Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetņa - NewFuelsNewFuels Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetņa - NewFuels\nSIA “NewFuels” RSEZ ar leluokū prīku atbolsta jaunūs talantus, dieļ tuo i ituos vosorys izskaņā mes bejam pagūdynuoti pīsadaļeit Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetnis organizeišonā.\nRVS/LU komanda jau augusta suokumā suoka gatavuošonūs jauniejai sezonai, fiziskū bāzi nūstyprynojūt Reigā, bet paguojušajā nedelī, nu 23. da 29. augustam, aizvadieja treniņnūmetni Riezeknī (OCR) sporta bāzī, nūsleipejūt tehniskū meistareibu. Itys komandai beja nūslādzūšīs pūsms, gatavojūtīs jauniejai volejbola sezonai, kurymā paradzāts startēt vysuos augstuokuo līmeņa Latvejis sacenseibuos, kai i Baltejis Volejbola līgā i CEV izaicynuojuma kausā.\nItymā breidī Reigys Volejbola školā struodoj 22 profesionaluos īvirzis i 3 interešu izgleiteibys treneri, pi kurim trenejās 639 audziekni. Treneņi nūteik dažaidūs Reigys rajonūs gon meitiņom, gon zānim. Vysi audziekni regulari pīzadola dažaida līmeņa sacenseibuos gon Latvejī, gon uorpus tuos rūbežom.\nRVS/LU komanda ir veiduota no talanteiguokajom vysu treneru audziekņom, veidojūt Reigys Volejbola školys izlasi. 2020.goda septembrī tyka nūslāgta sadarbeiba ar Latvejis Universitati, dieļ tuo komandai dazavīnuoja i talanteiguokuos LU komandys spieļuotuojis. Pyrms puors godim komanda suoce startēt nu pošys apakšys – pīzadalieja Entuziastu Volejbola līgā. Ar kotru godu snīgums uzalobuoja i tyka izvirzeiti arvīn jauni, ambiciozuoki mierki. Pādejūs godu laikā komanda ir izceiniejuse uzvarys gon Latvejis čempionatā volejbolā, gon Latvejis Kausā volejbolā, gon i uzvariejuse Baltejis līgys sacenseibuos volejbolā.\nReigys volejbola škola vairuokys raizis ir atzeita par Latvejis lobuokū sporta školu, kura realizej volejbola programmu, Latvejis Volejbola federacejis reikuotiejā konkursā, taipat vairuoki treneri atzeiti gon par lobuokīm gon puišu, gon meitiņu, gon lobuokīm jaunīm trenerim. Komandys golvonīs treners jer Andrejs Odinokovs, a juo asistents – Pāvels Seļivanovs. Andrejs jer saleidzynūši jauns treners, ar lelu entuziasmu gribeišonu apgiut vysu jaunū i nūdūt tū i komandai, a Pāvels jer volejbola legenda, jis kai spieļuotuojs izceiniejs vysys augstuokuo līmeņa trofejis pasaulī – Olimpiskīs čempions, Pasaulis i Eiropys čempions.\nTreneņnūmetnis nūslāgumā nūtyka draudzeibys spieļa ar Igaunejis komandu – Audentas SG. Itei jer komanda, kurā sapuļceitys vysys jaunuos, talanteiguos Igaunejis volejbolistis, kurys ikdīnā dzeivoj i trenejās kūpā – sporta internatā. Obejuos nūslāguma spieļuos uzvarieja RVS/LU volejbola komanda (sastdiņ – 3:1, svātdiņ – 3:2).\nSirsneigi sveicam komandu ar uzvaru i nūvielejam i turpmuokus panuokumus jainiejā sezonā!\nTaipat grybam pazateikt par atsauceibu treniņnūmetnis reikuošonā Riezeknis piļsātys dūmei, Olimpiskajam centram Rēzekne, vīsneicai “Restart”, kai i AS “Rēzeknes dzirnavnieks”, SIA “Latgalija” i SIA “Ceļi un tilti”, ar kurūs dūtū atbolstu treniņnūmetni izadeve nūorganizeit par breiniškeigu i naaizmierstamu nūtykumu.


Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq PDF By author Kāẓim Muḥammadī last download was at 2017-06-29 56:12:57. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidāl-i tārīkhī-i ʻaql va ʻishq book.\nJidali PDF By author Dan'Azumi Baba last download was at 2016-01-29 32:04:23. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidali book.\nJidār PDF By author ʻAbd al-Samīʻ ʻAbd Allāh last download was at 2017-01-14 32:46:19. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār book.\nJidār al-ṣamt PDF By author Ilyās Dayrī last download was at 2017-03-27 00:03:39. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ṣamt book.\nJidār al-ʻār PDF By author Salah el-Din Boustany last download was at 2017-01-22 30:29:48. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidār al-ʻār book.\nJidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) PDF By author Darwish, Mahmud last download was at 2016-05-18 24:17:47. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidariyat Mahmud Darwish: Qasidah kutibat am 1999 (Arabic Edition) book.\nJidáš Iškariotský PDF By author Siegfried Obermeier last download was at 2016-08-24 18:10:53. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidáš Iškariotský book.\nJIDAU MATSURI Or Festival of Ages PDF By author Akiyama, Aisaburo last download was at 2017-06-28 09:20:41. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online JIDAU MATSURI Or Festival of Ages book.\nJidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār PDF By author ʻAbduljabbār ʻĀbid Lag̲h̲ārī last download was at 2016-11-03 20:53:09. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī meṉ Sindh kā kirdār book.\nJidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār PDF By author Inamul Haq Kausar last download was at 2017-05-08 43:05:45. This book is good alternative for Jidāl wa-sijāl . Download now for free or you can read online Jidd o jahd-i āzādī men̲ Balocistān kā kirdār book.


Unknown Siena nojumei 195x290cm zaļa ar logu (4750959011805)9011805. EU €6.43\nUnknown Siena nojumei 195x290cm zaļa ar logu (4750959011805)9011805\nSākums  Dārza nojumes  Unknown Siena nojumei 195x290cm zaļa ar logu (4750959011805)9011805\nUnknown Siena nojumei 195x290cm zaļa ar logu (4750959011805)9011805 (4750959011805) 9011805\n Jūs pievienojāt Unknown Siena nojumei 195x290cm zaļa ar logu (4750959011805)9011805 savam Pirkumu grozam\nSiena nojumei ar logu, krāsa zaļa, izmērs:1,95mx2,9m mater.:110q/m2 PE


Nauduotuos:Caprittarius - Wikipedia\nEso žemāitis nu Plūngės, ta šneko i rašāu šiaurė̄niu žemāitiu ("dōuninīnku") vakarūm ("kretingė̄škiu") tārmė. Nu onkstīva ōmžiaus duomōus i stebōus negirdietuom žemāitėškuom tarmiem, negirdietās žuodēs, bondāu soprāstė anūm kė̄lmė. Ta duomīstė patrāukė monėm domietė̄is dā toliāu - skaitiniejāu indoeuropeīstika, lingvīstika, etimoluogėja, dā kartās i paskaitiniejo, kāp i tōu pačio lātvėškos a prūsėškos tekstos.\nTėko ka žemāite ī atskė̄rs etnuosos (a subetnuosos), i kāp dā tarpukarie kažkatras iš didliū litōviu kalbinīnku bōva pasākės, ka žemāitē nusipēlna šnekietė̄is i rašītė sāva kālba. Tōu labiāu ka žemāitiu kālba nie litōviu kālba, katra sulatviejė a sukōršiejė. Ōntrēp - ta ī kōršiu i anīms bei žėimgalēms artėmuos "gėntė̄is be vārda" kālba (ruoda), katra laikōu biegōnt sulėitoviejė i toliaus lėitovie. Tėko, ka mūsa pruotieviu kalba (ruoda) bova artėma tėik koršems, tėik žėimgalems, tėik skalvems nu Prūsijas, juk ne veltōu pasitāika i panašiūm žuodiu, ir išsireiškė̄mu i je neklīsto panašiū' dvėgārsiu: kė̄ik tēka matīte senuovės prūsu Sēmbas tarmies tēksta iš vėliesni lāika, kumet vė̄ituo "mate" jau rašė "muti" (žem. "muotėna"), kai kōr net dvėgārsis "ou" bōva irašīts (indoeuropietiu kalbuos rekonstrukcijuos ė̄rgi pasitāika dvėbālsis "ou"). Kōn jāu bešnekietė api žemāitiu kėrčiāvėma, dainīnga intonācėja, katra pasėtāika vuos ne vėsōr aplinkōu Bāltėjas jūra (latvē, estā, skandinavā).\nKas dėl kalbuos, tėko, ka galēm apsiētė kad i dāug kėinuo pamiegtū svetėmībiu, slavīzmu, barbarīzmu, pasinauduodami pėrmiausē sāva bruoliu lātviu vārdnica - žodīno, a net išlėkusēs prūsėškās, a dā mažiāu išlėkusēs kōršėškās tekstās, tēp pat nauduotė̄is gāl i indoeuropietiu pruokālbės muoksliniem rekonstrukcijuom, kalbuos luogėka i pan.\nKa kālba (ruoda) būtōm patrāuklė rēk ne tik ideoluogėjas, a gruotė žmonīms per sāžinė, pasinauduojōnt istuorija, praeitėmė. Rēk i šiulāikėška puožiūriaus, netgi reklāmas - mat tokēs laikās gīvenām. O i rašts tōr būtė lėngvā pērskāituoms, ka nesipainiuotom ė̄lgi i trūmpi bālsē; žuodiu naujūm gāl išmuoktė̄is - kāp lėitōviu (latvėškā - "leišiu", prūsėškā - "leitiu") kalbėnīnkā mumis ka dresōun. Manāu vėsai atsiribuotė̄is nu tarptāutėniu žuodiu gāl i nereikietōm.\nBe viskuo tuo, kōn soraitiāu tekstė vėršōu, duomous psicholuogėja, filosuofėja, istuorėja (studijavāu) i daugmaž tokēs dalīkās, katrė̄i ī susijė̄n so žmogom - kas uns ī, kāp uns vēik, kudie vēik tēp, o ne kitēp i pan.\nsgs Tuo nauduotuojė gimta kalba īr žemaitiu.\nlt-5 Tas nauduotuos lietovėškā rokounas tēp pat vairē a net vairiau negat gėmtoje rokonda.\npl-1 Ten użytkownik może porozumiewać się w języku polskim na poziomie podstawowym.\nĖiškuotė nauduotuoju palē kalbas\nGautė ėš „https://bat-smg.wikipedia.org/w/index.php?title=Nauduotuos:Caprittarius&oldid=327677“\nTas poslapis paskotėni sīki parkeists 31 rogpjūtė 2015, 19:15.


Rēzeknis sportists pauerliftingā izceikstāja medeļu Minskā - NewFuelsNewFuels Rēzeknis sportists pauerliftingā izceikstāja medeļu Minskā - NewFuels\nOktobra beiguos Minskā nūtika pirmais Boltkrīvejis Pauerliftinga bez ekipiejuma federacijis kauss. Cādrā ceikstīņī sportistam riezeknītim Edgaram Ratniekam izadavuos nūkļiut iz gūda pjedestāla, dabuonūt 2.vītu ar rezuļtatu kūpsummā 782 kg. Spāka treisceikstīņa sacenseibous, svoru stīņa spīšonā guļus i vilkmē nu zemis pīsadaļie 161 atlēts (14 sīvītis i 147 veirīši) nu Boltkrīvejis, Ukrainys, Igaunejis, Latvejis i Venecuelys. Vaļ vairuok par šū nūtikumu līk myusim prīcuotīs fakts, ka Edgars ir myusu kolega – SIA “Energy Resources CHP” RSEZ koģeneracijis operators. Itymuos sacenseibuos Edgars pīsadaļie ar sova uzjāmuma finansiālū atbolstu, i īpašu paļdis jis soka SIA “Energy Resources CHP” RSEZ Vaļdis prīkšsādātuojam Romānam Vdovičenko, kas uzmundrinuoja Edgaru gon morāli, gon materiāli. Edgars Ratnieks ir sporta meistars pauerliftingā kūpš 2010.goda, vairuokkortiejs Latvejas čempions i rekordists. Lobuokī rezuļtaty kūpumā puorsnīdz 800 kg. Tai turpynuot!


Boņuks Archives - Page 4 of 5 - lakuga.lv\nZynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nominanti\n“Boņuks 2013” bolvu padūšonys ceremonejis video\n15 Apreļs 2014\nPi myusim Latgolā! – 20.02.2014.\n21 Februars 2014\n“Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā pīškierts Terēzijai Brokai


Šudiņ apbolvuos konkursa “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.-2015.godi” laureatus - lakuga.lv\nTemys: Ilga Šuplinska, konkurss školānim, Rēzeknis Augstškola, Roksts\nNu 13. septembra da 20. novembra Latgolys regiona 8. – 12. klašu školānim beja vareiba pīsadaleit konkursā “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.–2015. godi”.\nKonkursa mierkis beja – apzynuot vītejūs, individualūs stuostus par spylgtuokajom nūtikšonom, personeibom dzymtuos, školuos, školu viesturē, pogostūs i piļsātuos, kas ruoda 1917. goda situaceju, tuos ītekmi i izmainis gondreiž 100 godu ilgā atteisteibys pūsmā.\nKai informej konkursa idejis autore, Rēzeknis Augstškolys zynuotņu prorektore Ilga Šuplinska, konkursā pīsadaleja 50 školānu nu 11 Latgolys školu. Konkursa nūlykums paredzēja, ka jaunīši sovu redzīni paruoda, veidojūt gazetu. Konkursam ir īsnīgtys 15 gazetys, kas tyka vārtātys divejuos klašu grupuos: 8. – 10. klase i 11. – 12. klase. Nūslāguma pasuokums nūtiks jau šudiņ, 27. novembrī, Rēzeknis Augstškolā, paziņojūt konkursa rezultatus, apbolvojūt uzvarātuojus.\nBolvys uzvarātuojim teik nūdrūsynuotys sadarbeibā ar Eiropys Parlamenta deputati prof. Inesi Vaideri, kura lobuokūs gazetu veiduotuojus 2016. godā aicynuos apmeklēt Eiropys Parlamentu Briselē, kai ari ir saryupiejuse cytys puorsteiguma bolvys konkursa dalinīkim.\nLobuokī konkursa dorbi tiks izmontuoti izgleitojūšuos datorspēlēs, kai ari dokumentala izdavuma veiduošonā par Latgolys apvīnuošonuos kongresu, sasaistūt itū viesturiskū faktu ar Latvejis vaļsts dybynuošonys i pastuoviešonys laika palīkūšajom i jaunajai paaudzei saglobuojamom vierteibom, dokumentim, līceibom.\nKonkurss nūteik ar Kulturys ministrejis atbolstu programys “Latvijai 100” pasuokumu ītvorūs.


