” i vysus apmaklātuojus aicynuoja iz kūpeigu sasadzīduošonu.\nPasuokuma nūslāgumā vysi apmaklātuoji tyka aicynuoti iz ekskurseju, kurā beja vareiba dazynuot vaira na viņ par šmakovku kai vīnu nu senejuokūs styprūs alkoholiskūs dzierīņu Latgolā, bet ari atkluot mozuok zynomus faktus par Daugovpiļs i Latgolys viesturi.\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izsoka pateiceibu Dagnejai Dudarjonokai, Sandrai Švarcei i Gunai Gamazinai par īguļdeitū dorbu fotoizstuodis radeišonā i Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturai par vareibu izstuodi izvītuot Šmakovkys muzejā.\nBīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs


4. A. 1153. V. Z a c h a r s k a n o J. Z e ļ č a M a k a š ā n u p a g a s t ā. L a t v j u k u l t ū r a s k r.\nVacajūs laikūs tja pat myusu zemē beja vīns azars. Pi tuo azara guoja lelais ceļš un pi paša ceļa stuovēja lels akmens. Vīnu reizi guoja pa itū ceļu vīns zemnīks un, cīši pīkusis, dūmuoja: "Labi byutu pasēdēt uz ituo akmeņa."\nDaguoja pi paša akmeņa un sāduos uz juo. Sēd zemnīks un dūmoj. Tymā laikā izīt nu azara dziļuma valns ar rogim un lelu asti un vyss slapns. Zemnīks sēdēja un nimoz nasasabeida. Valns daīt pi zemnīka kluot un runoj: "Tu, zemnīks, aizjemi munu tronu un vēļ bez vysaidas ziņas!"\nZemnīks runoj uz valnu: "Ak, tai tu gribi ka es tevi smiltīs satreitu? Es tyuleņ itū varu padarīt."\nValns aizzadūmuoja un suocja otkon runuot: "Kaids tev, zemnīk, nu ituo byus lobums?"\nZemnīks atbildēja: "Lobums taids, ka tu navari mīrīgi dzeivuot! Es tevi naaiztyku pa prīšku, bet gribēju atsapyust drusku un īt uz sātu. Tai es tuoļi guoju, gribēju aizjemt nu sābra naudas, bet naatrodu juo sātā un eimu atpakaļ. Pa ceļam cīši pīkusu un gribēju atsapyust, bet tu vēļ mani tricynoj, soki, ka es aizjemu tovu tronu bez vysaidys ziņas. Es tev ni par kū napīdūšu. Tyuleņ satreišu smiltīs!"\nSasabeida valns, suocja prasīt pīdūt jam itū reizi un pasajēmja īdūt jam paruodā naudas. Zemnīks lyka mīru un valns īdevja jam naudas uz laika, bet rudenī, kad bierst nu kūkim lopas, kab zemnīks jam atnastu tū naudu uz ītuos vītas.\n"Labi!" pasajēmja zemnīks, un sajēmis nu valna naudu, nūguoja uz sātu. Laiks guoja. Jau rudenc, bet zemnīks par paruodim ni cik nadūmoj. Valns vys gaida, kad jis atness. Jau zīma. Zemnīkam gribis sabraukuot pi sābra cīmā. Vīnu reizi zemnīks sasalasīja braukt. Aizjyudzja komonuos zyrgu un brauc pa tuo azara ladu. Brauc zemnīks un verās uz tū pusi, kur stuov tys valna trons. Izīt valrns pretī un soka zemnīkam: "Jau laiks puorguoja, bet tu vēl vacū paruodu namokuoji!"\nZemnīks, īdams ruoda valnam uz kūkim: "Vēļ kūki naapbyra. Gaidi!"\nBet apleik azaram aug egles un prīdes, kuras nikod nabierst. Tai valns vēl tagad gaida nu zemnīka paruodu.


Latvia Travel & Documentary Photography49/84\nRiga, Latvia. European Capital of Culture 2014. Riga has one of the greatest concentrations of Art Nouveau architecture of any city in Europe. © Rudolf Abraham\nPhoto size: 18.3 Mpixels (52.4 MB uncompressed) - 5284x3468 pixels (17.6x11.5 in / 44.7x29.4 cm at 300 ppi)


LLIFLE > Encyclopedias > Cacti > Family > Cactaceae > Parodia > Parodia tenuicylindrica\nParodia tenuicylindrica Photo by: Valentino Vallicelli\nCite this page: "Parodia tenuicylindrica" Text available under a CC-BY-SA Creative Commons Attribution License. www.llifle.com 14 Nov. 2005. 24 Jun 2018. </Encyclopedia/CACTI/Family/Cactaceae/25110/Parodia_tenuicylindrica>


Natalia P. (nataliapiskor35) on Pinterest\nPom. Na wino\nBranding DesignIdentity BrandingCorporate IdentityLogo DesignGraphic Design PrintBlog LogoBrand BoardWebsite DesignsBusiness InspirationColorsTypographyGraphic DesignDesign WebsitesSite DesignBrand DesignWeb DesignBrandingBrand Identity DesignBrand IdentityForward\nProfessional Logo Design and Moodboard Design for beauty, fashion, and lifestyle bloggers. Green | pink | green marble gold


Grupa "Boltī luoči" pīduovoj sovu verseju latgalīšu rūtaļdzīsmei - lakuga.lv\nTemys: Boltī luoči, dzīsme, latgaliski, Peļdieja laiveņa, Roksts\nMuzykaluo nedeļa LaKuGā turpynojās. Šudiņ skaiteituoju ausu prīcai grupys “Boltī luoči” verseja par latgalīšu rūtaļdzīsmi “Peļdieja laiveņā”.\nItei nav pyrmuo reize, kod grupa sataiseijuse sovu verseju kaidai latgalīšu folklorys dzīsmei – ituo goda martā grupai izguoja jaunuokais CD albums “Ko Tev uzdziedāt…” ar 10 dzīsmem, kurūs vydā beja ari pazeistamuo latgalīšu tautysdzīsme “Aizguoja sauleite”.


METEOPROG.LV. Laiks Matchicy\nLaika apstākļi Matchicy: bez ievērojamiem nokrišņiem. Apmācies.. Saule lec 08:00 Saule riet 15:57\nLaika prognoze Matchicy\n14 dienu laika prognoze Matchicy\n3.6 mm 0 mm 1.8 mm 0.7 mm 0.3 mm 1.2 mm 1.2 mm 0.1 mm 0.2 mm 0.4 mm 0.4 mm 0.2 mm 0.9 mm\n6 m/s 5 m/s 4 m/s 4 m/s 5 m/s 7 m/s 6 m/s 4 m/s 5 m/s 5 m/s 6 m/s 6 m/s 7 m/s\n6% 5% 4% 4% 5% 7% 6% 4% 5% 5% 6% 6% 7%\n08:00 08:02 08:03 08:05 08:07 08:08 08:10 08:11 08:13 08:14 08:16 08:17 08:18\n15:57 15:56 15:55 15:54 15:53 15:52 15:51 15:50 15:50 15:49 15:48 15:48 15:47\nLaika prognoze nedēļas nogalē Matchicy Paplašināta laika prognoze\nMatchicy: LAIKA APSTĀKĻU INFORMĀCIJA\nSaule: 08:00 15:57\nastronomiskā 05:50 18:06\njūras 06:33 17:24\ncivilā 07:18 16:38\nVietējais laiks: 07:26\n54° 27′ 18″ Z 27° 4′ 23″ A


