6. A. 532. Skolnieeks A. Biernāns Preiļos. N. Rancāna kr.\nSenejūs laikūs dzeivuoja vīns kungs, kurs beja apsaprecējis un jam beja mozs puisāns. Par kaidu laiku kungam nūmyra sīva. Tūlaik viņš vēļ precējās ar ūtru sīvu. Kad viņš beja apsaprecējis, pamuote puisānau ļūti naīredzēja, bet tāvs viņu žāloja.\nVīnu reizi tāvs ar puisānu braucja uz pilsātu. Ceļā viņi satyka vīnu vecīti braucūt, viņam skrēja pakaļ ļūti skaists kumeliņš. Kumeliņš puisānam ļūti patyka. Tad puisāns suoka praseit tāvam, lai viņam šū kumeliņu nūpierk, un tāvs nūpierka. Puisāns kumeliņu ļūti žāloja. Kotru reitu, uz skuolu īdams, viņš guoja viņam īdūt auzas. Vīnu reitu viņš, īguojis klāvā redzēja, ka kumeliņš ļūti nūsadauzējis. Puisāns apsakēŗa ap koklu kumeliņam, stypri rauduoja. Bet kumeliņš sacīja puisānam: "Man ir slikti, a tev vēļ slyktuok. Tevi pamuote grib nūtrucēt. Kad tu atīsi vokorā nu skuolas, tev byus postateita tējas gluoze. Tu pyrmuos gluozes nadzer, bet pamierkovoj viņu izlīt uorā. Vāluok vari dzeri, cik gribi."\nTai arī nūtyka. Kad puisāns beja atguojis, gluoze beja pīlīta un pastateita uz golda. Pamuote īguoja ustobā un suoka viņu skubynuot: "Īdzer, dēliņ, kafiju, tu jau esi nūsalis."\nKad pamuote īguoja klētī pēc miltim, tad puisāns pataisījis lūgu, izlēja tū gluozi uorā. Tūlaik pīlējis suok dzert. Pamuote, īguojuse ustobā verās, kad puisāns mirs, bet puisānam nikuo.\nTūlaik pamuote nūdūmuoja: "Laikam tēja naleidz nikuo. Pag, izcepšu pluocini."\nŪtrā reitā puisāns, īdams uz skuolu, īīt otkon pi kumeliņa un īrauga vēļ cīšuok nūsadauzējušu. Puisāns kumeļam apsakēruos ap koklu un rauduoja: ,,Kur tu, kumeliņ, tik cīši nūsadauzēji?"\nBet kumeliņš atsoka: "Man ir slykti, bet tev vēļ slyktuok. 'Tevi pamuote grib nūtrucēt. Kad tu atīsi nu skuolas, tev pamuote dūs kukulīti boltuos maizis. Bet tu viņas naēd, nu vysim citim vari ēst, tikai pyrmuo, kuru tev dūs, naēd!"\nTai ari beja. Kad atguoja puisāns nu skuolas, pamuote tikkū beja izvylkuse nu cepļa maizi. Pajēmuse maizes kukulīti, dūd puisānam. Puisāns pajēmis tū ībuozja kabatā. Naradzūt pajēmis ūtru kukulīti, ād. Te pamuote verās, kad puisāns miers, bet puisānam nikuo. Tūlaik pamuote nūdūmuoja, vai nav tik tys kumeliņš vainīgs.\nTrešā reitā puisāns otkon īīt pi kumeliņa un atrūn vēļ cīšuok nūsadauzējušu. Puisāns apkēruos kumeļam ap koklu un rauduoja: "Kur tu, kumeliņ, tik cīši apsaplēsīs."\nBet kumeliņš atsuoka: "Es tevi izgluobu, bet tagad mani nuovēs nūst. Ka mani vess šaut, tu paprasi tāvam, lai jis tev idūd pajuodelēt"\nTai ari beja. Catūrtā dīnā, kad puisāns atīt nu skuolas, kumeliņu vad saut. Te puisāns īguoja ustobā, nūsvīdja gruomotas, aizskrēja uz tāvu un suoka praseit, lai īdūd viņam pajuodelēt. Bet tāvs viņam soka: "Kū tu, dēliņ, uz taida našmuka juosi? Es. tev nūpierkšu šmukuoku."\nUn golu golā tāvs viņam īdevja pajuodelēt. Puisāns, apjuojis ap sovu teirumu, pījuoja pi pograba, kur kumeliņš pasacīja puisānam, lai kuop zemē un lai līn pogrobā. Tur asūt vacuo tāva bruņos. Puisāns, nūkuopis nu kumeļa, īguoja pogrobā. Tad pajēmja vāzdiņu, izcēle nu zemes bruņos, pajēmis tūs, viņš aizguoja otkon uz kumeliņu. Tad kumeliņš pavelēja, lai sāst puisāns viersā. Kad puisāns izsāda viersā, tad kumeliņš sastīpēs aizskrēja uz svešom zemem. Kad puisāns beja īguojis svešuo zemē, tad kumeliņš viņam pateice: "Jo kaids tev kaut kū prasīs, narunoj nikuo. Pasoki tikai: "Nazinu"."\nReizi, juodams pa ceļu, viņš pījuoja pi vīnas kēneņa pilis, un suoka prasīt, lai pījam viņu par duorzkūpi. Kū viņš ruodēja ar pierkstim, kēneņš vysu tū saprota, un labpruot viņu pījēma par duorznīku. Īdeve jam ari gobolu zemes, kur zyrgam ganītīs. Puisāns labi izkūpia duorzu un viņa izkūptuos pukes jūti labi auga un zīdēja skaistim zīdim.\nKēneņam beja treis meitas. Par kaidu laiku kēneņam vajadzēja vest uz jyurmolu savu vacuokū meitu un atdūt valnam. Tad viņš izlaida ziņu: kas viņa meitu izgluobs, tam viņš viņu atdūs par sīvu, un nūteica, kaidā laikā viņš viņu vess. Pīguoja tys laiks, sajuoja nu uorzemem kēneņi, un pi kēneņa beja sataisīta lela dzīra. Kad vysi sādās pi golda, tad jaunuokuo meita aizguoja uz puisānu pīlyugt viņu ar. Kad princese viņu lyudzja, tad viņš saka tik: "Nazinu."\nPrincesei viņš ļūti paticis, tik tei bāda, ka viņš nikuo narunuaja. Tai viņa pajam puisānu un atvad uz pili. Puisāns, īguojis pilī, pacēla capuri, sasveicynuoja un atsasādās. Tūlaik cīmiņi suoka vaicuot kēneņu, nu kurīnis šis puisāns. Kēneņš viņim atsoka, te šam asūt pajemts puisāns, kas stuodus kūp. Vāluok, kad jau beja vairuok sabraukuši, kēniņš s.ajyudzja sešus zyrgus un aizbraucja.\nTūlaik puisāns aizguoja uz savu kumeliņu, kurs viņam pavēlēja: "Līn pa kreisū ausi vydā!"\nPuisāns pa kreisū ausi īleida, pa labū izleida taids kungs: zūbyns pi suonim, pīši pi kuojom - tai i skan. Pats vīnuos zvaigznēs. Tad kumeliņš pavēlēja, lai sāst viersum. Puisāns izsāda un aizjuoja, ka zvoni vīn nuskanēja. Viņš jūs danuocja pusceļā un pajuoja garam, kai guns vīn nūstīpēs. Aizguojis uz jyurmolu, palaidis zyrgu, pats staigoj skatīdamīs. Te saskanēja zvoni - kēneņš kluot ar vacuokū meitu. Princese izkuopja nu karapaškis (baltkr. karafaška, rati) un nustuoja pi jyurmolas. Te tyulīt daguoja nazynuotuojs un nūstuoja gar suonim. Tad izvylka zūbynu, kurs speidēja kai saule. Un par nagaru laicinu izlīn no jyuras valns ar četrom golvom.\n"Leidz šam mun devja pa vīnai golvai, bet tagad reizē div!"\n"Pītiks ir vīnas, varbyut i nivīnas."\nTad valns soka: "Dziersim, tad spākūsimīs." "Na, vyspyrms sasaspākūsimīs, tad dziersim."\nLabi, lai īt ar! Nazynuotuojs izvylka zūbynu un kai pasagrīzēs, tai vysas četras golvas zemē. Tad izvylka nu kabatas nazi un izgrīzja nu vysom četrom golvam mēles un palyka zam akmiņa.\nTad izvilcis stabuleiti, izstabulēja un kumeliņš kluot, kurs beja palaists ganītīs. Tad izsāda viersum un aizjuoja kai vīsuļs. Te kungs grib viņu turēt, bet šis nimoz naklausuos, tik pasoka: .,Paldīs par divdesmitpīcom reizem!" Bet kēneņš nimoz nasoprota, par kū.\nTūlaik kēneņš īsādynuoja savu vacuokū meitu un aizbraucja uz pili ar visim sovim cīmiņim. Nazynuotojs, aizjuojis uz ķeneņa pili, īguoja sovā duorzā, nūkuopja nu zyrga, pa kreisū ausi īleida, pa lobū izleida otkon taids pats, kai i agruok beja, ar saluapitom biksem. Kēneņš aizbraucis uz muojom, nūkūpis zyrgus. lyudzja visus vīsus pi golda.\nTūlaik aizguoja jaunuokuo muosa uz puisānu, kurs apkūpja duorzu, un lyudzja viņu uz dzīram. Puisāns aizguoja ar. Kad īguoja pilī, viņam daži suoka prasīt: "Nu kurīnis tu esi?"\nBet viņš tik sacīja: "Nazinu," un cyta nikuo narunuoja. Tūlaik cīmiņi prasīja ķēneņam, par kū šis nikuo narunoj. Bet kēneņš viņim atsacīja: šis pajēms viņu par duorzinīku, "jo viņš ļūti labi izkūp duorzu".\nPēc trejom dīnom dzeršona beidzās un vīsi izbraukalēja pa muojom.\nPēc treju godu laika kēnēņam vajadzēja otkom vydyskū meitu vest un atdūt valnam. Tad vinš otkon izlaidja ziņu pa vysu kēnesti, pat uz uorzemem, kas atsarass tik styprs ar valnu spākuotīs, kas juo meitu izgluobs, tam atdūškis viņu par sīvu. Kad beja atguojuse tei dīna, vysi braucja uz kēneņa pili. Kad beja vysi sabraukuši pi kēneņa, tad kēniņš sajyudza sešus zyrgus, īsādynuoja sovu vydyskū meitu un aizbraucja. Un kad kēneņš beja jau pusceļā, tūlaik nazynuotuojs, izvilcis nu kabatas stabulīti, stabulēja. Zyrgs beja tyuleņ kluot. Nazynuotuojs pa kreisū ausi īleida, pa labū izleida taids kēneņš, ka zvoni vīn skaņ. Tad izsāda zyrgam viersā un aizskrēja kai vīsuļs.\nKēneņš, dabraucis pi jyuras, izkuopja uorā un meita nūstuojuos pi jyuras. Te vysi skatējuos un nivīns nastuoja pi kēneņa meitas. Atskrēja nazynuotuojs, kai zeme vīn nūducēja. Zyrgu palaidja pavaļai un nūstuoja pi kēneņa meitas.\nNa par garu laiku izlīn nu jyuras valns ar sešom golvom. "Ho, ho! Leidz šam mun devja pa vīnai golvai, a tagad reizē div." "Na, na, pītiks i vīnas, a varbūt i nīvīnas."\n"Nu, ta dziersim, tad sasaspākuosim."\n"Na, pa prīkšu sasaspākuosim, tad dziersim."\n"Nu, lai īt ar', suaksim spākuotīs!"\nNazynuotuojs izruovja zūbynu nu makstes un kai ruovja, tai vysas sešas golvas zemē. Tod pajēmis nu vysom sešom golvom izgrīzja mēles, palyka zam akmiņa. Tūlaik, izvilcis nu kabatas svilpi, izstabulēja. Zyrgs kluot, jis zyrgam viersā un aizjuoja. Te kēneņš grib viņu turēt. Viņš tikai pasoka: "Paļdīs par divdesmitpīcom reizem!"\nJis aiz skrēja, kai zeme vīn nūducēja. Aizguoja uz sovu duorzu, pa labū zyrga ausi īlīn, pa kreisū izlīn, kaids bejis nazynuotuojs taids i ir.\nVāluok par kaidu laiku atbraucja kēneņš ar vysim sovim cīmiņim. Jaunuokuo meita atīt pi nazynuotuoja un aizved jū ar'. Un tai nu tom prīcom nūdzeivoj vasalas div dīnas. Un pēc trejim godim vēļ kēneņam juovad trešuo meita, poša jaunuokuo. Vēļ jis izlaiž ziņu pa vysu valsti, ari uorzemēs: kas viņa meitu izgluobs, ar tū viņš apprecēs.\nKad atīt tys laiks, otkon vysi sabrauc kēniņa pilī. Kad vysi sabraucja, tūlaik kēneņš vēļ sajyudz sešus zyrgus un aizbrauc. Nazynuotuojs aizīt uz sovu zyrgu, pa lobū ausi īlīn, pa kreisū izlīn taids kēniņš, ka pīši vīn skan, sāst zyrgam viersā un aizjuoj. Kēneņš, davedis pi jyuras meitu, izceļ tū uorā un pats zyrgu atdzan nūst. Nivīns naīt pi kēniņa meitas, lai uzvārātu valnu. Te zeme nūduc un nazynuotuojs kluot. Zyrgu palaidis, daīt kluot arī pi trešuos meitas un nūstuoj. Izlīn valns ar divpadsmit golvom.\n"Ho,ho! Leidz šam maņ devja pa vīnai golvai, a tagad reizē div."\n"Nu pītiks ir ar vīnu, varbyut i nivīnas."\n"Na, pa prīšku sasaspākuosim, tad dziersim."\n"Lai īt ar!" Nazynuotuojs izvilcis zūbynu soka: "Ej šurp!"\nValns kai kērās kluot, šis kai raun ar zūbynu, tai sešas golvas zemē. Valns nu dusmem kai saker, tai šu leidz pusei ītrīc zemē. Ūtru reiz nazynuotuojs raun ar zūbynu, tai vysas golvas zemē. Tūlaik, izleidis nu zemes, izgrīzja nu golvom vysas mēles un, palicis zam akmiņa, sāduos uz zyrga. Te kēneņš jū grib turēt, bet viņš tik atteic: "Paldīs par divdesmitpīcom reizem", un aizjuoj, kai zeme vīn nūduc.\nTūlaik keneņš dūmoj: "Par kū jis soka divdesmit pīcas reizes? Es nivīnam naasu sitis divdesmit pīcas reizes, kai tik nazynuotuojam. Vai ta te viņš var byut?"\nUn tai sadūmoja ar savu meitu aizbraukt uz sovu pili ar vysim sovim cīminim. Vāluok par kaidu laiku kēneņš izlaidja ziņu pa vyyu valsti un ari uz uorzemcm lai sabrauc taidā to taidā dīnā vysi kolpi, kolpyunes, kas tik vīn vēlējas. Pī kuo atrass sovas meitas gradzynu, tam viņš atdūs viņu par sīvu.\nKad otguoja tys laiks, vysi braucja un juoja uz zyrgim, vysvysaidi kēneņi vīnūs briljantūs. Ari nazynuotuojs gribējis aizīt uz kēneņa pili. Tai jis tūlaik aizīt uz vacuokū duorzinīku, kurs dzeivuoja turpat natuolu nu viņa. Viņš tik skatījuos un muocēja nazynuotuoju kai vajaga duorzus kūpt. Viņš suoka prasīt, lai polaiž jū ar. Tūlaik duorzinīks viņam soka: "Nu tad dūd maņ, lai es nūcārpu motus, un izvelc munus svuorkus un varēsi aizīt."\n"Na, motu, tū es tev nadūšu cierpt, bet svuorkus varu tavus apvilkt."\nApvilcis svuorkus, aizguoja uz sovu zirdziņu. Tyulen pa kreisū ausi īleida, pa labū izleida, taids kēnoņš vīnūs briļjantūs. Tad sāst zyrgam viersā, aizjuoj un nu ūtras puses ījuoj kēneņa pilis pogolmā. Jis taišņi sateik ejūt jaunuokuo kēneņa meitu, kura, pajāmuse nesja nazynuotuoja svuorkus.\n"Uz kurīni jus, jaunkundzīte, ejat?"\n"Es nasu svuorkus, tur ir taids nazynuotuojs. Viņš ļūti labi izkūp duorzus un viņš ar grib atīt uz pili pasaskateit."\n"Es jau asu tys pats! Ejat pasakat tāvam, lai nūlīk zyrgu cīminam."\nŠis tvuleit aizīt un īvad zyrgu lelā klāvā. Šis pasoka ļaudim, lai tik sadlus najam zemē. Bet jaunuokuo meita natic, aizīt uz duorzu un pareizi, viņa naatrūn. Tūlaik viņa aizīt uz vacuokū duorzinīku.\n"Vad naradzēji nazynuotuoju?"\n"Jis aizguoja uz pili, pajēma munas drēbes un aizguoja." Tūlaik kēneņa meita aizguoja uz pili un palyka mīrīga.\nTūlaik kēneņš suoka lyugt pi golda. Šis aŗ' atsādās. Vysi salyka rūkas uz golda, ka gradzyni vīn laistējuos. Bet šis nalīk rūkas uz galda. Tai kēniņš daguojis vaicoj: "Varbyut jums šei rūka ir slyma."\n"Jā, lyudzu. Valns mani trešū reizi dziļi zemē ītrīce, vēl nav atsaguojis."\nKai pacēļa rūku, tai uz reizes palyka gaišuok: vysi gradzyni speidēja kai saule. Vacuokuos meitas gradzyns izmaukts uz leluokuo pierksta, vydyskuos uz vyduskuo pierksta, un jaunuakuos uz mozeņa pierkstiņa. Tūlaik kēneņš pateicja uz sovom meitom, lai verās sovus gradzynus. Vysapkuort apguoja, nav nivīns taids gradzyns kai jūs.\nTūlaik vysi suoka streidētis. Vīns sok.a ka šis uzvarējis, ūtrs. ka šis. Tūlaik šitys nazynuotuojs soka: "Kuodēj jyus streidējītīs?" Izvilcīt zūbynus!"\nVysi izvylka, zūbini speidēja kai spīgels; bet kad šis uzrouvja, beja vyss ar asni. Bet šī vēļ streidējuos: "Tu pats laikam apzīdis esi ar asni."\nT.ad jis vēl soka: juoškūt uz tū vītu, kur šis juos uzvarējis. "Tur ir lels akmins, zam kura es salyku mēles. Kas tū akmeni pacels, tys byus uzvarējis."\nLabi, vysi ar mīru. Vysi sajyudzja zyrgus, kēneņš ar' sajyudzja. Nu laidēs ceļā. Šī jau gobolā, kad nazynuotuojs vēļ tik izsādās. Šis kai pīmidzja ar pīšim.un kai zibyns nūstīpēs car visim car un pazuda - nimoz navarēja redzēt. Aizjuojis tyuleit palaidja zyrgu un pats staigoj skatīdamīs, kur viņš karuojis. Na par garu laiciņu ari cyti atskrīn, ka zeme vīn nūduc. Kad vysi atskrēja, zyrgi beja putuos un poši elš vīn.\n"Kur jyus tik ilgi? Es jau atjuoju ar taidu mozeņu zyrgu, a jyus ar taidim lelim, i to vysi putuos, a muns sauss. Nu raugit celt akmini!"\nTe vins parauga, te ūtrs, te trešs - nivīns navar kustynuot. Šis kai ker, tai akmins uorā.\n"Vērītīs, kur valnu mēles!"\nVysi nūsavērās vīn. Tūlaik izvēla vēļ, izstuoja viersā un kai saleika, tai tikai akmiņa golūtne beja uorā.\n"Nu vai jyus uzvarējāt?"\nNivīns nateicja nī vuorda.\n"Es jau vysas kēneņa meitas nevaru apprecēt, man jau vīnas gon. Es apprecēšu jaunuokuo, jo tei beja vysgruotuoki uzvarēt: Cytas kaidu grib, lai jem nu šuo pulka."\nTūlaik visi aizbraucja uz kēneņa pili un nu dzēŗa kuozas treis dīnas. Un tai nazynuotuojs apprēcējās ar kēneņa jaunuakū meitu.


