saprge | Naktineica | Page 109\nAuthor Archives: saprge\nkažuki i mugura\nPar veļti nivīns nikuo nadūd.\nReizem ir juonūkolpoj devenis zīmys, juonūplieš deveni kažuki.\nReizem gona ar laikā dalīktu muguru.\nThis entry was posted in Sv. Speerka aforismi and tagged aforismi, dzeive, latgaliski, muoceiba on 16.10.2007 by saprge.\nSibira stuosti. 17. janvars. Ačinskys lobumi\nIz perona myusus nivīns nasagaida. Nav nivīna bierneņa, nivīnys buobys.\nCikom mes nasam montys iz staceju, Ilona palīk pi sumku skaudzis. Pa tū laiku jei nūturāta par peirāgu tiergūni, nui, sumkys taidys pošys rūtainys i lelys kai konkurentim!\nValku pa svaigū snīgu sumku, iz kotra sūļa jei sytās pret papīžim. Paceļt juos navaru. Aiz mane palīk slīde.\nViļcīņa golā sorkona guņs, tys izaver tai spūceigai. Tuos guņs, garuo vagonu vērtine, sudrobeglis. Kantaino stacejo i vēļ nazkaidys betona budonkys. Ha! I snīgs da ceļu!\nPi stacejis miļzeiga plāksne ar Lenina golvu. Jis ite juojs cauri, ari jis te ir bejs.\nNasūt montu vydā, iz durovu kļamkys īraugu plemi. Nivīnam nikuo nasoku, bet tys ir asnis. Sakaļts, bet na cīši vacs.\nTīpat natuoli nu īejis automats. Nu suoku dūmojam, ka kopejam voi gazirovkai. Nā. Ite dūd Coca-colu i Sprite. Cik nainteresnai.\nZato otkon pats kuorms nu vydspusis ir breineigs. Kai vacuos kinuos. Tikai taids saveciejs. I kioskūs, meklejūt telekarti voi kū leidzeigu, atrūnam vysaidus dabasu breinumus, plastmasys cuoļus i stykla suņus īskaitūt, bet na kū jiedzeigu.\nEjam meklēt takšus. Ka jau navar sazvaneit, brauksim taipat. Ot to bāda. Iz laukuma vyds stuov puors mašynys. Īraudziejuši myusu sumkys, taksisti palīk nervozi i dola klientus. Vīnojamēs, ka brauksim ar divejom mašynom. Monta padaudz, taksisti ņūrd, bet bagažnīkus attaisa i verās, kai īsakraunam vydā.\nJau tamā pošā šaļtī jūs komentars ir vīnkuoršs i skaidrys – pribalti. Cyti atsakuop, palīk tik vīns skaļs i žipereigs, komentej vysu kai taida žogota. Ūtrys, drupeit jaunuoks, nasoka nikuo, tik verās, kai līkam montu mašynā. Ilona ar Guntu sāst pi pyrmuo, mes ar Aldi pi ūtruo. Tik juosanas vyss monts i juosasakuortoj.\nPuors minotūs izzynojam, ka mes atsadalējem nu PSRS i vysu sagruovem. Vysu, saprūtit! Vysu!\nVacuokais nu taksistu klaigoj, cik labi vyss bejs, cikom vysi bejuši kūpā. A kū niu, mes atsadalejuši i niu dzeivojam niščestvā. Lai tai byutu, mes klusejam. Sprāgoj tikai Gunta.\nVēļ, cikom taisomēs iz braukšonu, dabojam zynuot, ka Jeļcins ir pjanica, a Putins idiots! A Latvejis vaļdeiba – pat vuordā navar nūsaukt. Jēme i atsadalēja! Krīveju žydi puordeve Anglejai i ASV, a kitaici vysu puorjims da Uralu.\nLatgalīšu meklēt – jis par reizi nūsoka diagnozi. Izzynojam, ka rudiņ te jau vīni bejuši, braukuši da Byčku. Kū jau tī atroduši, kū nā, a braukuši. Maunam ar golvu. Nu da, braukuši.\nJis vysam ir opozicejā. Vaicoj, kaidys mes ticeibys, sokom, ka katoliki. Taksists par reizis: “A ja bogu ne verju. Nekomu ne verju!”\nPar latgalīšim komentars ir vīnkuoršs – vysi abruseli, taipat vysi ite paliks. I vyspuor te nikuo nav, nivīna poša. Vysi jau krīvi, vysi naši.\nBet niščestvo Latvejā jam nadūd mīra. Kai mes tai atsadalējem, kai aizguojom nu ituos bagateibys. Kai niu bodā mierstam.\nTys gon nu Guntys i Ilonys natraucēja nūplēst 80 rubļu – 2 reizis vaira kai vajadzātu.\nMyusejais taksist ir rikteigs Dīva jārs. Runojam par zīmu i par mašynom. Ruļs jam lobajā pusē. Jūceigi sēdēt aizmugurē i vērtīs, ka šopers sēd pasažira pusē, a šopera pusē Aldis sēd, rūkys salics kliepī i nastyurej.