Puorvītuošonys registrs - Vikipedeja\nLapu pārvietošanas (pārdēvēšanas) reģistrs.\nVisi publiski pieejamie reģistriAbuse filter logAizsorguošonys registrsApvienošanas reģistrsBlokiejumu registrisDalībnieku pārdēvēšanas reģistrsDavīnuotūs failu registrsGlobal rename logGlobālais bloķēšanas žurnālsGlobālo kontu reģistrsGlobālo tiesību reģistrsIezīmju pārvaldības žurnālsIezīmju žurnālsImportēšanas reģistrsIztreišonys registrisJaunūs lītuotuoju registrsLapu izveides žurnālsLītuotuoju tīseibu registrsMass message logPateicību žurnālsPuorvītuošonys registrsPārbaudes reģistrsSatura modeļa izmaiņu žurnālsTimedMediaHandler logUser merge log\nMērķis (nosaukums vai Lītuotuojs:lietotājvārds dalībniekam):\nNo datuma (un senāki):\n2020. gada 26. leita mieness, plkst. 12.02 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kim Il-sung uz Kims Irseņs\n2020. gada 11. sīna mieness, plkst. 06.20 1997kB sprīža devīņs pārvietoja lapu Lītuotuojs:Masumrezarock100/minerva.js uz Lītuotuojs:Ainz Ooal Gown/minerva.js (Automatically moved page while renaming the user "Masumrezarock100" to "Ainz Ooal Gown")\n2020. gada 26. vosorys mieness, plkst. 12.22 Sakretsu sprīža devīņs pārvietoja lapu Sprīža ap lītuotuoju:DeltaQuad uz Sprīža ap lītuotuoju:AmandaNP (Automatically moved page while renaming the user "DeltaQuad" to "AmandaNP")\n2020. gada 26. vosorys mieness, plkst. 12.22 Sakretsu sprīža devīņs pārvietoja lapu Lītuotuojs:DeltaQuad uz Lītuotuojs:AmandaNP (Automatically moved page while renaming the user "DeltaQuad" to "AmandaNP")\n2020. gada 16. vosorys mieness, plkst. 16.05 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Michael Jackson uz Maikls Džeksons\n2020. gada 5. vosorys mieness, plkst. 15.24 Sotiale sprīža devīņs pārvietoja lapu Sprīža ap lītuotuoju:Diego Grez-Cañete uz Sprīža ap lītuotuoju:Vanished user 24kwjf10h32h, neatstājot pāradresāciju (Automatically moved page while renaming the user "Diego Grez-Cañete" to "Vanished user 24kwjf10h32h")\n2020. gada 5. vosorys mieness, plkst. 15.24 Sotiale sprīža devīņs pārvietoja lapu Lītuotuojs:Diego Grez-Cañete uz Lītuotuojs:Vanished user 24kwjf10h32h, neatstājot pāradresāciju (Automatically moved page while renaming the user "Diego Grez-Cañete" to "Vanished user 24kwjf10h32h")\n2020. gada 17. sulu mieness, plkst. 07.19 Céréales Killer sprīža devīņs pārvietoja lapu Lītuotuojs:Leitoxx uz Lītuotuojs:Mazbel (Automatically moved page while renaming the user "Leitoxx" to "Mazbel")\n2020. gada 22. svacainis mieness, plkst. 13.45 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Lītne (kimejā) uz Kimiska lītne\n2020. gada 1. svacainis mieness, plkst. 12.54 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Latgaļu Vikipedeja uz Vikipedeja latgaļu volūdā (https://www.lakuga.lv/2011/03/31/atdareita-vikipedeja-latgalu-voluda/)\n2020. gada 1. svacainis mieness, plkst. 00.03 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kelmė uz Kelme\n2020. gada 10. jaunagods mieness, plkst. 17.58 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Škeļtiņu pravoslavu cierkva uz Škeļtovys pravoslavu cierkva\n2020. gada 10. jaunagods mieness, plkst. 17.57 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Škeļtiņu pogosts uz Kategoreja:Škeļtovys pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 10. jaunagods mieness, plkst. 17.51 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Škeļtiņu pogosts uz Škeļtovys pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 18.03 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Baltu mitologejis uz Kategoreja:Baltu mitologeja\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 17.39 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Atašinis pogosts uz Kategoreja:Atašīnis pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=2)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 17.37 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Atašinis pogosts uz Atašīnis pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=2)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 16.56 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Bieržu pogosts uz Kategoreja:Bierzpiļs pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=2)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 16.53 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Bieržu pogosts uz Bierzpiļs pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=2)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 16.46 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Kryšanu pogosts uz Kategoreja:Kryšānu pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=2)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 16.45 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kryšanu pogosts uz Kryšānu pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=2)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 16.33 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Rušonys Azars uz Rušonys azars\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 14.44 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Pušmycovys pogosts uz Pušmucovys pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=2)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 14.28 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Golyšovys pogosts uz Kategoreja:Gološovys pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=4)\n2020. gada 7. jaunagods mieness, plkst. 14.24 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Golyšovys pogosts uz Gološovys pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf#page=4)\n2020. gada 6. jaunagods mieness, plkst. 18.44 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Jiurmale uz Jiurmola (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf)\n2020. gada 6. jaunagods mieness, plkst. 13.36 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Rēznis augstškola uz Rēzeknis Tehnologeju akademeja\n2020. gada 6. jaunagods mieness, plkst. 13.20 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Rēzne uz Kategoreja:Rēzekne\n2020. gada 6. jaunagods mieness, plkst. 12.50 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Rēzekne (zeimeibu škiršona) uz Rēzne (zeimeibu škiršona), atstājot pāradresāciju\n2020. gada 6. jaunagods mieness, plkst. 12.48 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Rēzne (zeimeibu škiršona) uz Rēzekne (zeimeibu škiršona) (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 21.03 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Taiss:Rēznis nūvods uz Taiss:Rēzeknis nūvods (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 20.54 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Rēznis gerbs uz Rēzeknis gerbs (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 20.52 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Rēznis nūvoda solys uz Kategoreja:Rēzeknis nūvoda solys\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 20.48 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Rēznis nūvods uz Kategoreja:Rēzeknis nūvods (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 20.45 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Rēznis nūvods uz Rēzeknis nūvods (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 20.27 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Kostulinis pogosts uz Kategoreja:Kastulinys pogosts\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 20.25 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Kostulinis pogosts uz Kastulinys pogosts (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 19.44 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Sprīža:Rēzne uz Sprīža:Rēzekne (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2020. gada 3. jaunagods mieness, plkst. 19.44 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Rēzne uz Rēzekne, atstājot pāradresāciju (https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/Latgola_2019.pdf)\n2019. gada 17. zīmys mieness, plkst. 09.39 Itti sprīža devīņs pārvietoja lapu Sprīža ap lītuotuoju:Sewepb uz Sprīža ap lītuotuoju:Ameisenigel (Automatically moved page while renaming the user "Sewepb" to "Ameisenigel")\n2019. gada 28. solnys mieness, plkst. 14.17 Roalds sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Gleznuošona uz Kategoreja:Gleznīceiba (Terminologeja!)\n2019. gada 28. solnys mieness, plkst. 14.16 Roalds sprīža devīņs pārvietoja lapu Kategoreja:Glaznuošona uz Kategoreja:Gleznuošona (LTG pareizraksteiba!)\n2019. gada 21. labeibys mieness, plkst. 12.11 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Hošimina uz Hošimins\n2019. gada 21. labeibys mieness, plkst. 12.10 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Ho Chi Minh Mīsts uz Hošimina\n2019. gada 21. labeibys mieness, plkst. 10.22 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Ferdinand Marcos uz Ferdinands Markoss\n2019. gada 19. labeibys mieness, plkst. 22.51 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Dzeļžaceļš Reiga — Daugpiļs uz Dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs\n2019. gada 19. labeibys mieness, plkst. 22.23 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Dong Hoi uz Donhoja\n2019. gada 19. labeibys mieness, plkst. 22.12 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Vidmantas Plečkaitis uz Vidmants Plečkaitis\n2019. gada 19. labeibys mieness, plkst. 21.29 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Caracal caracal uz Karakals\n2019. gada 19. labeibys mieness, plkst. 21.27 Turaids sprīža devīņs pārvietoja lapu Canis uz Suņi\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/wiki/Seviškuo:Log/move"