Dzīsmusvātkūs izruodeis Rēzeknis Tautys teatra komedeju - lakuga.lv\nTemys: Dzīsmusvātki, Patentēts inteliģents jeb kai Mikeļs precētīs gribēja, Rēzeknis Tautys teatris, Roksts\n6. julī 15.00 Dailis teatra Mozajā zalā tiks izruodeita Rēzeknis Tautys teatra komedeja latgaliski ar dzīduošonu i doncuošonu – Broņislava Vaļpītra „Patentēts inteliģents jeb kai Mikeļs precētīs gribēja” (režeja – Māra Zaļaiskalns). Izruode ir īkļauta Dzīsmusvātku amatīrteatru programā.\nKarteite: Maija Upeniece


Ganbare Goemon! Karakuri Dōchū for Wii (2007) - MobyGames\nGanbare Goemon! Karakuri Dōchū (Wii)\nGame Boy Advance, MSX, NES, Nintendo 3DS, Wii U | Combined View\ngamewarrior (5084) added Ganbare Goemon! Karakuri Dōchū (Wii) on Nov 06, 2007\nOther platforms contributed by GTramp (60938), Michael Cassidy (20959), Zovni (10646) and gamewarrior (5084)


Pavadiņas volf. » Pavadiņas Jaxon » Pavadiņas » Virpuļi+Gredzeni+Pavadiņas » Citi makšķerēšanas piederumi » Makšķerēšanas inventārs » Sports un Izklaide\nSākums Sports un Izklaide Makšķerēšanas inventārs Citi makšķerēšanas piederumi Virpuļi+Gredzeni+Pavadiņas Pavadiņas Pavadiņas Jaxon Pavadiņas volf.\nJAXON WOLFRAM LEADER 5kg 15cm\nJAXON WOLFRAM LEADER 10kg 15cm\nJAXON WOLFRAM LEADER 5kg 25cm\nJAXON WOLFRAM LEADER 5kg 20cm\nJAXON WOLFRAM LEADER 10kg 20cm


Bolvūs skanēs kamermuzyka - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, festivals, Kamermūzikas festivāls, kamermuzyka, Roksts\nBolvu muižā augusta pādejā nedelis golā tradicionali nūteik Bolvu Kamermuzykys festivals, kas ir vīna nu skaistuokajom tradicejom piļsātā – breineiga īspieja piļsātys īdzeivuotuojim i gostim baudeit muzyku.\nItūgod festivals nūteik 25. i 26. augustā i svieteis sovu 13. pastuoviešonys godu. Īprīškejūs 12 godūs kamermuzykys cīneituojim par prīcu festivalā gastejuši gon izcili latvīšu muziki, gon uorzemu gosti. Ari ityma godā divejuos dīnuos byus pīduovuoti treis koncerti i koncertu organizātuoji car, ka kotrs klauseituojs atrass muzykalū pīpiļdejumu sovai gaumei.\nJau catūrtū godu festivala organiziešonys sadarbeibys partneri i Līpuojis Simfoniskais orkestris i tuo muziki. Ari itūreiz Bolvūs skanēs koncertprogramys lobuokū kameransambļu, gon ari Līpuojis Simfoniskuo orkestra solistu izpiļdejumā.\nFestivalam eipašu nūskaņu daškir gon izsmolcynuotuo muzyka i talanteigī muziki, gon šmukais i akustiskais koncertzals, nu kura lūgim radzams skots iz Bolvu azaru. Festivala laikā byus īspieja apsavērt ari Bolvu nūvoda Muzeja izstuožu zalus, īt pastaiga pa Bolvu muižu kūpā ar gidu, izbraukt pa Bolvu azaru i turēt vakarenis Bolvu muižā.\n14:00 atkluošona ar izstuodi „Festivala 12 godi”\n15:00 koncerts „Tautys i dzīsmis”\n18:00 koncerts „Spūdrais koncerts”\n16:00 XIII kamermuzykys festivala nūslāguma koncerts\nĪejis moksa iz kotru pasuokumu byus 1,00 Ls.\nLatgolys Regionaluos televizejis sižets par pārnuo goda festivalu\nPīdzeivuojums tikai daiļajam dzymumam – dasasoki orientiešonuos rallejam 24/07/2019


Kommune Babīte, Latvia - Byer og landsbyer i verden\nBeliggenhet : Land Latvia, Kommune Babīte.\nStore byer : Babīte og Sala.\nBabīte 7.891 Innbyggere\nSala 1.428 Innbyggere\nBabīte 165 km²\nSala 76,4 km²\nBabīte 48 /km²\nSala 18,7 /km²\nVær Babīte (Babīte)\nBabīte


Michaelis Laitmanas – Citatos, Mintys, Posakiai\nAuthor: Michaelis Laitmanas\nWritten by Michaelis Laitmanas on 2019/05/27\nCitata Nr. 5642\nWritten by Michaelis Laitmanas on 2014/10/15\nCitata Nr. 2249


Buduaari turg - Ivo Nikkolo pluus, XS/S\nIvo Nikkolo pluus, XS/S\nIlus naiselik Ivo Nikkolo pluus. Mõned korrad kantud.\n37.00€ Chemical black tuunika M


LaKuGa – Pabeigts renovacejis projekts Slutiškūs\nPabeigts renovacejis projekts Slutiškūs\nLaKuGa 16. Septembris, 2015. gods Comments Off on Pabeigts renovacejis projekts Slutiškūs\nPabeigta projekta “Vecticībnieku vēsturiskās apbūves atjaunošana un lauksaimniecības kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšana Slutišķu sādžā” izpiļde, informej Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituoja Ināra Mukāne.\n2014. godā Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdē tyka izsuokta Eiropys Lauksaimisteibys fonda lauku atteisteibai Latvejis Lauku atteisteibys programys 2007. – 2013. godam pasuokuma “Lauku mantojuma saglabāšana un atjaunošana” projekta “Vecticībnieku vēsturiskās apbūves atjaunošana un lauksaimniecības kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšana Slutišķu sādžā” eistynuošona.\nProjekta mierkis beja Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja ekspozicejis “Slutišķu vecticībnieku lauku sēta” kuormu renovaceja i jaunys ekspozicejis “Zemkopības darbarīki Daugavpils novadā 20. gadsimta 1.pusē” izveide. Slutišku staraveru lauku sāta ir vīneigais taida veida muzeja objekts Latvejā, kas atsarūn autentiskā apdzeivuotā cīmā i kur apmaklātuoji var īsapazeit ar unikalim Latgolys staraveru goreiguos i sadzeivis kulturys materialim. Ekspozicejis kuormi ir tautys byuvnīceibys paraugi ar daudzom dekorativom kūka detaļom, lūgu apmaļu i lūdzinīku rūtuojumim, uordurovu viriņu veiduojumim.\nVairuokys Slutišku sātys byuvis, kuormu kūka detalis beja nūsalītuojušys i pat pagaisušys, partū projekta ītvorūs vysu pyrma tyka organizāts īpierkums par tehniskuo projekta izstruodi i objekta viesturiskū izpieti. Pasyutejuma izpiļdeituojs – SIA “Arhitekta L. Šmita darbnīca” veice padzilinuotu Slutišku sātys kulturviesturiskū inventarizaceju i arhitektoniski muokslinīciskū izpieti. Gaisušī saimisteibys kuormi tyka atjaunuoti, vodūtīs piec karteņu i cytu viesturis olūtu, sasaglobuojušuos klāva akmiņa sīnys i greida tyka restaurātys. Dzeivuojamajā sātā, kas beja vyslobuok sasaglobuojuse, tyka veikti nūzeimeigi byuvnīceibys i restauracejis dorbi – jumta saguma, lūgu, greidu, guļbyuvis vaiņuku nūmaiņa, durovu, lūgu apmaļu, sātys dekorativūs elementu atjaunuošona, pogroba remonts. Lobīkuortuošonys projektā tyka atjaunuots viesturiskais slāgtais pogolms ar kūka žūgu i vuortim. Pogolmā izrokta oka ar svērti. Uorpus viesturiskuo pogolma izveiduota teritoreja apmaklātuoju vajadzeibom ar nalelu mašynu stuovvītu i lobīreiceibom.\nByuvnīceibys dorbi tyka veikti, lītojūt tautys celtnīceibys prasmis i tradicionalūs materialus. Syltumizolacejai tyka izmontuotys syunys, sovukuort mitruma izolacejai – bārza tuoss.\nJaunuos ekspozicejis īkuortuošonai tyka veikta 16 muzeja prīškmatu restauraceja i 12 jaunu prīškmatu izgataveišona, izvītuoti informacejis stendi.\nATSLĀGVUORDI » Daugovpiļs nūvods, Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejs, renovaceja, Roksts, Slutiški, staraveri


Latvia 1 santims 1924\n1.82 g. UNC/UNC Mint luster. KM# 1.\nLot 1596 | Latvia 1 santims 1924 Wiadomość od użytkownika


Hulahoop | MB Concept\nDiam. 120 cm x H 75 cm\nDiam. 140 cm x H 75 cm\nDiam. 160 cm x H 75 cm\nDiam. 180 cm x H 75 cm