Natūralūs Ametisto ir Prehnito grynuoliai. Žalsvos-violetinės spalvos dydis 18-25x19-7 mm\n> Akmeniniai karoliukai>Ametistas>Natūralūs Ametisto ir Prehnito grynuoliai, 18-25x19-7 mm, 1 gija\nKairo nakties kabošonas 16 mm\n0.86 € -2% 0.87 €\nNatūralūs Ametisto ir Prehnito grynuoliai, 18-25x19-7 mm, 1 gija\nPrekės kodas: AK1552\ndydis ~18-25x19-7 mm.;


3. Pasauļa latgalīšu konfereņcis daleibnīku rezoluceja - lakuga.lv\nTemys: 3. Pasauļa latgalīšu konfereņce, rezoluceja, Roksts\n9. i 10. augustā Rēzekne beja vysa latgaliskuo epicentrā – Rēzeknis nūvoda dūmē nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“. Konfereņcis pyrmajā dīnā kluotīnē pīsadaleja ap 250, bet ūtrajā ap 150 daleibnīku.\nKonfereņcei beja īspieja sekuot leidza ari nakluotīnē ar škārsteikla tīšraidis paleidzeibu i itū īspieju, piec datim nu portalim Apollo i LaKuGa, vaira kai tyukstūša interesentu, nu tīšraide beja vārojama vēļ cytuos vītuos.\nKonfereņcis atkluošonā pīsadaleja ari vairuoki Latvejis Republikys ministri – pyrmū reizi tyka pīdzeivuota ari kaida ministra uzruna latgaliski – tai konfereņcis daleibnīkus uzrunuoja Tīslītu ministrs Juoņs Bordāns, paužūt naizpratni, par kū Latgolys piļsātuos gondreiž namona, ka ite ir Latgola.\nApsveikuma vuordus syuteja ari Latvejis ministru prezidents Valdis Dombrovskis, uzsvarūt Latgolu kai eipaši spylgtu Latvejis nūvodu i nūruodūt, ka itei vaļdeiba ir pyrmuo, kas sovā deklaracejā skaidri apsajāmuse veļteit eipašu viereibu Latgolai.\nRēzeknis piļsātys dūmis vadeituojs Aleksandrs Bartaševičs konfereņcis atkluošonā publiski paude apjiemeibu rost īspiejis Rēzeknis piļsātys školuos bārnim vuiceitīs latgalīšu volūdu i Latgolys kulturviesturi.\nKonfereņcis daleibnīkus uzrunuoja ari režisors i muokslenīks Juoņs Streičs, aicynojūt latgalīšus dzeivuot ar leluoku pošapziņu, bet veiskups Juoņs Buļs vielieja na viņ pījimt konfereņcis rezoluceju, nu piec īspiejis vaira tū realizēt ar dzeivē.\n3. pasauļa latgalīšu konfereņcis „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“\nRēzeknē, 2012. goda 10. augustā\nKonfereņcē analizāta Latgolys regiona atteisteiba, jamūt vārā uzjiemiejdarbeibys, ekonomiskuos izaugsmis, kulturys i izgleiteibys īspieju, latgalīšu volūdys politikys aspektus kai Latvejis, tai Eiropys koņtekstā. Pamata sacynuojums: Latvejis naatkareibys laikā ir bejušys vairuokys Latgolys „gluobšonys“ programys, kuru realizacejai bejs eislaiceigs i nasistematisks raksturs, kas nūveds pi tuo, ka regiona ekonomiskī i latgalīšu volūdys lingvistiskuos vitalitatis ruodeituoji ir kritiski zami.\n3. pasauļa latgalīšu konfereņcis „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“ daleibnīki, nu Latgolys regiona īvālātī 11. Saeimys deputati, Latgolys pošvaļdeibu i vaļsts organizaceju puorstuovi, uzjiemieji, zynuotnīki, pedagogi, kulturys i izgleiteibys darbinīki, navaļstiskūs organizaceju i plašsazinis leidzekļu puorstuovi, vīnojās:\n1. Deļ Latgolys regiona atteisteibys atbolstoma Ministru kabineta apstyprynuotūs dokumentu: Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis (VARAM) sagataveitais „Latgales reģiona rīcības plāns 2012.–2013. gadam“ (29.05.2012.), kai ari Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis (tuoļuok tekstā — IZM) izstruoduotais „Rīcības plāns sabiedrības saliedētības sekmēšanai izglītības nozarē 2012.–2014. gadam“ (6. reiceibys vierzīņs — „Savdabīga un saliedēta Latgale“) realizaceja.\nLai panuoktu balansātu i sistemisku Latgolys regiona atteisteibu ilgtermiņā, „Nacionālās attīstības plānā 2014.–2020. gadam“ steidzami napīcīšams īkļaut integrātu kompleksu programu saskaņā ar izstruoduotū „Latgales attīstības stratēģiju 2030“ i „Latgales attīstības programmu 2010–2017“.\n2. Par steidzami rysynojamim regiona atteisteibys nūdrūšynuošonai nūsakomi itaidi aizdavumi:\n2.1. Vaļsts izpyldvarys leiminī nūdrūšynuot efektivu Latgolys regionalū puorvaļdi (vaļsts funkceju decentralizaceju), izveidojūt vīnys pīturys agenturys aktivitatis, planojūt finanšu leidzekļus i investicejis integrāti regionalā grīzumā, realizejūt regionaluos programys.\n2.2. Rūsynojūt školuotuoju iņteresi par latgalīšu volūdys, literaturys i viesturis vuiceišonu, IZM finaņsiejuma mierkdotaceju vierzeit atbylstūša vuiceibu prīkšmata apgivei. Puorsavērt vuiceibu saturu, vīnu stuņdi nedeļā dūdūt nūvodmuoceibai Latvejis školuos, lai styprynuotu lokaluos i nacionaluos identitatis veiduošonūs.\n2.3. IZM iniciēt dorba grupys izveidi, kas izstruoduotu i īsnāgtu prīšklykumus standartu satura papyldynuošonai ar Latgolys viesturis, kulturys, literaturys i latgalīšu rokstu volūdys komponentu itaidūs vuiceibu prīkšmatūs: „Literatūra“ (pamata i vyspuorejuos videjuos izgleiteibys standarts), „Latviešu valoda“ (vyspuorejuos videjuos izgleiteibys standarts), „Kulturoloģija“, „Vēsture“, „Latviešu valoda mazākumtautību izglītības programmā“.\n2.4. Latvejis Republikys olimpiažu grafikā īkļaut Latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadi, juos rezultatus atzeistūt vaļsts mārūgā (2012./2013. m. g.).\n2.5. Īvīšūt dzeivē Vaļsts volūdys lykuma 3. p. 4. apakšp., panuokt vaļsts pasyutejumu napīcīšamūs vuiceibu leidzekļu izstruodei latgalīšu rokstu volūdys, literaturys, kulturologejis sekmeigai apgivei školā i augstškolā.\n2.6. Atjaunuot Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu volūdys ekspertu apakškomisejis (bejušuos — ortografejis apakškomisejis) statusu i darbeibu (likvidāta 2009. g. XII), pīškirūt tam finaņsiejumu (2012. g. IX).\n2.7. Pīškirūt leidzekļus nu sabīdriskuo pasyutejuma Latgolys elektroniskajim plašsazinis leidzeklim, nūdrūšynuot raidlaiku LTV 1 kanalā Latgolys Regionaluos televizejis ziņom latgalīšu volūdā (suokumā — vysmoz vīnu reizi nedeļā), kai ari atjaunuot nedelis kulturys raidejumu latgalīšu volūdā (LTV 1 voi LTV 7). Nūdrūšynuot raidlaiku Latvijas Radio kanalā LR 1 raidejumam latgalīšu volūdā.\n2.8. Sakarā ar jaunajim Ministru kabineta nūteikumim „Vietvārdu informācijas noteikumi“ (10.01.2012) organizāti sakuortuot Latgolys apdzeivuotūs vītu i dobys objektu nūsaukumus publiskajā telpā — iz ceļazeimu, informativūs pluokšņu, taipat dažaidu instituceju sarokstūs, kas lītojami plašsazinis leidzekļūs, eipaši uzziņu i turisma informativajūs teiklūs: 1) maineit klaidainūs nūsaukumus, atjaunojūt viesturiski precizuokūs; 2) Latgolys planošonys regionā īvīst paralelu (latvīšu i latgalīšu rokstu volūdā) vītvuordu, organizaceju i c. publisku nūsaukumu raksteibu.\n2.9. Atteistūt turisma i kulturys sakarus, paredzēt finaņsiejumu latgalīšu diasporu atbolstam uorpus Latgolys i Latvejis rūbežim.\n2.10. Veicynuot Latgolys regiona obeju augstškolu kai regiona izgleiteibys, kulturys, zynuotnis i inovaceju centru atteisteibu ES austrumu pīrūbežā, sekmejūt augstškolu studeju i zynuotniskuos infrastrukturys pylnveiduošonu, paradzūt vaļsts finaņsiejumu nu Latgolys regiona atteisteibys programys, kai ari ES fondu finaņsiejumu 2014.–2020. g. planuošonys periodā.\n2.11. Snēgt atbolstu i garaņtejis pošvaļdeibom i uzjiemiejim, vaļstiski styprynojūt sadarbeibu ar augstuokuos izgleiteibys īstuodem i veicynojūt jaunīšu pīsaisteišonu regionam.\n2.12. Lai mazynuotu īdzeivuotuoju izceļuošonu nu Latgolys regiona, veicynuot videjuos profesionaluos i augstuokuos izgleiteibys pīejameibu regionā, saglobuot asūšuos i pakuopiniski palelynuot jaunu vaļsts finansātu budžeta vītu skaitu regiona profesionalajuos školuos i augstškoluos.\n2.13. Kulturys ministreju aicynuot izstruoduot programu nu 2013. goda profesionaluos muokslys pīejameibys nūdrūšynuošonai Latgolā, mazynojūt socialuos i regionaluos dzeivis kvalitatis atškireibys regionūs i golvyspiļsātā.\n2.14. Sadarbeibā ar vaļsts institucejom i ministrejom organizēt 4. pasauļa latgalīšu saītu i konfereņci 2017. godā, atzeimejūt 100 godu nu Rēzeknis Apreļa kongresa, i izstruodojūt i pastotūt pīminis zeimi par gūdu itam viesturiski nūzeimeigajam Latvejis vaļsts nūdybynuošonu sagatavejūšajam nūtykumam.


latgale.lv - Viests - Gaisma\n04.07.2009, saprge, Dīnroksti\nAtrodu teiklā dzejūļu gruomateņu, var dabuot par veļti - Kikōne, Dzejoļi, 2005. gods. Izaruod, jam tī 1 dzejūļs ir latgaliski - 44. i 45. puslopā. Divskani uo jis roksta ar ō. Voi varbyut juo vuords var tikt izrunuots na tikai [kikōne], kai ir pījimts, a [kikuone]?\nTaidi seikumi sasalosa, i dīnai jau ir pavysam cyta garša. Saīt pat nazkas, kū var pasaceit cytim jaunā dīnrokstā.\nŠudiņ maņ beja eksperiments. Pi sātys satyku sābri, kū nabeju redziejuse nu pavasara. Mes tikai sasavasaluojom, a es guoju pa īlu i smaidieju. Tod padūmuoju - kurā šaļtī es vaira nasmaideišu. Kod aizmiersšu sasatikšonu voi kod kaida ryupe voi bāda gadēsīs pa ceļam. Kaida pensionerka ubadze, rasnys vecs ar vāzu, klaidūni bārni ar nūzīstom mutem i seikim, nateirim pierstenim, kas vysur gruobojās.\nIzaruod, īlys saulis pusē smaideit ir vīgļuok nakai pakriešļa pusē. Kur pakrieslis, vysa mīsa kai atsalaiž - mīreigi, mīreigi. Saulē mute poša sasavalk. Varbyut deļtuo dīnvydūs ir mozuok pošnuoveibu. Tī vīnkuorši ir vaira saulis, gaismys, smaidu. A zīmeļūs vysi volkojās kai susātivis i verās cyts iz cyta.\nNui, beja jūceigi. Es smaidieju, i iz mane vysi vērēs. Pretim napasasmēja nivīns. Tok ļauds kai sasatryukuši paceļ acs i nanūlaiž. Verās. Varbyut izavieru narikteiga. Dzeraunis čudaks.\nVēļ es īsadūmuoju, cik tys vīnkuorši. Vajag tik īsaciklēt lobā sajiutā i dūmuot, tei sajiuta pamazeņam puorjem. Kai iz gaisa spylvyna. Kai gaismā, kai bazneicā, kai saulainā vosorys mežā.\nGols golā es tai i izdūmuoju - tys ir taipat kai īsadūmuot, ka manī vydā ir gaisma. Es eju pa īlu i sevī nasu gaismu. Tys ir tys pats kas smaideišona.\nSkaiteituoju komentari [ 4 ]


Интернет от Byfly может подорожать » UDF.BY | Новости Беларуси\nИнтернет от Byfly может подорожать\nOnliner.by обладает информацией о том, что национальный оператор электросвязи "Белтелеком" рассматривает возможность уже в "самое ближайшее время» повысить цены на тарифные планы линейки "Домосед". Об этом нам сообщил информированный источник. Несмотря на то, что инфляция за прошлый год составила около 100%, главный провайдер страны рост цен сдерживал.\nНапомним, в телефонной "прямой линии" с читателями "Рэспублiки" глава Министерства связи Николай Пантелей заявил, что провайдеры работают в условиях жесткой конкуренции с национальным оператором "Белтелеком", однако министр не исключил рост тарифов в рамках прогноза инфляции. Он, к слову, составляет 19—22%.\nПо некоторой информации, повышение цен может состояться уже 1 марта. Однако byfly вряд ли решится повысить тарифы сразу на 22%.\n“Белтелеком“ увеличит стоимость ByFly?\n“Белтелеком“ снизил цену на самый дорогой безлимитный интернет-тариф в 2,2 раза


Raksts publicēts: 2019.08.19. 09:23:35\n"Nekādā gadījumā nedrīkst šo dokumentu, fotogrāfiju ar to publicēt kādā sociālajā tīklā, lai atrastu īpašnieku. No vienas puses, ir saprotama šī atradēja vēlme tādā veidā it kā palīdzēt, bet tā noteikti nav laba ideja," norāda Valsts policijas pārstāve Gita Gžibovska.\n0.76493716239929 101(0) - 0.50461030006409 2020.12.01. 05:20 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46958 ip: 34.237.138.69 usememcache: 1


Beverīna Municipality - Unionpedia, the concept map\n9 relations: Administrative divisions of Latvia, Brenguļi Parish, Kauguri Parish, Latvia, Mūrmuiža, Merger (politics), Municipality, Trikāta Parish, Vidzeme.\nNew!!: Beverīna Municipality and Administrative divisions of Latvia · See more »\nNew!!: Beverīna Municipality and Brenguļi Parish · See more »\nNew!!: Beverīna Municipality and Kauguri Parish · See more »\nNew!!: Beverīna Municipality and Latvia · See more »\nMūrmuiža is a village in Beverīna municipality, Latvia.\nNew!!: Beverīna Municipality and Mūrmuiža · See more »\nNew!!: Beverīna Municipality and Merger (politics) · See more »\nNew!!: Beverīna Municipality and Municipality · See more »\nNew!!: Beverīna Municipality and Trikāta Parish · See more »\nNew!!: Beverīna Municipality and Vidzeme · See more »\nBeverina Municipality, Beverina municipality, Beverīna municipality, Beverīnas novads.