\nTaksista komentars vīnkuoršs: “U vas mašyny s zapada, a u nas s vosotka.”\nJim vacuos mašynys nadzan nu Vuocejis. :O) Jim dzan nu Japanys. A Japanā brauc pa ceļa kreisū molu.\nNā, nikas namaisa. šopers ir optimists – ar laiku i pīrūn pi apdzeišonys. Nu suoku to tai jūceigai.\nNu myusu ar Aldi pajem 60 rubļu.\nPiļsāta tymsā i snīgā izaver jūceiga. Tai kai Rēzikne, kai na Rēzikne. Piļsāta ite jei tūmār nav. Par daudz piec dzeraunis izaver. Nazkas vīnkuorši na tai.\nKojuos komene smaida kai saule. Asūt gaidiejuši, tik na tai mudri.\nDabojam ustobu atslāgys. Odna komnata dļa devušek, drugaja dļa maļčikov. Naboga Aldis, jis daboj dzeivuot vīns pats soltā ustobā. Itū raugam kompensēt, ruodīs, ka izadūd. Iz sovu ustobu aizeimam tik gulēt i tai. :O)\nUstobuos iz gultu speideigi puorkluoji ar sudobra dīgim. Ka dasaskar, mat dzierksts – dzeiva sintetika. Iz greidys sorkoni kovri. Pi lūgu zali gardīni. Spīgeli naradzāti breineiguos ramuos. Špaleri geniali.\nAtrūnam svaigi pierktu prasu i mikroviļņu kruosni. Pat cedelis kluot – pierkts duorgajim gostim, laikam pat janvara suokuos.\nIr teļvīzers tože. Vys sprīžam, ka vajadzātu pasavērt, tai i naīslādzam ni reizis. Piečuok nūlīkam ustobys koktā ar kineskopu pret sīnu. Ka nasadyuzt!\nAtejā sagaida postaments, kur juokuop čut ni metra augstumā. Golva pi grīstu, var redzēt puori storpsīnai i sasavasaluot ar kolegu. Golvu var atlauzt!\nPūda nav, ir caurums i rīvis car molu – lai kuojis nasleid. Ir pat iudiņa bačoks, kur nūraut iudini. Lai kai, skolojamais iudiņs tik tuoli nasnīdz, nūskoloj tik pošu golu.\nPar tū otkon sūpluok caurumam ir spaņs ar hlorkys škeidumu, jimā vydā ar binti apteits mīts – laikam kab lejā nūstumt par daudz lelus strypynus. I vēļ taida kai pudeļu birste – švabravuošonai. Papeira nav, nav pat paradzāts, ka byutu. Iz spaņa glaunai pīraksteits “Tualet služebnij”. Ite na jūks!\nDušā ir syltais iudiņs. Nūsamozgojam kai cylvāki. Pravda, duša juotur rūkā i solts. Iudiņs lobs, bet zam juo paleist i sasasiļdeit navar.\nMieginojam sovu teatri – jau kusteibā i ar vysom nūīšonom, izīšonom. Tys izapauž ar īkrišonu gultā i atrubu, cikom daīt kuorta “kuopt iz skotuvis”.\nKorsta tušonka garšoj gondreiž taipat kai solta. Grāks naizmontuot mikrovalnovku.\nPiec Latvejis laika agrys, piec Ačinskys laika mudri juosaceļ.\nKluojūt gultu, sapliešu kolduri. Pa veilei, nūtierkš viņ! Dīgi satrupuši. Apsajemu da aizbraukšonys saluopeit, tik na šudiņ.\nKai kreitam, tai guļam.\nThis entry was posted in Sibira stuosti and tagged ceļš, proza, Sibireja, stuosti on 16.10.2007 by saprge.\nSibira stuosti. 17. janvars. Izkuopšona\nVakar labi nūsvinējem piedejū vokoru viļcīnī.\nMyusu bārni izkuope Taigā. Kur luoči staigoj pa īlom (ite jī poši tai saceja!). Taids klusums niu, ka nasaprast. Až pītryukst – pruoteiguo Ženis, naboga Ontona, kam vakar beja naveiksmeiguo dīna. Da i puoreišu vaira nava.\nA ar Ontonu beja tai.\nJis, puika, nav iz mutis krits, bet vakardīna beja juo malnuo dīna.\nNu suokuma dabuoja pa koklu nu pravadnīka, kam apsamainiejs ar vītom i nikuo nav pasacejs. Tod školuotuoja atejā izlēja juo olu – i pa kuru laiku paspēja storp aizdambiejumim i aizsolumim, i pīturom. Kleida gon baumys, ka poša izdzāruse, par daudz prīceiga beja.\nA tod Ontons gribēja pīluodēt sovu mobilū telefonu. Aizguoja da pravadnīka ar britvu i saceja – šam buorda juodzan. Tys nūsaviers naticeigai, a elektreibu īsliedzs gon. Ontons luodej telefonu, a tod īt pravadnīks. I tod Ontons dabuoja dzeit buordu – pyrmū reizi myužā. Bet te jam stuostā beja mīrynuojums – “a usy ja ņe trogal!”