Shannon Majeski, Client centric. Result driven. | Verian Realty


Pūļu pādi Latgolys viesturē - lakuga.lv\nPūļu pādi Latgolys viesturē\nKarteņa: portals lakuga.lv kolaža\nTemys: Emileja Plātere, Ferdinands Antonijs Osendovskis, Gustavs Manteifeļs, Jans Plāters-Zībergs, Jevgenija Kerbedza, Kazimirs Buinickis, Leons Plāters, pūli Latgolā, Sandra Ūdre, Stanislavs Kerbedzs\nMyusu dīnuos pūli ir ūtra leluokuo etniskuo minoritate Latgolā. Latgalīšu kulturatmiņā itys etnoss asociejās ar pūļu izceļsmis voi puorsapūļuojušū muižnīceibu i katuoļu goreidznīceibu, ar kū viesturiski izaveiduoja kungu i beztīsisku dzymtzemnīku attīceibys. Tok, pasateicūt pūlim, rodusēs ari latgalīšu rokstu i gruomatnīceibys tradiceja, dybynuotys pyrmuos školys Latgolā. Plašuoka pūļu imigraceja iz Latgolys teritoreju suocēs 16. g. s., īguojieji pamatā beja šļaktys kuortu ļauds i administrativuos puorvaļdis omotpersonys. Daudzi nu jūs atstuojuši pozitivi naizdziešamus pādus Latgolys viesturē.\nPar Latgolys Garlību Merkeli īsaukts Kazimirs Buinickis (1788–1878), kurs visvaira pazeistams ar sovu romanu “Priestera Jordana atmiņas” (1852), 1818.–1819. godā aktivi īsastuoj par dzimtnīceibys atceļšonu Latgolā. Kūpā ar cytim Latgolys mužnīkim – Plāterim, Borhim – Buinickis izveidoj zemnīku stuovūkļa reformu komiseju, kas 1819. godā izstruodoj zemnīku breivlaisšonys projektu, kurā Latgolys zemnīki teik apraksteiti, kai Dīva prīškā leidzvierteigi cytim cylvākim i pausta ideja par tū, ka zemnīku stuovūkļa uzlabošona jūs dorbu padareis ražeiguoku i samozynuos dumpinīciskuos nūskanis. Tūmār zemnīku breivlaisšona cytim Latgolys muižnīkim redzīs kai jūs poziceju apdraudiejums, partū projekts naizadūd, zemnīkus nu dzimtnīceibys Latgolā atbreivoj kai vysā Krīvejā – viņ 1861. godā.\nKazimirs Buinickis. Karteņa: garamantas.lv\nNūzeimeiguokais izdevieja i publicista Gustava Manteifeļa (1832–1916) davums deļ latgalīšu – „Inflantuziemies Łajkagromota aba kalenders” (1862–1871), ar kū īdybynuota latgalīšu kalendaru i periodisku izdavumu tradiceja vyspuor. Pādejī seši Manteifeļa kalendara numeri izīt latiņu drukys aizlīguma laikā. Gotovu 1872. gods kalendara manuskriptu Manteifeļs pamat naizdūtu, policejai draudūt ar izsyuteišonu. Kalendara vierteiba baļsteita juo pyrmreizeigumā: pyrmī folklorys publiciejumi i laiceiga satura dzejūli, kas adresāti pošim latgalīšim. Zeimeigi, ka latgalīšu gruomotu izdūšonu profesionalā leiminī turpynoj natuoļ nu Manteifeļa Drycānu muižys cālušīs latgalīši – Piļcinē dzymušais Vladislavs Luocs i Drycānu pogosta Asinovā dzymušais Juoņs Elksnis.\nGustava Manteifeļa izdūtais kalendars. Karteņa: futureofmuseums.eu\nPar Latgolys Žannu d’Arku īsaukta grafīne Emileja Plātere (1806–1831). Pūļu sasaceļšonys laikā pret juos pakļauteibu Krīvejai, Emileja kūpā ar sovu bruolānu Cezaru Plāteru nūlēme izveiduot sovu karaspāka vīneibu. Jei nūgrīzuse motus, sašyvuse sev uniformu i sapulcynuojuse 60 juotnīku, 280 kuojinīku i vairuokus symtus ar izkaptim bruņuojušūs zemnīku. 1831. goda aprelī Plāteris vadeituo vīneiba ījēme Zarasu mīstu Leitovā, pīsadaleja kaujuos pret krīvu karaspāku pi Ukmergis, Šauļu i Kaunis, jei tyka par 1. Leitovys kuojinīku pulka komanderi un tika paaugstynuota par kapteini. Piec sakuovis Emileja cauri mežim devēs iz Pūlejis teritoreju turpynuot ceinis. Juos veseleiba naizturēja, jei myra 25 godu vacumā.\nSlovonais pūļu dzejnīks Adams Mickevičs Plāterei veļtejs dzejūli “Pulkveža nuove” (Śmierć pułkownika). Sovutīs myusu Rainis kruojumā “Saules gadi” veļtejs dzejūli “Svētdiena un grāfs Plāters” nuokušuos pūļu sasaceļšonys varūņam Leonam Plāteram (1836–1863). Jis ar pīcim bruņuotim muižys kolpim Baļteņu mežā uzbruka krīvu armejis transportam. Jūs sagiusteja i īlyka Dinaburgys cītūksnī, kur Leonu nūsuove.\nLudzā dzymušais ceļuotuojs, žurnalists, publicists, antikomunists, dobys pietnīks Ferdinands Antonijs Osendovskis (1878–1945) pasaulī pazeistams ar gruomotu “Zvāri, cylvāki, dīvi” (Zwierzeta, ludzie, bogowie), kura tulkuota 19 volūduos, pyrma izguojuse Ņujorkā angļu volūdā, piec tam tikai pūļu. Jamā attāluoti autora pīdzeivuojumi i puordzeivuojumi, bāgdamam nu boļševiku, politiskūs kaisleibu pīsuotynuotajā i Krīvejis pylsūņu kara plūseitajā Sibirī, Mongolejā i Tibetā 1919.–1920. godā. A sarakstejs Osendovskis pavysam 77 gruomotys, piec Henrika Senkeviča Osendovskis ir vysvairuok tulkuotais pūļu rakstnīks.\nOsendovskis studej dobyszynuotnis Pīterburgys i Sorbonys universitatēs, jis breivi puorvolda 7 svešvolūdys, t. sk. mongoļu i kinīšu. 1905. godā Osendovskis Manžūrejā, nūsadorbuodams ar geologejis izpieti, pasamona nūorganizēt protestus, par kū nūtīsuots iz pusūtru godu cītumā. 1908. gadā jis jau ir asfalta, brikešu i betona ryupneicys direktors Kijevā, a 1909. godā Osendovskis Pīterburgā dorbojās kai žurnalists i literats, Zalta i platina uzjiemieju savīneibys direktors, 1918.– 1919. godā losa lekcejis Omskā, pīsadola kompromitejūšu dokumentu sagataveišonā par boļševiku partejis lideru darbeibu.\n19. g. s. vydā grāfu Plāteru-Zībergu Leiksna i Janovsku Viļāni ir nūzeimeigi ryupnīceibys centri Latgolā. Leiksnā sovulaik bejuse odotu fabrika, iudiņa patmalis, ols i spirta bryuži. 1895. godā Leiksnys odotu fabrika, kas atsaroda Rimšu sādžā, saražoj 150 tyukstūšys odotu, jūs tyvuokī konkurenti Kuļdeigā, Hiršmaņa odotu fabrika, viņ 111 tyukstūšys odotu. 1913. gadā pādejuo Leiksnys muižnīka Jana Plātera-Zīberga (1850–1922) Leiksnys odotu fabrika ir vīns nu leluokūs ryupnīceibys uzjāmumu Latgolā. Jis izveiduojs atpyutys vītu “Poguļanka” ar tvaika kuģa satiksmi.\nNaparosta rūseiba Viļānūs suocēs, kod muižu ar mīstu 1839. godā nūpierka muižnīks Vincents Janovskis (1800–1879), jau tūlaik te ražuoja brandini, ceglus i apstruoduoja uodys. Maltys upe 1850. godā darbynuoja 40 lynu fabrikys dorbagoldus, fabriku vadeja speciali nu Anglejis atvasts meistars Tomass Haitons, taida leimiņa fabrikys beja viņ vēļ div Moskovā. Niule tamā vītā dorbojās tuos pošys dzymtys Heinriham Janovskam pīderūšais Viļānu HES.\nA laukums Viļānūs storp Ūgrinīku tyltu i autoūstu beja Viļānu muižys uodu apstruodis ryupneicys teritoreja, kuramā nu vieršu uodom ražuoja materialu zūlem i juftu – speciali apstruoduotu uodu – zuobokim, sūmom, siksnom, sadlim, īmauktim. 1869. godā V. Janovskis itū ryupneicu puordeve.\nInžiners ar profesora grādu, dzeļžaceļu i unikalu tyltu projektātuojs, augsta ranga Krīvejis vaļstveirs, Rībeņu i Lūznovys muižu eipašnīks Stanislavs Kerbedzs (1810–1899) izacēle ar muokslys cylvāku materialu atbaļsteišonu. Kūpā ar ūtrū sīvu muokslineicu Mariju Janovsku (1832–1915), Viļānu muižys eipašnīka meitu, 1874. godā jī Rībeņu muižā īkuortoj muokslinīku i muziku vosorys nūmetni, puorvaļdnīks ir Helenys Kozlovskys-Ersys tāvs. 1911. godā pabeidz Dlužnevys muižys byuvnīceibys i parka īkuortuošonys dorbus, 1911.–1915. godū Dlužneva palīk par īvārojamu kulturys cylvāku vosorys rezidenci, muokslys i atpyutys centru. Mecenatismam i muokslinīku rezidencis īkuortuošonai tuoļuok pīsagrīž Stanislava i Marijis meita Jevgenija Kerbedza (1855–1946).\nIzcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi 30/03/2020\nPītera Miglinīka tāls cauri laikim 13/05/2020\nProjekts “Muosys” aicynoj iz koncertu “Zynu, zynu tāva sātu” 08/06/2020


Éricabjhhppppppoooooiuuiiiiiiijiiio. nkļkmmmmkmkn. - LĺjjjiiooCavalcante (ricabjhhppppppo) on Pinterest\nÉricabjhhppppppoooooiuuiiiiiiijiiio. nkļkmmmmkmkn. - LĺjjjiiooCavalcante\nMore ideas from Éricabjhhppppppoooooiuuiiiiiiijiiio. nkļkmmmmkmkn. -\nGod Is LoveJesus CristSalvadorJesus GirlChristian MessagesLifeChristian WomenChristianityPrayerCreative DesignChristianityTruthsPrincessesForward\nMarta MedeirosJe FusJohn WesleyJesus FreakCarpe DiemPay AttentionMantraGratitudePrayerOne LoveHelloCitationBookLife PhrasesInspiring PhrasesSpiritualityTextsFeelingsMotivational PhrasesPositive StatementsBeautiful SentencesForward\nHumor PinterestPastorAliceGifsMy GodPhrases FaithInspiring PhrasesPerfect LoveWise PhrasesUnconditional LovePhrases To InspireRestaurantsForward\nSó tu Senhor!\nBible QuotesJesus CuraTempos DifíceisJesus CristoInspirational QuotesLordCardsMy GodChristianityWordsGodForward\nGospel QuotesBiblical QuotesBible WordsChristian MessagesJesus FreakDear GodDaily QuotesPhrasesJesus ChristFaucetSpiritualityCitationBibleDeusTextsLifeWisdomFramesWordsPostsForward