Olga Jermakova: Preili ir ideala vīta, kur pavadeit bierneibu i nūvacuot - lakuga.lv\nTemys: Arturs Lapoško, interveja, Laura Stepiņa, Olga Jermakova, Preiļi, Roksts\nIntervejis autore: Laura Stepiņa\nOlga Jermakova i Arturs Lapoško ir jauni cylvāki, kuri, kai poši īsmejūt soka, – atbraukuši nūvacuot iz Preilim. Šaļtī, kod jaunais puors puortopa par saimi, palīkūt par vacuokim, jaunīši saprota – laiks dūtīs paceli nu lelpiļsātys burzmys. Niu Olga i Arturs ceņteigi rūsuos pošu izveiduotā tetoviešonys i permanentuo meikapa salonā “Kosmoss” Preiļūs i audzynoj dālu Marku. Sarunā ar Olgu par dzeivi i dorbu mozpiļsātā, dāla audzynuošonu i nuokūtnis sapynim.\nPastuostit par sevi i sovu saimi.\nObeji asam nu Latgolys. Artura dzymtuo puse ir Preili, es asu nu Viļānu. Preiļūs suoču vuiceitīs Preiļu Vaļsts gimnazejā, tymā laikā ari sasapazynu ar Arturu. Maņ ir 27, Arturam – 33 godi, myusu kasdīnys nūdorbuošonuos ir darbneica “Kosmoss”, prūti, Arturs nūsadorboj ar tetoviešonu, es poša ar permanentū meikapu. Kūpā audzynojam sovu dieleņu i sapynojam par sovu sātu piļsātys nūmalē.\nVoi Preili deļ jaunys saimis ir pīmāruota vīta?\nKaidu laiku atpakaļ obeji ar Arturu smiejomēs, ka Preili byutu ideala vīta, kur pavadeit bierneibu i nūvacuot. Es īsamīlieju itymā piļsātā vēļ tod, kod vuicejūs gimnazejā. Šaļtī, kod mes puortopom par saimi, saprotom, ka niu ir laiks braukt nūvacuot, kab mozais varātu izbaudeit bierneibu tik breineigā piļsātā. Itūšaļt jau divejus godus dzeivojam mozpiļsātā. Ite nav juomāroj miļzeigi attuolumi, kab tyktu leidz sātai voi dorbam, ite ir kluss i zaļš paradizis nūstyureits, eipaši vosorā. Skumi, ka īdzeivuotuoju skaits turpynoj sarukt, vys prīcynoj, ka ik pa laikam teik radeitys taustomys vierteibys – pludmale ar atpyutys i sporta zonu, taipoš kotru godu atdzymst skaistais parks. Ituos pusis cylvāki ir originali i interesanti, vys jūs katastrofali tryukst.\nTovs dāls apmeklej Preiļu Breivū skūlu, deļkam izviele kryta taišni iz itū izgleiteibys īstuodi?\nBārnuduorza gaitys mes suocem “tradicionalajā” veidā, vystik mozajam tys nabeja pa pruotam – namiteiga slymuošona, rauduošona nu reita i pyrma mīga, histerejis ari sātā. Četru mienešu laikā mums tai ari naizadeve adaptētīs. Izjiemu jū nu bārnuduorza i kaidu šaļti obi bejom pa sātu, vystik struduot ari vajadzēja. Nu sovys klientis izzynuoju par Preiļu Breivū skūleņu. Tī ir cīšyn atbolstūši cylvāki i pedagogi, ari myusu puikys attīksme uotri viņ mainejuos – jis nūstuoja slymuot i tān nu reita ar prīcu īt iz skūleņu. Vyspuor ituos īstuodis koncepts ir cīšyn puordūmuots – ideala bierneiba ar izgleitojūšu saturu i aktivitatem uorpus sātys.\nKai ir ar latgalīšu volūdys izpratni i lītuošonu kasdīnā?\nSaprūtam cīši labi, taipoš pateik klauseitīs ituos volūdys skaniejumā, vystik runuot gon saīt cīšyn reši, nav puorlīceibys, ka prūtam runuot pareizi.\nArturs ir struoduojs Daugovpilī, Reigā, ari uorpus Latvejis, tu apvuiceibu kursus izguoji Reigā, meistarklasēs vuicejusēs ari uorzemēs. Ar jiusu kvalifikaceju i pīredzi jums byutu vareiba dzeivuot kaidā leluokā piļsātā, deļkam izavieliejot taišni Preiļus?\nLela piļsāta ir eistynuo vīta lobai izaugsmei i pīredzis uzkruošonai, bet na tik pīmāruota vīnkuoršai dzeivuošonai i bierneibai. Kaidā šaļtī mes vīnkuorši nūgurom nu golvyspiļsātys stresa, cylvāku daudzuma, tuo nanormaluo dzeivis ritma i konkureņcis. Saprotom, ka ir juoriskej, kab pošim uzlobuot sovu dzeivis kvalitati. Tai mes nūlemem atsagrīzt Preiļūs, partū ka ite ir forši! Apleik ir sovejī cylvāki, vysys lītys var nūkuortuot uotruok i vīnkuoršuok, ir breiva vīta biznesam. Tetoviešona i permanentais meikaps Preiļūs ir koč kas jauns. Myusu darbneicai niu ir pusūtrys gods, i var saceit, ka mums īt labi. Sovys idejis izstruodis stadejā bejom nūskaņuoti stypri pesimistiskuok, nakai jiutamēs tān. Atsaverūt atpakaļ, varim drūsai secynuot, ka nav nimoz tik trokai dzeivuot i struoduot mozā piļsātā. Turkluot, struodojūt breivā gaisūtnē, rūnās daudz vairuok ideju par tū, kai sevi pylnveiduot konkretajā sferā. Vysod ir vareiba nūbraukt i pīsadaleit meistarklasēs, konkursūs. Leidz ar tū saīt, ka vaicuojums par izaugsmis īspiejom tai eistyn nav atkareigs nu piļsātys leluma.\nVoi nalelā piļsātā napītryukst lelpiļsātys īspieju – koč voi izklaidis i vysaida veida veikalu ziņā?\nŠod tod jau pītryukst, bet tod mes sāstamēs mašynā i braucam iz Daugovpili voi Reigu. Parosti piec dīnys voi divom, kas pavadeitys golvyspiļsātā, braucūt iz sātu, dūmojam – labi, ka mes ite vaira nadzeivojam i varim atsagrīzt sovā mīra ūstā.\nKurā šaļtī saprotot, ka tetoviešonys i permanentuo meikapa salona attaiseišona ir taišni tys, ar kū jius gribit nūsadorbuot?\nArturs nūsadorboj ar tetoviešonu jau seņ, kūpš es jū pazeistu, jis tetovej. Da šam jis ir struoduojs vairuokūs salonūs i ir ar lelu pīredzi, tuoluokais sūļs – attaiseit pošam sovu darbneicu – beja logisks. Mes ilgi planavuojom, cikom izdūmuojom, ka permanentais meikaps kai salona papyldu pīduovuojums byutu taišni laikā. Cikom es beju bārna kūpšonys atvalinuojumā, intensivi vuicejūs, tān maņ pošai cīšyn pateik tys, kū es doru, var saceit, ka itei skaistuma muoksla mani ir “īsyukuse” sevī, koč i leidz šam maņ nikod nabyutu īguojs pruotā, ka es dorbuošūs taišni itymā sferā, deļtuo ka augstuokuo izgleiteiba maņ ir kulturys jūmā.\nKai tyka īvuiceitys pyrmuos prasmis tetoviešonā?\nGon iz seve, gon muoksleiguos uodys, gon drūšsirdeigim draugim (smaida).\nCik i kaidi tetoviejumi ir jums pošim?\nArturam jau ir gona daudz – obejis rūkys, kokls, kuojis i vēļ dažuos vītuos. Jam tyvuoks ir iudiņa pasauļs, nadaudz jiurnīku stilā. Ari es mozpamozom teiku izrūtuota, muns pyrmais tetoviejums topa vēļ pyrms beju sasapazynuse ar Arturu. Es asu tūs drūšsirdeigūs draugu rynduos i cytu reizi ari kritizātuojūs. Mes naīspryngstom par tetoviejuma nūzeimi, mums svareiguoks ir izpiļdejums i stils.\nVoi, asūt publiskā vidē, saīt pīfiksēt cytu cylvāku tetoviejumus voi meikapu, pi seve nūdūmojūt – itū gon es sataiseitu kvalitativuok, voi ūtraiži – itys gon ir kvalitativs dorbs.\nKai i vysim cytim meistarim, kuri ir aizrauti ar sovu dorbu, – ari myusim leluokā voi mozuokā mārā ir profesionalais kretinisms. Nareši, runojūt ar cylvāku, es dūmuos zeimeju uzacu formu (smaida). Mozā piļsātā tik cīški nasaīt satikt tetovātus cylvāku, voi taidus, kam ir permanentais meikaps. Ka goduos, tod, prūtams, ir interesanti pavāruot, kai struodoj cyti meistari. Itūšaļt sekuot aktualuom teņdencem cīšyn paleidz socialī teikli, kur apsagrūza daudz lobu meistaru. Tys īdvasmoj.\nCik vīnkuorši, voi sarežgeiti ir struoduot pakolpuojumu sferā? Voi klienti ir kaprizi?\nStruoduot pakolpuojumu sferā nav vīgli, bet mes skaitom, ka myusu nišā meistars nūsoka tū, kai nūrit procedura, tys atsatīc gon iz psihologiskū pusi, gon iz dorba kvalitati. Ka klienta i meistara vielmis stypri atsaškir, mums ir vareiba klientam atsaceit. Īspiejams, ka Latgolā, eipaši mozā piļsātā, cylvāki nav tik cīši izlutynuoti ar pīduovuojumim i bonusim, kab pīpraseitu nu meistara breinumus, leidz šam saskarsme ar klientim ir pozitiva.\nSovā dorbā puorsvorā raugu atrast kūpsaucieju ar klientu, daudz stuostu i ruodu, kaids byus gola rezultats. Vīneigī gadīni, kod es atsoku, ir tod, ka klientam jau ir nakvalitativs permanentais meikaps. Dīvamžāļ cylvākam juobrauc tū korigēt iz Reigu. Arturam ir konkretys lītys, kurys jis principiali natetovej, kai ari nakopej cytu meistaru dorbus. Ka klients pats puorsyuta biļdis, tod idejiski tuos teik puorzeimātys, kab sataiseitais tetoviejums byutu originals.\nArturs pīkūp New school* žanru. Voi pyrma tam ir bejuši mieginuojumi pīsavērst cyta veida žanram?\nArturam New school ir sirds līta myuža garumā, itys stils jū ir interesiejs jau nu bierneibys, kod jis sapynuoja byut par multiplikatoru. Tetoviešona ir sfera, kurā juobyun daudzveideigam i juospiej sevi pylnveiduot vysaidūs amplua. Pīmāram, niu jis ir aizaruovs ar malnboltū realistiku, izlīkūt sev sasnīgšonai konkretu lateņu. Kotram stilam ir sovys niansis, kurys ir juoizprūt, taipoš dorbs ar kotru klientu ir cīšyn individuals.\nKaidu padūmu tu varātu snēgt sovim kolegim jaunīsuociejim?\nCeņstīs byut kritiskim pošim pret sevi, nikod napuorstuot vuiceitīs kū jaunu i cīškuok izaicynuot sevi.\n* New school – vīns nu tetoviešonys paveidim, kam rakstureigys bīzys linejis, spylgtys kruosys i attāluotūs objektu puorspeilejums. Itys stils cytu reizi teik pīleidzynuots karikaturom voi grafiti.\nKartenis: Olgys i Artura saimis arhivs


26. septembrī Rēzeknē padūs Nikodema Rancāna bolvu - lakuga.lv\nTemys: Latgalīšu kulturys bīdreiba, Nikodema Rancāna bolva, Nikodems Rancāns, RTA\n26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) 10.00 stuņdēs nūtiks seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi” (par jū vairuok ITE), a piec seminara 16.00 stuņdēs byus ari Nikodema Rancāna bolvys izcyluokajim Latgolys pedagogim padūšonys pasuokums, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs Jurs Viļums.\nItūgod konkursa reikuotuoji aicynuoja eipašu viereibu pīgrīzt pedagogu spiejom īvīst vysaidus jaunynuojumus sovā dorbā – jaunys pīejis, metodis, strategejis, jū seviški jamut vārā tū, ka īprīškejais vuiceibu gods paguoja organizejūt dorbu golvonom kuortom attuolynuoti. Kai vysod, papyldu punkti viertiešonā tyka tim pedagogim, kas sovā dorbā izmontoj ari latgalīšu volūdu.\nJuoatguodynoj, ka izcylais pedagogs i katuoļu goreidznīks Nikodems Rancāns (1870–1933) ir Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks ar īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. Itūgod bolvys padūšonys datums pīskaņuots N. Rancāna dzimšonys dīnai piec jaunuo stila (piec vacuo – jam dzimšonys dīna 13. septembrī).\nRēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim īdybynuoja i padeve 2015. godā, iz N. Rancāna 145 godu jubileju. Bolvys mierkis ir na viņ izcyluo latgalīša pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu.\nKluotīnē pasuokums daīmams viņ personai ar atbylstūšu Covid-19 sertifikatu. Dasasaceišona da 24. septembra, rokstūt iz e-postu: latgalisubidreiba@gmail.com (kluotīnis dalinīku skaits ir īrūbežuots).


Apbolvuoti lobuokī Latgolys školuotuoji - lakuga.lv\nApbolvuoti lobuokī Latgolys školuotuoji\nTemys: bolva, Nikodema Rancāna bolva, RTA, škola\n22. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā nūtyka Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim nūslāguma pasuokums, apbolvojūt lobuokūs Latgolys školuotuojus.\nPasuokumu atraktivi vadeja Ēriks Zeps, vysim kluotasūšajim skanēja Kārļa Kazāka muzyka poša autora izpiļdejumā, papyldynuota ar vierteigom atziņom par pedagoga dorbu i izgleiteibys procesu kūpumā. Pasuokumā tyka padūtys sešys golvonuos bolvys – sudobrā koltys saktys, kuru autors i izgatavuotuojs ir rūtkaļs Rihards Ciblis. Papyldus itom bolvom Izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska padeve eipašuos ministrejis pateiceibys vēļ pīcim školuotuojim, kurim pavysam drusku datryuka leidz bolvai, tok jūs sasnāgumi ir nūteikti vārā jamami i prīškzeime cytim.\nŠkoluotuojim atzineigus vuordus saceja ari Latgolys plānuošonys regiona Atteisteibys padūmis vadeituojs Gunārs Upenieks, Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektore Iveta Mietule, kai ari dzejneica Anna Rancāne.\nInformacejai: Nikodema Rancāna vuordā nūsauktais konkurss i bolvys padūšonys pasuokums teik reikuots jau pīktū godu. Itamā reizē kūpā tyka sajimti 32 pīteikumi. Konkursu reikoj Latgalīšu Kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys Plānuošonys regiona Atteisteibys padūmi i Rēzeknis Tehnologiju akademeju.\nNikodema Rancāna bolvys sajiemieji:\nSpecbolva par inovacejom pyrmsškolys izgleiteibys īstuodē: Zinaīdai Bernātei, Kruoslovys nūvoda pyrmsškolas izgleiteibas īstuode „Pīlādzītis”.\nDivys bolvys par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai: Gunai Kisei, Kuorsovys Muzykys i muokslys škola, vargaņspēlis i klavīrspēlis pedagoge, koncertmeistere, Maijai Gailumai, J. Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filiale.\nDivejys bolvys par inovacejom izgleiteibys procesā: Inārai Ostrovskai, Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikums, Marutai Krustānei, Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškola (Rēzekne).\nVīna bolva par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē: Lūcijai Vaivodei, Daugovpiļs Vīneibys pamatškola.\nIzgleiteibys i zynuotnis ministrejis eipašuos Pateiceibys sajēme:\nAnita Matule-Bordāne, Bolvu profesionaluo i vyspuorizgleitojūšuo vydsškola,\nAiga Hudobčenoka, Daugovpiļs Vaļsts ģimnazeja,\nIveta Meškovska, Daugovpiļs 12. vydsškola,\nStaņislava Inkina, Rēzeknis nūvoda Kaunatys vydsškola,\nRita Upeniece, Rībeņu nūvoda Gaļānu pamatškola.\nKonkursa reikuotuoju Atzineibys:\nPar veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju i par rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai: Mārtiņam Dzindzukam, Viļānu Muzykys i muokslys škola.\nPar veiksmeigu jaunuo pedagoga debeju pyrmsškolys īstuodē Atzineiba Kristīnei Razānei, Dagdys piļsātys pyrmsškolys izgleiteibys īstuode ,,Saulīte”, i div atzineibys par latgaliskuos vidis radeišonu i latgaliskūs vierteibu saglobuošonu i styprynuošonu pyrmsškolys izgleiteibys īstuodē: Irinai Vasiļevskai, Ondrupinis pyrmsškolys izgleiteibas īstuode “Avotiņš”, Ilonai Znutiņai, Daugovpiļs piļsātys 24. pyrmsškolas izgleiteibys īstuode.\nAtzineibys par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai:\nAigaram Vigulim, Dagdys vydsškola,\nLīgai Slicai, Leivuona nūvoda Jaunsylovys pamatškola,\nIngrīdai Kroičei, Aglyunys nūvoda Prīžmolys pamatškola,\nArnoldam Grīnbertam, Daugovpiļs 13.vydsškola.\nAtzineibys par inovacejom izgleiteibys procesā:\nAigaram Bukšam, Baļtinovys Muzykys i muokslys škola (kai ari žurnala “A12” specbolva – goda abonements),\nBenitai Lazdiņai, Rēzeknis suokumškola,\nInesei Kuzņecovai, Dagdys nūvoda Aleksandrovys pamatškola ,\nInesei Magdaļenokai, Leivuona 1. vydsškola,\nIvetai Kārklei, Leivuona nūvoda Rudzātu vydsškola,\nAnitai Klismetei, Rēzeknis nūvoda Kaunatys vydsškola,\nMarutai Ladusānei, Viļānu vydsškola,\nRutai Krišānei, Rēzeknis nūvoda Nautrānu vydsškola.\nAtzineibys par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē:\nVelgai Smoļakai, Ruguoju nūvoda vydsškola,\nIrēnai Maļkevičai, Dagdys vydsškola,\nIvetai Vasitovai, J. Raiņa Daugovpiļs 6. vydsškola,\nIngūnai Ludboržai, Riezeknis nūvoda Nautrānu vydsškola,\nRitai Pudānei i Ārijai Bergmanei-Sprūdžai, Rībeņu vydsškola.