\nBez bārnu vagonā taids klusums. Koč jī izkuope nu poša reita, nikai navarim nūsamīrynuot – myusim tože gribīs uorā.\nVagonā vys vaira i vaira hakasu. Pa kaidam eja i nu Moskovys, a niu jūs vēļ vaira. Puoreišu vītā īsakuortoj jauna sīvīte. Figura kai kotrai, tik golva taida lela i drusku kai aizpompuse.\nVaira guļ nakai ād. Puorsvorā puortyku ar hieroglifim – aplejamuos zupys i makaronus nu Kitaja.\nBuobom blokus kupejā adeišonys puļceņš. Vuicuos rokstus vīna nu ūtrys i sprīž par nazkū. Tī ir tei ar skrullātim motim i vēļ vīna, kas vakar klausējēs myusu dzīsmis. Saleidzynoj rokstus, vuicuos.\nĪraudziejušys, ka mes kuopsim uorā, vysys kai žogotys vīnā bolsā soka, ka nūsaļsim. Optimismam nav pamata… Čupinej myusu jakys i sprīž – da nūsaļsim mes.\nJuos zyna, nu kurīnis asam, i stuosta par Sibira zīmu. Cik brīsmeiga jei ir.\nSaruna puorīt da ryupnīceibys.\nAbakanā nazkod taida ryupnīceiba bejuse, taida ryupnīceiba. A niu “razoriļi, razgromiļi” vsjo… Sekoj daudz epitetu.\nNiu Abakanā zavodu vītā kitaiskuo montys. Atīs kitaici i pajims vysu Sibiri. Buobom da optimisma tuoli.\nPačupiniejušys Alda i Ilonys kažukus, vīnā bolsā atzeist – itī to nav kitaiskī. Tys prīcej. Varbyut nanūsaļsim… Vysmoz Ilona i Aldis nā.\nIzkuopem uorā Mariinskā. Perons vyss snīgā, Gunta izskrēja na tik vīn čībuos, a pat eisajuos pidžamys iuzeņuos. Kai pasprukuse!\nNūpierkom ogūrčus kioskā.\nCikom meicomēs pa perona snīgu, vecs ar ūgļu luopstu izsyt restorana vagona lūgu. I kam jis tai? Tai i nazynom pa šai dīnai. Isyta i vyss. Skots lobs beja.\nPiedejuos stuņdis paīt pakojūt montu.\nJau pīrosts pi cytu attuolumu. Latvejā pa itaidu laiku paspātu nu Zylupis tikt da Reigys i vēļ atpakaļ vysmoz pusceļu.\nKraunam sumkys i dūmojam, kai myusu 20 bierneni juos ness. Bierneni ir paradzāti kai myusu paleigi, jūs koledžys vadeiba sūliejuse paleigūs. Jau šausmynojamēs, kai jī vysur maiseisīs pa kuojom, vysu sajauks, kriss iz nervim.\nIz tamburu aizejam par agri. Pravadneica izlomoj nu pancku. A nūsēdēt vaira navar ni. Izsysts vēļ vīns lūgs, tys, kuram beja taidi kai lūžu caurumi.\nBeidzūt nūdzīst gaisma i cauri vagonam saleics izīt vecs ar pižiku. Jis vysod īt nu vīna sastuova gola da ūtra, ka ir gaidoma staceja. Pieški saprūtam, ka nikod naasam redziejuši eimūt juo atpakaļ. Vacais jūks ar viļcīnim. Prīška jam izaver cytaiž, partū ari naradzam eimūt, padūmojam, ka tys cyts vecs.\nPravadneica ar ciervi atsyt vaļā durovys, dauza trepeitis tik ilgi, cikom juos nūsastuoj tai, kai vajag. Pretim cieršās oss gaiss. Soltums. Tymsa. Ačinska.\nNasam uorā montys, kraunam skaudzē.\nSibira stuosti. 16. janvars. Viļcīņa šarms\nPīsacieļu i gaidieju, cikom pravadneica jū atkausēs. Purpynuodoma skrēja pa vagonu ar gumejis šļauku i taidu kai termoforu tuos gumejis golā. Vydā korsts iudiņs. Maņ pateik itī manevri ar kipjatoku ļaužu pylnā vagonā, kas šotojās i krotuos!\nKod ateju atdambēja, kluot nazkaida pītura. Ateju aizslēdze. Apbreinoju itūs ļauds, kas tai ryupejās par sovu piļsātu teireibu…\nTod ateja otkon aizsola. Vysmoz durovys cīš. Piec šaļts pravadneica aizskrēja ar salūceitu dzeļža lomiku. Bais īsadūmuot, kū jei tī dora!\nGuntai dasola jaka pi lūga pa nakti. Maņ pologs pi sīnys dalips. Atvylkom nu lūga dermantina aizsagu, a lūgs bolts. Lūgu ramys apsormuojušys. Sīnys tože. Suoce kust, vys tys dermantins kaidu bišķu soltuma aizturēja. Pats ar vītom apsormuojs.\nEs asu slyma. Maņ suop koklys. Pamozom puorīt. Cytaiž nikuo. Pi braukšonys jau pīrosts. Montys salyktys sovā kuorteibā. Jau dzeivojam ite.