Sanskritdictionary.com: Definition of satyā\nDefinition: सत्या 1 Truthfulness, veracity. -2 Name of Sītā. -3 Of Draupadī. -4 Of Satyavatī, mother of Vyāsa; ऋषिमावाहयत् सत्या यथापूर्वमरिन्दम Mb.1.16.14. -5 Of Durgā. -6 Of Satyabhāmā, wife of Kṛiṣna; Bhāg. 3.1.35. -7 Of the mother of Viṣnu; सत्यायामभवत् सत्यः सत्यरूपो जनार्दनः.\nHome > Search > satyā\nParse Time: 0.047s Search Word: satyā Input Encoding: IAST: satyā


Astrena livejasmin JacobMattersAllamAustin livejasmin ChasserFireAnnyXX livejasmin VikiiViktoriaMaidenMary livejasmin MaargiSumeggvv livejasmin SandraTitsMaidenMary livejasmin SandraTits\nNicoleAllison livejasmin lalylalyL0velyC0uple4U livejasmin FreshmenFantasySuperLenny livejasmin FireAnnyXXKendraDior livejasmin OreanaBLatiinBigPenis livejasmin goddnessgirlsL0velyC0uple4U livejasmin SuperLenny\nPandorasB0X . xSweetAngelSex. OnlyInTheAss. verochcka.\nHeidiCutieAshleyDieselhotatleticHottBiggBoobs .BrendaXXXXXhotatleticSandraTitsKatieNekoX .SugarTwiXXXNicoleAllisonKadiBeadyhotatletic .SuziRenHannaMilHeidiCutieAliciaGuess .TaylorTareAsianDUANEKristinaBlondySuperLenny .SherinneXAllamAustinDennysSubxxxKatieNekoX .1SWEETKELLYverochckaSweetNicoleBlomeSuzzyeQ .ChasserstaryuliiaReychelL0velyC0uple4U .OpenMinded4ustaryuliialucianasinsSuziRen .EmillaBabyBlackYoungLatinXAshleyDieselFreshmenFantasy .KadiBeadyDiamondBabyygoddnessgirlsgoddnessgirls .\nAsianStreachable VideoPhoenixMoon Videolalylaly VideoBrendaXXXXX Videoeveeline VideoHannaMil Video\nHeidiCutie VideoAsianDUANE VideoElizabethKiss VideoOpenMinded4u VideoSuperLenny Videohotblondyyy Video\nKendraDiorDreal12inchTSrfhhfnjhPhoenixMoon .OnlyInTheAssbrisahot4uElizabethKissMagicSabzi .NicoleAllisonhotatleticSuperLennySexyTsGoddessXX .MarkbassDiamondBabyyLovableJolieEmillaBaby .RysaLeeMaidenMaryRysaLeeFreshmenFantasy .LuckyStar9999AshleyDieselSuziRenDiamondBabyy .brisahot4uManuellaZMaargiSuAliciaGuess .SuzzyeQNiceSandiHannaMilverochcka .CortneyLiveverochckaColdMaryyAllamAustin .DiamondBabyyxAnnaNicolexSettoKristinaBlondy .AsianDUANEgoddnessgirlsSexyTsGoddessXXManuellaZ .


Žurnalā "Ir" byus jauna sleja - latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Ilze Sperga, Ir, latgaliski, publicistika, Roksts, sleja, volūda, žurnals "Ir"\nŠudiņ žurnalā “Ir” publiceita muna sleja latgaliski – “Par klybu i kēvi i peirāgim”. Dūmuoju par volūdu i īsaguoduoju par mamys peirāgim, kū sovim bārnim īvuiceit cept vareišu tikai es poša. I nikaids pasauļs jim navuiceis ni dzymtuos volūdys, ni babu i probabu dzeivis zinis i dzeivis spāka. Ka es tuo napadareišu, tuo nadareis nivīns cyts.\nIz prīšku reizi mienesī žurnalā “Ir” byus sleja latgaliski. Slejā eisi par Latgolys dzeivē i kulturā svareigū raksteis poši latgalīši – kotrs ar sovu redzīni, puordūmom, aktualitatem.\nKod maņ pyrms puors nedeļu vaicuoja, voi mes, latgalīši, varēsim laiku pa laikam pīraksteit rokstu latgaliski, tys ruodējēs vīnkuoršs par vīnkuoršu – mes runojam latgaliski, mes dūmojam i sepinejam latgaliski, latgaliski ari rokstam i skaitam iz papeira, datorā, škārsteiklā – gruomotys, sātyslopys. Vyss ir dzeivs, mes asam – dzeivē i socialajūs teiklūs. Partū ka tik ilgi cikom asu es i maņ ir koč vīns cylvāks, kas atsoka latgaliski, ka kuo vaicoju pasauļam, voi kam atsmīt atpakaļ jūku pa sovam, ka jis kuo soka, volūda ir dzeiva. I volūda ir myusu latvyskuo i latgaliskuo identitate – myusu sāta.\nItymā nedeļgolā tierguoju latgalīšu gruomotys i diskus Breivdobys muzeja godatiergā. Stuovūt muzeja stygys molā i verūtīs iz ļaudim, kas daīt pi golda, paškūrsta gruomotys, pacyloj muzykys diskus, nūglauda vuoceņus, es aizadūmuoju par paradoksu – mums latvīšim ir tik daudz kulturys montuojuma, tok nu tuo montuojuma tik moz mes gribim pajimt sev leidza. Ite nav runa par pierkšonu, a par sapratni, kas ir vierteigs i sev leidza jemams i kas navierteigi kramasli.\nKotra reize, kod es stuovu iz tierga kaidā festivalā, svātkūs, godatiergā i tiergoju latgalīšu gruomotys i muzyku, ir kai tylta likšona diveju bezdibeņa molu storpā – pa vydu storp ļaudim, kas pīroksta i izdūd tekstus i dzīsmis, i ļaudim, kas par tū nazyna piļneigi nikuo, storp radeituojim i patārātuojim, storp deviejim i jiemiejim.\nIzīt ar latgaliskū iz tierga plača ir kai izleist nu olys. I saprast, cik patīseibā ir moz tūs, kas zyna, kas ir Trasuns voi Lukaševičs, ka latgaliski i pa šai dīnai izdūd gruomotys. Ka vyspuor latgalīšim ir sova raksteiba – i nikaidi tī čiuli voi krīvi, a dzymti latgalīši, kas breineigi runoj sovā izlūksnē. I cik moz ir pat na jaunu cylvāku, a babu, kas vēļ skaita latgaliski voi gryb skaiteit prīškā sovim unukim. Sateic taidu cylvāku, kas sovam bārnam gryb īdūt daļu latgaliskuo pasauļa i sajiut, ka tovs pasauļs pasaplieš leluoks – aug vēļ vīns sovs cylvāks.\nTiergā vysu mudruok var sajust pasauļa viejus – i pošu latgalīšu oklumu i nazynuošonu, i nalatgalīšu apbreinu par myusu kulturu i juos spāku. Daīt pi golda taids cylvāks nu molys, pasaver, pacyloj i atkluoti pasoka: – Jums, latgaliešiem, izrādās, visa ir tik daudz! Bet es par to nekā nezināju…\nMaņ prīca, ka Japanā niu klauseisīs latgalīšu muzyku – Cyblys „Ilžu”, „Rekavys Dzintaru”, „Laimys muzykantus”. A kur asam mes – latvīši, latgalīši? Kod mums pošim vajadzēs sovys muzykys i literaturys? Kod mes gribēsim zynuot, kas mes asam i nu kurīnis ejam? Deļkuo mes raugam sovys saknis padareit par eksporta preci i kotru uorzemnīku, kas pasoka koč vuordu myusu volūdā, slavejam kai dīvu, a poši bāgam nu sovys paguotnis kai smuts nu krysta i nikuo nu sova najemam leidza?\nLatveja i Latgola bez latgaliskuos pošapzinis, lapnuma par sevi, sovu izaceļšonu i pīdereibu sovam dzymtajam mīstam ci dzeraunei, bez dzeivis spāka i sovys kulturys pošapzinis ir kai klyba kēve – pasavērt šmuki, ainovā pa gobolu labi izaver, krēpis garys kai vītejūs foklorys kūpu bruņči ci dzeraunis sātu kūkā izgrīztuos lūgu ramys, a pi dorba nader – vogys ar taidu napadzeisi, sīna pyunē naīvessi. Latgola ir tukša i izmierst, partū ka ar itū klybū kēvi navar ni apart duorza, ni izaudzēt buļbu. Latveja nūmierst boda nuovē, partū ka jai nav spāka olūta – sakņu i mugorkaula.\nLatvīši ir kai dzeivī myrūni, kas eksistej paguotnē, tok sev svareigū nanas leidza nuokūtnē. Karoj svešu armeju karūs jau pusi godu symta, lomoj i komoj cyts cytu, a vīnā šaļtī nūsvīž vysu i emigrej – i tīšā, puornastā nūzeimē. Vīnā breidī nūmierdej sevī saknis i rauga izdzeivuot pa jaunam. A stuovi tiergā, sateic tūs ļaužu symtus i tyukstūšys i redzi, kai suop – da kaula suop. Tok naīsi jau cytim atsazeit, ka suop tys tukšums dvēselē, kur vajadzēja byut saknei. I valk tei rūžeņa da mīļu dvēseli uorā, a veiram to naatsazeisi, sīvai napasaceisi, ar bārnim par tū narunuosi.\nAizīšona nu sovu sakņu ir vīntuļnīku ceļš. Na veļti mes kai tauta asam tik dryumi – cyts cyta i seve aizalīdzam, cytam sytam, kab pošam nasuopātu. Na veļti leluokī latgaliskuo nūlīdzieji ir poši latgalīši – īsissi cytam, pošam mozuok tiks. I sovu aizalīgšonu attaisnuosi. A kuru kotru breidi var aizasuopēt – kod par byutiskū dūmoj. I, aizīdams nu seve, palīc tik vuoreigs – kuru kotru šaļti var kas īsadūrt tukšumā voi izleist kaida suņa aste.\nItei ir munys babys i probabys volūda, tok tys, voi tei byus ari munu bārnu i unuku volūda, ir atkareigs nu mane. Es asu puorcāluojs storp paguotni i nuokūtni i es, muna paaudze, mes izavielejam, kū pajimt leidza, kū pamest sapyušonai. Dūd Dīvs, ka izadūtu nūturēt – sovu spāku i variešonu byut pošam, just leidza pasauļam i pasaulī seve napagaisynuot.