Pyrma syltī! - lakuga.lv\nKam ilgi gaideita šaļts, kam varbyut byus pyrmuo dzierdiešona, bet izguojuse jauna gruomota latgaliski – latgalīšu autora Raibuo Suņa stuostu gruomota “Pyrma syltī”.\nRaibuo Suņa debejis gruomotā ir īkļauti 12 stuosti, kas, poša autora vuordim sokūt, ir sagrupāti daudzmoz hronologiskā seceibā.\nDaudzim varātu byut naskaidra gruomotys nūsaukuma “Pyrma syltī” ideja. Raibīs skaidroj: Tuos ir bierneibys atminis nu kuplajom rudiņa tolkom, kur beja izteikts kūpeibys faktors. Myusdīnuos syltu emoceju myusim nav voi gryuši atrast, voi juos speciali sliepam. A, dorbadīnā tei pušdiņu stuņdeite ir tys moments, kuo vysvaira gaidom, a piec pušdiņu jau ceņteigi gaidom dorbadīnys beigys.\nGruomotā varēs atrost gon jau dzierdietus stuostus, kas tykušs nūdāvāti ari par sova veida “klasiku” – “Raudzeits nav zaudeits” i “Dzeive ar munu babu” (stuosts, kas beja Raibuo Suņa pyrmuo publikaceja 2006. godā), kai ari jaunuokus stuostus. Skaiteituojs varēs pamaneit, kai atsateistejs, pasamainejs autora stils – nu ironiskuo, druponu īsaspraucūt erotiskajam, leidz sarkastiskajam.\nKai sūlej autors, gruomotā byus ari vysaidi cytaidi breinumi, bet vyss stuosts vīnolga grūzuos ap syltajim.\nGruomotys prezentaceja Rēzeknē “Klondaikā” nūtyks jau itymā sastdīnā 17.decembrī 20:00. Dzeivī skaitejumi ar puora muzykalom pauzem nu daGunchi i Jura Vucāna.\nGruomotu “Pyrma Syltī” izdūd bīdreiba „Kukuži” ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.\n„Pyrma syltī” byus nūpārkami bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” birojūs i izbraukuma tierdznīceibuos. Par cytom vītom – sekojit leidza informacejai ci interesētīs iz e-postu: biedribakukuzi@gmail.com


Naujinē atkluos Valda Grebeža personalizstuodi - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Naujine, Naujinis kulturys centrys, Roksts, Valdis Grebežs\nNaujinis Kulturys centrā 20. janvarī 17.30 nūtiks Valda Grebeža izstuodis “Melns, Balts” atkluošona, viestej informaceja Daugovpiļs nūvoda sātyslopā.\nValdis Grebežs ir omotu meistars keramikā, nūsadorboj puorsvorā ar telpiskuo keramikys panno izveidi, tok struodoj na tik ar muolu, nu ari ar kūku, styklu, gāzbetonu, klyugom, akmini i cytim materialim. Regulari pīsadola i regionalajuos, i vaļsts, i storptautyskajuos izstuodēs. Juo dorbi rūtoj privatkolekcejis Vuocejā, Pūlejā, Norvegejā, Anglejā, Zvīdrejā, Šveicē, Krīvejā, Boltkrīvejā, Dānejā, Italejā, Austrejā, Fraņcejā, ASV, Kanadā, Korejā, Izraelā.\nVokora gaitā byus vareiba sasatikt ar muokslinīku, kai ari apsavērt keramiskūs gleznu veiduošonys paraugdemonstriejumus.


Šadd al-izār fī ḥaṭṭ al-auzār ʿan zuwwär al-mazār. Ta'lif-i Muʿīnaddīn Abū l-Qāsim CUNAID-1 ŠīRĀZī ki dar säl-i 791 qamari taʾlīf suda ba-taṣḥīḥ va-taḥšiya-i ʿallāma-i faqīd-i marhüm Muhammad Qazwini va-ʿAbbās Iqbāl. — Tahrān 1328 šamsī (1950), Cäpxäna-i Maclis. 5, 621 s. » Brill Online\nHome > Journals > Oriens > Šadd al-izār fī ḥaṭṭ al-auzār ʿan zuwwär al-mazār...\nŠadd al-izār fī ḥaṭṭ al-auzār ʿan zuwwär al-mazār. Ta'lif-i Muʿīnaddīn Abū l-Qāsim CUNAID-1 ŠīRĀZī ki dar säl-i 791 qamari taʾlīf suda ba-taṣḥīḥ va-taḥšiya-i ʿallāma-i faqīd-i marhüm Muhammad Qazwini va-ʿAbbās Iqbāl. — Tahrān 1328 šamsī (1950), Cäpxäna-i Maclis. 5, 621 s.\n<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?><EVENT><EVENTLOG><PORTALID>brill</PORTALID><SESSIONID>qWpvM6CdQ0jMIUwJrt1rwXSk.x-brill-live-03</SESSIONID><USERAGENT>CCBot/2.0 (http://commoncrawl.org/faq/)</USERAGENT><IDENTITYID>guest</IDENTITYID><IDENTITY_LIST>guest</IDENTITY_LIST><IPADDRESS>54.166.141.12</IPADDRESS><EVENTTYPE>PERSONALISATION</EVENTTYPE><CREATEDON>1529364595702</CREATEDON></EVENTLOG><EVENTLOGPROPERTY><ITEM_ID>http://brill.metastore.ingenta.com/content/journals/10.1163/1877837252x01180</ITEM_ID><TYPE>favourite</TYPE></EVENTLOGPROPERTY></EVENT>\nSource: Oriens, Volume 5, Issue 1, pages 188 – 189 Publication Year : 1952\nTa'lif-i Muʿīnaddīn Abū l-Qāsim CUNAID-1 ŠīRĀZī ki dar säl-i 791 qamari taʾlīf suda ba-taṣḥīḥ va-taḥšiya-i ʿallāma-i faqīd-i marhüm Muhammad Qazwini va-ʿAbbās Iqbāl. — Tahrān 1328 šamsī (1950), Cäpxäna-i Maclis. 5, 621 s.\nOriens 5, 1, 188 (1952); https://doi.org/10.1163/1877837252X01180


Ķēniņa dēls par putnu.\nA. 432. Skolotāja Dembrovska Zvirgzdaines pag.\nSenejūs laikūs dzeivuoja uz pasauļa vīns kēniņš. Tam kēniņam beja dāls, kam beja duorga zalta kareta un taipat zalta ēzeļs. Ar itu ēzeļi un karetu jis pats braukuoja. Vacais kēniņš beja cīš: sirdīgs un vysod ļaudim taisīja slyktumu, taipat sovam dālam. Jo dālam beja jaunive, kura beja vīna tuolejūs kēniņa meita. Dāls jū cīši mīļuoja un taipat mīļuoja jū vacais kēniņš, dāla tāvs. Jaunuo princese nagribēja pasacīt, ka jei grib īt pi dāla par sīvu, un tai vaduoja aiz daguna vacū kēniņu un juo dālu. Jei mīļuoja pasasmīt par jīm, ka jī obi īsamīlī;ju:ši nu navar dzeivuot bez juos.\nKaidu reizi jaunuo princese izdevja pavēli pa vysom kēnestem, ka jei gaida svuotu taidā un taidā laikā. Izzynuoja myusu vacais kēniņš un taipat juo dāls. Vacais kēniņš pasaucja sovu dālu un runoj: "Kuram myusim braukt svuotūs, vai man, vai tev? Lai byutu lobuok un nabyutu kauna, vilksim lūzes, kuram kriss braukt svuotūs pi princeses!"\n"Lobi!" pasacīja dāls sovam tāvam.\nSuoka jī vilkt lūzes. Vacais kēniņš izvylka taidu lūzi, ka jam juobrauc svuotūs. Vacais kēniņš nu lelas prīcas ī'klīdzuos: "Muna laime mani gaida!"\nDāls palyka skumīgs m, nūlaidis golvu, pasacīja: "Nu, tāvs tova laime, brauc!"\nKas izdarits, tam jau gols. Vacais kēniņš a:zbraucja uz tū kēnisti pi tuos jaunuos princ.eses, bet dāls aizguoja pi sova zalta ēzeļa, izstuostīja ēzeļam vysu sovu bādu, apkēŗa ēzeli ap koklu un suoka rauduodams jū bučuot. Ēzeļs runoj: "Nabādoj un naraud, bet sēstīs man mugurā, es tevi aizvesšu pi tovas mīļuos princeses. Kad mes pībrauksim pi juos piļs, tu mani pamessi, bet pats īsi tuoļuok pa ceļu, es vysu itū darīšonu sataisīšu!"\nDālam beja cīši žāl jaunuos princesPs, jis jū cīši mīļuoja. "Lobi - pasacīja dāls ēzeļam un laidjās ceļā. Sāduos dāls uz ēzeļa un aizbraucja pi princeses piļs. Dāls palyka gaidīt ēzeli uz ceļa, bet ēzeļs pazuda. Dāls suoka staiguot un gaidīt ēzeļa, kū jis jam loba atness, kaidu ziņu, vai lobu, vai slyktu. Redz dāls, ka preti jam īt vaca vecene un padevja jam vāziņu, pasacīdama: "Tu ar itū vāziņu izsit treis reizes uz zemes!"\nDāls pajēmja nu vecenes itū vāziņu. Vecene tīpat uz vītas pazuda, bet dāls ar itū vāziņu izsita treis reizes uz zemes un tyuleņ pats puorsataisīja par bolūdi un pasacēļa gaisā. Daskrēja itys bolūdis pi piļs lūga. Lūgs beja attaisīts un bolūdis īskrēja princeses kambarī: Princese jau lasījās īt pījemt vīsus. Bolūdis sāduos jai uz plaiŗa un suoka runuot, ka jis ir taida un taida kēniņa dāls, un atskrēja, ka dabuotu jū sev par sīvu. Princese pajēmja itū bolūdi rūkā un pabučuoja, runuodama: "Ja pījemšu vīsus un aizdūšu jīm meikli, jo kurs pirmais atguoduos, tys byus man par veiru!"\nTai princese izguoja pījemt vīsus un svuotus. Beja daudz vīsu un svuotu. Princese runuoj: "Kas nu jyums atguoduos munu meikli, tys byus muns veirs!"\n"Lobi!" pasacīja vysi svuoti un jauniči. Princese pasacīja vīnu meiklu, kuras nivīns nu svuotim un jauničim par stundes laiku naatguoduoja. Tūlaik ūtru reizi princese pajēmja vīnu ziernīti, nūmetja zemē un pasacīja: "Kas atrass tū, kas nu munuom rūkom izkrita, tys byus man par veiru!"\nVysi vīsi meklēja, bet nikuo naatroda. Bolūdis pajēmja tū ziernīti un padevja princesei. Vysi vīsi suoka smītīs, bet vacais kēniņš, dāla tāvs, runoja: "Nikas nu myusim naatroda ziernīša, bet atroda bolūdis. Varbyut, princese izīs pi bolūža!"\nVysi vīsi, smīdamīs, aizbraucza uz sovom muojom. Princese ar bolūdi sarunuoja sataisīt kuozas.\nAtbrauc vacais kēniņš uz sovu kēnisti un tai dzeivoj, bet dāla navaicoj. Dāls suoka sasagatavuot uz kuozuom. Princese izdevja pavēli, ka pi juos kuozas ar bolūdi byus taidā un taidā dīnā. Tymā dīnā sabraucja daudz vīsu, tai pat atbraucja vacais kēniņš, dāla tāvs. Princese jau beja salauluota ar bolūdi un sēdēja aiz golda. Vysi vīsi jau smējās, ka jei pi putna izguoja. Atguoja tei paša vecene, īsita ar sovu ūtru vāziņu par goldu un bolūdis tyuleņ palyka par smuku dālu. Vysi vīsi nūsabreinuoja, bet vacais kēniņš pazyna sovu dālu un tīpat pi golda nu lelom dusmem krita un nūmyra.\nDāls suoka dzeivuot ar princesi, mīļuodami un bučuodami vīns ūtru.\nMuns lobs draugs ar tī beja vysu redzēja un tai man stuostīja.


“STRONG KAUSS” - NewFuelsNewFuels “STRONG KAUSS” - NewFuels\nTurpinojūt tradiceju pīzadaļeit i atbaļsteit sporta pasuokumus, uzjāmumi “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA sponsorieja telpu futbola “STRONG KAUSS” 10.jubilejis turniru, kas nūtyka Reigas Olimpiskajā centrā 2017.goda 30.septembrī. Bez Latvejis uzņiemiejdarbeibas puorstuovim turnirā pīzadaļie ari Boltkrīvejis, Krīvejis, Igaunejis i Lītuvys komandys.\nReigas Tierguošonas i industrejas kameras (RTRK) komanda kapteiņa Roman Vdovychenko vadeibā Biznesa ligas 8 komandu konkurencī dabuoja 3.gūdalgotū vītu, sajemūt gūdpilnū bronzas medaļu.\nTaipat kai īprīkš, golvonīs turnira organizators sadarbaibā ar Reigas Futbola federaceju (RFF), beja apsardzis uzjāmums “STRONG” ar tuos vadeituoju Sergeju Ščegoļevu, kuram grybam izteikt lelu pateiceibu par līliski veiktū organizatoriskū dorbu.\nMes grybam pasateikt ari RTRK komandys daleibnīkim par kūpeigū spieli i apsveikt ar 3.vītu iz gūda pjedestala!\nByusim prīceigi sasatikt cytā turnirā!