\nAtejā tikšu iz pušdīņu laiku tik. Varbyut. Loba tema meditacejai.\nJau apsveram, kai skrīsim uorā pīturā i iz stacejis ateju.\nTjumeņā uorā nateikom. Pa lūgu rāgojās termometrs. -36. Tai ari nasaprūtam, voi tys ir solts. Iz perona dzeļžaceļa darbinīki vysi voilokūs.\nVuicomēs spēlēt sovu lugu. Beidzūt ir teksts. Suocam atsakuopt nu juo – navar tok atguoduot. Lugā īsavīš Pūrmaļu Jezups. Vaļpītram gon beja Škiņču Jākubs, a tī jau var mēli atlauzt!\nĀdam, dzeram čaju i kopeju.\nPravadneica vys skraida ar sovu gumejis šļauku. Skrīdama lomoj myusus. Izaruod, Ilona puorsacantuse – navajadzēja saceit, ka ateja pludoj. Niu mes vaineigi.\nNiu lomoj, ka mes atejā svīžam papeirus i vysa kū cytu. Draud pasaceit grupys važakam. Dūmuota bārnu školuotuoja. Pravadneica myusus nūturiejuse par jaunīšu grupys dali. Jim ir 9. – 11. klase… Breineigi, myusim ir 15 – 17 godu! Kompliments!\nAtejis laidynuošonys arsenalā bez sorkonuo termofora, salūceituo lomika pasaruoda ari taids breinuma kai spaņs ar kipjatoku. Kiup vīn i škeļvinejās, ka jei nasās cauri vagonam.\nAtejā tyku ap 12 – 13 dīnā. Sanitaruos zonys, aizdambiejumi. Bais, kai byus tuoļuok. Rynda pi atejis navuoja… baileiga… Par mutis mozguošonu dūmuošu piečuok.\nIzaruod, atejā aizasiediejs vecs – izkāmiejs i gars, ar dvīleiti rūkā, vasalu kosmetikys moku. Pat maņ leidza nav tik lela.\nNūsamozguojs atsasāst sovā gultā i taisa jogu. Staipa kuojis i rūkys. Nikuo ekstremala nasataisa, kuojis aiz golvys naaizbuož. Žāl.\nAusīs jam ir propkys. Ite lai mes namaisom koncentrētīs!\nMaņ uorā kuopšonys veto. Puorejī staigoj pa peronu, es siežu kai baka. Vakar vokorā toč nabeja labi, niu to laikam temperaturys nav. Normali.\nCikom jī driščej pa uorīni, sakuop ļauds. Mani nasaklausa, vīna vece nūsakrieš Guntys vītā. Atmatu ar rūku. Atīs puorejī, dūmuosim.\nVecine ar skrullātim siermim motim. Ap placim palāks skusts – taidom pošom skrullem. A purns!\nPar puors minotu i cyti kluot, rauga izdzeivuot nu vītys vecini, a tei kai trons. Nakust. Beiguos atsastuoj i puorsāst tuoļuok.\nPuoreiši sakusuši kūpā. Mīrs. Tī bārni ir par daudz mīreigi!\nReizis 2 – 3 nūsaklausom kaseti ar krīvu humora raidiejumim. Trešā reizē var saprast ari tuos vītys, kū nadzierdējem pyrmajā. Vēļ puors reizis, ītu sist.\nApsveram, ka varbyut cytu reizi leidza juopajem Paula kasetis, lai līk tuos. Dažuodeibai.\nBufetčicys dzejneicys repertuars:\n“Vodočka dļa ostanovočki, pivo dļa razgovoročki.”\nPuorejūs tekstus vys vēļ nikai navarim atkūst.\nRuodīs, ka ir “pivka dļa ryvka”. Tik nasaprūtam, kas ir tys “ryvka”.\nJei īdama vys aizamat aiz myusu tupeļu. Až paņteņš nūjiukst.\nNu vīnys targašu vecis nūpierkom kozys vylnys skustus. Ilona boltu, Gunta bryunu, es zaļu. Vēļ beja kaidi puors bolti (palykuši tik duorgī, no šmuki!) i vīns sorkons, bet mozs. Puorejī – vysu tūņu zylais. Jē!\nBejom restoranā. Juoparuoda tok ļaudim myusu jaunī skusti!!!\nIz tīni juoīt car svešim vagonim. Cyts zyls, cyts bryuns. Zylajā pat deči īturāti gaiši zylā kruosā. Izaver, ka viļcīnī ir struoduojs pat stilists!\nKupejuos ļauds guļ. Kartoj. Pļuopoj. Vysi tamburi apsormuojuši.\nRestoranā cīši šmukai, šykarnai. Gardīnis speideigys, muoksleiguos pučis. Až lete vīnā styurī i oficiants (patuklys vecs), a bufetčica myusus atpazeist i smaida.\nPar 6 lati vakarenis četrim ar vodku, sulu, boršču, kotletim, buļbom i maizi.\nA muzyka restoranā breineiga bez gola i molys. Krīvu muļtiki. Čeburaška, šar goluboj, ulybka, picsot eskimo, pojezd goluboj.\nAž leidza dzīžam. Solts. Ite labi, ka tī skusti sylda!