SKŪBIS DŪ! (2020) / Scoob! » Filmai ir serialai online nemokamai


Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo - Panamasitijbīča - Hotels.com\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Vannasistabas izlietne\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Vingrošanas klubs\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Autostāvvieta\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Galvenais attēls[1/42]\n1 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča\n2 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n3 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n4 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n5 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Āra baseins\n6 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Āra baseins\n7 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Āra baseins\n8 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Balkons\n9 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dzīvojamā zona\n10 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Privāta virtuve\n11 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dzīvojamā zona\n12 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dzīvojamā zona\n13 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Privāta virtuve\n14 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistabas duša\n15 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistabas izlietne\n16 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Naktsmītnes teritorija\n17 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Naktsmītnes priekšskats\n18 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Naktsmītnes teritorija\n19 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vingrošanas klubs\n20 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Skats uz pludmali/okeānu\n21 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n22 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n23 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Āra spa vanna\n24 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dzīvojamā zona\n25 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Privāta virtuve\n26 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n27 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n28 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n29 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dziļā vanna\n30 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistaba\n31 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Autostāvvieta\n32 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n33 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n34 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n35 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n36 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n37 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistaba\n38 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistaba\n39 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n40 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistaba\n41 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View)\n42 - Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View)\nIzklaižu komplekss „Super Speed Fun Park” — 42 min. pastaiga\nFortvoltonbīča, Florida (VPS-Ziemeļrietumu Floridas reģionālā lidosta) — 86 min. brauciens (106 km)\nGrand Panama 1904 Tower 1 Two Bedroom Condo Panama City Beach\nCondo Grand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo\nGrand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo Panama City Beach\nGrand Panama 1904 Tower 1 Two Bedroom Panama City Beach\nGrand Panama 1904 Tower 1 Two Bedroom\nGrand Panama 1904 Tower 1 - Two Bedroom Condo Condo


14.06.2011. – Latgolys Studentu centrs\nVasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu "Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi". Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits - kotrā ziņā juojam tolkā…\nPosted on 14.06.2011.\nKai īprīšk tika ziņuots - jau pīktū godu vosorys suokumā sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod…


Autumn Fruits. Round Beach Towel for Sale by George and Sally Stevenson\nAutumn Fruits. Round Beach Towel\nThere are no comments for Autumn Fruits.. Click here to post the first comment.


Raidīroksts "Ej šī! Parunuosim?" - lakuga.lv\nRaidīroksts “Ej šī! Parunuosim?”\n28 Janvars 2022\n28/01/2022 @ 15:00 – 16:30\nItūreiz raidīrokstā filosofiska saruna par vysaidom dilemom, ar kū sasaskarom kasdīnā i kas beidzamajā laikā bejušys aktualys Twitter i cytur. Saruna par myusu izvielem, par tūs ītekmi iz cytim i tū, cik nūpītnai voi nanūpītnai tom juodaīt. Voi “trolley problem” ir tik teoretiska dilema, voi ari itaida veida izvielis izdorom ari kasdīnā realajā dzeivē?\nArturs Logins – filosofs, pietnīks i pasnīdziejs Cīrihis universitatē\nLeila Rasima i Aija Mežale – sabīdriski aktivys personeibys, raidīroksta veiduotuojis.\nSarunai var sekuot leidza bīdreibys ESTO Facebook lopā.


Preiļūs nūtiks Gruomotu svātki - lakuga.lv\nTemys: gruomotu golds, gruomotu svātki, Latgolys Studentu centrs, LgSC, Preiļi, Roksts\n27. martā 11.00 Preiļu KN tiks atkluoti Preiļu nūvoda Gruomotu svātki.\nKai jau īrosts, vysys dīnys garumā – jau nu 9.30 da 15.00 – pasuokuma ītvorūs nūtiks gruomotu komercizstuode, kur pīsadaleis Latvejis zynomuokuos izdevnīceibys (“Lauku Avīze”, “Zvaigzne ABC”, “Jumava”, “Nordik” i cytys), taipat byus vareiba īsaguoduot gruomotys ari Latgolys Studentu centra gruomotu goldā.\nPasuokuma gaitā nūtiks publiskuo diskuseja par atbolsu uzjiemiejdarbeibai, kurymā pīsadaleis 12. Saeimys deputati, taipat tū, kai byut par sātys ražuotuoju stuosteis “Siera klubs” vadeituoja Vanda Davidanova.\nDīnys laikā vareiba sasatikt ar dažaidim rakstnīkim byus i bārnim, i pīaugušajim. Taipat nūtiks ari Zemissardzis demonstriejumi, bet pasuokuma nūslāgumā nūtiks tradicionaluo gruomotu izlūze, kai ari byus vareiba redzēt izruodi “Boņa sīvītis” Preiļu nūvoda BJC teatra grupys “Kājām gaisā” izpiļdejumā.\nPylnu pasuokuma programu var apsavērt ite.


" Autumn Leaves" Picture art prints and posters by Jason Friend - ARTFLAKES.COM\n„ Autumn Leaves“\nAutumn Leaves. A close up view of the autumn colours of autumn leaves that have fallen from british trees during autumn.\nPicture ID: b38bb60


» Forsja Technologies Pte. Ltd.\nAddress: 19 Tai Seng Avenue #06-08, Home-Fix Building Singapore 534054


Teika par Grītys kolnu - lakuga.lv\nTemys: Grītys kolns, Roksts, teika, Višķi\nTeika publicāta: P. Šmita “Latvīšu puosokys i teikys”, Reiga, 1937. g.(saglobuota origionaluo raksteiba).\nVīns myusu cīma vactāvs stuosta šitaidu nūtykumu par Višķu pogosta Grītas kolnu. Jam gadējīs agri leldīnas reitā byut uz piļskolna pi Grītas. Te uz reizes Grītas zīmeļu suonā atsadora durovas un četri lūgi: kotrā durovu molā pa divi. Un nu Grītas pa durovom izguojuse kundze, boltuos drēbēs, skaisti ģērbusīs, ar vainagu uz golvas, un divi malni suņi nu pakaļes. Jei iznasuse sauju sudobra naudas, davuse tū zemnīkam un teikusi: “Še tev nauda un ej uz muojom. Vēl nav atguojis laiks.” Kaids laiks vēl nav atguojis, to nateikusi. Zemnīks pajēmis naudu un nūguojis uz muojom.\nTai pat breinīgs gadījums pi Grītas kolna nūticis arī ar munu muoti. Agri reitā, vēl pyrms saules lēkšonas, muote ar muosu nūguojušas par upi sēnēs. Te Grītas golā pasaruodījušas durovas, leidz pusei nu stykla, un vīns lūgs. Juos ļūti nūsabeidušas, atskrēja uz muojom un pasacīja cytim. Nuskrējuši muojinīki naatroda jau nikuo.\nKaidu dīnu goni ganīja uz piļskolna. Te pi Grītas sēdēja vaca sīvīte, ar siermim motim un boltuos drēbēs. Goni pīguojuši pi sīvītes un prasījuši: “Nu kurīnes tu esi? Kuo tu te sēdi?” Jei naatbiļdejusi nikuo. Tod goni vaicuoja krīviski, tod pūliski, bet jei kai sēd, tai sēd un naatbild nikuo.\nCytā dīnā goni redzējuši raibu sunīti, kas skraidījis ap Grītu. Goni juo saukuši, davuši maizes. Vāluok suokuši svaidīt ar akmiņim, bet sunīts skrējis un skrējis ap Grītu.\nReiz vyss myusu cīms gribēja īt Grītas roktu. Vīns saimnīks nūguoja vysim pa prīšku uz Grītu. Cyti, kas vāluok nu cīma izalaidja, redzēja, ka pi juo kurīs moza guntiņa, un ap jū lākaja malns suns. Kaimiņi nūguojuši, vaicuoja: “Kaids pi tevis beja suns, un kam tu kurinuoji guni?” Bet viņš atteicja, ka šis naredzējis nikaida suņa un nakurinuojis nikaidas guns.\nKarteņa: A. Plūme


Juicy Couture Viva La Juicy Glace Eau de Parfum 3.4 oz.\nAlluremart.com: Viva La Juicy by Juicy Couture Eau De Parfum Spray 3.4 oz (Women)\nBuy Viva La juicy couture perfume by Juicy Couture 3.4oz 100ml EDP Spray, Reviews\nJuicy Couture Viva la Juicy Rose 3.4 fl. oz. Eau de Parf…\nJuicy Couture Peace, Love and Juicy Couture Eau De Parfum 1.7 oz. SKU:#7910884\nJuicy Couture Juicy Couture Original Eau De Parfum 3.4 oz. SKU:#7910889\nAmazon Price: $96.00 $96.00 (as of September 14, 2017 3:32 am – Details). Product prices and availability are accurate as of the date/time indicated and are subject to change. Any price and availability information displayed on the Amazon site at the time of purchase will apply to the purchase of this product.\nProduct Dimensions: 3 x 2.2 x 4 inches ; 1 pounds\n164023, 3.4 oz., Juicy Couture, Juicy Couture Viva La Juicy Eau de Parfum Spray


Roksti latgaliski: raksteit kūpā voi škierti? - lakuga.lv\nTemys: latgalian, latgaliski, latgalīšu rokstu volūda, ltg, pareizraksteiba\nAr taidu vaicuojumu sasaskar latgalīšu rokstu volūdys lītuotuoji salyktūs vītnīkvuordu, apstuokļa vuordu, saikļu i partikulu pareizraksteibā. Tok itamā vysā ir sova logika. Pīduovoju vīnkuoršus pareizraksteibys skaidrojumus. Jūs īvārojit, taisit špikerus i rokstit latgaliski pareizi!\n1. Vuordu savīnuojumūs lītvuordus ar pylnom golūtnem roksta škierti, bezgolūtņu formys (tī jau ir apstuokļa vuordi) roksta kūpā:\ntū godu, itū rudini, cytu nakti, iz reizis…\ntūgod, itūrudiņ, cytunakt, izreiz…\n2. Patstuoveigi vuordi sagloboj nūzeimi, jūs roksta škierti. Kūpā raksteitu vuordu savīnuojuma nūzeime naizrīt nu atsevišku vuordu:\nJis par tū zynuoja i partū gaideja.\nDeļ tuo gadejuma jis turēja tū lelū maisu, deļtuo juo naizmontuoja cytur.\nĪmu pa ceļu, kas naseņ savasts kuorteibā, paceli nu sovys sātys.\nNikas troks jau puorguojīnī nanūtyka, viņ leitā sausys napalyka ni drēbis, ni iedīņs.\n3. Eisynuotū naz- roksta kūpā, a nazyn atdola:\nnazkas, nazkaids, nazkaida, nazkurs, nazkura, nazkod, nazkur, nazcik..\nnazyn kas, nazyn kaids, nazyn kaida, nazyn kurs, nazyn kura, nazyn kod, nazyn kur, nazyn cik…\n4. Leidzeigi atdola cytus pylnu vuordu savīnuojumus:\nkas naviņ, kaids naviņ, kaida naviņ, kurs naviņ, kura naviņ, kod naviņ, kur naviņ, cik naviņ;\nkas nakas, kaids nakaids..\nkas nabejs, kaids nabejs..\nkod kas, kod kaids..\nkoč kas, koč kaids, koč kurs..\nda kas, da kaids, da kaida..\nvyss kas, ni deļ kuo ‘tāpat vien, bez iemesla’\n5. Savīnuojumu, kū veidoj treis vuordi, pareizraksteiba juoīgaumej:\nkazyn kas, kazyn kaids, kazyn kaida, kazyn kurs, kazyn kura, kazyn kod, kazyn kur, kazyn cik;\npartū ka, deļtam ka, deļtuo ka, aiztam ka, aiztuo ka.


Atkrytumu škiruošonā regionā vēļ daudz izaicynuojumu / LR1 / / Latvijas Radio 1\nEiropys Savīneibys direktiva i pījimtais atkrytumu apsaiminīkuošonys vaļsts plans paradz, ka 2035. godā poligonūs varēs apglobuot viņ 10 % nu saražuotūs atkrytumu, puorejai atkrytumu masai juobyut nūdūtai puorstruodei voi kai cytaži izmontojamai. Niu apglobuotu teik drupeit vaira nakai 60 % atkrytumu. 2021. goda rudinī SKDS padareituo aptauja par atkrytumu škiruošonys paradumim Latvejā līcynoj, ka vysmoz vīnu atkrytumu veidu škiroj 69 % Latgolys dzeivuotuoju, kas ir mozuok nakai cytūs Latvejis regionūs.\nKai Latgolai pīsatyvynuot Eiropys “zaļajam kursam” i samazynuot poligonūs apglobojamūs atkrytumu daudzumu diskuseja, kurā pīsadola SIA “ALAAS” vaļdis lūceklis Aigars Metlāns, SIA “Atkritumu apsaimniekošanas Dienvidlatgales starppašvaldību organizācija” vaļdis lūceklis, Daugovpiļs komunaluos puorvaļdis vadeituojs Aivars Pudāns i VARAM Vidis aizsardzeibys departamenta direktore Rudīte Vesere.