Sovvaļnīks pīduovoj interpretaceju par Raiņa dzejūli “Zvaigžņu meita” - lakuga.lv\nTemys: Biruta Ūzuleņa, Marko Rass, Rainis, Roksts, Sovvaļnīks, Zvaigžņu meita\nPavasars vysod ir koč kuo suokys, ari Sovvaļnīkam, Raiņam i dzejūļa “Zvaigžņu meita” veirīša tālam. Vīnam tei ir jauna, ilgi kužynuota dzīsme, ūtram – naīrosta dzejis aktualizaceja muzykā, trešam – naramdynomys mīlesteibys olkys.\nJaunuokajā latgalīšu grupys “Sovvaļnīks” dzīsmē kūpā ar Marko Rasu i etnomuziki Birutu Ūzuleņu ir nabaileigai izspālāta vysatpazeistamuokuo latvīšu dzejnīka Raiņa dzejūļa “Zvaigžņu meita” interpretaceja. Klauseituojam folkloriskā vīglumā i metala gryutumā, monologā i dialogā, klusūs i skaļūs vuordūs teik pīduovuota jauna verseja par myužsenejū temu – cylvāku attīceibom i gribiešonu tymuos sasnīgt vālamū, izmontojūt vysus leidzekļus i pajiemīņus.\nDzīsme ir īraksteita sadarbeibā ar Latvejā zynomim skaņu režisorim Gintu Lundbergu i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola ari Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys).


LaKuGa – Rēzeknē apsaverama izstuode “Mirkļi stiklā”\nLaKuGa 19. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Rēzeknē apsaverama izstuode “Mirkļi stiklā”\nDa 10. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Leivuona stykla laidynuošonys darbneicys izstuode “Mirkļi stiklā”, aicynojūt īpazeit styklu kai plastisku materialu i izstuodis nūslāgumā pīsadaleit stykla rodūšajā darbneicā, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.\nLeivuons ir piļsāta ar senejom stykla muokslys tradicejom, partū izstuodē apmaklātuoju viereibai ir pīduovuoti stykla izstruoduojumi – dekori i interjera prīškmati, škeivi, rūtyslītys, īdzeivynojūt materiala puorvierteibys, kas rūnās tū laidynojūt, sleipejūt voi apstruodojūt cytā tehnikā. Īpazeit styklu kai plastisku materialu niu var i Leivuona muokslys i omotnīceibys centrā, i ari Leivuona inženertehnologeju i inovaceju centrā, partū ka tī izveiduota stykla laidynuošonys darbneica. Leivuona piļsātā ir styngri apsajāmuši saglobuot nazkodejuos stykla fabrikys tradicejis, kas reizē ar fabrikys sliegšonu pamozom teik aizmierstys.\nSkaiteit vaira par Leivuona stykla fabrikys viesturi.\nNiu, kod ryupneica ir slāgta, cylvākim ir līgta vareiba īsapazeit ar stykla apstruodis procesu. Partū “Radošā apvienība “Perspektīva”” pīduovoj stykla laidynuošonys darbneicu, kurā sevkurs interesents var īsapazeit ar rūtyslītu i cytu dekorativu stykla izstruoduojumu radeišonys procesu. “Stykla laidynuošonys tradicejis ir senejis i interesantys,” uzsver muokslineica i darbneicys vadeituoja Inga Salmiņa, ruodūt stykla pērleišu izgataveišonys procesu. Muokslineica stuosta, ka stykla laidynuošonys process ir cīši rodūšs, partū ka izlaidynuotajam styklam var pīškiert vysvysaidys formys. Darbneicā teik radeiti stykla dekori i rūtyslītys, i darbneicys vadeituojis planūs jau jaunys aktivitatis, kas rūsynuos jaunu muokslys prīškmatu radeišonu, savīnojūt styklu ar cytim materialim, vuicūtīs jaunys stykla apstruodis tehnikys. Stykla škeivu laidynuošonys tehniku meistare īsavuicejuse stykla muokslys darbneicā Čehejā. Stykla laidynuošonys darbneica na viņ izgleitoj interesentus, nu ari popularizej Leivuonu kai stykla piļsātu.\nBīdreiba “Radošā apvienība “Perspektīva”” VKKF atbaļsteituo projekta “Stikls jaunā gaismā Latgalē” ītvorūs izstuodis nūslāgumā 10. novembrī 12 stuņdēs pīduovoj rodūšū darbneicu, kuru vadeis meistare Inga Salmiņa. Darbneicā dalinīku skaits ir īrūbežuots (10-15 cylvāku), īprīšk juodasasoka, zvonūt 64622464.\nūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ 10.00 – 17.00\nsastdiņ – 10.00 – 16.00\nsvātdiņ, pyrmūdiņ – slāgta.\nĪīšonys moksa izstuodē: školānim, studentim – 0.50 eiro, pīaugušajim – 0,80 eiro.\nATSLĀGVUORDI » "Radošā apvienība "Perspektīva"", Inga Salmiņa, izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, Leivuons, Roksts, stykls


Vīteru “Zalta puče” nomināta Muzykys īrokstu goda bolvai - lakuga.lv\nTemys: A12, Muzykys īrokstu goda bolva, Vīteri, Zalta puče, Zelta mikrofons 2019, Žurnals "A12"\nIevys Salietis, Ilonys Rupainis, Sandrys Staris, Eināra Lipska dzīduošonys gruomota saimei “Zalta Puče” ir vīna nu pīcu nominantu Muzykys īrokstu goda bolvai “Zelta mikrofons 2019”. Gruomota i diskys ir izdzīžama, izklausoma i vīnkuorši – izaverama. Storp pučis lopom tu pamaneisi vysaidys seikbyutis – zvaigzneitis, peleitis, ūzula zeilis… Tuos ir notys! Viņ “puorsavylkušys“! Jom palyka garlaiceigi, malnom i opolom, sēdēt notu linejuos, i nu juos grib īpazeit tevi.\nLatgolys nūvodā ir lela izlūkšņu, vītvuordu, folklorys i horeografiskūs materialu i tautys tradiceju boguoteiba. Kab tū vysu saglobuotu, Rēzeknis radūšajim darbinīkim i kolektivu daleibnīkim saīmūt kūpā dzīduot i muzicēt ar sovim tūlaik vēļ mozajim bārnim, 2003. gods pavasarī izaveiduoja folklorys draugu kūpa “Vīteri“. Jūs organizātuoja i ari niulenejuo vadeituoja ir Sandra Stare. Piec puora godu folklorys kūpys darbeibā īsasaisteja ari muzyks Einārs Lipskis. Juo vadeibā tyka izveiduota folklorys kūpys “Vīteri“ kapela. Folklorys kūpa ir izškoluojuse jau nazcik atraktivu, entuziasma pylnu i talanteigu jaunīšu paaudzis, kas vys vēļ cīš daudz nu sova breivuo laika veļtej muziciešonai. Kapelys muzyki spēlej kūkli, cimboli, mandolinu, vejūli, kontrabasu, akordeonu, ermonikys, stabuli, flautu, blokflautu, bubynu, tamburinu. Kab ar latgalīšu tautysdzīšmu daņčim i melodejom īpazeistynuotu vysjaunuokū paaudzi – pyrmškolys vacuma bārnus – i ari jūs dzymdynuotuojus, roduos itei latgalīšu dzīšmu i daņču gruomota. Jamā na viņ notuos, bet ari zeimiejumūs var izdzīduot zynomys i mozuok zynomys Latgolys melodejis. Sevkurys dzīsmis ci daņča zeimiejums ilustrej melodejis vierzeibu – augstuokys ci zamuokys notys, lānuokys ci dreizuokys ritmiskuos vīneibys.\nMuzykys īrokstu goda bolvys ceremoneja nūtiks Dailis teatrī 12. februarī. Jū kluotīnē apmeklēs vysi nominanti, atbaļsteituoji, žurejis puorstuovi, bet sevkurs interesents Latvejā i cytur jū varēs vāruot tīšraidē Kanalā 2.


“Pi myusim Latgolā” gastej Viļakys pusē pi Dzintara Dvinska - lakuga.lv\nTemys: Dzintars Dvinskis, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Viļaka\nItymā nedeļgolā Viļakys nūvodā Dzintars Dvinskis jau 11. reizi Zīmeļlatgolys retro rallijā puļcēs retro mocikletu cīneituojus. Kab dazynuotu vaira par vacajim spākrotim i īpazeitu pošu rallija organizatoru, Laura Sondore-Strode gasteja Viļakys pusē.\nDzintars stuosta, ka dūma par itaida mārūga pasuokumu, kas apvīnuotu retro mocikletu cīneituojus Latgolā, bejuse jau seņ. Pošā suokumā vaira tyka braukuots iz Reigu ci cytu Latvejis vītu. Agruok asūt bejs mozuok mocikletu, sovpus niu itei kusteiba atsateistejuse tik tuoli, ka gondreiž kotrā vosorys nedeļgolā nūteik pa kaidam pasuocīņam mocikletistim i retro mocikletu cīneituojim.\nKai jau kotru godu, ari itūgod rallijā izstruoduots maršruts, tai kab pošim mocikletistim byutu interesanti apsavērt Latgolys dobu, kai ari lai Zīmeļlatgolys dzeivuotuojim byutu vareiba apsavērt retro mocikletus. Tehnika byus apsaverama Vieršukolnā, Viļakā, Rekovā, Kuorsovā. Dzintars nūruoda, ka tei byus taida sovpateiga ekspediceja pa Austrumu rūbežu.\nParaleli dorbam sovā saimisteibā, Ceiruleišu saiminīks kapcej gali, atjaunoj saimisteibys kuormus, kolekcionej retro mocikletus i mopedus, kai ari vacus prīškmatus i dorbareikus. Dzintars ar aizrauteibu pietiejs sovys sādžys viesturi i izdevs ari gruomotu. Juo eipašumā patīsai ir īspaideiga senlītu kolekceja, kū apskaustu na viņ viesturnīki, nu ari muzeji.


SIA „Lietišķā Latgale” Archives - Page 2 of 3 - lakuga.lv\nSIA „Lietišķā Latgale”\nPi myusim Latgolā! – 02.08.2013\n2 Augusts 2013\nPi myusim Latgolā! – 26.07.2013.\n26 Juļs 2013\nPi myusim Latgolā! – 19.07.2013.\n19 Juļs 2013\nPi myusim Latgolā! – 12.07.2013.\n12 Juļs 2013\nPi myusim Latgolā! – 05.07.2013.\n5 Juļs 2013\nPi myusim Latgolā! – 21.06.2013.\n21 Juņs 2013\nPi myusim Latgolā! – 14.06.2013.\n15 Juņs 2013\nPi myusim Latgolā! – 07.06.2013.\n7 Juņs 2013\nPi myusim Latgolā! – 31.05.2013.\n31 Maijs 2013\nPi myusim Latgolā! – 24.05.2013.\n24 Maijs 2013\nPi myusim Latgolā! – 17.05.2013.\nPi myusim Latgolā! – 10.05.2013.\n10 Maijs 2013\nPi myusim Latgolā! – 03.05.2013.\n4 Maijs 2013


Ramaṇalāla Vyāsa | Open Library\nVasanta pāchī mhorī\nYou could add Ramaṇalāla Vyāsa to a list if you log in.\nAre you sure you want to remove Ramaṇalāla Vyāsa from your list?\nBiblioteca de Huesca updated Zaragoza y 9 rutas inolvidables por Aragón 38 minutes ago


Datum tisku: 17. 8. 2017 17:54


Aicynoj iz nūvodpietnīceibys lasejumim prāvesta Alberta Budžis pīmiņai - lakuga.lv\nTemys: Alberts Budže, Bolvu Centraluo biblioteka, Bolvu nūvods, nūvodpietnīceiba\nGūdynojūt prāvesta Alberta Budžis (1930–1957–2017) atceri, Bolvu Centraluo biblioteka aicynoj pietnīkus pīsadaleit “Novadpētniecības lasījumos prāvesta Alberta Budžes piemiņai”. Tēmu lūks nav īrūbežuots, jis ītvar sevkuru pietnīku interesejūšu jūmu, kurys izpietis teritoreja ir Bolvu nūvods, informej Bolvu Centraluos bibliotekys bibliografe nūvodpietnīceibys laseitovā Sarmīte Vorza.\nBolvu Centraluos bibliotekys sātyslopā ir apkūpuoti materiali nu īprīškejūs A. Budžei veļteitūs lasejumu i informaceja par cytom bibliotekys reikuotom nūvodpietnīceibys konferencem ITE. Ari itūs lasejumu ziņuojumu prezentacejis, ar autoru atļuovi, tiks publicātys Bolvu Centraluos bibliotekys sātyslopys konferenču sadaļā.


Mape stūrītis » Kabatiņas, dokumentu vāki, kabatiņas CD/DVD » Dokumentu uzglabāšana un arhivēšana » Kancelejas preces\nSākums Kancelejas preces Dokumentu uzglabāšana un arhivēšana Kabatiņas, dokumentu vāki, kabatiņas CD/DVD Mape stūrītis\nFD FO Unknown\nFD Mape-stūrītis A4 caurspīdīgs\nFD Mape-stūrītis A4 violets\nFD Mape-stūrītis A4 zils\nFD Mape-stūrītis A4 zaļš\nFD Mape-stūrītis A4 sarkans\nFD Mape-stūrītis A4 dzeltens\nUnknown Mape stūrītis A4 caurspidīgs\nFO Mape-stūrītis A4 caurspīdīgs glancēts\nUnknown Mape-stūrītis A4 sarkans, glancēts 180mkr\nUnknown Mape-stūritis A4, caurspīdīgs, 160mkr. glancēts, ErichKrause\nUnknown Mape-stūritis A4, dzeltens, 160mkr. caurspīdīgs, glancēts\nUnknown Mape-stūritis A4, zils, 160mkr. caurspīdīgs, glancēts\nUnknown Mape-stūritis A4, zaļš, 160mkr. caurspīdīgs, glancēts\nUnknown Mape-stūrītis A4 zaļš glancēts 180 mic\nUnknown Mape-stūritis A4, sarkans, 160mkr. caurspīdīgs, glancēts\nUnknown Mape-stūrītis A4 violēts glancēts 180mk\nUnknown Mape dokumentiem A4 kartona ar iekšējām kabatām sarkana, SMLT\nUnknown Mape dokumentiem A4 kartona ar iekšējām kabatām, zaļa, SMLT\nUnknown Mape dokumentiem A4 kartona ar iekšējām kabatām, zila, SMLT\nUnknown Mape-stūrītis A4/160mkr 10 gab., caurspīdīgs