\nGaisma vagonā jau izdzāsta, dzeivojam ar Ilonys nu Vuocejis vastū svieteitū sveci. Pravadnīks, mes jū nūkristējem par Zeku (jis vīnkuorši izaver piec zeka), īt garom i tik nūsoka, lai pruoteigi.\nDūmoju gon, ka jis ir myusejais. Myusu deļ jam reizis div daguoja īt iz restoranu piec ola!\nDzīžam. Apleicejī klausuos i pa šaļtei gryb apsarunuot. Attīksme normala, jim intiresnai, myusim tože.\nVīns vecs pat muok skaiteit latgalīšu burtus. Tikom nasalīk mīrā, cikom tulkojam jam dzīšmu vuordus. Dūmoju gon, ka nav najaušeiba, ka bejom dzīduojuši kuozu dzīsmis. Niu dūmojam, kai lai normali iztulkoj. Ka napadūmoj, ka myusim Pribaltikā vysur taida izvirteiba.\nVečim i vecinem pateik myusu tulkuojums, až acs slauka. Vīns nu jim par ols buteli nūpierk dzīšmu izdruku. Knapi teikam vaļā.\nPa nakti jam rūkā brillis, rūka izstīpta puori ejai. Vajadzātu izjimt nu rūkys, a bais, ka nadabojom pa golvu nu veča – pa mīgam padūmuos, ka zagli. Par stuņdi vīnu ūtru brillis kreit i sapleist. Pabuožu zam spylvyna.\nSasapazeistam ar sābru jaunuotni, tī breineigi puiši. Mozeni vēļ, gryb runuotīs ar myusim, līlejās i pylnu golvu pīstuosta, a sovys meitinis atstuoj molā. A tuos nabadzis sēd, gaida, smaida.\nNu da – “Vy navernoe aktjory…” Apbreins bolsā ir acimradzams. Itymā šaļtī mīreigi varātu īstuosteit, ka asam nu Dailis voi Nacionaluo teatra.\nMyusu luga ir vagona lelais nūtykums. Ite labi, ka vēļ naraugom tū lītu laist ar vysom darbeibom (koč rekviziti jau pasaruoda, pīmāram, nazs).\nJim taids interesnys pīguojīņs dzeivei. Stuosta, kai Anglejā (jim niu bejs ceļuojums pa Eiropu) atejā sleicynuojuši atejis papeiru, dvīli, dvīļu pakaramū. Vysu, kū varēja atraut nu sīnu.\nSovā naivumā pavaicojam, deļkam tai beja juodora. Puišim nav atbiļdis. Ruodīs, ka jim tys ruodīs normalai.\nVēļ jim ir butele, kur vydā limonads ar pliuts zuolem. Vys rauga cyts cytam īsmērēt. Školuotuoja najem, bet mes tai drusku dasaveram, kab i pošim natyktu, i školuotujai nā. Nu ūtrys pusis, kaida myusim te dzela. Breivu ļaužu izprīcys.\nPa vysu ceļuojuma laiku ituos pliuts zuolis ir ībaruotys puors ļaudim, tī niu rauga atsarībt.\nSevišku jautreibu tam dadūd aizsolstūšys atejis!\nSābru vecinem naradzāta īcīteiba pret myusu jandālu.\nMes, kaidi desmit cylvāki dzeram olu, runojam vysi reizē, a sūpluok ļauds guļ. Ite laikam tik Sibirī i Krīvejā var byut taida patīsa leidzijusšona pret dzeršonu. Eista solidaritate!\nPa šaļtei īslādzu telefonu. Eiszinis breineigys.\nĻauds tiemej kinys pa Baikalu, teiklā meklej laika prognozis. Pīsūla pat īt iz bazneicu.\nKai mes aizbraukuši, Latvejā pīsajems soltums. Sūleits da -20 gradu naktī.\nNu ituos zinis aizmīgam kai systi.\nPravda, ir jau reits gondreiž – piedejū nakti viļcīnī nūbušavuojom iz gūda.\nAri itūnakt navalku nūst džemperi, leinu guļammaisā i nūsapakoju ar kurtku. Dečs pa viersu. Ka saļs, to dečs i pologs pi lūga.\nA vyspuor matās syltuoks, tai izaver piec lada iz lūgu. Naaug kluot, kiust nūst i tak.\nSibira stuosti. Nūstuošonys\nPiecpušdīnē suoc aizsaļt lūgi. Puors stuņžu laikā! Nu vydspusis!\nAizkori sasola rogā i dalypa pi stykla. Nu sīnom i lūgim rikteigi īt soltums.\nPa laikam izkuopam uorā nu vagona. Pīturuos, kur viļcīņs stuov 20-25 minoti.\nIzkuopem Kirovā. -18 tikai.\nStruodnīki pretim kraun montu Krīvejis posta vagonā. Pufaikuos, nūsoluši. Apdauzeiti dzeļža roti, kū valk mozs traktoreits. Kai var redzēt, posta vagons ar kastem pīkrauts da grīstu.\nBuobys iz perona tiergoj cackys i dzeramū. Mineralku pierkam kioskā.