Džeza muzykys meistarklasis - lakuga.lv\nLatgolys namaterialais kulturys montuojums: Upītes kulturtelpa\nDeveni interesanti fakti par latgalīšu volūdu\nDžeza muzykys meistarklasis\n19/03/2018 @ 12:30\nJuoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydškola\nAtbrīvošanas aleja 56\nMeistarklasis pasnīgs Rihards Goba, Dāvis Bindemanis, Rūdolfs Dankfelds un Evilena Protektore.\nGitarists Rihards Goba ir Latvejis Radejis bigbenda muzikis – muziciejs ar taidim muokslinīkim kai James Morrison, Jiggs Wigham, “New York Voices” i c.\nDāvis Bindemanis ir džeza harmonejis i klavīrspielis pedagogs NMV Reigys Dūma kūra školā. sasadorbuojs ar taidim muokslinīkim kai Peter Eldrige, Derek Brown, vokalū grupu “Framest” i c.\nSytaminstrumentalists Rūdolfs Dankfelds ir izgleiteibu givs ASV, Vuocejā i cytur. Itūšaļt muzicej ar taidim muokslinīkim kai Daumants Kalniņš, Dons, Kristīne Prauliņa, Aminata, kai ari ir sasadorbuojs ar Kurt Elling, Victor Bailey.\nEvilena Protektore ir Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis magistranturys absolvente, kur itūšāļt vuica džeza vokalu. Starptautiskūs konkursu: “Riga Jazz Stage”, “Nome Jazz” laureate, kai ari konkursa “Jazz Voices” (Lītuva) “grand prix” ieguvieja.\nAicynuoti jimt daleibu dažaidu paaudžu i īprīkšejis sagatavuoteibys dalinīki –\nLatgolys apriņča muzykys školu i vydškolu audziekni, pedagogi i cyti interesenti.\n“Latvian Voices” jaunajā albumā īsaskaņ ari latgaliskuos notys 10/10/2018\nMyužeibā nūguojs džeza kontrabasists Tuoms Lipskis 25/10/2018\nMyužeibā nūguojuse kordirigente i muzykys pedagoge Terēzija Broka 23/10/2018\nLai komentātu īsalūgojīs\n16:00 #100dečiLatvijai izstuodis i gru... @ Namaterialuos kulturys montuojuma centrs "Upīte"\n#100dečiLatvijai izstuodis i gru... @ Namaterialuos kulturys montuojuma centrs "Upīte"\nDec 18 @ 16:00\n17:00 Kārļa Kazāka koncerts @ Ondrupenis lauku sāta\nKārļa Kazāka koncerts @ Ondrupenis lauku sāta\nDec 27 @ 17:00\n18:00 Izruode “Ontons i Anne” @ Rībeņu nūvoda kulturys centrs\nIzruode “Ontons i Anne” @ Rībeņu nūvoda kulturys centrs\nDec 27 @ 18:00\n13:00 Kārļa Kazāka koncerts @ Ezernīku Saītu noms\nKārļa Kazāka koncerts @ Ezernīku Saītu noms\nDec 28 @ 13:00\n16:00 Ontonam Slišānam 70 @ Upītes Tautys noms\nOntonam Slišānam 70 @ Upītes Tautys noms\nDec 28 @ 16:00\nLatgolys zylais asnis. Saruna ar Valentīnu Edmundu Klešniku\nZvonu goreiguo dzeive\nKinu “Latgalīši Pīterpilī” var nūsavērt škārsteiklā\nKod rakstiet “i” i kod “y”?\nLatgolys muokslinīks nu “Četru boltu kraklu”\nSuokusēs latgalīšu literaturys populariziešonys akceja “Dūmoj ar komatim!”\n“Laika leigučuos” 10. raidejums\nSymtgade Ludzys sanatnis duorgumu kruotivei


Par pyrmū i vīneigū povuorgruomotu latgaliski - lakuga.lv\nPar pyrmū i vīneigū povuorgruomotu latgaliski\n13 Janvars 2021\nTemys: Antonina Masiļūne, Diāna Apele, gruomota, kulinareja, Latgolys kulinarais montuojums, Povōru grōmota, povuorgruomota, Valentins Lukaševičs, Vineta Vilcāne\nLai ari kulinarais montuojums ir vīna nu Latgolys vizeitkaršu, paradoksali ruodīs, ka ir izdūta tikai vīna povuorgruomota latgalīšu volūdā. Tei ir 1992. godā publicātuo slovonuos recepšu autoris Antoninys Masiļūnis “Povōru grōmota”. Gruomota sovā laikā izdūta miļzeigā tiražā, bet niu palykuse par bibliografisku ratumu. Itys roksts ir mieginuojums atškatynuot pyrmuos povuorgruomotys latgalīšu volūdā topšonys stuostu.\nAntoninys Masiļūnis (dz. Zadvinska) dzeivis ceļš suocēs 1921. godā augustā Rēzeknē, jei izauga kūpā ar treis bruolim. Vāluok studēja niulinejuos Latvejis Universitatis Filologejis fakultatē. Ar 1957. godu A. Masiļūne pīsavērse kulinarejai, kas palyka par juos dzeivis aizaraušonu leidz pat aizīšonai myužeibā 2019. godā.\nJai beja vareiba školuotīs pi sova laika lobuokajim omota pratiejim. Antonina struoduojuse par pavuori “Staburadzē”, restoranā Mellužūs, “Lido”. Daudzim Antonina palykuse atmiņā ar sovu atraktivitati, vodūt kulinarejis kursus. Tū jei suoce dareit 1959. godā, suokumā kursus vadeja Reigā, vāluok suoce braukuot pa vysu Latveju, tymā skaitā uzastuoja ari dažaiduos Latgolys vītuos.\nVairuokys povuorgruomotys Masiļūne publiciejuse ar sova vuorda saeisynuojumu – Nina. Juos pyrmuo povuorgruomota “Ikdienai un svētku galdam” izguoja 1982. godā, bet 10 godus vāluok povuorgruomota latgalīšu volūdā “Povōru grōmota”. Kūpumā pa itim vysim godim izdūts teju ap 30 gruomotu, kurom A. Masiļūne bejuse autore ci leidzautore, vairuokys nu tūs tulkuotys svešvolūduos.\nAntonina Masiļūne ir povuormuokslys ikona, kurai ir lela lūma Latvejis kulinarejis viesturē. Par nūpalnim jei 2017. godā sajēme IV škirys Treju Zvaigžņu ordini.\nGruomotu izdūd tyukstušuos eksemplaru\n1992. gods Latgolys viesturē ir eipašs, nu 11. leidz 13. augustam nūtyka Pyrmais latgalīšu saīts, puļcejūt na tikai vītejūs, bet ari uorpus Latvejis dzeivojūšūs latgalīšus. Tyka lamts par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, gruomotu izdūšonu latgaliski, par Rēzeknis Augstškolys izveiduošonu i c. Saīta laikā atkluoja ari atjaunuotū pīminekli “Vienoti Latvijai” aba Latgolys Muoru, kai tys īsaukts tautā. Saguoja ari tai, ka iz saīta laiku izdeve A. Masiļūnis “Povōru grōmotu”.\nRoksta autorei beja īspieja satikt Antoninu nailgi pyrms juos aizīšonys myužeibā, par gruomotys izdūšonu jei saceja, ka gribiejīs izdūt recepšu gruomotu latgaliski, bet tei natyka speciali veiduota deļ latgalīšu saīta. Sakrits, ka gruomota bejuse gotova taišni iz saīta laiku. A. Masiļūne atguodova ari kaidu epizodi saisteibā ar gruomotu. Povuorgruomota i cytys gruomotys bejušys pastateitys puordūšonai latgalīšu saīta telpuos, bet kaida sīvīte līguse puordūt taišni Antoninys gruomotu, par kū jei bejuse cīši pykta.\nDzejnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, kurs saītā pīsadaleja kai žurnalists, atguodoj: “Atbreivuošonys aleja beja aizsāgta nu posta leidz pat lelajam tyltam (red. pīz. Atbreivuošonys alejis puorvods) i iz tuos īlys beja tiergs, i vairuokuos vītuos tierguoja Masiļūnis povuorgruomotu.”\n“Povōru grōmotu” izdeve paju sabīdreiba “Rēzeknes panorāma”, īspīde tū Modūnis tipografejā. Pyrmū i da šam vīneigū povuorgruomotu latgalīšu volūdā izdeve 15 000 eksemplarūs. Verūtīs nu myusu dīnu perspektivys, tys ir miļzeigs apjūms, jo niu gruomotys latgalīšu volūdā izīt ap 500–1000 eksemplarūs. Lai ari sovulaik izguojuse miļzeigā metīnī, povuorgruomota palykuse par bibliografisku ratumu.\nGruomotys muokslineica ir Diāna Šlahtoviča (red. pīz. niu Diāna Apele). Vaicojūt Diānai Apelei, kas niu Rēzeknis Tehnologeju akademejā studentim vuica dizainu, kai jei palyka par gruomotys muokslineicu, Diāna atsoka: “Antonina ir muna tante, muns tāvs ir juos bruolāns. Es tūreiz beju beiguse muokslys školu, i Antonina maņ palyudze byut par gruomotys muokslineicu. Maņ tūreiz nabeja zynuošonu par gruomotu izdūšonu, itei beja muna pyrmuo gruomota.”\nDiānai vēļ ir sasaglobuojuši gruomotys maketi. “Vyss beja ar rūku taiseits, iz bolta papeira ar tušu zeimāts,” par gruomotu īkšlopu izveidi stuosta Diāna. Niu gruomotu vuokus taisa datorprogramuos, bet Masiļūnis gruomotys maketa vuoks beja zeimāts ar rūku i izkruosuots ar guošu. Gruomotys muokslineicys arhivā sasaglobuojs ari ūtrys variants gruomotys vuokam, tymā attāluota sorkonbryuna bļūda ar povuorneicu iz violeta fona. A. Masiļūnei itys variants nav guojs pi sirds, par tū izavieliejuse vuoku ar tortu viersā.\nVīna nu verseju povuorgruomotys vuokam. Karteņa: D. Apele\n1992. gods beja puormaiņu laiks na tikai sabīdreibā i administracejā, bet ari tipografejuos – burtliču vītā suoce pasaruodeit datori, i A. Masilūnis povuorgruomota latgalīšu volūdā beja vīna nu pyrmūs dotorsalykumā veiduotūs gruomotu. Tehniskā ziņā povuorgruomota tipografejai bejs lels izaicynuojums. D. Apele nūruoda, ka gribiejīs, lai gruomota tehniski byutu bejuse lobuok satykta, gruomotys vuokā kruosys vīna ūtrai īt viersā. “Nu dizaina vīdūkļa gruomota ir naiva, nu kulturviesturiskuo vīdūkļa es dūmoju, ka tys ir lels sova laika Masiļūnis kuņdzis īguļdejums,” soka gruomotys muokslineica.\nPovuorgruomotā ap 400 recepšu\n“Povōru grōmotys” īvodā Antonina Masiļūne rakstejuse: “Daudzus godus Latgolā lasēju lekciju cyklu “Ģimenei un mājai”. Pādejūs godūs mōcēju rēzeknietes apgyut povōra zynōšanys. Tagad latgaļiski uzrakstēju povōru grōmotu. [..] “Povōru grōmotā” uzrakstēju tikai ēdīnu receptis, pīmārōtys vairōk myusu apstōkļim. [..] Grybātu cerēt, ka kotrs “Povōru grōmotys” laseitōjs atrass sev kū dereigu. Nu sirds nūvēļeju vysim, kai angļu parunā ir saceits, – “iztaiseisim nu tō, kas ir, tū lobōkū”.”\nPovuorgruomotā atrūnams ap 400 recepšu: soltī, zyvu i galis iedīni, zupys, duorziņu i puokšaugu iedīni, bīzputrys i makaronu, ūlu i bīzpīna iedīni, blīņu, meiklis izstruoduojumu, peiriedzeņu, capumu i tortu receptis, kai ari padūmi dažaidu dzierīņu pagataveišonai.\nSarunā A. Masiļūne atkluoja, ka latgalīšu povuorgruomotai jei izavēlēja ikdīniškys receptis nu sovys pyrmuos povuorgruomotys “Ikdienai un svētku galdam”. Īsaverūt obejuos gruomotuos, radzams, ka latgaliski izdūtajā povuorgruomotā receptis puorpublicātys viņ ar mozom i nanūzeimeigom izmaiņom.\nLatgaliskajā povuorgruomotā atrūnama ari kaida nu myusu dīnu skotu punkta sovdabeiga recepte – šašliks nu nutrejis galis. Itys dzeivinīks, kas vizuali atguodynoj lelu žurku ci babru, beja īcīneits 20. godu symta 80. godu vydā, i Latgolā daudzi pat aizaruove ar nutreju audziešonu, atguodoj V. Lukaševičs. Par tū nav puorsteidzūši, ka nutrejis recepte ītykuse latgaliskajā povuorgruomotā. Tūmār latvīšu iedīņkartē nutrejai nav bejuse palīkūša vīta, i skaitoma par sova laika trendu.\nVēļ povuorgruomotā īkļauts cīši daudz cidoneju recepšu, kas nav atrūnamys gruomotā “Ikdienai un svētku galdam”. Daudzuos cidoneju receptis pamanejs ari V. Lukaševičs nūruodūt, ka deviņdasmytūs godu suokumā cidoneja beja “mūdis” auglis.\nNu “Povōru grōmotys” izdūšonys paguojuši teju 30 godi, ir izdūts daudz materialu par Latgolys kulinarū montuojumu, tok vys A. Masiļūnis gruomota ir vīneiguo tikai latgaliski izdūtuo povuorgruomota. Puorsteidzūši, ka taidys nav izguojušys ni storpkaru periodā, ni pyrma tuo.\nKa kaidam ir zinis par A. Masiļūnis “Povōru grōmotys” tapšonu i izplateišonu, prezentaceju Pyrmuo latgalīšu saīta laikā, atminis par sadarbeibu ar Antoninu, par juos lekcejom, roksta autore byus prīceiga, ja pasadaleisit ar itū informaceju. Tei byus nūdereiga pietejumam par Latgolys kulinarū montuojumu. Lyugums sasazynuot, zvonūt 26149207 ci rokstūs iz vineta.vilcane@gmail.com.


Kuṃvara Sāhaba; sāmājika upanyāsa. (Libro, 1970) [WorldCat.org]\nCredo tu possa essere interessato a questo documento su http://www.worldcat.org/oclc/20281616 Titolo: Kuṃvara Sāhaba; sāmājika upanyāsa. Autore: Madanamohana Śarmā Pubblicazione: [Jayapura] Cinmaya Prakāśana  OCLC:20281616\nPiù informazioni su: Madanamohana Śarmā\nAggiungi etichette: per "Kuṃvara Sāhaba; sāmājika upanyāsa.". Diventa il primo.


Pjūkleliai lamin. plokštei, parketui (5vnt.) HC 19 R bi Laminator WILPU - Gitana.lt\nParduotuvėje: 11,06 €


Hyundai ix35 rezerves daļās. Hyundai ix35 2009 tuning dalys pats didžiaus 2011 m., | A11192063\nHyundai ix35 rezerves daļās. Hyundai ix35 2009 tuning dalys pats didžiaus\nrezerves daļās. Hyundai ix35 2009 tuning dalys pats didžiaus\nrezerves daļās. Bmw 5 f10 f11 naujos originalios dalys variklio\nrezerves daļās. Volkswagen golf vii 2012 2017 gti r line r400\nID: A11192063 Hyundai ix35 rezerves daļās. Hyundai ix35 2009 tuning dalys pats didžiaus


Diskuseja: Latgalīšu spāks | Latgolys Studentu centrs\nItymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra “Galleria Rīga” 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja “Avantis” i portals “Diena” aicynoj iz diskuseju ciklā “Domu ekspresis” – itūreiz tema “Latgalīšu spāks i tū nūslāpumi”.\nDiskusejā pīsadaleis Aija Eriņa – dzīduotuoja, TV šovu dalineica i uzvarātuoja, Edeite Husare – LgSC Reigys biroja vadeituoja i Aivars Līpenītis – latgalīšu muzykys projekta “Sovvaļnīks” producents. Diskuseju vadeis Māra Upmane-Holšteina (grupa “Astro’n’out”) i tymā esi aicynuots pīsadaleit ari Tu, izdūdūt vaicuojums i izsokūt sovu vīdūkli kluotīnē!\nDiskuseju varēs viertīs tīšraidē portalūs www.diena.lv i www.streetbasket.lv\nCi i kaids ir tys latgalīšu spāks? Atbalsteišona TV šovūs, kūpeigi dorbi, sadzeiviskuos padareišonys, viesturiskī puordzeivuojumi? Par tū tod vaira 20.01. 19:00.\nTags:diskuseja, latgalīši, spāks


Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa PDF By author Kr̥shṇabihārī Miśra last download was at 2017-02-29 32:48:52. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa book.\nĀsthā aura saundarya PDF By author Rambilas Sharma last download was at 2016-08-07 54:38:28. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura saundarya book.\nĀsthā kā agni-kuṇḍa PDF By author Ārasī Prasāda Siṃha last download was at 2016-07-25 52:04:37. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā agni-kuṇḍa book.\nĀsthā kā sūraja PDF By author Gaṇeśa Prasāda Gupta Gaṇeśa last download was at 2017-01-09 35:32:30. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā sūraja book.\nĀsthā ke āyāma PDF By author Gaṇeśa Muni Śāstrī last download was at 2016-06-24 33:01:19. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke āyāma book.\nĀsthā ke caraṇa PDF By author Nagendra last download was at 2016-11-19 04:23:25. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke caraṇa book.\nĀsthā ke gīta, anāsthā ke bīca PDF By author Bhānuśaṅkara Mehatā last download was at 2017-04-01 08:31:38. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke gīta, anāsthā ke bīca book.\nĀsthā ke phūla PDF By author Matsyendra Śukla last download was at 2017-05-06 25:34:15. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke phūla book.\nĀsthā ke praharī PDF By author Satyapal Chugh last download was at 2016-07-12 20:07:56. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke praharī book.\nĀsthā ke śikhara PDF By author Hari Maharshi last download was at 2017-01-11 37:41:23. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke śikhara book.