by Tanja1980 . 12. Feb 2016\nTanja1980 on 12. Feb 2016


Datum tisku: 13. 8. 2020 19:57


Bīdreibys “LgSC” atteisteibys i dorbuošonuos četri vierzīni – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 19.01.2022.\nBīdreiba “LgSC” ar Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu turpynoj struoduot pi organizacejis kapacitatis styprynuošonys. Ituo gods 16. janvarī nūtyka jau catūrtuo “LgSC” bīdru sasatikšona, kab struoduotu pi bīdru i bīdreibys izaugsmis i leluokys kūpeibys sajiutys.\nSvātdīnis, 16. janvara, reitā bīdreibys “LgSC” aktivisti sasatyka jau catūrtajā bīdru i bīdreibys izaugsmis i kūpeibys styprynuošonys programys reizē, kab itamā reizē kūpā vaira dūmuotu i struoduotu pi bīdreibys strategejis i tuos eistynuošonys aktivitatem. Itūreiz, jemūt vārā īprīškejuos sasatikšonuos rodušuos idejis, “LgSC” bīdri struoduoja ar četru vierzīņu, kurī itūšaļt īsazeimej kai bīdreibys atteisteibys potencialī celi i taidi varātu byut tyvuokūs pīcu godu planā, idejom. Tī ir:\nLTG kvartals – sāta, komplekss, vasals kvartals, kurymā dorbojās bīdreibai cytys organizacejis, uzjāmumi, kuri sovā vydā sasadorboj, papyldynoj vīns ūtra, vīta, kur dzimst idejis – taida kai latgaliskuo sola ari sajušanai iz vītys. Saīt kai divi funkcejis: ideju i dorbu dzimšonys vīta i vīta, iz kurū atīt i sajust latgaliskū goru.\nVysi roksta latgaliski – kai koncepts par volūdys populariziešonu, praktiskū vuiceišonu. Seminari, kursi, vuiceibu materiali i vysys cytys formys i aktivitatis, kas paleidz izgleituot sabīdreibu i popularizēt volūdu.\nVysi skaita (losa) latgaliski – kai koncepts par latgaliskuo pīlītuošonu i prasmem: gruomotu izdūšona, portals lakuga.lv i cytys aktivitatis, kas vārstys iz volūdys praktisku kasdīnys lītuošonu (uztveris veidā).\nVysi kustīs/roda latgaliski – kai koncepts cytom aktivitatem, īrūsmem, dorbim, sabīdreibys īsaistei par i ap latgaliskū. Pasuokumi, muzykalys aktivitatis, praktiskuos i kasdīnā lītojamuos lītys, pylsūniskuo aktivitate – taida veida vierzīņs.\n“LgSC” apvuiceibu programu voda izaugsmis platformys MeYou.One treneri Ieva i Henriks (Henric) Johansoni (Johansson). Itamā reizē treneri kūpā ar sasatikšonys dalinīkim struoduoja pi praktiskim i konkretim sūlim nūsauktūs vierzīņu atteisteišonai, nu pyrma tuo kotram beja vareiba paraudzeit vingrynuojumus kaidu dorbu padareišonys motivacejis ceļšonā. Ieva i Henriks atguodynuoja, ka pamata līta, kab koč kū dareitu i ari dabuotu rezultatu, ir izvēle gribēt tū padareit.\nApvuiceibu programys sasatikšonys nūtykušys jau majā, oktobrī i decembrī, bet pādejuo, kas byus jau pīktuo, sasatikšonys reize īcarāta martā. Taipat pārnejuo gods julī bīdreibys bīdri izmontuoja īspieju pīsadaleit pyrmauos individualajuos koučinga sesejuos, ūtruo koučinga seseju reize byus ituo gods pavasarī. “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programā var īsasaisteit kotrys “LgSC” bīdrs voi potencialais interesents sevkurā breidī. Vaira dazynuot var, rokstūt Edeitei edeite@lgsc.lv.\n“LgSC” bīdri izzynoj motivaceju dareit i tuos veidus


Verīs i pīroksti jau pīktū diktatu latgalīšu rokstu volūdā i puorbaudi sovys zynuošonys / Raksts\n27. novembris, 2021, 18:15\nPīgrīžūt viereibys sabīdreibys raksteit prasšonai latgalīšu rokstu volūdā, jau pīktū reizi Latvejis Radejis Latgolys studeja i Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv organizej pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā. Itūgod diktatā aktrise Inga Misāne-Grasberga skaiteis fragmentu nu Ilzis Spergys vēļ napublicāta stuosta “Seiki kūceni zīdēja”.\nNovembra pādejuo sastdīne itūgod ir dīna, kod nūteik ari Pasauļa diktats latvīšu volūdā, bet, kab aktualizātu ari latvīšu volūdys viesturiskuo paveida – latgalīšu rokstu volūdys – lītuojumu i pīvārstu sabīdreibys viereibys raksteit prasšonai latgaliski, jau pīktū reizi tamā pošā dīnā nūteik ari diktats latgalīšu rokstu volūdā.\nPortala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare soka: “Jamūt vārā tū, ka vīnuotys latgalīšu rokstu volūdys normys ir jau nu 20. godu symta suokuma, i viertejūt tū, kū redzim publiskajā vidē, sabīdreibys raksteitprasme latgaliski ir saleidzynūši zamā leiminī. Skaidrojums atrūnoms tymā, ka školuos latgalīšu rokstu volūda da ituo gods nav vuiceita jau vaira nakai 80 godu – leluokā daļā kotram interesentam volūda juosavuica pošvuiceibys ceļā. Deļtuo ari portalā regulari raugam izgleituot i stuosteit par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumim. Leidza ar diktatu gribim aicynuot pīvērst uzmaneibu tam, ka ari latgalīšu rokstu volūdai ir sovys normys i raksteibys nūsacejumi.”\nDiktata teksts sastateits, īvārojūt Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus, kuri daīmami ite (. Diktatā pīļaunama divskaņa “uo” apzeimuošona ari ar “ō”.\nPīroksti diktatu, verūtīs video, i puorbaudi pīraksteitū tekstu ite. *\nPievēršot uzmanību sabiedrības rakstītprasmei latgaliski, jau piekto reizi Latvijas Radio Latgales studija un Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv organizē pasaules diktātu latgaliešu rakstu valodā. Šī gada diktātā aktrise Inga Misāne-Grasberga lasīs fragmentu no Ilzes Spergas vēl nepublicētā stāsta “Seiki kūceni zīdēja”.\nNovembra pēdējā sestdiena šogad ir diena, kad notiek arī Pasaules diktāts latviešu valodā, bet, lai aktualizētu arī latviešu valodas vēsturiskā paveida – latgaliešu rakstu valodas – lietojumu un pievērstu sabiedrības uzmanību rakstītprasmei latgaliski, jau piekto reizi notiks arī diktāts latgaliešu rakstu valodā. Vienā dienā interesentiem ir iespēja pārbaudīt zināšanas abās latviešu valodas rakstu tradīcijās.\nPortāla lakuga.lv vadītāja Edīte Husare saka: “Ņemot vērā to, ka vienotas latgaliešu rakstu valodas normas ir jau no 20. gadsimta sākuma, un vērtējot, ko redzam publiskajā vidē, sabiedrības rakstītprasme latgaliski ir salīdzinoši zemā līmenī. Skaidrojums atrodams tajā, ka skolās latgaliešu rakstu valoda līdz šim gadam nav mācīta jau vairāk nekā 80 gadus – katram gribētājam rakstīt latgaliski tas pamatā jādara pašmācības ceļā. Tādēļ arī portālā lakuga.lv regulāri mēģinām izglītot un stāstīt par latgaliešu rakstu valodas jautājumiem. Līdz ar diktātu gribam aicināt pievērst uzmanību tam, ka arī latgaliešu rakstu valodai ir savas normas un rakstības noteikumi.”\nDiktāta teksts sastādīts, ievērojot Valsts valodas centra 2007. gadā apstiprinātos Latgaliešu rakstības noteikumus. Diktātā pieļaujama divskaņa “uo” apzīmēšana arī ar “ō”.\nUzraksti diktātu, skatoties video, un pārbaudi pierakstīto tekstu šeit.


2018. 07. 23.juicy


Megija Annija Berovska=] - draugiem.lv\nD-grāmatas Vēstules Megija Annija Berovska=]→Profils\nMegija Annija Berovska=]Adresāts vēlas saņemt vēstules tikai no draugiemProfilsDraugi473GalerijasDienasgrāmataViesu grāmataIntereses Par mani- Love me? Great. Hate me? Even better. think Im ugly? Dont look at me. Dont know me? Dont judge me. Think you know me? You have no idea.\nTAVA ĒNA.;oVārda diena: 26. decembris Darba vieta\nKaimiņu kūts. Skola(-as)\nℳℯℴω Citiem iesaku\nPasmaidi,tev piestāv.(: GalerijasRādīt visas (1)\n1 video12. feb 2012 20:28Rays-Par Latvisku Latviju DienasgrāmataRādīt visus (1)Saki-dzeramā eļļa,zeķes,siers.:D10. jūn 2012 22:07http://ask.fm/Mopsiishttp://ask.fm/Mopsiis http://ask.fm/Mopsiishttp://ask.fm/Mopsiis http://ask.fm/Mopsiis Neslinko.-Pajautā.(:\nDraugiRādīt visus (473) Martamartinja(8) EDGARS DITA @dituchka Artis Runā LapasRādīt visas (27) Caitlin\nPēdējās aktivitātes veido jauku sarunu Juicy čatā!šodien 17:25 veido jauku sarunu Juicy čatā!20. mai 18:11 veido jauku sarunu Juicy čatā!18. mai 17:18 veido jauku sarunu Juicy čatā!16. mai 22:38 veido jauku sarunu Juicy čatā!14. mai 21:43 veido jauku sarunu Juicy čatā!12. mai 16:57\n5 šādas aktivitātes Atminēja attēlu mīklas un ir sakrājis/-usi jau 21147 punktus! Pamēģini arī tu!11. mai 18:52 veido jauku sarunu Juicy čatā!11. mai 11:39\n1 šāda aktivitāte veido jauku sarunu Juicy čatā! 5. mai 21:11\n1 šāda aktivitāte veido jauku sarunu Juicy čatā! 4. mai 01:42 veido jauku sarunu Juicy čatā! 3. mai 14:14\n1 šāda aktivitāte\n1 šāda aktivitāte veido jauku sarunu Juicy čatā! 2. mai 12:11 veido jauku sarunu Juicy čatā! 1. mai 13:37\n1 šāda aktivitāte veido jauku sarunu Juicy čatā!30. apr 10:56\n6 šādas aktivitātes Ieguva jaunu sasniegumu vārdu spēlē Matrica - CIENĪTĀJS. Cik sasniegumi ir tev?21. apr 21:17 veido jauku sarunu Juicy čatā!21. apr 16:05seko jaunumiem lapā Caitlin21. apr 10:37 veido jauku sarunu Juicy čatā!20. apr 17:50\n2 šādas aktivitātesseko jaunumiem lapā Upgrade your wardrobe18. apr 23:36 Pēdējo reizi manītašodien 21:35\tNoteikumi Palīdzība Jaunumi Reklāma Mobilā versija Darbs7 Par mums Radīts draugiem© 2004 - 2013 SIA DraugiemŠobrīd portālu skatās: 46 758


par Latgolys Radeju. otkon i otkon – Naktineica\npar Latgolys Radeju. otkon i otkon\nite gabaleņš par Latgolys Radeju. īraksteits 2009. goda septembra suokuos, kod ar atvīgluojumu izzynuojom, ka piec ilgys jimšonuos ap krīvim radeju nūpierkuse Katuoļu bazneica.\nRadeja kai jauna meita by saprge\nar Vitu rakstējem Sibira braucīņa audioblogu, tik ka nikai nav saguojs sakuortuot i apgraizeit failus. dzeive ir par eisu, kab bez puotogys padareitu vysu, kuo kurā šaļtī īsagryb i aizavajag.\nLatgolys Radeja i šudiņ dzeiva – tīšraide ite.\na cyrks jau nasabeidz. šudiņ e-postā breinumu breinumi doruos. spama kolns i cepšonuos.\nvakar vokorā īraudzieju ziņu, ka bīdreibys “LR” volda sēde bejuse vakar, 16. janvarī, a 14. janvarī izsyuteits e-posts, ka taida byus. kaida jāga taidam e-postam? ka vaļde beidzūt nūlāmuse struoduot, breineigi. tok deļkuo spams pusūtru dīnu pyrms pasuokuma? kab ziņa byutu, a nivīns līks naatītu, partū ka laiceigi naīsaver zinis?\nka naskaita Jaunū godu, Zīmyssvātkus, Leigū i Vacagoda vokoru, 2011. godā ir tikai napylni 50 nedeļgolu, i sovu laiku drusku mādzu ari sadaleit storp dorbu, pīnuokumim i atpyutu.\nkur palykuse latgaliskys radejis gluobšonai dūmuotuo nauda, kū bīdreibai “LR” sazīduoja sabīdreiba? kod tod jei beidzūt tiks izlītuota koč voi kaidam latgaliskam raidiejumam?\nnui, es ari asu ituos bīdreibys bīdrs, partū ka ļuovūs pīsarunuot i tai ari naasu pīrakstiejuse īsnīguma par izastuošonu cereibā, ka vydspusē varu ītekmēt vaira nakai uorā.\nnui, paguojušā laikam tok volda (voi ari bīdru?) saīšonā, kas nūtyka Jākubpilī, kod vēļ beja paguojušuo goda snīgs, pasasūlieju kūpā ar Hareju dūmuot par īspieju taiseit konkursu latgaliska raidiejuma tapšonai – kam gon vēļ beja tik daudz nūsacejumu pa prīšku i diplomatiskūs runu, kuruos na jau maņ pīsadaleit. nikas nanūtyka i nanūtyka, partū ka “tagad nav eistais laiks īt i runuot”, i tai prioritašu sarokstā tū nūlyku nazkur zamyškā – ka vajadzēs, paceļšu, tok pyrma gluobšu cytu, kas ir tīši atkareigs nu mane.\nniu situaceja kuldys bīdreibai rakstureiga – bīdreiba ir, bīdreibys nav.\nbiedeigi, ka tai. tai lobys lītys saryugst, kam nav dareituoju.\nvoi varbyut maņ pošai vārts atguoduot – naleiņ vysom pakalem par spryudzini, partū ka na vysom pakalem tuo spryudziņa vajag. i na vysim spryudzinim juoatsarūn pakalē.\na tikom īriednim skaista atruna – kuo bādojit, ka jiusim, latgalīšim, nikuo nav. pagrīz pūgu, i tī jei skaņ – pa šaļtei puotori, pa šaļtei popsa i šlāgeri.\nPosted on 17/01/2011 Author saprgeCategories seikumiTags dusme, latgaliski, Latgola, muzyka, radeja, volūda, zīma\nPrevious Previous post: dzīvsvara piezīmes\nNext Next post: slaists Bermudu trejstyurī


11797019 11797019 Juicy Couture Juicy By Juicy logo runner shorts Browse online for the newest Juicy By Juicy logo runner shorts styles. Shop easier with ASOS' multiple payments and return options (Ts&Cs apply). 40 US ASOS


Radeita gruomota ar latgalīšu lomu vuordim - lakuga.lv\nTemys: Ēriks Grosbergs, gruomota, latgalīšu gruomotys, lomu vuordi, Spolvainuo mēle\nMuokslinīks Ēriks Grosbergs izveiduojs kruosojamū gruomotu pīaugušajim “Spolvainuo mēle”, tymā īkļauti 33 lomu vuordi latgalīšu volūdā. Gruomota izveiduota ar mierki radeit jautreibu.\nPortalam lakuga.lv muokslinīks Ēriks Grosbergs atkluoj, ka ideja par lomu vuordu gruomotys izveidi latgalīšu volūdā jam rodusēs, radzūt leidzeigys gruomotys cytuos volūduos. Par cylvākim, kuri lomojās i soka lītys, kas ir pretrunā ar pījimtū, soka, ka jim ir spolvaina mēle, nūruoda muokslinīks. Par tū ari gruomotai dūts itaids nūsaukums – “Spolvainuo mēle”. Tei izveiduota kai kruosojamuo gruomota pīaugušajim, ītverūt 33 lomu vuordus latgalīšu volūdā.\nAtrast vuordus nabejs vīgli, tū latgaliski naasūt nimoz tik daudz. Latgalīšu lomu vuordus Ēriks mekliejs internetā, dažaidūs rokstūs i komentarūs. “Ar lomu vuordim cylvāki parosti nasalīlej, laikam ar lomuvuordu gruomotom ari nā. Ituos gruomotys aizdavums ir ceļt jautreibys leimini. Par kū gon naīkruosuot sovys dīnys ar cytaidim vuordim?” soka Ēriks.\nGruomota pagaidom nav publicāta klasiskā gruomotys veidā, kotru eksemplaru speciali izdrukoj konkretam pierciejam. Tok Ēriks īceriejs “Spolvainū mēli” izdūt ari drukuotā veidā. Muokslinīks struodoj pi vēļ vīna latgaliska projekta, kruosojamuos latgalīšu ābecis aba lementera. Tymā pasaruodeis Kolupam, kas ir Ērika dzymtuo puse, rakstureigi vuordi.\nĒrika Grosberga daiļradei leidza var sekuot facebook.com/gleznukalns i instagram.com/gleznukalns\nGruomotu var nūpierkt gleznukalns.myshopify.coms.\nKai skaņ latgalīšu lomuvuordi, var pasaklauseit latgalīšu volūdys apvuiceibys video.