Leinwandbild - Stars and Stripes | Bilderdepot24.de\nBitte wählen 100 x 50 cm 5 tlg. 100 x 60 cm 3 tlg. 120 x 40 cm 1 tlg. 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 4 tlg. 120 x 90 cm 130 x 80 cm 3 tlg. 150 x 90 cm 3 tlg. 160 x 50 cm 1 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 90 x 30 cm 1 tlg. 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Stars and Stripes"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Stars and Stripes"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Stars and Stripes"


Luksusa numurs - Viesu numurs [4/56]\nNumurs ar papildu ērtībām - Viesu numurs [6/56]\nNumurs ar papildu ērtībām - Viesu numurs [7/56]\nPusluksusa numurs - Viesu numurs [11/56]\nNumurs ar papildu ērtībām - Viesu numurs [14/56]\nLuksusa numurs - Viesu numurs [15/56]\nPusluksusa numurs - Vannasistaba [22/56]\nPusluksusa numurs - Vannasistaba [23/56]\nNumurs ar papildu ērtībām - Vannasistaba [24/56]\nSanāksmju telpa [42/56]\n2 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Ieejas interjers\n3 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Vestibils\n4 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Luksusa numurs, Viesu numurs\n5 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Luksusa numurs, Viesu numurs\n6 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Numurs ar papildu ērtībām, Viesu numurs\n7 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Numurs ar papildu ērtībām, Viesu numurs\n8 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Pusluksusa numurs, Viesu numurs\n9 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Pusluksusa numurs, Viesu numurs\n10 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Standarta numurs, Viesu numurs\n11 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Pusluksusa numurs, Viesu numurs\n12 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Standarta numurs, Viesu numurs\n13 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Standarta numurs, Viesu numurs\n14 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Numurs ar papildu ērtībām, Viesu numurs\n15 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Luksusa numurs, Viesu numurs\n16 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Viesu numurs\n17 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Viesu numurs\n18 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Viesu numurs\n19 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Viesu numurs\n20 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Viesu numurs\n21 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Standarta numurs, Vannasistaba\n22 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Pusluksusa numurs, Vannasistaba\n23 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Pusluksusa numurs, Vannasistaba\n24 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Numurs ar papildu ērtībām, Vannasistaba\n25 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Vannasistaba\n26 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Āra baseins\n27 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Vingrošanas klubs\n28 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Dziedniecības telpa\n29 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Dziedniecības telpa\n30 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Naktsmītnes ērtības\n31 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Naktsmītnes ērtības\n32 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Naktsmītnes ērtības\n33 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Naktsmītnes ērtības\n34 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Naktsmītnes ērtības\n35 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Naktsmītnes ērtības\n36 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Restorāns\n37 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Restorāns\n38 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Ēdamtelpa\n39 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Ēdamtelpa\n40 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Viesnīcas bārs\n41 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Viesnīcas bārs\n42 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n43 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n44 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n45 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n46 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n47 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n48 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n49 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n50 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n51 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n52 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n53 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Sanāksmju telpa\n54 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Veranda\n55 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Veranda\n56 - Four Points by Sheraton Cali, Kali, Ārpuse\nTirdzniecības centrs „Centenario” (9 minūšu pastaiga)\nZelta muzejs (12 minūšu pastaiga)\nTirdzniecības centrs „Chipichape” (16 minūšu pastaiga)\nKlints parks (17 minūšu pastaiga)\nSv. Antona baznīca (18 minūšu pastaiga)\nSuņu parks (29 minūšu pastaiga)\nKali Zooloģiskais dārzs (31 minūšu pastaiga)\nKristus Karaļa statuja (44 minūšu pastaiga)\nValjes Universitāte (9,5 km)\nTirdzniecības centrs „Holguines” (9,8 km)\nBeautiful hotel with friendly staff. They provide the necessary things such as a… janv. 19, 2018\nKali (CLO-Alfonso Bonilla Aragon Intl.) — 27 min. brauciens (20,9 km)\nLieliski 9,0 No 130 atsauksmēm\nSandra V, us7 nakšu romantisks ceļojums\nPedro, us1 nakts darījumu brauciens\nOmar, us1 nakts ceļojums ar draugiem\nOscar, us2 nakšu darījumu brauciens


Suocīs “Boņuks 2021” publikys simpatejis bolsuojums « Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS\nSuocīs “Boņuks 2021” publikys simpatejis bolsuojums\nSastdiņ, 5. martā, Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē nūtiks Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” padūšonys ceremoneja, kurā tiks nūskaidruoti 10 bolvys sajiemieji par padareitū latgaliskajā kulturā 2021. godā. Nu 15. februara da 1. marta bolvys publikys simpatejis bolsuojumā atbaļsteit sovu favoritu aicynoj zziņu portali lakuga.lv i LSM.lv.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā catūrtū reizi tiks nūskaidruots ari publikys simpateju bolsuojuma bolvys – Žyka – sajiemiejs. Ūtrū godu bolsuot par sev meiluokū nu vysu 30 “Boņuks 2021” nominantu aicynoj Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskūs medeju portals LSM.lv. Bolsuojums suocīs šudiņ, 15. februarī, portalā LSM.lv i byus da 1. marta pusnakšu, bet bolvys sajiemiejs tiks paziņuots ceremonejā 5. martā. Bolsuot par sovu favoritu par vīnu reizi dīnā, autorizejūtīs ar sovu socialūs medeju profilu voi e-postu.\nBolsuot var ite: https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/noverte-spilgtako-kas-paveikts-latgaliskaja-kultura-sacies-balvas-bonuks-publikas-balsojums.a443117/\nPublikys simpatejis bolsuojuma uzvarātuojs ari itūgod sajims keramikis Kristīnis Nicmanis (Jašys pūdi) taiseitū muola statueti, kurymā atveiduots Boņuka suņs Žyks, kurs ari tyka īpazeits car režisora Juoņa Streiča kinu “Cilvēka bērns”, kas baļsteita taida poša nūsaukuma rakstnīka Juoņa Klīdzieja romanā i ir bolvys nūsaukuma īdviesmis olūts.\nVysa leluokuo publikys atbolstu i “Žyka” bolvu pyrmajūs divejūs godūs sajēme kulturys viestneica, školuotuoja, rūkdarbneica i tautystārpu darynuotuoja Iveta Seimanova, bet pārn “Žyks” tyka folklorys kūpys “Upīte” rūkuos.\nLeidza ar 10 bolvys sajiemiejim i publikys simpateju bolsuojuma uzvarātuoju, Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2021” itūgod par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuots ari kordirigents Juoņs Gruduls\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” padūšonys ceremoneja 5. martā byus nūsaverama LTV1 eterā, kai ari LSM.lv i REPLAY.lv.\nAtguodynojam, ka bolvys “Boņuks 2021” nominanti ir (alfabeta parādā):\n#100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audio-vizualā i zeimu volūdā\natkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i 21. skotivis runys konkurss “Vuolyudzāni”\nAnnelis Slišānis stuostu kruojums “Tuoraga stuosti”\nBigmaar’s Records īrokstu studeja\nBolvu nūvoda zeime latgaliski\nFolklorys kūpa “Vīteri” i video stuosts “Teika par Rēzeknes Rozi”\nGruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”\nGrupa “Bez PVN” ar albumu “Bezgaleibys”\nGrupa “Latgalīšu Reps” ar albumu “Cyta dzela” i videoklipim\nGrupa “Varang Nord” ar albumu “Pārķiuņa uomurs”\nIgora Pliča i Pētera Korsaka izdavums “Latgales fotogrāfi”\nIlzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi\nJakob Noiman Festival Band ar albumu “Jezups dejo valsi”\nLatgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivalam “Upītes Uobeļduorzs” 20 godu jubileja\nLatgolys Planavuošonys regiona pasuokums “Latgales diena 2021”\nLatgolys regionaluos televizejis saturs latgaliski\nLatvejis Storptautyskuo keramikys biennale i Martinsona bolva\nLiterate i redaktore Ilze Sperga\nMarijis Dzeislys dzejūļu kruojums “Vysta smierts”\nMyusdīnu latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys”\nNavigacejis aplikaceja “Waze” latgaliski\nOskara Seiksta eistekstu kruojums “Vokora vuordi draugim”\nPortals lakuga.lv i latgaliskuos kulturys viests video formatā\nPostfolklorys grupys “Rikši” desmit godu jubilejis koncerts Latgolys viestnīceibā GORS\nPyrmuo izalauzšonys ustoba latgaliski “Pīci panti”\nRaidejums “Cytaidi latviskais”\nRežisors Mārtiņš Eihe, Rēzeknis teatris “Joriks” i izruode “Mans kaimiņš ebrejs”\nTradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar izdavumu “Dabā”\nValentina Lukaševiča dzejūļu kruojums “Pādi navā svāti”