Juoņs Kronis: Latgalīšu volūda maņ ir kai ekstra - lakuga.lv\nKarteņa: J. Kroņa personeigais arhivs\nTemys: Gaigolova, interveja, Juoņs Kronis, lampa, Mežainis, Re:Baltica, Vineta Vilcāne\nJuoņs Kronis daļai varātu byut zynoms kai akters, tok, īspiejams, daudzim jis asociejās ar pietnīciskuos žurnalistikys centra “Re:Baltica” raidejumu “Starp citu”. Sarunā ar Juoni par juo saikni ar Latgolu, teatri i pīredzi, vodūt raidejumu “Starp citu”.\nSovu bierneibu tu esi pavadejs Latgolā, Gaigolovys pusē.\nGon tī, gon ari Daugovpiļs pusē, Kolupā. Tāvs dzims Reigā, bet jis puorsavuoce iz Latgolu, kod suoce vuiceitīs par keramiki pi Vogula. Jis nūpierka sātu pi Gaigalovys, i tī jis satyka ari munu muoti. Jei ir nu Kolupa.\nKod atguoja deveņdasmitī, ar keramiku beja kai beja, i mes puorsavuocem iz Reigu. Nu 1. klasis es jau Reigā dzeivuoju, pa vosorom brauču voi nu iz Gaigolovu, voi Kolupu.\nKaidys beja tovys attīceibys ar latgalīšu volūdu gon bierneibā, gon puorsaceļūt iz Reigu?\nLatgalīšu volūda ir muna pyrmuo volūda. Tikai vāluok suoču vuiceitīs latvīšu volūdu, bet nabeja gryuši īsavuiceit, jo vīns vactāvs beja nu Reigys i vacmuote, lai gon latgalīte, bet leluokū daļu myuža dzeivuoja Reigā. Piec tam latgalīšu volūda beja taida kai ekstra. Kod brauču iz Latgolu, vysod runuoju latgaliski. Kod sasazvonu ar mamys muosu, ar vactāvu, parunoju latgaliski, nu moz saīt.\nNiu ik pa laikam, kod kaids izzynoj, ka asmu nu Latgolys, prosa, voi varu koč kur volūdu izmontuot, koč kur teatrī, vēļ koč kur. Asmu jau koč kur runuojs latgaliski, bet na daudz.\nVoi latgalīšu volūda tev ir aktuals vaicuojums?\nIr jau tai, ka mozuok i mozuok lītoju latgalīšu volūdu, ari aizamierst daudzi vuordi. Rēzeknis pusē jau skaituos literaruo latgalīšu volūda, Daugovpiļs pusē na tik literara, muna latgalīšu volūda ir koč kur pa vydu.\nKod kaids grib īsmīt par latgalīšu volūdu, es vysod aizruodu, ka tai navar. Taipoš aizruodu, kod sauc par latgaļu, na latgalīšu volūdu. Kod kaids soka, ka ir dialekts, es tod ari napīkreitu i aizruodu, ka ir volūda. Suocu uzskaiteit, ka ir sova gramatika, literaruos volūdys normys, ir sova vīta, kur volūdu lītoj, ir izdūtys gruomotys, ir vuordi, kas nav leidzeigi cytu volūdu vuordim.\nTova dzymta ir cīši saisteita ar keramiku, tovs tāvs beja keramiks, tev rodūs ir muokslys zynuotnīks Juoņs Pujāts.\nJuoņs Pujāts ir vacmuotis bruoļs, nu turīnis ari tāvam beja ideja par keramiku. Es vēļ nabeju pīdzims, kod nūmyra Juoņonkuļs. Jis beja taids tāls, kū vysod vysi pīminēja – Juoņonkuļs, Juoņonkuļs. Vacmammai jis beja cīši svareigs cylvāks dzeivē.\nEs tikai pādejūs godūs suoču kuorteigi apsazynuot, kas jis taids beja. Eipaši piec tam, kod vacmuote nūmyra, suoču saprast, cik nūzeimeigs jis ir bejs latgalīšu kulturai. Zynuoju, ka vysa miļzeiguo keramikys kolekceja, kas beja pi vacmamys dzeivūklī, beja juos i Juoņonkuļa savuoktī dorbi. Es ari zynuoju, ka augšā skapūs ir Juoņonkuļa pīroksti i pietejumi.\nRēzeknis teatrī “Joriks” plānoj jaunu izruodi, kas byus saisteita ar itū tematiku.\nPagaidom daudz par tū pastuosteit navaru. Mārtiņš Eihe, kas niu ir “Jorika” muokslinīciskais vadeituojs, maņ koč kod īsaminēja, ka varātu kaidu izruodi par Latgolu, muolu, keramiku. Izaver, ka nuokūtnē varātu byut itaida izruode ar munu daleibu.\nTu jau esi pīsadalejs teatra izruodē, kas saisteita ar Latgolys tematiku, – Latvejis Nacionaluo teatra izruodē “Mežainis”. Tei beja par Juoni Pīnupu, kas piec Ūtruo pasauļa kara mežā nūdzeivuoja ilgu laiku. Kaida beja tova lūma itamā izruodē, i voi tys tevi kai īspaiduoja?\nVyspuor beja prīca, ka Valters (red. pīz. Valters Sīlis, režisors) mani pajēme. Vēļ leluoka prīca, ka Juoņs Balodis ir autors lugai, jis maņ ari saīt attuols roda gobols. Maņ beja daudzys mozys lūmenis, ka nasamoldu, 13 kūpā. Breižam pa vīnam teikumam, pīmāram, beju dzeņs, i ar vasari padauzeju, i tei jau ir vasala lūma.\nMaņ beja interesanti. Nu suokuma ruodīs, ka vysus 50 godus jis ir nūdzeivuojs mežā, bet beiguos tys jau nav stuosts par dzeivuošonu mežā, jis jau tūmār leluokū daļu laika nūdzeivuoja sātā sliepjūtīs. Liktiņs ir saguojs jam interesants. Maņ ruodīs, stuosts ir vaira par tū, kū mes varim upurēt sovys saimis lobā. Juo muosa jū slēpe, i vaicuojums, kurs vaira upurēja – jis voi jei.\nBeja interesanti partū, ka Andžejs Guoba (red. pīzeime. vīns nu izruodis varūņu, rakstnīks) i taids kai Juoņa Balūža alter ego, i jis brauc pi sova onkuļa cīmūs. Izruode jau ir latvyski, par gryušu byutu vysim īsavuiceit latgaliski. Vysmoz tys onkuļs kaidu mirkli parunoj latgaliski ar Andžeju Guobu. Zynu, ka kaidā mirklī Valteram i cytim akterim saceju, ka vajag biški cytaižuok, lai byutu Latgolys sajiuta. Itamā lugā nabeja uzsvors, ka tei ir Latgola, bet tymā pošā laikā Latgolys byuteibu koč kaidūs mirkļūs var nūkert.\nTu esi vīns nu “Re:Baltica” raidejuma “Starp citu” seju. Cik lela ir tova lūma raidejuma sagataveišonā?\nGolvonū materialu sagatavej žurnalisti, pasoka golvonūs punktus, par kū vajag runuot raidejumā. Tod ir muna breiva interpretaceja, kai tū pasnēgt. Es sarokstu scenareju, pa kaidam jūkam īlīku, aizsyutu veiduotuojim, jī puorlosa, pasoka kaidus īsacejumus.\nRaidejums izgaismoj dažaidys najiedzeibys, atkluoj korupceju i tamleidzeigys lītys. Voi tu piec dobys esi ceineituojs pret nataisneibu, muļkeibu?\nKoč kur jau laikam asmu. Zynu, ka piec dobys asmu mīreigs cylvāks, bet kod mani sakaitynoj, tod es spruogstu.\nKod pasaruodeja ziņa, ka “Re:Baltica” meklej jaunu vadeituoju, nūdūmuoju, kū tod es tī. Bet tod kursabīdrs saceja, ka vajag aizraksteit. Es aizraksteju, mani uzaicynuoja iz interveju. Praseja, parkū es grybu vadeit raidejumu. Mani interesej politika i stand up. Ūtrys, maņ napateik redzēt nataisneibys, ar sovu īguļdejumu raidejumā es radzu, ka es koč kū dūdu sabīdreibai.\nVoi ir bejs, ka tev puormat par itim raidejumim?\nIk pa laikam Facebook uzroksta pa kaidai dusmeigai viestulei. Vystrokuok beja paguojušajā sezonā, kod beja raidejums par influencerim, kas puordeve sulys vieža uorstiešonai. Bet ar laiku tys jau pīklust. Ralfs Eilands ir vaira zynoms sabīdreibā, i jam vairuok teik, es mozuok zynoms, partū maņ mozuok teik.\nKai tev ruodīs, ka tu nabyutu akters, voi tu byutu pietnīciskais žurnalists?\nNā! Tod laikam juobyun drūsmeiguokam nakai es asmu. Cyta veida krampim juobyun. Es pat nazynu, kas es byutu, ka nabyutu akters.\nIzruodē “Vēsturisks mīlasstāsts LV vs RU” atveiduoji pats sevi i minieji ari sovys dzeivis faktus. Maņ, kai skateituojam, roduos vaicuojums, voi tys, kū saceji izruodē, ar tevi ir nūtics, voi ari tys ir radeits tāls, kurā ir nadaudz tova personiskuo pīredze?\nTū mums ir vaicuojuši vairuokkuort. Tur vyss ir patīsi stuosti, nav dūmuots nikas kluotyn. Pasaveice, ka maņ i Igoram (red. pīz. Igors Nazarenko, ūtrys izruodis akters) tī punkti sakryta, nu tuo mes ari veiduojom izruodi. Mes bejom na tī kuorteiguokī pusaudži, nu tuo varēja stikēt kūpā izruodi. I nav atškireibys, voi tu esi latvīts voi krīvs, pīredzis ir cīši leidzeigys. Stuosti ir dokumentali, mož koč kur ir drusceņ dalykts kluotyn, bet, dūmojūt par tū, nikas naīt pruotā.\nTu itymā godā capynuoji politiķus sarunu festivalā “LAMPA”. Kas beja gryutuokais, veidojūt stand up?\nEs tū nasauktu par stand up, jo maņ vēļ tuoli leidz tam. Maņ pasaveice, ka varieju vaicuot padūmus Rūdolfam Kugrēnam, Anetei Konstei, Edgaram Bāliņam i Juoņam Skuteļam.\nMaņ gryutuokais ir, ka, rokstūt scenarejus, saīt cīši gari pīraksteit. Maņ vajag jūku saspīst, lai byutu saprūtams, i ari gona eiss. Ka ir gars, tod aizamierst, par kū ir stuosts. Sapresēt eisā i koncentrātā veidā ir vysgryutuokais. Veidojūt cepīnī, dasaguoja nūsaklauseit daudz materiala, kurā nebeja nikuo smīkleiga. Cytreiz nūsaklausi stuņdi garu intrveju, i nu tuo nikuo navar izmontuot kai jūku. Cytreiz nūsaklausi 20 minutys, i tī jau ir treis īspiejis, kū taiseit kai jūku.\nVoi stand up ir jūma, iz kuru tu tīcīs, kurā gribi sevi pylnveiduot?\nNā! Tys vīnkuorši ir sakriteiba. Beju iz Kugrēna pyrmizruodi janvarī, piec izruodis satyku juo producenti Leldi Prūsi, kas producēja ari “LAMPU”, i jei pīduovuoja maņ capynuot. Es tamā šaļtī pasaceju nā, jo beja dūmuots, ka “LAMPA” kai vysod byus juņa beiguos, i maņ beja paradzātys kuozys ap tū laiku. Īsastuoja kovids, puorsacēle cepīņs, i tod es zvaneju Leldei i praseju, voi varu pīsadaleit, i jei pīkryta.\nPamaneju, ka “LAMPĀ” daudzi tovi jūki beja par lauleibu i saimis dzeivis situacejom. Padūmuoju, ka drūši viņ aiz tuo, ka tev pošam tys ir aktuals vaicuojums, jo itūvosor apsaprecieji. Voi niu, kod esi apsapreciejs, jiutīs kai sovaižuok?\nLaikam nasajiutu sovaižuok, bet koč kai dūmys ap tū skraida. Pyrms cepīņa tykūs ar Aneti Konsti, laseju jai sovus jūkus, jei saceja, ka var just, ka asmu apsapreciejs. Jūkūs par kotru politiki sīva beja pīmynāta.


Datum tisku: 11. 7. 2020 00:58


Pyrmais Latgalīšu Sekcejis Koncerts /Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nPyrmais Latgalīšu Sekcejis Koncerts /Vacūs gazetu viests\nTemys: DRYWA, Roksts, vacūs gazetu viests\nLatgalīšu Sekceja pi apvīnuotūs deputatu padūmis Latvīšu Strielnīku Pulku izpyldu Komiteta sataiseja svātdiņ 6. augustā pyrmū koncertu, natuoļ nu Reigys „Saulis” duorzā. Laiks beja lobs un apmaklātuoju īsaroda pruovs skaits. Jau nu reita 6. aug. Daugovā stuovieja laivys izpuškuotys ar nacionalim karūgim; šimuos laivuos publika brauce iz „Saulis” duorzu, kur beja gaidoms koncerts. Rogu orkestra pavadeibā laivys devēs ceļā pusdivpadsmytys st. dīnā. Duorzā pyblika suoce īt 2 st. dīnā. Vyss beja klusu, tik taiseituoji turpynuoja sovu dorbu. Par nailgu šaļteņu dzieržama beja rogu muzykys spēle. Publikā roduos kusteiba, vysi steidzēs iz azara molu, nu kurīnis skanieja trubu bolss. Iz azara pasaruodeja mozs kugeits, kurs vylka divi izpuškuotys i publikys puorpiļdeitys laivys. Beja monama publikys sajiusma un vieliešonuos byut vītā tūs, kuri brauc laivuos.\nTikkū laivys tyka pīvylktys pi molys, pyblika steidzeigi izkleida pa lelū duorzu. 4 st. suocēs koncerts. Simponiskais orkestrs kūpā ar koru nūdzīduoja tautys himnu „Dīvs svietej Latveju!”.\nKors šmuki nūdzīduoja latvyskys dzīsmis. Šmuki dzīduoja solo Nēdra latv. Streln. Vysa programa tyka izpiļdeita labi, par kū publika plaukšinuoja un lyudza atkuortuot dzīsmis.\nPiec koncerta beja danči. Pa tū laiku publika daudzi runuoja par latgalīšim. Dzierdieju, kai skanieja izsaceituos vieliešonuos dzierdēt tautys dzīsmis latgalīšu izlūksnē. Vīni latvīši skuma, ka latgalīšim vēļ tryukst taidu spāku, ka varātu iz scenys stuotīs i paruodeit latgalīšu gora un izlūksnis spāku un jaukumu. Daudz atskanieja runu par tū, ka obejis tautys nūzaris tauču sastuoda vīnu un tū pašu tautu, ka viņu latvīšu taisnais ir pīnuokums īt paleigā latgalīšim, lai kūpeigim spākim struoduot tautys dorbu.\nMaņ personeigi līkās, ka ar laiku izzuss tys īnaids, kaids tagad teik sāts storp šom divejom tautys daļom un ka ar laiku latgalīšu sūpluok ar baltīšim stuosīs uz scenys kai, tautys dailinīki, kai tautys gora apmīrinuotuoji.\nOlūts: DRYWA. –Rēzekne, 1917. g. 23. augustā. – Nr. 31. – 4. pl.