Latgolys urbanizacejis īzeimis - lakuga.lv\nLatgolys urbanizacejis īzeimis\nKarteite: Ivars Matisovs.\nTemys: A12, Ivars Matisovs, Latgales urbanizācija, urbanizaceja, Žurnals "A12"\nUrbanizacejai Latgolā rakstureiga zynoma sovpateiba, kas tūmār byutiski naatsaškir nu leidzeigu procesu nūrisis puorejūs Latvejis regionūs. Taipat kai cytur myusu vaļstī, ari Latgolā piļsātys izvītuotys vīnmiereigi vysā juos teritorejā, tok viesturiski tys na vysod ir tai bejs. Latgolys piļsātu telpiskais i ainaviskais veidūls veiduojīs pakuopeniski i ilgstūšā viesturis gaitā, bet ituo procesa leidzsvaruoteibu izjaukušys krasys politiskūs, ekonomiskūs i socialū apstuokļu puormejis, kas na vīnu reizi viņ myusu regionam i juo īdzeivuotuojim bejušys juopuordzeivoj.\n19. godu symtā Latgolā beja viņ treis apdzeivuotuos vītys ar piļsātys tīseibom – Daugovpiļs (1582), Rēzekne (1773) i Ludza (1777), kas tūlaik beja Krīvejis imperejis Vitebskys gubernis apriņču centri. Da pat ryupnīcyskuos revolucejis suokuma piļsātys neikuļuoja. Dzi, kai sovā viesturiskajā romanā “Priestera Jordana atmiņas“ Latgolys pūļu rakstnīks i kulturviesturnīks Kazimirs Buinickis aproksta 17. g. s. suoku Daugovpili: “Piļsātu atstuojom bez nūžālys…, partū ka apleik nabeja nikuo pīviļceiga. Nabeidzami smiļkšu lauki, kurus apjēme dryumi syli. Poša piļsāta redzīs īgrymuse smiļktīs. Vysmozuokais vieja pyutīņs saceļ putekļu muokuļus, i itamā smiļšu putinī īraugomi viņ div punkti: karaļa Stefana laikā izbārtais augstais aizsargvaļņs pi Daugovys i jezuitu prīsteru misejis kūka bazneica.”\nPiļsietnīku skaita pīaugumu byutiski sekmēja dzymtbyušonys atceļšona 1861. godā, kod zemnīki, kas tūlaik beja absolutais vairuokums Latgolys īdzeivuotuoju, dabuoja puorsavītuošonys breiveibu i lelā skaitā devēs iz piļsātom. Tok golvonais piļsātu izaugsmis faktors beja straujuo ryupnīceibys atteisteiba, kas beja vārojama 19.‒20. g. s. mejā, kai ari nazcik dzeļžaceļa lineju izbyuve. Taišni iz itū laika periodu var attīcynuot urbanizacejis procesa suokys juo klasiskajā izpratnē Latgolys regionā.\nNu dobys faktoru spieceiguokū ītekmi iz piļsātys atteisteibu i ari juos ainaviskū veidūlu atstuoj teritorejis reļjefs i hidrografiskuos sovpateibys. Viesturiski piļsātys rodušuos i izaugušys cylvāku dzeivei i darbeibai vyslobvieleiguokajuos vītuos. Juos var byut saisteitys i ar izdeveigū fiziski geografiskū stuovūkli, pīmāram, Daugovpiļs, Kruoslovys i Leivuona uzplaukums saisteits taišni ar atsarasšonu sūpluok nūzeimeigajam Daugovys iudiņaceļam, i ar transporta teikla veiduošonūs, piļsātom atsateistūt svareigu tranzita ceļu krystpunktūs, pīmāram, Daugovpiļs, Rēzeknis, Jākubpiļs i Ludzys gadejumā. Dzeļžaceļa lineju izbyuve ir bejuse vitali svareiga Kuorsovys, Zylupis i Viļānu atteisteibā, tok Preili, Dagda, Bolvi, Viļaka i Varakļuoni izauguši kai vītejis nūzeimis tierdznīceibys i amatnīceibys centri bleivi apdzeivuotūs lauku arealūs.\nJau īrostais piļsātu teiklys Latgolā izaveiduoja viņ piec Latvejis Republikys nūdybynuošonys – vysu pyrma 1923. godā piļsātys tīseibys īdūd Kruoslovai, kas tūlaik beja leluokais mīsts vysā Latvejā. 1926. godā par piļsātu palīk Leivuons, bet jau 1928. godā piļsātys tīseibys teik īdūtys ari Bolvim, Kuorsovai, Viļānim, Varakļuonim i Preilim, bet 1931. godā Latgolys piļsātu saimei pīsavīnoj ari Zylupe, bet 1945. godā – Viļaka. Te gon juodasoka, ka pyrmskara Latgolā administrativi ītylpa ari Krystpiļs (piļsātys tīseibys nu 1920. gods) i niulenejuo Pļaveņu piļsātys sastuovdaļa Gosteni (piļsātys tīseibys nu 1933. gods), kai ari Abrine (Jaunlatgola) – niule Pleskovys nūvoda rajona centrys Krievijā, tok niulenejais Daugovpiļs mikrorajons Greiva tūreiz beja atseviška piļsāta Zemgalis nūvoda sastuovā.\nPyrmais pasauļa kars i imperejis sabrukums nūdareja lelu škodi ari Latgolys piļsātom – leluos ryupneicys kūpā ar struodnīku saimem tyka evakuātys iz Krīvejis vyda rajonim, daudzi veirīši krytuši froņtē. Piļsātuos dominēja tierdznīceiba i tai saucamais pakolpuojumu sektors – piļsātuos sovys saimnīcyskuos lītys kuortuot devēs apleicīnis laucinīki.\n22:00 Pavasara bals @ Leivuona nūvoda kulturys centrs\nPavasara bals @ Leivuona nūvoda kulturys centrs


Imanta Slišāna debeja iz Nacionaluo teatra skotuvis - lakuga.lv\nTemys: Daina Leščinska, Imants Slišāns, latgola.lv, Latvejis Nacionalais teatris, Madars Zvagulis, Palādas, Roksts, teatris\n10. janvara Latvejis Nacionaluo teatra izruode „Latgola.lv” beja unikala. Ontana lūmā iz skotuvis kuope na Nacionaluo teatra akters Uldis Dumpis, bet cylvāks, kurs itū lugys varūni zyna vyslobuok, – Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” akters i Baļtinovys vydsškolys direktors Imants Slišāns. Par īspaidim vaicuojom i pošam Imantam Slišānam, i divejim izruodis skateituojim.\nImants Slišāns: “Maņ itū īspieju pīduovova izruodes „Latgola.lv” režisors Valdis Lūriņš. Jis pīzvaneja, a vāluok pats atbrauce mani satikt Baļtinovā i itū lītu izrunuot i kūpeigi puorsaviert izruodes īrokstu diskā. Pīkrytu, nabeja laika daudzi dūmuot. Vajadzēja īt iz skotuves Ontana lūmā Ulda Dumpja vītā juo veseleibas apstuokļu deļ. Divejas dīnas pyrms izruodes aizbrauču iz mieginojumu, a 10. janvars maņ beja pyrmizruode iz Nacionaluo teatra skotuves.”\nVoi paradzāta vēļ kaida “Latgola.lv” izruode, kur jius byusit iz skotuvis?\nNā, šūbreid konkrets datums nav nūlykts, partū ka Uldis Dumpis ir otkon dorba īryndā i Ontana dīnā – 18. janvarī – jau pats beja iz skotuves izruodē „Latgola.lv” . Bet es esu kai “rezerves Ontans”, ka gadejumā vajadzātu aizvītuot Uldi Dumpi.\nVoi pyrms izruodis nabeja lels uztraukums, zynūt, cik daudz skateituoju sēd zalā? Voi tei beja leluokuo auditoreja, kurys prīškā asat spielejs?\nBeja uztraukums, bet tys taidā lobā nūzeimē. Uztraukums, kas pyrms izruodes mobilizej, lai izdareitu piec īspiejas lobuok. Tei beja lela atbiļdeibas sajiuta. Laikam gon tei beja leluokuo auditoreja, kuras prīškā spieleju. Vieļ ari ar “Palādom” “Ontanu i Anni” vairuokas reizes asam spielejuši Reigas centrā – kino “Splendid Palace” zalā, kur ari cīši lela auditoreja. Bet golvanuo atbiļdeiba iz Nacionaluo teatra skotuves beja deļ tuo, ka spieleju kūpā ar profesionalu akteru trupu, kas ar izruodi “Latgola.lv” guojuši pi skateituoju vaira kai 200 reižu!\nKai beja sasaspielēt ar profesionalim akterim? Cik lelā mārā tys atsaškeire nu “Palādu” izruodem?\nSaspiele ar profesionalim akterim i režisora nūruodejumi maņ beja loba škola. Lels paļdis par tū! Ari Ontana lūmas atveiduotuojs Uldis Dumpis mieginuojumā i izruodes laikā beja aiz kulisem i man juta leidza, atbaļsteja. Sasaspielēt ar akterim nabeja gryuši. Jī ir cīši atvārti, sirsneigi i pozitivi nūskaņuoti gon pret mani, gon vysu “Palādu” kolektivu. Mes esam pazeistami nu 2010. goda, kod Nacionaluo teatra akteru trupa divejas dīnas gasteja pi myusu pa Baļtinovu.\nNu “Palādu” izruodem profesionaluo teatra izruode atsaškeire ar tū, ka “Palāduos” mes vaira improvizejam, nasaturam tik cīši pi dūtuo teksta, varam vairuok breivi kū ni dasaceit nu sevis, breivi kū ni maineit, ja kas sajiuk. Izruodē “Latgola.lv” ir apvīnuotas pyrmuos 3 daļas nu Danskovītes “Ontana i Annes”. Myusim kotra daļa ir atseviška izruode iz 2 stundem. A jim Nacionalajā teatrī tys vyss salykts kūpā daudz kompaktuok, vaira koncentreits, leluoka dinamika. Teksti eisuoki nakai “Palādu” variantā. Jim tūtīs kluot īt breineiguos Valda Zilvera dzīsmes i Imanta Urtāna fotobiļdes iz leluo ekrana. Jis brauce iz Baļtinovu i deļ izruodes vysūs godalaikūs biļdeja myusu cylvākus, kuormus, dobu, ainovas i nūskaņas.\nKai viertejat Nacionaluo teatra akteru latgalīšu volūdys progresu 3 godu garumā nu pyrmizruodis?\nPaļdis Valdim Lūriņam i vysim akterim, ka iz skotuves Reigā skaņ latgalīšu volūda (Baļtinovas izlūksnes variantā). Volūdas progress ir. Jī ir molači, latgaliski runoj labi. Bet vyspuor nadūmoju, ka byutu juoviertej jūs latgalīšu volūdas prasme. Tys šūreiz nav golvonais. Es zynu, ar kaidu cīnu i simpateju pret Latgolu, Baļtinovu i myusu volūdu Valdis Lūriņš veidova itū izruodi. I tys jam i vysai trupai ir izadevs! Tys ir attīksmes vaicuojums. Reigā iz skotuves skan latgalīšu volūda, a iz vītas Latgolā paši latgalīši, kai teik koč nalelā prīkšnīka krāslā, tai kaunejuos runuot tautas volūdā. Es dūmoju, ka taidi cylvāki kai Valdis Lūriņš, verūtīs iz Latgolu nu molas, lobuok radz myusu vierteibas nakai mes paši iz vītas.\nKas, jiusupruot, ir izruodis “Latgola.lv” fenomens, kas tai pīsaista skateituojus?\nNui, tys ir fenomens. Atjaunuotuos Latvejas vaļsts viesturē tei ir vysvairuok apmaklātuo teatra izruode, caturtajā godā piec pyrmizruodes zals arvīn pylns, visas biletes izpierktas. Danskovītes “Latgolā.lv” jeb “Ontanā i Annē” ir paruodeita dzeive i dzeivi cylvāki. Vīnkuoršas ikdīnas lītas i pamatvierteibas ir sūpluok i puorsakluoj. Jūki i dvieseles smeļdze, smīkli i osoras ir tik cīši kūpā – tai, kai tys ir ari dzeivē. I nav najaušeiba, ka Latvejas popularuokuo izruode uzrunoj cylvākus latgaliski. Tik daudzi cylvāki sadzierd sovu sirdsbolsu, jo jūs saknes ir Latgolā. Ka “Latgola.lv” nabyutu īstudāta latgaliski, tys vairs nabyutu tys. Danskovīte jeb Anita Ločmele i režisors Valdis Lūriņš ir izdarejuši breineigu dorbu! Paļdis!\nVoi izruode “Latgola.lv” ir mainejuse “Palādu” dzeivi?\nIr mainejuse i tikai lobā nūzeimē. “Palādom” tādin ir draugi – Nacionaluo teatra izruodes “Latgola.lv” trupa. Mes jūs uzjiemem gostūs i otkon gaidam gostūs Baļtinovā. A jī myusus kai sovejūs sagaida Reigā. Man līkuos, ka tagad Baļtinovu i “Palādas” vysā Latvejā zyna vieļ vairuok. Daudzi cylvāki nūsaver izruodi Nacionalajā teatrī, a tod jim rūnuos interese redzēt “pyrmolūtu” – “Ontanu i Anni” “Palādu” versejā. Valdis Lūriņš ar vysu akteru trupu ir izdarejs lelu dorbu, popularizejūt Latgolu, Baļtinovu i latgalīšu volūdu. Na veļti jis sajieme latgalīšu kulturas goda bolvu “Boņuks 2010”.\nMaņ prīca, ka cylvākim vajadzeiga Nacionaluo teatra izruode “Latgola.lv” Reigā, maņ prīca, ka cylvākim dažaiduos Latvejas vītuos vajadzeigas Baļtinovas “Palādu” izruodes “Ontans i Anne”. Tys nav aprokstams, cik daudz pozitivu emoceju mes sajamam vysur, kur braucam ar izruodem.\nBet īspieja maņ Ontana lūmā byut izruodē “Latgola.lv” iz Nacionaluo teatra skotuves beja unikals nūtykums ar breineigom emocejom. Paļdis Valdim Lūriņam i vysai jaukajai “Latgola.lv” komandai!\nIzruodi “Latgola.lv” ir nūsavārušs jau vaira nakai 60 tyukstūšys skaiteituoju, bet pavysam mozai daļai nu jim beja īspieja iz skotuvis redzēt eistu baļtinovīti golvonajā lūmā. Ar sovu redzīni doluos diveji 10. janvara izruodis skateituoji: profesionals akters Madars Zvagulis i studente nu Latgolys Daina Leščinska.\nAkters-breivmuokslinīks Madars Zvagulis: “Kod izzynuoju, ka izruodē spielēs amatīrteatra akters, jau apbreinuoju juo drūsmi i nervu sistemu. Saceišu, kai ir, ka nazynuotu, tod napasaceitu, ka jam ir bejs tik vīns voi pusūtrs mieginuojums. Saprūtu, ka itū lūmu jis ir daudz spieliejs amatīrteatrī, bet puorpiļdeits Nacionaluo teatra lelais zals, kurā ir 800 cylvāku, ir pavysam kas cyts. Nikaida uztraukuma, satraukuma, sasprynguma! Apbreinuojami!\nPrūtams, jemūt vārā, ka beja zynoma itei situaceja, tod šaļtīs, kod iz skotuvis beja Imants, nazynu, voi tys beja apzynuoti voi naapzynuoti, bet vysu laiku vierūs iz jū (varbyut tys ari koč kaids profesionalais kretinisms). Capuri nūstyn jam! Dūmoju, ka daudzi profesionali cīši padūmuotu, voi pīkrist itaidai avanturai (pošam ir bejuse taida pīredze, partū zynu tū stresu).\nTai kai izruode nūteik latgaliski, tod par izrunu, dikceju i taidom lītom nikuo navaru pasaceit, partū ka pyrmū cielīņa pusi pavadeju, lai pīrostu pi volūdys.\nIzruode patyka, tī nikuo dalikt voi atjimt. Pateikama izklaide ar vajadzeibu i padūmuot. Nav taids plyks zvīdzamais gobols.”\nDaina Leščinska: “Kod pyrms izruodis skateituojim paziņuoja, ka Ulda Dumpja veseleibys problemu deļ iz skotuvis kuops eists latgalīts, daudzu sejuos varēja redzēt sašutumu, īspiejams, pat naapmīrynuoteibu. Es gon tū uztvieru kai pīdzeivuojumu. Pīdzeivuojumu i maņ, i akterim. Ir skaidrs, ka diveju dīnu laikā nav īspiejams pīrast pi vysu rekvizitu i samieginuot tik cīši, cik varbyut grybātūs, bet tys nivīnā izruodis šaļtī, nivīnā ainā, nivīnā teikumā nabeja radzams.\nNui, varēja just, ka Ontans ir eists latgalīts. I volūdys ziņā, i tuos eipašuos harismys, energejis ziņā. Ka kod nakod profesionalajim akterim kaids vuords ari nabeja eistynā latgalīšu volūdā, tod Ontans runuoja takūši, breivi i vysod saprūtami. I es eistyn jutu patīsū, spieceigū latgalīšu goru i temperamentu.\nEs nazynu, kaida byutu izruode, ka es tū radzātu taidu, kaida tei beja paradzāta. Bet tei, kū es redzieju, beja ospruoteiga, dzeivisprīceiga i breineiga izruode. I capuri nūstyn Slišāna kunga prīškā par uzadreikstiešonu i izcylū tāluojumu. Ka nazynuotu, napasaceitu, ka jis nav profesionaļs.”\nRokstu sagataveja: Laura Melne\nKartenis: Imants Urtāns