Radio TEV | Papildini Vikipēdiju\nLatvijas Vikipēdijas maratona ietvaros tiek uzsāktas tematiskās rakstu nedēļas, kas ilgs līdz jūnijam. Tematisko nedēļu ietvaros Vikipēdijas maratona partneri aicina rakstīt Vikipēdijas rakstus par konkrētām tēmām. Katrs no partneriem apbalvos labākā raksta autoru savā apakštēmā, savukārt speciālbalvu pasniegs Latvijas Vikipēdijas redaktori.\nLīdz 26.aprīlim Vikipēdijas maratona ietvaros, Latvijas Universitāte aicina rakstīt par zinātni Latvijā, pēc tam ikviens tiks aicināts rakstīt par Latvijas jauno mūziku. Nākamās tēmas līdz jūnija vidum būs "Mediji Latvijā", "Latviešu grāmatu veidotāji: autori, tulkotāji, mākslinieki, izdevēji", "Mans novads" un "Latvijas īpaši aizsargājamās dabas teritorijas".\nKopš maratona uzsākšanas sākuma 2015.gada 11.martā rakstu skaits ir ievērojami pieaudzis – no aptuveni 400 līdz aptuveni 1000 rakstiem mēnesī.\nPašlaik Latvijas Vikipēdijā ir vairāk nekā 60 tūkstoši rakstu, kas nu jau pārsniedz rakstu skaitu Latvijas Padomju enciklopēdijā. Tomēr aizvien Latvija vēl būtiski atpaliek gan no Lietuvas (171 tūkstotis rakstu), gan Igaunijas (132 tūkstoši rakstu) Vikipēdijām.\nMaratona ietvaros sešu mēnešu garumā sabiedrība tiek iesaistīties Vikipēdijas paplašināšanā. Vairāk lasi te - http://www.vikimaratons.lv


Nacionalais teatris 99. sezonu atkluos ar “Klūgu mūku” - lakuga.lv\nTemys: Fraņcs Trasuns, izruode, Jezups Baško, Klūgu mūks, Latvejis Nacionalais teatris, Roksts\nSovu 99. sezonu Latvejis Nacionalais teatris atkluos ar Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” dramatiziejumu Indrys Ruogys režijā, kas pyrmizruodi pīdzeivuos 14. septembrī, informej teatra puorstuove Līga Rimšēviča.\nRežisoris Indrys Ruogys redzīnī “Klūgu mūks” runoj par myusu tautys raksturu, par vajadzeibu vērtīs dabasūs i spieju sapynuot, partū ka ari vysnapruoteiguokī sapyni pīsapylda. Ari, ka myužs ir par eisu, kab pats sapynuotuojs tū pīradzātu. I tei ari ir dzeivis jāga. “Ticēt i dareit – tys ir vyss! Pījimt, izturēt i nakrist izmysumā.”\n2014. godā, kod izguoja Ingys Ābelis “Klūgu mūks”, tys satrycynuoja div grupu cylvākus da sirds dziļumu. Vīni nu tūs beja Latgolys pusis ļauds i jūs nūvodnīki vysuos Latvejis moluos, ūtrī – lobys literaturys cīneituoji. Pyrmī pīzyna, ka stuosts par izcylū Latgolys veiru – bazneickungu, literatu i vaļstsveiru Fraņci Trasunu i īvāruojamū liduotuoju Jezupu Baško izceļ pīminekli Latgolai, atkluoj tuos sirdi i izskaidroj nūvoda fenomenu. Nav juobyut latgalīšam, kab pīzeitu, ka taišni nu tīnīnis īt sirsneiguokī, atvārtuokī i patriotiskuokī cylvāki. Cylvāki, kuri tyc Dīvam. Ūtrī sasajiusmynuoja par rakstneicys volūdys kruošņumu, izbūrtū poetiskū Latgolys ainovu i dzili sajustajim cylvākim jūs rūbežsituacejuos – pīdzymstūt, meiļojūt i nūmierstūt.\nKluotyn cytom romana i ari izruodis vierteibom byus vareiba atguoduot voi nu jauna īpazeit Latvejis viesturē nūzeimeigys personeibys – teologu, politiki Fraņci Trasunu i liduotuoju Jezupu Baško.\nFraņcs Trasuns (1864 – 1926) – katuoļu prīsters, teologejis magistrs, īvāruojams vaļstsveirs i sabīdryskys darbinīks. Dzims Sakstagolā kai sastais dāls septeņu dālu saimē. Beidzs Pīterpiļs Gareigū seminaru i Gareigū akademeju, seminara laikā sarakstejs latgalīšu gramatiku, 1902. godā palics par Gareiguo seminara profesoru, 1906. godā īvālāts Krīvejis I Vaļsts dūmē. Bejs Latgolys I kongresa organizacejis komitejis prīšksādātuojs, aizstuoviejs ideju par nūvodu apsavīnuošonu. 1918. goda 18. novembrī pīsadalejs Latvejis Republikys proklamiešonā. Piec Latvejis atbreivuošonys nu lelinīku īcalts par īšklītu ministru Latgolys lītuos. Dorbuojīs Satversmis sapuļcē, 1. i 2. Saeimys deputats. 1925. goda septembrī gazeta “Latgolas Vōrds” publicej Reigys arhiveiskupa lāmumu izslēgt Fraņci Trasunu nu Bazneicys. 1926. goda Leldīnē Trasuns īsaroda iz dīvkolpuojumu Jākuba katedralē, tok tyka nu tīnīnis izraideits. Piec div dīnu jis myra ar sirdstrīku.\nJezups Baško (1889 – 1946) – generals, par īguļdejumu Latvejis aviacejis atteisteibā apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordiņa III škiru. Dzims Juosmuižā kai jaunuokais dāls daudzbārnu saimē. 1910. godā beidzs lelkņaza Vladimira karaškolu Pīterburgā. 1912. godā veics pyrmū gardistaņcis liduojumu ar gaisa balonu, pavodūt gaisā 15 stuņdis. Suocūtīs I pasauļa karam, veics daudzus kaujis liduojumus, nūlidojūt trešū daļu nu vysa Krīvejis bumbvedieju kaujis liduojumu skaita i sasnīdzs četrus pasauļa rekordus aviacejā. Piec kara kūpā ar saimi atsagrīzs Latvejā. Lasejs lekcejis Aviacejis školā, vadejs Latvejis Aviacejis pulku. Apbolvuots na tik ar Treju Zvaigžņu ordini, nu ari Vīstura ordini, Sūmejis, Čehoslovakejis, Igaunejis, Pūlejis i cytim ordinim.\nLūmuos: Kārlis Reijers, Gundars Grasbergs, Agnese Cīrule, Maija Doveika, Sanita Pušpure, Ilze Rudolfa, Liene Sebre, Evija Skulte, Juoņs Āmanis, Ainārs Ančevskis, Kaspars Aniņš, Uldis Anže, Muorteņš Brūveris, Raimonds Celms, Muorteņš Egliens, Girts Jakovļevs, Ivars Kļavinskis, Normunds Laizāns, Jurs Lisners, Girts Liuziniks, Ivars Puga, Uldis Siliņš, Juoņs Skanis, Jurgis Spulenieks, Igors Šelegovskis, Juoņs Vimba, Madara Bore, Alise Danovska, Laura Siliņa, Kristaps Ķeselis.\nPītera Vaska muzyka, scenografs Gints Sippo, kostimu muokslineica Anna Heinrihsone, horeografe Inga Raudinga, gaismu muokslinīks Oskars Pauliņš, režisoris asistents Juoņs Vimba.\nPublicitatis karteņa (autore: Margarita Germane)


Bīdreiba "LgSC" – Page 56\nVokora styga "Ej šī! Iz munom trepem…!" Reigā\nPyrmudiņ, 14. septembrī 18:00 Esplanādē pi Raiņa pīminekļa tiks dūts starts 2. vokora stygai Reigā "Ej sī! Iz munom trepem...!" Vokora stygys gaitā byus orientiešonuos pa Reigys centru ar aizdavumim,…\nPosted on 10.09.2009.\n13.-20. septembris – "Latgaliskūs pasuocīņu nedeļa"\n"Latgolys Studentu centrs" aicynoj studentus i cytus aizinteresātūs aktivi jimt daleibu "Latgaliskū pasuokumu nedeļā", kab giutu īdvesmu, pozitivys emocejis i īspaidus, jaunus draugus i pazinis, idejis jaunajam studeju godam! :)\nPosted on 09.09.2009.


Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds | Latgolys Studentu centrs\nGruomotu golds dorbojuos jau pusūtru godu i LgSC ar tū ir pīsadalejs dažaidūs gruomotu tiergūs, koncertūs, festivalūs i cytūs pasuocīņūs. Ari ituo goda nūslāgums nav izjāmums i tyvuokā laikā paradzāti izbraukumi iz vairuokom Latvejis vītom.\nŠudiņ, 14. decembrī nu 18:00 latgalīšu gruomotys byus vareiba nūpierkt Ūgris Kulturys centrā, kur koncerts grupai “Boltī luoči”.\n15. decembrī nu 18:00 Cāsu CATA Kulturys nomā, “Boltūs luoču” tūris ītvorūs\n16. i 17. decembrī Reigā, Kara muzejā (Pulvertūrnī, Smiļkts īlā 20) – Zīmyssvātku gruomotu tiergā, dorba laiks nu 11 leidz 18.\n20. decembrī nu 18:00 KINO RĪGA/Splendid Palace “Boltūs luoču” tūris ītvorūs\nGruomotu goldā ir vareiba tikt ari pi Tāvu zemis kalendera 2012. godam, Olūta Nr. 16, Zīmyssvātku kartenis, kurys var izsyuteit meilajim ar syltim sveicīnim iz svātkim.\nKai ari papyldynuots kinys „Latgolys laikadečs” disku kruojums.\nPasuocīņūs Reigā cīši caram, ka byus īspieja iz svātkim sev izduovynuot ari Raibuo Suņa jaunū gruomotu “Pyrma syltī”.\nTaipat jaunā godā paradzāta daleiba ari Latvejis Gruomotu izstuodē 2012, Reigys gruomotu svātkūs i cytur, pīduovojūt ari latgalīšu kulturys pasuocīņus, kas tradicionali bejuši ari cytus godus.\nKasdīnā gruomotys i diskus var nūpierkt LgSC birojā Reigā – Antonejis īlā 8-3/6. Birojs atvārts catūrtdīnēs nu 16-19, cytā laikā sasazynojūt ar Latgolys Studentu centru lgsc@lgsc.lv.\nGruomotu, disku i suveniru saroksts, kas nūpārkami pi LgSC\nTags:gruomotu golds, LgSC, tiergi


AnneImperial livejasmin MiaCandyyL0velyNinaForU livejasmin EllieKarterPixiebeell livejasmin WifeSurogateVenusViki livejasmin OttoFaysweetxASIA livejasmin AngienSusanXXXCiaraElvyn livejasmin Dentixxx\nAHotSchoolGirlX livejasmin CiaraElvynMartinSexxBoy livejasmin TONYCOCKWifeSurogate livejasmin angelicadollMiduoduo livejasmin AriellaPearlCandyRachel25 livejasmin LittleMissTrishAnneImperial livejasmin rubbbykiss\nJamieSweet . Bestokla. FeiKimX. RoughDriller.\nleonelleNLacieGold0alexahiltomurQUEENmistress .TONYCOCKrubbbykissWifeSurogateMCMike69 .L0velyNinaForU28amorMarcheloLatinNaughtyKasiana .NiceLeilaAliceDiamondDigMeDeepAnnikaSky .FeiKimXMATTNDEIV2LovellyIsabelleAumiLee .SophieGoddessInnaFriskeAnneImperialCiaraElvyn .DaddysBunnyShowPixiebeellXWetSandraXTONYCOCK .raul4nadiaMarcheloLatinAdriaLindAliceWWW .PerfectASS21EbonyHornyLatinSexySweetAnneeDaddysBunnyShow .No1Gay4uDentixxxDemmyBlazeCandyRachel25 .LovellyIsabelleYandiiLoveDentixxxleonelleN .\njhendirtyX VideoMCMike69 Videolesliehothunk VideoNaughtyKasiana VideoHotLynette VideoLittleMissTrish Video\nAliceDiamond Video00PolumnaSweet Video00PolumnaSweet Videorubbbykiss VideojhendirtyX VideoEbonyHornyLatin Video\nSelennaSinDaddysBunnyShowNiceLeilaSexySweetAnnee .VenusVikiTVJennifer96AriellaPearlMilaXone .No1Gay4uevelin1xTONYCOCK00PolumnaSweet .XWetSandraXlauretcocklatinAndreVillardL0velyNinaForU .CuteNiceMCMike69MATTNDEIV2LovellyIsabelle .L0velyNinaForUYandiiLoveinessitaleonelleN .xMistressBellaxleonelleNToxicExquisiteVanilleNoire .SerenBabesNaughtyKasianaAHotSchoolGirlXFeiKimX .ExoticPenelopaDentixxxurQUEENmistressXWetSandraX .PawlFleshPawlFleshMarcheloLatinnastysexass .MartinSexxBoySexySweetAnneerubbbykissInnaFriske .


KARNĪZE MARS, 240 CM CENA | 220.lv\nKarnīze Mars, 240 cm\n20 h. un 41 min.\nPreces apraksts: Karnīze Mars, 240 cm\ndiametrs: 25 mm;\nkrāsa: vecs misiņš.\nKomplektācija: 1 caurule, 10 riņķi ar klipšiem, 2 sienas stiprinājumi, 2 dekoratīvie gali.\nPreces ID: 3015801