Daugovpilī i Viļakā gasteis izstuode “Saimes galds” - lakuga.lv\nKarteņa: Reinis Oliņš\nTemys: Daugovpiļs, Latvejis Nacionalais kulturys centrs, namaterialais kulturys montuojums, Saimes galds, Viļaka\nIzstuode “Saimes galds” interesentus īpazeistynoj ar Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma (LNKM) sarokstā īkļautom vierteibom. Izstuode byus apsaverama Vīneibys nomā, Daugovpilī, nu 1. septembra da 30. septembra, Viļakys nūvoda muzejā nu 1. oktobra da 30. oktobra, informej Latvejis Nacionaluo kulturys centra sabīdryskūs attīceibu specialiste Linda Ertmane.\nScenografis Patricejis Baltinis radeitajā ekspozicejā pi vīna saimis golda sapulcynuotys 24 tradicejis, atkluojūt jūs daudzveideibu i unikalitati. Tuos ir tradicejis, kurys vys vēļ Latvejā varams izzynuot i pīdzeivuot. Namaterialuo kulturys montuojuma saroksts kasgods aug vys leluoks i boguoteiguoks, jū veidoj poši tradiceju kūpieji i Namaterialuo kulturys montuojuma padūme. Leidza sarokstam iz prīšku augs i pasaplašynuos ari izstuode.\nLatvejis Nacionaluo kultūras centra eksperte Gita Lancere stuosta, ka izstuodis ideja nūgiuta rodūšūs ideju konkursā, kurymā pīsadaleja Latvejis Muokslys akademejis Scenografejis nūdalis studenti i magistranti. Pasateicūt LMA Scenografejis katedrys atbolstam, jo eipaši Artūram Arnim, Gita Lancere pīzeist, ka uzvarejušuo koncepceja izacāluse ar idejis lakonismu, originalitati i funkcionalitati: “Myusu namaterialuos kulturys vierteibys itamā izstuodē vsarams īpazeit mīreigā gorā – pasiežūt, palosūt, apsaverūt attālus. I pajamūt leidza tuos kartenis, kas īinteresiejušys ci īsapatykušys.”\nItūšaļt da 29. augusta izstuode “Saimes galds” apsaverama Uogris Viesturis i muokslys muzejā, pyrma tuo jei beja izstuodāta Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā i Mozsalacys Omotu muojā.\nAtguodynuosim, ka 8 vierteibys nu 24 namaterialuos kulturys montuojuma elementu ir nu Latgolys: saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā (2017), dzīduošona pusbolsā (2017), Latgolys bubyna spēlis tradiceja (2017), saļmu dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs (2017), Upītis kulturtelpa (2018), maja dzīduošona pi krysta Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs (2019), maja dzīduošona pi krysta Jaunovys Marijis gūdam Zīmeļlatgolā (2020), stykla pyušonys omota prasme Leivuonā (2020).


Pyrmais lauku lobumu brančs* Latgolā - lakuga.lv\nTemys: brančs, Kuorsovys nūvods, Roksts, vāluos brūkaškys, Vargaņu dīnys\nAtklojūt Tierga cīmu Malnovys maizneicā “Dzīles”, 29. junī Kuorsovys nūvods sūlej garšys, skanis i dvēselis ceļuojumu latgalīšu mentalitatis nūskaņuos.\nTradicionaluo Pīterdīna Kuorsovys nūvodā tiks īsuokta 11.00 ar nasteidzeigom breivdīnu brūkaškom uorpus sātys. Byus vareiba degustēt Latgolys sātys ražuotuoju pīduovuojumu, baudeit i īsaguoduot zivs nu zylajim Latgolys azarim, ekologiskus cyukgalis veitynojumus, pošbryuvātu aļteņu, svaigi sītus sīrus, Latgolys uorēs augušus čajus, madu i, prūtams, aromatiskū Dzīļu maizi.\nSvātku nūskaņu varēs turpynuot 17.00, dūdūtīs iz Vargaņu dīnu koncertu Malnovys katuoļu bazneicā, Kuorsovā. Vargaņu stabuļu daudzveideigais skaniejums veiduos impresionistiskuos kruosys, sasavynūt kūpā ar saksofonam rakstureigū tembru i vokalū bolsu maigū koloritu.\nPīterdīnys svineibuos Kuorsovys nūvodā byus vareiba dūtīs garšys i skanis ceļuojumā, kurā varēs baudeit Latgolys lauku lobumus i nūslāgumā muzykalū instrumentu karali – varganis.\nVaira informacejis par vālajom brūkaškom pi saimineicys Ainys (26538016, dziles@dziles.lv)


Tiek rādīti ieraksti 1-20 no 145.\n1 DS-1 15522-0 Voì, voì, tu svòteņs 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n1 DS-1 15526-2 Dzērajiņa māmulite 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n1 DS-1 15528-0 Dzeŗ, mameņ, dzeŗ, mameņ 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n1 DS-1 15530-1 Es pievīlu meitu māti 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n1 DS-1 15540-3 Šam kanniņa, tam kanniņa 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n3 A. Bīlenšteins no Bitnera rokrakstiem 15539-6 Māte meit' izdevus' 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15524-0 Brāļi māsu pārdevuši 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15524-4 Brāļi māsu pārdevuši 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15526-0 Dzērajiņa māmaļiņa 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15526-2 Dzērajiņa māmuliņa 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15527-0 Dzērajiņa māmuliņa 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15530-0 Es piekrāpu meitu māti 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15532-0 Māmiņa, māmiņa 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15535-1 Brālis māsu pārdeva 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15537-2 Brāļi māsu izdevuši 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15538-0 Māte meitu izdevuse 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15539-1 Māte meitu pārdevusi 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15539-3 Māte meitu izdevuse 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".\n4 Barona un Brīvzemnieka krājums 15542-0 Pieminesi, bāleliņ 2.5.1.2.18. Derību mielasts jeb "lielais brandvīns".


Vangaži - Unionpedia, the concept map\nVangaži (() is a town in central Latvia. \n9 relations: Administrative divisions of Latvia, Administrative divisions of Latvia before 2009, Baltic Way, Inčukalns Municipality, List of cities and towns in Latvia, List of football clubs in Latvia, List of German exonyms for places in Latvia, Riga–Lugaži Railway, Viktors Morozs.\nNew!!: Vangaži and Administrative divisions of Latvia · See more »\nNew!!: Vangaži and Administrative divisions of Latvia before 2009 · See more »\nNew!!: Vangaži and Baltic Way · See more »\nInčukalns Municipality (Inčukalna novads) is a municipality in Vidzeme, Latvia.\nNew!!: Vangaži and Inčukalns Municipality · See more »\nNew!!: Vangaži and List of cities and towns in Latvia · See more »\nNew!!: Vangaži and List of football clubs in Latvia · See more »\nNew!!: Vangaži and List of German exonyms for places in Latvia · See more »\nNew!!: Vangaži and Riga–Lugaži Railway · See more »\nViktors Morozs (born 30 July 1980) is a Latvian football coach and former player (midfielder).\nNew!!: Vangaži and Viktors Morozs · See more »


Rehorova #01 | TripAdvisor - Prague Location de vacances\nLocations de vacances près de Old Town Square\nPrague : informations\nIncroyable appartement spacieux à distance de marche du centre-ville. Endroit parfaitement décoré et entièrement équipé pour un groupe d'amis, de couples ou de famille à distance de marche du centre de Prague! L'appartement est situé dans un grand quartier appelé Žižkov, l'un des quartiers les plus célèbres de Prague. L'intérieur est élégant et moderne avec de nouveaux meubles ainsi que tous les équipements. Parfait pour les jeunes couples, les groupes d'amis ou les familles.\nTourist License / Licencia de turismo N °: 1201\nLangues parlées :tchèque, anglais, italien, français\nChoisissez le nombre de locataires 2 3 4 5 6 7 8 9\n24 oct. 2018 -\n24-10-2018 2 nuits\n25 oct. 2018 -\n25-10-2018 1 nuit\n26-10-2018 1 nuit\n27-10-2018 1 nuit\n28-10-2018 1 nuit\n29-10-2018 1 nuit\n30 oct. 2018 -\n30-10-2018 1 nuit\n31-10-2018 1 nuit\n01-11-2018 1 nuit\n02-11-2018 1 nuit\n03-11-2018 1 nuit\n04-11-2018 1 nuit\n05-11-2018 2 nuits\n07 nov. 2018 -\n07-11-2018 1 nuit\n08 nov. 2018 -\n08-11-2018 1 nuit\n09-11-2018 2 nuits\n10-11-2018 2 nuits\n11 nov. 2018 -\n11-11-2018 2 nuits\n12-11-2018 2 nuits\n15 nov. 2018 -\n15-11-2018 1 nuit\n16-11-2018 1 nuit\n17-11-2018 1 nuit\n18 nov. 2018 -\n18-11-2018 1 nuit\n20 nov. 2018 -\n20-11-2018 1 nuit\n21-11-2018 1 nuit\n22-11-2018 2 nuits\n23-11-2018 1 nuit\n24-11-2018 1 nuit\n25-11-2018 2 nuits\n26-11-2018 2 nuits\n27-11-2018 2 nuits\n28 nov. 2018 -\n28-11-2018 2 nuits\n29 nov. 2018 -\n29-11-2018 2 nuits\n30-11-2018 1 nuit\n01-12-2018 1 nuit\n02 déc. 2018 -\n02-12-2018 2 nuits\n03-12-2018 2 nuits\n04 déc. 2018 -\n04-12-2018 2 nuits\n05-12-2018 1 nuit\n07-12-2018 1 nuit\n08-12-2018 1 nuit\n09 déc. 2018 -\n09-12-2018 2 nuits\n10-12-2018 2 nuits\n11-12-2018 2 nuits\n12 déc. 2018 -\n12-12-2018 2 nuits\n13 déc. 2018 -\n13-12-2018 2 nuits\n14-12-2018 2 nuits\n15-12-2018 2 nuits\n16-12-2018 2 nuits\n17-12-2018 2 nuits\n18-12-2018 2 nuits\n20-12-2018 2 nuits\n21-12-2018 1 nuit\n23-12-2018 1 nuit\n24-12-2018 1 nuit\n25 déc. 2018 -\n25-12-2018 1 nuit\n26 déc. 2018 -\n26-12-2018 1 nuit\n27 déc. 2018 -\n27-12-2018 1 nuit\n28-12-2018 4 nuits\n29-12-2018 3 nuits\n30 déc. 2018 -\n30-12-2018 3 nuits\n31-12-2018 3 nuits\n02-01-2019 3 nuits\n03-01-2019 2 nuits\n04-01-2019 2 nuits\n05-01-2019 2 nuits\n06 janv. 2019 -\n06-01-2019 2 nuits\n07-01-2019 2 nuits\n09 janv. 2019 -\n09-01-2019 2 nuits\n11-01-2019 2 nuits\n12-01-2019 2 nuits\n13 janv. 2019 -\n13-01-2019 2 nuits\n14-01-2019 2 nuits\n15 janv. 2019 -\n15-01-2019 2 nuits\n16-01-2019 2 nuits\n17 janv. 2019 -\n17-01-2019 2 nuits\n18-01-2019 2 nuits\n19-01-2019 2 nuits\n20 janv. 2019 -\n20-01-2019 2 nuits\n25-01-2019 2 nuits\n26-01-2019 2 nuits\n27 janv. 2019 -\n27-01-2019 2 nuits\n01-02-2019 2 nuits\n03 févr. 2019 -\n03-02-2019 2 nuits\n07-02-2019 2 nuits\n08-02-2019 2 nuits\n09-02-2019 2 nuits\n10 févr. 2019 -\n10-02-2019 2 nuits\n15-02-2019 2 nuits\n16-02-2019 2 nuits\n17-02-2019 2 nuits\n22-02-2019 2 nuits\n23-02-2019 2 nuits\n24 févr. 2019 -\n24-02-2019 2 nuits\n01-03-2019 2 nuits\n02-03-2019 2 nuits\n03 mars 2019 -\n03-03-2019 2 nuits\n04-03-2019 2 nuits\n05 mars 2019 -\n05-03-2019 2 nuits\n06 mars 2019 -\n06-03-2019 2 nuits\n07 mars 2019 -\n07-03-2019 2 nuits\n08-03-2019 2 nuits\n09-03-2019 2 nuits\n10 mars 2019 -\n10-03-2019 2 nuits\n11-03-2019 2 nuits\n12 mars 2019 -\n12-03-2019 2 nuits\n13 mars 2019 -\n13-03-2019 2 nuits\n14 mars 2019 -\n14-03-2019 2 nuits\n15-03-2019 2 nuits\n16-03-2019 2 nuits\n17 mars 2019 -\n17-03-2019 2 nuits\n18-03-2019 2 nuits\n19 mars 2019 -\n19-03-2019 2 nuits\n21-03-2019 2 nuits\n22-03-2019 2 nuits\n23-03-2019 2 nuits\n24 mars 2019 -\n24-03-2019 2 nuits\n26-03-2019 2 nuits\n27 mars 2019 -\n27-03-2019 2 nuits\n28 mars 2019 -\n28-03-2019 2 nuits\n29-03-2019 2 nuits\n31 mars 2019 -\n02 avr. 2019\n31-03-2019 2 nuits\n03 avr. 2019 -\n03-04-2019 2 nuits\n04 avr. 2019 -\n04-04-2019 2 nuits\n05-04-2019 2 nuits\n07 avr. 2019 -\n07-04-2019 2 nuits\n09 avr. 2019 -\n09-04-2019 2 nuits\n10-04-2019 2 nuits\n11 avr. 2019 -\n11-04-2019 2 nuits\n12-04-2019 2 nuits\n13-04-2019 1 nuit\n14-04-2019 1 nuit\n15-04-2019 2 nuits\n16 avr. 2019 -\n16-04-2019 2 nuits\n17-04-2019 2 nuits\n18-04-2019 4 nuits\n19-04-2019 3 nuits\n20-04-2019 3 nuits\n21 avr. 2019 -\n21-04-2019 3 nuits\n22-04-2019 3 nuits\n23-04-2019 2 nuits\n24-04-2019 2 nuits\n25-04-2019 2 nuits\n26-04-2019 2 nuits\n27-04-2019 2 nuits\n28-04-2019 2 nuits\n29-04-2019 2 nuits\n30-04-2019 2 nuits\n01-05-2019 2 nuits\n02 mai 2019 -\n02-05-2019 2 nuits\n03-05-2019 2 nuits\n04 mai 2019 -\n04-05-2019 2 nuits\n05-05-2019 2 nuits\n06-05-2019 2 nuits\n07 mai 2019 -\n07-05-2019 2 nuits\n09 mai 2019 -\n09-05-2019 2 nuits\n10-05-2019 2 nuits\n11-05-2019 2 nuits\n12 mai 2019 -\n12-05-2019 2 nuits\n13-05-2019 2 nuits\n14 mai 2019 -\n14-05-2019 2 nuits\n15 mai 2019 -\n15-05-2019 2 nuits\n16 mai 2019 -\n16-05-2019 2 nuits\n17-05-2019 2 nuits\n18-05-2019 2 nuits\n19-05-2019 2 nuits\n20-05-2019 2 nuits\n22-05-2019 2 nuits\n23-05-2019 2 nuits\n24-05-2019 2 nuits\n26-05-2019 2 nuits\n27-05-2019 2 nuits\n29-05-2019 2 nuits\n30-05-2019 2 nuits\n31-05-2019 2 nuits\n01-06-2019 2 nuits\n02 juin 2019 -\n02-06-2019 2 nuits\n03-06-2019 2 nuits\n04 juin 2019 -\n04-06-2019 2 nuits\n05-06-2019 2 nuits\n06 juin 2019 -\n06-06-2019 2 nuits\n07-06-2019 2 nuits\n08-06-2019 1 nuit\n09-06-2019 1 nuit\n11 juin 2019 -\n11-06-2019 2 nuits\n12 juin 2019 -\n12-06-2019 2 nuits\n13 juin 2019 -\n13-06-2019 2 nuits\n14-06-2019 2 nuits\n15-06-2019 2 nuits\n16-06-2019 2 nuits\n17-06-2019 2 nuits\n19 juin 2019 -\n19-06-2019 2 nuits\n20 juin 2019 -\n20-06-2019 2 nuits\n21-06-2019 2 nuits\n22-06-2019 2 nuits\n23-06-2019 2 nuits\n24-06-2019 2 nuits\n25 juin 2019 -\n25-06-2019 2 nuits\n26-06-2019 2 nuits\n27 juin 2019 -\n27-06-2019 2 nuits\n28-06-2019 2 nuits\n29-06-2019 2 nuits\n30-06-2019 2 nuits\n01-07-2019 2 nuits\n02-07-2019 2 nuits\n03 juil. 2019 -\n03-07-2019 2 nuits\n04 juil. 2019 -\n04-07-2019 2 nuits\n05-07-2019 2 nuits\n06-07-2019 2 nuits\n07-07-2019 2 nuits\n08-07-2019 2 nuits\n09-07-2019 2 nuits\n10-07-2019 2 nuits\n11-07-2019 2 nuits\n12-07-2019 2 nuits\n13-07-2019 2 nuits\n14 juil. 2019 -\n14-07-2019 2 nuits\n15-07-2019 2 nuits\n17 juil. 2019 -\n17-07-2019 2 nuits\n18 juil. 2019 -\n18-07-2019 2 nuits\n19-07-2019 2 nuits\n20 juil. 2019 -\n20-07-2019 2 nuits\n21-07-2019 2 nuits\n22-07-2019 2 nuits\n23 juil. 2019 -\n23-07-2019 2 nuits\n24 juil. 2019 -\n24-07-2019 2 nuits\n25 juil. 2019 -\n25-07-2019 2 nuits\n26-07-2019 2 nuits\n28 juil. 2019 -\n28-07-2019 2 nuits\n29-07-2019 2 nuits\n31 juil. 2019 -\n31-07-2019 2 nuits\n01-08-2019 2 nuits\n02-08-2019 2 nuits\n03-08-2019 2 nuits\n04-08-2019 2 nuits\n06 août 2019 -\n06-08-2019 2 nuits\n07 août 2019 -\n07-08-2019 2 nuits\n08 août 2019 -\n08-08-2019 2 nuits\n09-08-2019 2 nuits\n11 août 2019 -\n11-08-2019 2 nuits\n12-08-2019 2 nuits\n14-08-2019 2 nuits\n15 août 2019 -\n15-08-2019 2 nuits\n16-08-2019 2 nuits\n18-08-2019 2 nuits\n19-08-2019 2 nuits\n20 août 2019 -\n20-08-2019 2 nuits\n21 août 2019 -\n21-08-2019 2 nuits\n22 août 2019 -\n22-08-2019 2 nuits\n23-08-2019 2 nuits\n24-08-2019 2 nuits\n25-08-2019 2 nuits\n26-08-2019 2 nuits\n27 août 2019 -\n27-08-2019 2 nuits\n28 août 2019 -\n28-08-2019 2 nuits\n29 août 2019 -\n29-08-2019 2 nuits\n30-08-2019 2 nuits\n31-08-2019 2 nuits\n01-09-2019 2 nuits\n04 sept. 2019 -\n04-09-2019 2 nuits\n05-09-2019 2 nuits\n06-09-2019 2 nuits\n08 sept. 2019 -\n08-09-2019 2 nuits\n09-09-2019 2 nuits\n10 sept. 2019 -\n10-09-2019 2 nuits\n12 sept. 2019 -\n12-09-2019 2 nuits\n13-09-2019 2 nuits\n15-09-2019 2 nuits\n16-09-2019 2 nuits\n18 sept. 2019 -\n18-09-2019 2 nuits\n19 sept. 2019 -\n19-09-2019 2 nuits\n20-09-2019 2 nuits\n21-09-2019 2 nuits\n22 sept. 2019 -\n22-09-2019 2 nuits\n24 sept. 2019 -\n24-09-2019 2 nuits\n25 sept. 2019 -\n25-09-2019 2 nuits\n26 sept. 2019 -\n26-09-2019 2 nuits\n27-09-2019 2 nuits\n28-09-2019 2 nuits\n29-09-2019 2 nuits\n30-09-2019 2 nuits\n01-10-2019 2 nuits\n02 oct. 2019 -\n02-10-2019 2 nuits\n03 oct. 2019 -\n03-10-2019 2 nuits\n04-10-2019 2 nuits\n05 oct. 2019 -\n05-10-2019 2 nuits\n06 oct. 2019 -\n06-10-2019 2 nuits\n07-10-2019 2 nuits\n08 oct. 2019 -\n08-10-2019 2 nuits\n09 oct. 2019 -\n09-10-2019 2 nuits\n10 oct. 2019 -\n10-10-2019 2 nuits\n11-10-2019 2 nuits\n12-10-2019 2 nuits\n13-10-2019 2 nuits\n14-10-2019 2 nuits\n15 oct. 2019 -\n15-10-2019 2 nuits\n16 oct. 2019 -\n16-10-2019 2 nuits\n17 oct. 2019 -\n17-10-2019 2 nuits\n18-10-2019 2 nuits\n19 oct. 2019 -\n19-10-2019 2 nuits\n20 oct. 2019 -\n20-10-2019 2 nuits\n21-10-2019 2 nuits\n22 oct. 2019 -\n22-10-2019 1 nuit\n23 oct. 2019 -\n23-10-2019 2 nuits\nCleaning price: 49 € / séjour - Frais\nLocations de vacances Prague (1 269)\nBudapest : locations de vacances (1190)\nPrague: afficher toutes les 1 269 locations\nVoir les 1 269 locations de vacances