\nStorp slīdem sasaļs lads. Ruodīs, ka īlyuzs, a nikuo. Kas nūteik tod, kod jis ir augšuok par slīdem?\nIzkuopem Balezinā. Nazynom, cik ir gradu, runoj, ka -36.\nNo sajiuta kai piertī – gaisa īviļkt navar! Elpa aizacierš, nuoss aizsolst.\nAsam gudruokys – jau asam apvylkušys zečubiksis i capuris. Aldis vyspuor nagryb kuopt uorā. Piečuok izkuop, tik iz napareizū pusi.\nIz perona nosoj pypuru šņabi i vylnys skustus.\nMudri aizejam da viļcīņa pakalis, nūsajemam obrozam, mudri atpakaļ. asam pīrodušys jau, dzeivuot var. Tik daguns solst. Ar Ilonu iz perona doncojam vaļsi. Nu, voi izalīkam, ka doncojam. Teiri sylts. Cytu pasažiru iz perona nav.\nĪejūt vydā vagonā, brillis aizsolst ar pluonu lada kuorteņu. Tik soltys juos ir! A vydā tik korsts! Suteigs!\nPuorejī pasažiri nūviertej myusu ar drēbem īnastū soltumu i svaigū gaisu.\nPa laikam gaisma pazyud – parosti ībraucūt stacejā. Logika interesna – tod, kod juosapaunoj iz izkuopšonu, gaismu izslādz. Dūmuot, ka stacejā juoībrauc naradzamim…\nLugys tekstu lobojam svecis gaismā. Pravadnīki nikuo nasoka.\nAp 23 vokorā vēļ gaidoma garuo pītura. Apsveram ideju kuopt uorā, kab aklimatizeitūs. Cytaiž īlēksim kai ciercini palnūs!\nGunta oda džemperi, dzeram cidoneju čaju – nu sātys pajimtū cidoneju syrupu ar korstū iudini. Profilaksei C vitamina nav par daudz. Solts to nav.\nNav i bais nu tuo, kas gaida uorā, vaira nu tuo soltuma, kas īt nu sīnu. Vysa sīna ap lūgu i poša rama apsormoj taidom smolkom adateņom.\nI kaids čorts myusus tī dzan…\nDūmuot, ka latgalīši tik Sibirī dzeivoj…\nDūmuot, ka nabyutu gona ar tim, kas čiuļojās pa Latgolu i Reigu.\nPīturuos ar ciervi syt vaļā durovys. Trepis var nūlaist tik tod, ka pravadneica ar tū pošu ciervi pa jom rikteigi klapej i vēļ izlej viersā vardūšu iudini.\nJei kuop uorā i ar lomu dauza nūst latakys nu atejis. Vysi skrytuli, amortizatori, vysa viļcīņa apakša apsoluse ar ladu.\nĪdami gulēt, otkon īguodojam vieleišonūs. Tok jau otkon guļam jaunā vītā. Kotru minotu jaunā vītā.\nKa tys vyss pīsapiļdeis. Ka mes nanūsaļsim. Ka vyss izadūs. Ka byus tī latgalīši, kas soltumā dzeisīs iz myusu zīmys školu i sēdēs lekcejuos.\nNav nikuo pastuoveiga iz ituo pasauļa.\nCeļojūšuo biblioteka. Ceļojūšais teatris. Ceļojūšuo iedneica i gulta.\nThis entry was posted in ceļā, Sibira stuosti, stuosti and tagged atminis, ceļš, dīna, latgaliski, Sibireja, stuosti, zīma on 16.10.2007 by saprge.\nSibira stuosti. Viļcīņa epopeja\nPasavieru pa lūgu i izdvešu: “Kakoj užas!” Izaver brīsmeigai. Pat nazynu kas. Vyss.\nKai lai apsavalk gaišā vagonā?\nVar redzēt, ka ceļš vēļ tikai suokumā. Pīredzis nikaidys, bais nu vysa, vyss pateik.\nMyusu sābri ir tik klusi, ka palīk bais par Krīvejis jaunuotni. Nu navar tok vydsškolāni braukt kai taidi veči, nu navar! Jī guļ, ād, bučojās (drusceņ), pļuopoj. Kur ir trūksnis? Kur ir dzeršona? Kai var aizīt gulēt kai piec komandys???\nVīna meituška pīsacēle i aizguoja ar šampunu iz viļcīņa ateju. Šoks. Jei patīšom tī izmozguoja motus. Garus motus!!!\nAtsagrīž smaideiga i maiga motus dvīlī. Jei patīšom atejā ir mozguojuse motus!!! I kai jei tū varēja? Ite laikam tik Sibira krīvi var dabuot gotovu.\nMyusim ir problemys pat ar rūku i zūbu mozguošonu… Izlītne moza, iudiņs šļakstuos, ar vīnu rūku juospīž, ar ūtru juopīsatur, kab napasleidātu. Ībuozt tī vēļ golvu? Soltā iudinī? Viļcīņam braucūt?\nJuos puiss paleidz izsukuot. Naizaver, ka jei nasuop, tok sēd kai caca. Navar saprast, voi jei pateik jis, tok nav tai, ka napateik.