Īsvieteis dzejneicys Bronislavys Martuževys dzejis klieti - lakuga.lv\nĪsvieteis dzejneicys Bronislavys Martuževys dzejis klieti\nTemys: Bronislava Martuževa, Roksts\nSvātdiņ, 26. augustā, Lubuonys nūvoda Indrānu pogosta “Dārziņu” sātā īsvieteis dzejneicys Bronislavys Martuževys (1924 – 2012) pīmiņai izveiduotū dzejis klieti. Pasuokumu kuplynuos folklorys kūpu i kapellu sasadzīduošona i sasaspieliešona.\nBronislava Martuževa i juos atstuotais literarais montuojums ir zeimeigs na tikai Latgolai, bet vysai Latvejai. Jei beja nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja. Padūmu vara Bronislavu izsyuteja iz Sibiri, kur jei pīcus godus pavadeja smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis uorstējēs slimneicuos i sanatorejuos. Padūmu Latvejis izdevnīceibys atsasaceja izdūt politīslūdzeituos Martuževys dzejūļus, partū pyrmuos divejis gruomotys “Balta puķe ezerā” i “Rakstītāja” tyka izdūtys ar radineicys Evys Mārtužys vuordu. Vāluok tyka izdūti deveni Bronislavys Martuževys dzejūļu kruojumi i divejis izlasis. Bronislava bejuse ari tautys teicieja, poša saceriejuse dzīsmem i vuordus, i meļdeņus.\nItūšaļt “Broņislavas Martuževas fonds “Rakstītāja”” struodoj pi dzejneicys pīminis saglobuošonys, atjaunojūt klieti juos pādejā dzeivisvītā, i tymā īreikojūt pīminis vītu. Projekta ītvorūs tykuse restaurāta ari B. Martuževys muotis pyura skreine.\n26. augustā, dzejneicys vuorda dīnā, pasuokums “Dārziņu” sātā suoksīs 15.00 stuņdēs ar Bronislavys dīnys īskandynuošonu, folklorys kūpu i kapellu sasadzīduošonu i sasaspieliešonu, izpyldūt B. Martuževys dzīsmis. 16.00 nūtiks izsūle i zīduojumu vuokšona dzejis klietei, bet 16.30 nūtiks dzejis kliets īsvieteibys, pīsadolūt prīsterim Andrejam Kazakevičam i Rihardam Rasnacim. Pasuokumā pīsadaleis Bierzpiļs folklorys kūpa “Saivenis”, folklorys kūpa “Lubāna”, Lubānys lauku kapela “Meldiņš”, Lubānys jauktais vokalais ansambļs “Naktsputni”, Meirānu tradiceju kūpa “Sietiņš”, Mikelis Gruzītis, režisors Valdis Lūriņš, Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Dace Bonāte, Andris Baltacis i solistu apvīneiba “Jubilāri”, Latvejis Ordiņu bruoleiba.\nPar Bronislavys Martuževys dzeivis gaitom i atstuotū montuojumu stuosta “Broņislavas Martuževas fonda “Rakstītāja”” vadeituoja Anna Egliena Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta”.


Kunta Babīte, Latvia - Maailman kaupungit ja kylät\nPaikantaminen : Maa Latvia, Kunta Babīte.\nTärkeimmät kaupungit : Babīte ja Sala.\nBabīte 7.891 asukkaita\nSala 1.428 asukkaita\nSää Babīte (Babīte)\nBabīte


Xasāstiʼ testamento (Xatze tachihuīn ixpālacata Jesucristo) Colosenses 1\nPablo cātzo'knuni'lh xalanī'n nac Colosas tī ixta'a'ka'ī'\n1 Quit Pablo tī cāmacamini'yān huā'mā' carta ē quit ixapóstol Jesucristo chī ixtalacasqui'nīn Dios. Nā huī'lh huā'tzā' quintā'tinca'n Timoteo. 2 Quinchā'tu'ca'n iccāmacā'ni'yāchā'n saludos milīpō'ktuca'n xalanī'n nac Colosas tī tā'tapa'ksīyā'tit Dios ē jā taxtutāya'nī'ta'ntit na ixtej Cristo. QuinTāta'ca'n Dios cacālakalhu'mani' ē tzej calatapā'tit.\nPablo orarlīni'lh Dios ixpālacata tā'timīn\n3 A'cxni' icorarlīni'yāuj Dios tī ixTāta' Jesucristo quiMāpa'ksīni', icorarlīyāuj mimpālacataca'n. Pō'ktu quilhtamacuj icmaxquī'yāuj tapāxcatca'tzīn 4 ixpālacata quincātamāca'tzīnīn chī a'ka'ī'ni'yā'tit Jesucristo ē chī cāpāxquī'yā'tit ixlīpō'ktuca'n ixtachi'xcuhuī't Dios. 5 Chuntza' a'ka'ī'yā'tit ē cāpāxquī'yā'tit ixpālacata ka'lhīpā'na'ntit tū māquī'canī't mimpālacataca'n nac a'kapūn. Ū'tza' hui'xina'n sca'ttittza' a'cxni' pūla kexpa'ttit xatze tachihuīn tū ixlīcāna'. 6 Chuntza' chī cātalīmāsu'yuni'nī'ta'n hui'xina'n, calhāxcuhuālh nac cā'quilhtamacuj nā cāmāsu'yuni'mā'ca. Talhūhua'mā'nalh tachi'xcuhuī't tī ta'a'ka'ī'mā'nalh. Nā chuntza' lanī't na milacpu'na'i'tātca'n a'cxni' kexpa'ttit ē ca'tzītit chī Dios ixlīcāna' quincālakalhu'manān. Hui'xina'n ca'tzīyā'tit ixlīcāna' tū cātamāsu'yuni'n. 7 Ē chuntza' cāmāsu'yuni'n Epafras tī quincātā'scujni' ē tī icpāxquī'yāuj. Xla' quilakxokoca'n quit ē Timoteo ē līlacatejtin scuja chuntza' chī ī'scujni' Cristo. 8 Quincātamāca'tzīnīn xla' chī lālīpāxquī'yā'tit ixpālacata Espíritu Santo.\n9 A'cxni' ickexmatui chī a'ka'ī'tit, quina'n jā icmakxtekui icorarlīni'yāuj Dios mimpālacataca'n. Icsqui'ni'yāuj hui'xina'n tzej caca'tzītit tū ixtalacasqui'nīn Dios. Chuntza' Dios tzej nacāmāca'tzīnīyān tū xla' lacasqui'n natlahua'yā'tit. Cālīmāsu'yuni'yān ixEspíritu ē tzē natlahua'yā'tit. 10 Chuntza' naca'tzīyā'tit chī nalīlatā'kchokoyā'tit chī Dios lacasqui'n ē catūxcuhuālh tū natlahua'yā'tit namakapāxuī Dios. Xatze tū tlahua'yā'tit, ē ū'tza' lītasu'yu tlahua'pā'na'ntit ixtascujūt Dios. Ā'chulā' naca'tzīyā'tit chī ixlīDios. 11 Cacālīmātli'hui'clhīn xaka'tla' ixlītli'hui'qui Dios chuntza' chī xla' māstā' ē ū'tza' nalītāyani'yā'tit tū nacā'a'kspulayān ē jā nalījiclhua'yā'tit. Napāxuhua'yā'tit. 12 Camaxquī'tit tapāxcatca'tzīn xaTāta' Dios. Xla' quincācāxtlahuanī'ta'n ē chuntza' tzē namaktīni'nāuj tū cāxtlahuacanī't ixpālacata a'ka'ī'yāuj Dios. Ē ū'tza' huā'mā' jā Dios māpa'ksīni'nkō' ē a'ntza' pō'ktu quilhtamacuj xkaka. 13 Dios quincāmakapūtaxtūn jā cā'pucsua' ē jā māpa'ksīni'n skāhuī'ni'. Quincālē'n jā māpa'ksīni'n ī'Ska'ta' tī laktza' pāxquī'. 14 Jesús quincālakmāxtun ē quincāmātza'nkēna'ni'kō'n quincuentaca'n.\nDios ē tachi'xcuhuī't tako'xamixli ixpālacata Cristo\n15 Masqui jāla laktzī'ncan Dios, Jesús māsu'yulh chī ixlīDios. Xla' Dios lacsacli namāpa'ksī ixlīpō'ktu tū huī'lh. 16 Cristo tlahualh ixlīpō'ktu tū a'nan nac a'kapūn ē nac cā'ti'ya'tna' tū laktzī'ncan ē tū jāla laktzī'ncan. Cristo cāxtlahualh chī namāpa'ksīni'ncan nac a'kapūn ē cāhui'līlh xanapuxcu'nu' ángeles. Nā cāmātzuculh tī cāmāpa'ksī espíritus. Tlahualh ixlīpō'ktu tū a'nan ixpālacata nalīmakapāxuī xla'. 17 Xla' xapūla ixuanī't ē jā ixlīpō'ktu tū a'nan ē ixpālacata xla' ixlīpō'ktucus huī'lh ē tzej lamā'lh. 18 Ixlīpō'ktuca'n tī ta'a'ka'ī'ni' Jesús, xlaca'n talītaxtunī't hua'chi ixmacni'. Xla' hua'chi ixa'kxāk tzamā' macni'. Xla' xalītzucuni' ē xla' xapuxcu' ixlīpō'ktuca'n tī natalacastālancuana'n. Chuntza' xla' xapūla ē nacāmāpa'ksīkō' ixlīpō'ktu. 19 Chuntza' pō'ktu tū Dios ka'lhī, nā ka'lhī Cristo. Chī Dios, chu chuntza' Cristo. Chuntza' ixtalacasqui'nīn Dios. 20 Tako'xamixkō'lh Dios ē tachi'xcuhuī't ixpālacata Jesús. Catīxcuhuālh nac cā'ti'ya'tna' ē catīxcuhuālh nac a'kapūn, ixlīpō'ktuca'n ē Dios cāmāko'xamixīkō'ca. Ū'tza tlahualh a'cxni' xtokohua'ca'ca Jesús ē taxtulh ixka'lhni'.\n21 Hui'xina'n ixtā'lāquiclhlaktzi' Dios ixuanī'ta'ntit. Jā ixlaktzī'ncu'tunā'tit Dios ē jā ixca'tzīcu'tunā'tit tū xla' lacasqui'n. Hui'xina'n ixtlahua'yā'tit tū jā tze. 22 Chuhua'j ixamigos Dios hua'nī'ta'ntit ixpālacata Cristo cāmāko'xamixīn a'cxni' māstā'lh ixmacni' nanī. Chuntza' tlahualh ixpālacata tzē nacāmāsu'yukō'yān lactze na ixlacatīn Dios ē ixpālacata jā tū nalaclī'pinā'tit ē jā na'a'nan tū nacātalīputzāna'nī'yān. 23 Chuntza' ixlacasqui'nca na'a'ka'ī'tēlhayā'tit ē jā cataxtutāya'tit na ixtej Dios. Jā calakpalī'tit chī a'ka'ī'yā'tit. Xatze tachihuīn tū cātamāsu'yuni'n hui'xina'n ē tū lī'a'kchihuīna'nca calhāxcuhuālh nac cā'quilhtamacuj, ū'tza' ca'a'ka'ī'tit. Huā'mā' xatze tachihuīn ixla' Jesucristo ē ū'tza' tū quit icmāsu'yu.\nPablo huanli Cristo cātā'lahuī'lh tī ta'a'ka'ī'\n24 Chuhua'j masqui icpātīni'mā'lh mimpālacataca'n, iclīpāxuhua. Tū pātī quimacni', ū'tza' maktāya namākentaxtūkō' tū ixlacasqui'nca napātīni'ncan ixpālacata tī ta'a'ka'ī'. Quina'n hua'chi ixmacni' Jesucristo. 25 Ē quit chuntza' chī Dios quimacamaxquī'lh quintascujūt mimpālacataca'n, chuntza' icmāsu'yukō' ixtachihuīn Dios. 26 Huā'mā' tū ixcāmātzē'kni'canī't tachi'xcuhuī't hasta a'cxni' tzuculh cā'quilhtamacuj, ū'tza' chuhua'j cāmāsu'yuni'can xlaca'n tī ta'a'ka'ī'. 27 Dios lacasqui'n xlaca'n nataca'tzī chī xaka'tla' ē tzēhuanī't ū'tza' tū ixtatzē'knī't. Ū'tza' huā'mā': Cristo lacxtim cātā'hui'la israelitas ē nā tī jā israelitas. Ū'tza' līka'lhīpā'na'ntit tū milaca'n nahuan nac a'kapūn.\n28 Huā'mā' Cristo quina'n iccāmāsu'yuni'yāuj ixlīpō'ktuca'n tachi'xcuhuī't ē iccāhuaniyāuj tū nacā'a'kspula palh jā nata'a'ka'ī'. Iccāmālacapāstaquīyāuj ixlīpō'ktuca'n ē iccālīmāsu'yuni'yāuj talacapāstacni' tū Cristo quincāmāca'tzīnīn. Chuntza' tzē na'iccāmaktāyayāuj natalītaxtu chī Cristo lacasqui'n. 29 Ū'tza' quit iclīscujmā'lh. Ixlīpō'ktu quilītli'hui'qui tū xla' quimāhuixcānī, ū'tza' iclīscuja.