Vydspunktā storp rudini i zīmu - lakuga.lv\nTemys: apkiuleibys, bazneica, Dvieseļu dīna, katuoli, katuoļu tradicejis, Muorteņdīna, novembris, Sandra Ūdre\nTradicionali novembra suokums saistuos ar Bazneicys nūlyktajom Dvieseļu dīnom, kod lyudzās par myrušajim i dzīd saļmys. A nazkod zemnīkam taišni itys beja ari goda bilancis i nūdūkļu nūmoksys laiks, psihologiski – īīšona tymsuokajā goda riņča pūsmā.\nApkiuleibys i Muorteņa dīna – vydspunkts storp rudini i zīmu\nPiec Saulis kalendara ap Muorteņa dīnu, kas Latgolā nav populara, vaicojams vydspunkts storp rudiņa ekvinokceju (Mikeļa dīnu) i zīmys saulgrīžim (Zīmyssvātkim). Tod beidzās ar Apjumeibom īsasuokušais Veļu laiks, i īsastuoj Soltuma laiks.\nZeme aizmīg nuovis mīgā, jū nadreikst aiztikt, pat gonūt lūpus, – naraža cytugod vysuos nūzeimēs, cikom pavasar piec trešuo pārkiuņa byus nu jauna atmūdynuota. Vysi sasolušī pūri palīk izjuojami, var gaideit bruņuotu laupeituoju siruojumus. Ap itū laiku ir, kū pajimt.\nApkiuleibys ir zemnīka saimnīcyskuo goda nūslāgums – vyss nu teiruma pajimtais puorlaseits i salykts pa vītom, labeiba izkulta i sabārta orūdūs, teik nūmoksuoti nūdūkli. Latgolā Muorteņa dīna i pats sv. Muorteņš (316–397) nav populari, partū latgalīšu zemnīki par bilancis nūsliegšonys termeņu turēja 2. novembri.\nItys svātais, Rūmys imperejis karaveirs, nabeja pat kristeits, i reiz, sovys lobuos sirds deļ, jis puorškēle sovu apmetni i atdeve pusi juo plykam ubogam – i tod īraudzeja sapynā pasateicūšū Jezu.\nVāluokūs laikūs simboliskū sv. Muorteņa apmetņa pusi franku armejā izmontuoja kai karūgu, kuru latiniski sauce par “cappa”, a goreidznīku, kurs jū nese, par “cappellanu”, nu kuo cielīs kapelana vuords. Myusu dīnuos kapelani armejā, ari Latvejis Nacionalajūs bruņuotajūs spākūs, ir vysu konfeseju goreidznīki.\nRitualais iedīņs – gaiļs\nPuorejā Latvejā svinātuos Muorteņa dīnys kai Apkiuleibu golvonais iedīņs ir gaiļs. Jis ir saulis sauciejs i gaismys viestness. Ari Latgolys saimineicys stuosta, ka Dvieseļu dīnu saļmu dzīduotuojom goldā vajadziejs likt gaili. Piec kaidys receptis sagataveitu – ci captu vasalu, ci sašmuorātu gabaleņūs – na tik svareigi.\nDiveji gaili kūpā kai Muorteņa dīnys zeime veidoj vuortus iz pādejū – dzyļuokū – tymsumu, caur kū vajag izīt, lai suoktūs jauns gaismys cykls. Itei zeime atguodynoj gailūšu guņskuri, a gaisma i syltums itymā laikā ļaudim ir cīš vajadzeiga. Grafiski zeime ir puorveiduojums nu Juma zeimis (nu Apjumeibu pi Apkiuleibu) ar sarytynuotim golim, kas simbolizej saknis vysaiduos nūzeimēs. Zīmā dzeiveibys spāks globojās saknēs.\nMyrušūs laika nūslāgums\nPoguonu seņčim laiks storp Apjumeibom i Apkiuleibom beja myrušūs mīluošonys laiks, nu jūs lobvieleibys beja atkareiga jaunuos sezonys izadūšona. Ituo laika nūslāgums sakreit ar Rūmys katuoļu tradicejā īdybynuotū Dvieseļu dīnu oktavu – ostoņu dīnu (1.–8. novembris) lyugšonu cyklu par myrušajim. Jis suocās ar Vysu svātūs dīnu 1. novembrī, gūdynojūt vysus dabasūs tykušūs. 2. novembris ir Vysu ticeigūs myrušūs pīminis dīna aba Dvieseļu dīna – svareiguokuo vysā cyklā. Zeimeigi, ka 1. novembris ir breiva dīna mums tyvajā katuoļticeigajā Pūlejā (Wszystkich Swiętych) i Leitovā (Visų šventųjų diena), a Boltkrīvejā – 2. novembris (День памяти, Восеньскія Дзяды).\n20. godu symta 20. godūs Latgolā itamuos dīnuos oficiali naguoja iz školu, a kur i vysys ostonis oktavys dīnys.\nItamuos dīnuos na viņ celebrej sv. misi, tok ari reikoj proceseju ar dzīduojumu “Tymōs postordīnas brīsmēs..” ar nūslādzūšū aizlyugumu pi simboliskuo kopa. 2. novembrī saļmu dzīduošona ir obligata, cytuos oktavys dīnuos – piec draudzis īspieju. Individualūs lyugšonu naatjamama sastuovdaļa ir “Myužeigū duseišonu dūd vinim, o Kungs, un myužeigō gaisma lai speid vinim myužam! Amen.”\nHalovīns – Vysu svātūs dīnys vigileja\nLatiņu “vigilia” burtiski nūzeimej nūmūdu i nakts sardzi, bazneicys terminologejā – pyrmssvātku nakti ar eipašim dīvkolpuojumim, kai pyrma Zīmyssvātku ci Leldīnis, tok ari pyrma Vysu svātūs dīnys – 31. oktobrī. Angļu volūdā Vysu svātūs dīnys vigileju sauc “Halloween” (eisynuojums nu pylnuo nūsaukuma “All Hallows’ Evening” – Vysu svātūs vokors).\nGlobalizacejis rezultatā ari Latgolā īsavīsuse amerikaņu tradiceja Halovīnā bārnim apsaviļkt par spūkim, rogonom, myrūnim ci sovaiduokim mūkstim i staiguot pa sātom, prosūt kampetys. Kluot pi tuo ari izgrebt garbuzus ļaunūs goru bīdynuošonai.\nDūmojams, ka svešuo tradiceja vīgli īsavīsuse partū, ka bārnim myusu tradicejā nav nikaidys specialys nūdarbis, gatavejūtīs Dvieseļu dīnom.\nCeisteišonys guņs i eļnis kotli\nLatgalīšu literaturā varim atrast tekstus, kurūs bārnim tālaini skaidruots, kas nūteik ar myruša cylvāka dvēseli. Nu Marijis Andžānis stuosta “Dvēseļu dīna” (kūpkruojums “Mozais brōleits”, 1943, 48): “Ceisteišonas gunī nasadag ari drēbes, ni moti, bet ir cīši korsts. Dvēseļu dīnā vysas dvēseles saīt sovas draudzes bazneicā, apsamat ap škērstu un lyudz Dīvu. Ari jūs tyvynīki lyudz par jom Dīvu. Kurom teik izlyugta Dīva žēlesteiba, tōs aizīt uz dabasim, bet kurom nā, tōs īt atpakaļ uz ceisteišonas guni.”\nNu Pōvula Prīkuļa stuosta “Dvēseļdīnā” (kruojums “Nūsamaļdejuši”, 1943, 44) par eļnē tykušajim: “Apleik gunkuram stōvēja augsti, leidz boltam nūtveicāti kotli. Un ap kotlim – vys tī ragaini… Bēdeigōs dvēseleites nu sōpem tai tik i lūkuos kai vēdzeleites zvejnīku rūkōs. Cyta jau kotlā īmārkta leidz ausim, cyta līsmu vydā maudojās.”\nMyusu dīnu literaturā dominej poetiska i metaforiska dvēseļu uztvere, kai Annys Rancānis dzejā (kruojums “Advente”, 1991, 123): “Bet dvēseles – dvēseles nevar/ raisīties no saviem zariem,/ tās paliek par brūniem pumpuriem/ līdz jaunam pavasarim.”\nVacuokuos latgalīšu puotoru gruomotuos dvieseļu ceisteitovu sauc par slaucamu guni, pat “slaucumu guni”. Ar slaukšonu te nav nikaida sakara, itaids apzeimiejums radīs nu tulkuotuoja sveštautīša klaidys.\nCeisteitova pūliski ir “czyściec” (nu “czyścić” – teireit). Tū tulkuot varēja kai “teireišonu“, “teireišonys guni”. Acimradzūt tulkuotuojs paziņs viņ vuordu “slauceit”, kas daleji ari nūzeimej teireišonu – gružu i putekļu nūvuokšonu. Meklejūt originaluoku formu, tok bez volūdys izjiutys – saguojuse “slaucama guņs”.\nTūlaik par klaidom ticeigī nauzadrūsynuoja aizruodeit, vysu svātā gruomotā raksteitu pījēme par pošsaprūtamu. Taipat par stilistiskom klaidom varātu pīzeit “Jezu soldons”, “gordoka towa draudziba”, “wysu waldigs Diws”. Taidi volūdys ļapsusi tyka nūvārsti 20. g. s. 20. godūs, kod pi latgalīšim dūmuotys goreiguos literaturys stuojuos pošu latgalīšu prīsteri.


Kai rokstoms latgaliski 2021. goda vuords, navuords i spuornuotais teicīņs - lakuga.lv\nTemys: Armands Kociņš-Kūceņš, latgalīšu rokstu volūda, leksika, Vaļsts volūdys centrs\nReigys Latvīšu bīdreibys Latvīšu volūdys atteisteibys kūpa sadarbeibā ar Latvejis Rakstnīku savīneibu itūgod jau deveņpadsmytū reizi reikuoja aptauju, kab nūskaidruotu īprīškejuo goda vuordu, navuordu i spuornuotū teicīni, tai 2022. goda 31. janvarī viesteja portals lvportals.lv ITE.\nPortals lakuga.lv grīzēs Vaļsts volūdys centrā, kab nūskaidruotu, kai latgaliski byutu rokstoms 2021. goda vuords “kvadrātkods”, navuords “sadarbspējīgs” i spuornuotais teicīņs “Sapinušies sociālajos tīklos”.\nVaļsts volūdys centra lingvists Armands Kociņš-Kūceņš izskaidruoja: “Atsaceidami iz Jiusu vaicuojumu, īsokom itaidys latgaliskuos atsatikšonys: a) kvadrātkods – kvadratkods (vysi pošskani eisi); b) sadarbspējīgs – kūpdarbeigs (pīv., “kūpdarbeigs sertifikats”); c) sapinušies sociālajos tīklos – īsapynuši socialajūs teiklūs (vysi “a” eisi; runuvolūdys stilī var saceit i tai: īsapynuši socteiklūs).\nIrā latgalīšim i vuords “sasapynuši”, tok kurūs nakurūs koņtekstūs latvīšu literaruos volūdys divdabam “sapinies” atsateik latgalīšu “īsapiņs”, saceisim: “nožēloju, ka ar tevi vispār sapinos” – “es nalaimeigs ar tevi īsapiņs”; tys zeimoj, ka vajadzātu īvērtēt, ci “sapinušies sociālajos tīklos” dūmuots cīšuok kai “nevar atrast izeju” (tūlaik var lītuot “sasapynuši”), ci dreižuok kai “pārāk daudz iesaistījies” (tūlaik latgaliskojam kai “īsapynuši”).”\nP. S. Armanda Kociņa-Kūceņa vīdūklis nav redigāts i publicāts juo poša redakcejā.