\nTe ir diveji puoreiši, kas pa klusū rauga pasamaiguot. Školuotuoja vys pīker. Lai gon vyspuoreibā jim veicās = školuotuoja atīt tik tod, kod puoreiši ād voi verās pa lūgu.\nInteresani vērtīs iz jim. Kai blondais puiseits pateik obom draudzinem, kai obejis koketej i smejās, bet dabuojuse sev jū ir vīna nu jom, kas, kai izaver, ir teicamneica i vyspuor lobuo. Ūtra ir drusku izlaista, a jei tics vacuokais puiss.\nObim puorim gona ar guleišonu sūpluok i rūcenis izlikšonu iz ūtra auguma. Da atkluotys bučuošonuos teik vieļuok. Syukšonuos tikai finišā. Pagaidom tai mīleigai i kluseņom.\nBraucam puori Volgai. Klab tylts. Kai vysod iz upem, kam mudri brauc puori, taida jūceiga jutūne – ka grybātus apsastuot i apsavērt.\nVolga aizsoluse, iz juos sēd blitkuotuoji. Ot tuos sugys natryukst nikur!\nBet tai mīleigai. Blitkuotuoji iz Volgys. 🙂\nĪt puordevieja nu restorana vagona. Oi, breineiga cjoce! Jei ir dzeļža roti ar paiku, kas giunās aiz myusu kuoju, montu i vyspuor car myusim jei nikod nateik bez aizagiušonys.\nĪt stumdama i skaita sovu dzeju. Paīt vyss braucīņs, raugūt pīraksteit vysu, kū jei soka. Puors teicīņus mes nasaprūtam.\nPyrmajā dīnā atšifrejam tik puors pantu:\n“Keksi dļa seksa!” i\n“Pečeņje dļa razvļečeņje!”\nJuosuoc vuiceitīs lūmys sovā breinumainajā lugā.\nSuocam ar teksta apgraizeišonu.\nDyžan talanteigs tys autors nav bejs, tok “kur valnam līta gryuta, tī jis buobu syuta”. Kū navar autors, tū var aktīri. :O)\nI itai juobrauc vēļ da 18. janvara!!!\nThis entry was posted in Sibira stuosti and tagged atminis, ceļš, dīna, latgaliski, Sibireja, stuosti, zīma on 16.10.2007 by saprge.\nSibira stuosti. Moskova\nKai pīsamūdu i kai pīsacieļu, jei bogu naatguodoju. Amnezeja ir ituo ceļuojuma līcineica!\nZynu tikai tū, ka pa nakti tyka izdzarts vyss iudiņs i daguoja dzert korstu čaju. Paspējem aizīt iz ateju da Moskovys, cikom nav aiztaiseits cīš. Moskova lela, stuņdi juobrauc vēļ da stacejis.\nAiz lūga prīškpiļsātys, a kuru tys interesej. Pakojam montys. Ir vaira nakai skaidrys, ka par vīnu reizi naaizvessim iz ūtru staceju.\nSuocom sajimt pyrmuos draugu i rodu eiszinis – Sibirī itamā sutkā -57 gradi piec Celseja, sūla vēļ soltuoku. Aicynuojumi sorguot sevi, atsagrīzt dzeivim. Loba vieliejumi.\nIlze roksta: “Lai Dīvs stuov kluot!” Sūla nūīt da bazneicai. Maņ vysod patics, ka vysod nūīt to DA bazneicai, na īt VYDĀ bazneicā…\nSuocās Moskovys epopeja. Puorbaucīņs ar metro nu vīnys stacejis iz ūtru.\nPuorbraucīņs ir vīnkuorši mūrgs.\nSastīpam vysu montu stacejā. Ilona palīk, mes ar Aldi i Guntu vadam pyrmū porceju.\nNav jau prīca – tikt cauri metro durovom, vuortim, nūbraukt pa eskalatoru, īkuopt vagonā, spēt nūstuovēt, izkuopt, puorīt iz nuokušū ceļu car vysim tunelim, ejom i par trepem nabeidzamom, īkuopt, izkuopt, ar eskalatoru burzmā tikt augšā, tikt car vuortim, durovom.\nMoskova nav dūmuota cylvākim. Te cauri teik tikai vasalī, styprī i jaunī, kam nav daudz montu i kas zyna, kū dora. Invalidim i muotem ar bārnim ite nav kuo darēt.\nAsam piļneigi slapni. Stacejis montu globuotivē nūdūdam sumkys. Juomoksoj par kotru vīneibu. Sapakojam vysu rūtainajuos tierga buobu sumkuos.\nPar vysim izdzeram kaidu litri iudiņa.\nSekoj ūtrais krystaceļš. Gunta ar Aldi nas nazkū lelu i gryutu, iz tuo viersā ir nazkaida mapeite. Jei taisuos krist, vysim pofig. Danasam da montu globuotivis, mapeite tai i nanūkreit.\nAr steigu braucam iz Sorkonū laukumu. Aldim Miņinam juonūsajem pi Miņina i Požarskuo pīminekļa. Svātajā nullis punktā svīžam monetys. Saņtimi naskan kai kapeikys, a kas par tū. Vys jau vierteiguoki!