Velomuzyka leikumu leikumim Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Kārlis Kazāks, muzyka, velomuzyka\n25. junī nu Kūku dzeļžaceļa stacejis startēs “Velomūzika 2019”. Jau deveitū reizi muzyki, akteri i leidzbraucieji meis pedaļus i maineis muzyku pret naktssātu. Itūgod Velomuzyka izavieliejuse sovus ceļus i stygys meklēt Latgolā, informej “Velomūzika”.\nVelomuzykā pīsadaleis jau cytūs godūs satyktī – bundzinīks Juris Kroičs, tausteņinstrumentu puorvaļdnīks Kaspars Tobis nu “Dzelzs vilka”, gitarists Māris Bīmanis, Latvejis Nacionaluo teatra akteri Kaspars Zvīgulis, Arturs Krūzkops i Ilze Blauberga, kai ari muzykis Kārlis Kazāks. Itūgod muzykalajam kolektivam dsavīnuos basgitariste Maija Ušča i gitarists Aivars Vaišļa. I nikod jau navar zynuot, kaidi vēļ puorsteigumi pīsavīnuos poši!\nDa ituo Velomuzyka ir pīveikuse 4000 kilometrus pa Latvejis attuoluokajim nūvodim, izalosūt mozuokūs ceļus i aizaugušuokuos stygys, kas vad iz vyssmukuokajom vītom i nūtikšonom. Pīdzeivuoti vaira nakai 60 koncerti naktssātu vītuos i vēļ naskaitomys muzykalys šaļtenis ceļā. “Bet myusim nav gona! Velomuzyka ir palykuse par myusu aizaraušonu. Latveja – par daļu nu myusu pošu. Velomuzyka mums kotram i kotram satyktajam cylvākam nūzeimoj koč kū cytu. Maņ tei ir saaugšona ar sovu zemi. Ar sovejim,” tai muzykalū ikvosorys pīdzeivuojumu aproksta tuos dalinīks Kārlis Kazāks.\nNūgiuņ Velomuzyku tuos ceļā, bet, ka tys nav īspiejams, tod vīnkuorši puorskaiti ituo gods maršruta pīturys punktus. Tī ir šmuki i eipaši vuordi. Tuos ir pīpiļdeitys i napīpiļdeitys sātys. Tuos ir vītys, kurys mes gribim satikt – pyrmū reizi ci jamuos atsagrīzt. Nalels īskots Velomuzykys braucīnī 2013. godā – www.youtube.com/watch?v=ZkdN0ypXZaE.\n25.06. Atašīnis Annys sātā;\n26.06. Vacvuorkovys Aņdeņūs;\n27.06. Aulejā, keramiķa Veceļa sātā;\n28.06. Indrā, Laimis muzejā;\n29.06. Bukmuižā, Ezernīkūs pi Ješa azara;\n30.06. Martišūs pi Isnaudys tautys noma;\n1.07. Malnovys šmakovkys muzejā;\n2.07. Upītis tautys nomā.\nItuo gods braucīņa laikā, taipoš kai īprīkšejūs godūs, Velomuzykys koncerti sevkuram interesentam byus pīejami bez moksys. Koncertu suokums ap 20.00 stuņdem.\nVelomuzykai varams sekuot socialajūs teiklūs: www.facebook.com/velomuzika, Instagram; Twitter.


“Kolnasāta” 13. julī - lakuga.lv\nTemys: Aigars Runčis, Baļtinovys nūvods, Bez PVN, Daira Kokoreviča, Guna Zvīdre, Ilze Sperga, Kolnasāta, Kruoslova, Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs, Latgolys Centraluo biblioteka, Latgolys turisma asociaceja „Ezerzeme”, Latvijas Radio, Līga Kondrāte, Lītuva, Ludza, Munā sātā, Ontans i Anne, Preiļi, Rasma Kazia, Reiga, Rēzekne, Rēzeknis Kulturys i turisma centrs, Roberts Spalvis, Roksts, Sanita Meļko, turisms, Utena\nIz “Kolnasātu” gostūs itūnedeļ atguojuse Ludzys nūvoda Turisma i informacejis centra vadeituoja Līga Kondrāte. Jei it ari Latgolys turisma asociacejis „Ezerzeme” vaļdis prīšksādātuoja. Gaška pastuosteis par turisma īspiejom Latgolā – niu itamā vosorā i ari par planim iz prīšku.\nReportažā stuosts par tū, kai nūteik sadarbeiba storp Preilim i Lītovys piļsātu Utenu. 29. junī Preiļu parka estruodē Latvejis-Lītuvys puorrūbežu programys projekta „Baltais putns” laikā nūtyka Latgolys i Augšzemis Dzīšmu i deju festivals. Jau nu paguojušuo goda marta Preiļu i Utenys piļsātys organizej kūpeigus pasuokumus, vuicuos vīns ūtra daņčus, dzīsmis, skaņdarbus i īpasazeist ar amatnīceibys tradicejom. Itys festivals ir na viņ projekta leluokais pasuokums, jū iz prīšku dūmoj reikuot kotru godu. Reportažā skaņ intervejis ar projekta vadeituoju nu Preiļu piļsātys Sanitu Meļko, projekta idejis autoru Aļbertu, projekta vadeituoju nu Utenys piļsātys, kai ari festivala dalinīkim.\nVuordineicā Ilze Sperga narunuos par sīna laika romantiku, bet itūnedeļ nūskaiteis vasareigu fragmentu nu sova stuosta, kas itūgod publicāts bārnu kruosojamā gruomoteņā „Munā Sātā”. Stuosts ir par tū, kai moza meitine Īva dzeivoj lauku sātā ar vysaidim kustūnim i sovu saimi, kai jim vysim īt vosorā.\nNūsasliedzs „Rēzeknis Kulturys i turisma centra” uorpus kuortys izsludynuotais Mozūs kulturys i turisma projektu konkurss. Atbaļsteitajim projektim daškiertais finansiejums ir 2500 latu. Komiseja nūleme atbaļstiet četrus projektus. Kai pyrmais ir 10. Storptautyskais akordeonistu pleners „Jūrmala-Rēzekne 2013”, kas veicynuos akordeonistu pylnveiduošonūs i muziciešonys prasmi. Ūtrais projekts ir „Atklātā stunda – teātra meistarklase” ar mierki izveiduot originaldorbu – īstudejumu, kas akcentej latgalīšu volūdys nūzeimi i kurā atskaluotu dzīšmu i danču tradicejis Latgolā. Trešais projekts ir myusu dīnu daņču izruode „Dejojošais kuģis” ar mierki sataiseit augsta leimeņa pyrmū myusu dīnu daņču izruodi ar dažaidym stylim i žanrim. Catūrtais projekts ir postfolklorys grupys „Rikši” diska izdūšona.\nNu 2. juļa Latgolys Centraluos bibliotekys laseituovā apsaveroma Daugovpiļs Universitatis magistranturys studentis Rasmys Kaziis muokslys dorbu izstuode „Iztēle”. Rasma Kazia dzymuse Olyuksna nūvodā, itūšaļt studej Daugovpilī. Jei skaita, ka iztēle ir dūmys, sajiutys, situacejis, nūtykumi, kas, sovā storpā īsadorbojūt, puortūp par tālim. Juos dorbūs radzami kai sirrealistiski, tai dobys motivi.\nKruoslovys Viesturis i muokslys muzejā apsaveroma izstuode „Roberts Spalvis. Atgriešanās”. Muokslinīks dzims Kruoslovys pogostā. Juo īceinītuokūs temu lūks ir dobys ainovys, klusuos dobys, paziņu, tyvinīku i politiku portreti. Spalvis gleznoj ari seņ izamainejušys ainovys nu vacu malnboltūs fotografeju.\n19. julī Reigā, tierdznīceibys centrā ZOOM Moskovys īlā 400, nūtiks Latgolys tematiskūs cīmu ceļojūšais tiergs. Tymā nu 1 stuņdis dīnā leidz 9 stuņdem vokorā tiergavuosīs Latgolys mozī uzjiemieji, ražuotuoji i amatnīki.\nOntans i Anne aicynoj gostūs da seve iz Latvejis mozuokuo nūvoda – Baļtinovys nūvoda – svātkim 27. julī. Byus kai pīpyušamuos atrakcejis bārnim i amatnīku izstuode i tierdzeņš, puču kompoziceju taiseišona, tai sportiskys aktivitatis – foto orientiešonuos saceņseibys, futbola mačs, īlu vyngruošonys šovs i c. Byus ari Ontana dzeda duorgumu skreinis mekliešona, kai ari cytys izdareibys kūpā ar Ontanu i Anni. Svātku nūslāgumā – bals ar grupu „Otto”.