LaKuGa – Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes par Rēzeknis teatri\nLaKuGa 9. Majs, 2016. gods Comments Off on Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes par Rēzeknis teatri\n10. majā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita temai “No Rēzeknes teātra vēstures”, informej muzeja Kulturviesturis nūdalis vadeituoja Anna Līpenīte. Pasuokuma apmaklātuoji varēs satikt “tuos zemis” uztycamūs pavaļstnīkus i pajimt kaidu gaismys spaiteņu ari sev.\n“Arī skatuve ir zeme” – taids nūsaukums ir Ontona Kūkuoja i Zigfrīda Miglinīka radeitajai Rēzeknis Tautys teatra himnai. Itei zeme daudzus spiej nūbūrt iz myužu. Sevkurs, kurs koč reizi bejs tuos tyvumā, gryb tī atsagrīzt otkon i otkon. Tī asam mes – skateituoji. Sevkurs, kas tamā pabejs, vysu dzeivi globoj sevī kaidu gaismu. Tī ir akteri i režisori. I jim ir daudz, kū stuosteit par “tū zemi”, kuruos īpazeišona aizasuoce tuolajā 1903. godā Pīterpilī. Tī tūreiz aktivi dorbuojuos Latgalīšu muzykaluos bīdreibys teatra trupa. Rēzeknē pyrmais dramys puļceņš nūsadybynuoja 1908. godā. Teatra spieliešonys aktivitatis pīauga i izplauka 20. gs. 20.–30. godūs. Pieckara godūs teatra darbeiba cīši saisteita ar režisora Ontona Varslavāna vuordu. 1958. godā juo vadeitais kolektivs pīsadaleja Latgolys kulturys nedeļā Reigā. Piec veiksmeiguos i profesionaluos uzastuošonys tam tyka pīškierts Tautys teatra nūsaukums.\nĪīšona pasuokumā: školānim i studentim – 0.80 €, pīaugušajim – 1.50 €\nKarteņā: Latgolys Teatra dalinīki piec izruodis “Muosa Beatrise”, 1921. gods. Karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma\nATSLĀGVUORDI » Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Rēzeknis Tautys teatris, Roksts, teatris, teatris Rēzeknē, Viesturis šaļteņu pītura


Itūgod myusu darbeibu atbaļsteis VKKF – Latgolys Studentu centrs\nVaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati.\nItūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, nu ari nacionalā mārūgā.\nOrganizacejis darbeibys mierkis palics namaineigs – sekmēt jaunīšūs Eiropys pilsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitu projektu izstruodi i eistynuošonu.\nProjekta ītvorūs vysa goda garumā paradzāti jau par tradiceju klivuši pasuokumi, kai daleiba dažaidūs gruomotu svātkūs, rokstu volūdys nūdarbeibys, studentu nedele, uzsuokūt jaunū vuiceibu godu, kai ari da šam nabejuš pasuokumi.\nVineta Vilcāne (vineta@lgsc.lv)\nProjekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” vadeituoja\nGostūs Chaula TV


10. A. 451. 705. S k o l n i e k s V. P i l i p j o n o k s A s ū n ē.\nDzeivoja raizi dāds ar buobu, jīm beja divpadsmit dāli i treispadsmytuo mjeita. Vīnu dīnu cjapja muotja maizi, a bārni maisējuos jai pa kuojomi. Tad muotja sazasirdējuos i soka: "Kab jyus valns pajymtu!"\nTikkū jei izsacīje ītū vuordu, tyuleņ nūbrazdjāja i nūskaņāja i visi divpadsmit bruoļi izgaisa. Kū dareit? Dzeivova, dzeivova tei mjaitiņa i sadūmoja īt bruoļus mjaklāt. Izguoja jei i īt leidz pošai naktjai. Īguoja jei mežā i verās: stuov ustobjaņa i grīžās uz vystis kuojis. Īīt jei vydā i prosuos puorguļāt. Vjaciņa, kas dzeivova ustobeņā, soka: "Varās, mjeitiņ, puorguļāt."\nPuorguļāja nakti, reitā cjaļuos, jai vjaciņeite aizguodova izslaucīt ustobu. Tei tyuleņ izslaucēja ustobu, paādja i īs tuoļuok. Vjaciņa jai soka: "Pajam, mjeitiņ, itūs māslus sjav prīškautā, ītī tjav izzaigadeisīs."\nIzguoja jei ar tīm māslym i guoja tuoļuok leidz pošom vokoram. Vokorā jei īīt ūtrā ustobjaņā, kura grīžās uz gaiļa kuojis. Īīt jei vydā i prosuos puorguļāt. Vjaciņa, kas dzeivova ustobiņā, sacēja: "Varās, mjeitiņ, puorguļāt."\nPuorguļāja jei nakti, reitā cjaļuos, jai vjaciņeirte aizguodova izslauceit ustobu. Tei tyuleņ izslaucēja, paādja i īs jei tuoļuok. Vjaciņa jai soka: "Pajem, mjeitiņ, itūs māslus sjav prīškautā, itī māsli tjav izzagaideisīs."\nIzguoja jei ar tīm māslim i guoja tuoļuok leidz pošam vokoram. Īīt jei trešā ustobjaņā, kuŗa grīžas uz gaiļa kuojas. Vjaciņa jai vaicoj: "Kū tu staigoj?"\n"Īmu mjaklāt divpadsmit bruoļu, muotja jūs, maizi capdama, nūluodjāja. Īmu i nazynu, kur byus jūs atrast."\nVjaciņeitja jai soka: "Saslauc i munus māslus prīškautā!" A mjeitiņa soka: "Kam as itūs māslus nosuošu gŗyutumam? Nazynu, atrasšu sovus bruoļus, vai ņā."\nTad vjaciņa jai soka: "Šūdīn tu jūs atrassi. Daīsi da stykla kolna, tod paļiksi pa vīnam māslam zam kuojom i kuopsi kai pa trapjom iz augšu. Tī tu atrassi sovus bruoļus."\nIzguoja jei reitā nu tuos vjaciņis i daguoja taisņi da stykla kolnam. Suoka jei kuopt, izkuopja jei iz pošu viersu i drusku jai vjāļ pītryuka māslu. Tod jei nu pakaļis pajāmja, a zam prīkškuojis palyka. Izkuopja jei iz poša kolna, kur beja cīši skaistys lelys muojis. Īguoja jei vydā, a nikuo naatroda. Ustoba beja solta, ceplis nakurynuots. Pasavērās jei ceplī - nav nikuo, tikai beja molka. Aizguoja jai iz cytu ustobu, atrūn vysaidu ēdīnu, kai i pi boguota saiminīka. Izkurynoj cepli, pīvārd vysaidu gordu ēdīnu, paād, daboj slūtu, izslauc ustabu i tai izteirej vysys ustobas. Poša izkuopj uz cepļa, paglobuojusi gaida, kas tja byus. Klausuos, ka nažkas skrīn - reibys vīn īt. Atdora dūrs, saskrīn ustobā i peikst i šveikst, i klīdz vys-vysaiduokim bolsym. Pjec tam visi nūlīk dŗābis, kaidas kaidam beja. Tod veras jei, ka visi beja juos divpadsmit bruoļi. Tyuleņ jī skrīn i stuojās kotrs pi sova dorba. Apsaverās ceplī - ceplis izkurynuots, apsaverās uztobis - izteireitas, un radz, ka vyss dorbs ir padareits. Tad soka jaunuokyis bruoļs: "Myus šūdīn jyraidan vīna stundja atpyutas."\nPaādja, atsapyutjuos savu zynomu laiku vjāl sasavylkuos sovuos drābjās, i aizskrēja, šveiksteidami, klīgdami, dzīduodami da sova darba. Muosa uguļāyuas i vjāj sovu dorbu padarēja, kai i pyrmū dīnu. Atskrīn vjāļ juos tī divpadsmit bruoļi peikstādami, šveikstādami, klīgdami. Tyuleņ nūlīk sovas dŗābis, kaidas kaidam beja. I visi tri dorba verās, ka taipot kai i vokor vyss ir padareits. Tod jaunuokyis bruoļs sāka: "Pasavjārsim, kas tja tais myus dora dorbu. Šūdīn jau myu jyraidan div stuņdes atpyutys."\nJī aizīt aiz cepļa i īrauga sovu muosu guļūt. Pasasveicinuo jās jī kai ar muosu. Tyuleņ suoc vaicuot: "Kai tu myus atrady?"\nTod muosa jīm tyuleņ izstuosta, kai jei beja nu poša suokuma leidz golam. Jīm vairs nabeja vaļas runuot, sasavylkuos i aizskrāja katrs da sova dorba. Iz trešys dīnys atskryn jī vjāļ da sātai. I tai soka iz sovus muosas: "Myus naļauj vairs tevi ilguok turāt, un lai nabyutu pi myusu."\nIztaisīja jī jai mežā lela uzulā krāslu, pylnu ar vysaidim ēdīnimi un dzērīnim, i pote jei sjēdjāja i šyva.\nVīnu dīnu staigova kēņina dāls medeibuos i īraudzēja jū ūzulā šyunūt. Jis ar jū sasarunova, nūcjāļa jū nu ūzula, nūvjadja iz sovu pili un apsaprecējuos. Ķjēninam vajadzēja īt dīnastī. Ķjēņiņa muotja beja rogona i jei ciši naīradzjēja ķjēņiņa sīvas. Sīvai pīdzyma dāls. Muotja pajāmjā jū, nūņasja, i īsvīdja jyurā. Atņasja jai mozu kaķeiti i pīsacīje jai jū kai sovu bārnu audzjēt. Nūsyustīja sovam dālam gruomotu: tovai sīvai pīdzyma kaķi.\nPjec kaida laika dzyma jai ūtris dāls. Sajāmja jū kjēņrņa muotja, i isvīdja jyurā i atņasja mozu suneiti audzinuot. Nūsyutīja sovam dālam gruomotu: tovai skaistajai buobai pīdzyma suns.\nPjec tam atbraucja juos dālis nu dīnasta i nadjevja sovai sīvai ni vuorda runuot. "Skaiti puoterus, koleidz as dabuošu zūbenu cierst tjev golvu zjamī."\nTikkū jis atvylka rūku cierst jai golvu zjamē, nazkas jū sakjāra aiz placa, tys beja juo sīvas jaunuokais bruoļis - soka: "Par kū tu jū cierssi?"\nĶieneņš pastuostēja jam par itim dālim.\nBruolis soka: "Jai dzyma dāli cīši skaisti; a tova muotja pajēmja nūņasja jyuŗā i nūsdeiscynova, a atņasja jai kaķi un suņi andzjāt. Mjes tovus dālus puorjāmjam jyuŗā i audzynovam. Pasaverīs, kaidi puiši izauguši?"\nBruolis īvjadja juo dālus ustobā jam paruodeirt. Apsarunova jī sovā starpā par vysomz lītam, i jis atzyna sovu sīvu par taisņeigu, a muoti par vaiņeigu.\nĶjēniņš lyka sovim kolpim pīsīt muoti divim zyrgim pi astes i palaist zyrgus pa teirumu. Ti zyrgi sadauzīja rogonu i izsvaidīja juos kaulus pa molu molom.\nBet ķjēniņš a kjēniņini dzeivuoja tagad laimeigi.