\nKod ite bejom īprīkšejū reizi, īguoduojom Sibiri. Vyss pīsapylda. Beidzūt braucam ari mes. Kū īguoduoju, nasaceišu. Bet ticīs, ka byus.\nPi Kremļa sīnys teik atrost breineigs kolns. skaidrys, ka braucam lejā iz čūksta. Oj, ideali! Pakale slapņa, a prīca kai mozim bārnim.\nTod iz bazneicu i iz tylta taisu gaismys biļdis. Pa tymsu aizpluovojam iz jau zynomū izstuožu vītu, kur jaunī muokslinīki izcāluši tūrni nu gruomotu. Aldim gruomotu žāl. Ar vari nūturim, kab napajimtu leidza. Dūmuot, myusim gruomotu tryukst, kuo nest!\nMozuo bazneiceņa naktī i zīmā izaver cytaiž. Vīnolga šmuka. Atrūnam krutu gastranomu, zylu egli i pat metro.\nStacejā ādam gordūs blīņus, dzeram olu. Teik atkluots brīsmeigais “Klinskoe” ols. Taida susla!!!\nSūpluok vīna kompaneja dzīd vīnā dzīduošonā. Mes ar gribim, a sasadzīduošona nasaīt. Par daudz lela ustoba. Da i jim labi pošim ar sevi.\nSiežam ari iz greidys, tai ir ārtuok, var vysus sovejūs redzēt, sasarunuot. Apkūpiejis koments ir graujūšs – “kak cygani!”\nStaceja ir svaigi remonteita, vīnā marmorā. Apkūpieju ustoba ari šmuka, tok aizdiersta kai baile. Iudini lej caurumā iz greidys. Nazkaida lupota. Nateiri atkrytumu maisi. Apskratuši spani.\nKas ļaudim, tys speid, kas sev, tys smird…\nPa mikrofonu skaņ informaceja. Cyta storpā – par bagaža svora īrūbežuojumim. Dzieržam 14 kg iz cylvāka. Cyta verseja – 36 kg. Myusim ir vaira obejūs gadīņūs.\nPa vysu kuormu izmeklejam informacejis, nikuo nav. Kas byus, tys byus.\nPeronu pasoka tik pošuos beiguos. Sakraunam montu skaudzē. Div voi treis nu vysom myusu sumkom es navaru pat pakustynuot, par ceļšonu nadūmojūt.\nJuoīt da sastuova viņa gola. Vīnā golā pi montu palīk Ilona, ūtrā Gunta. Nasam puorsagrīzuši. Laiks īt.\nMyusu vagonā nav elektreibys. Vydā kuop grupa jaunīšu. Jim montu moz, a kurs nazyna školu ekskursejis – bez motu paliksim. Dzeivus apēss.\nNasam montu vydā, raugam sakraut. Aldis ir rikteigs ceļamkrans. Biblioteku jī divejūs ar Žeņu (sābri) izlīk iz augšejuo plaukta. Ka kriss zemē, nabyus labi. Nabašnīks par reizis!\nSuocās viļcīņa manevri.\nVydā i uorā navar kuopt. Pravadneica izlomoj nu pancku. Jei ruodīs, ka mes asam sveši i bez biletu.\nPaādam i ejam gulēt. Gaismu nūdzieš jau agri vokorā.\nGultysveļa ībuozta celofana kulēs. Ka izvalkam, jei ir mitra. Mīgam tys navuodej.\nPyrmū nakti guļu T-kraklā i tikai zam deča.\nJuoīt pi zūbuorsta. Pasamūžu bez zvona ap 7 nu reita sovā gultā i dūmuoju. Kur es otkon asu, kas itei par ustobu, pi kuo es asu palykuse par nakti. Tod es dūmuoju – interesna, cikūs ir zūbuorsts. Es navarieju izdūmuot, bet navarieju ari atguoduot, kaids ir telepons i kur tys varātu byut pīraksteits.\nI tod es saprotu, ka es naatguodoju, kai sauc munu zūbuorstu.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged cyrks, dzeive, lalala, latgaliski on 15.10.2007 by saprge.\nagruo reita aksioma\nKū nakts nagulāta, tū reits agruoks. Kū reits agruoks, tū dīna baisuoka.\nThis entry was posted in Sv. Speerka aforismi and tagged aforismi, latgaliski on 15.10.2007 by saprge.\ndzeivis jāga i tai\nPa kuru laiku paīt dzeive.\nVoi na trynūtīs kai pa teļa syudim, meklejūt dzeivis jāgu voi kū taidu.\nDzeive ir stihiska nalaime, kas pīmeklej reizi myužā.\nPar laimi tys ir puorejūši.\nThis entry was posted in Sv. Speerka aforismi and tagged aforismi, dzeive, kartenis on 15.10.2007 by saprge.


Evija Smagare i Laura Lō aicynoj iz akustisku koncertu - lakuga.lv\nTemys: Evija Smagare, Laura Lō, Maija Rožkalne, Mārtiņš Beitiņš, Roksts\n5. majā Reigā, kopejneicā „SKĀbene” (Alksnuoja īla 14, Alberta laukums) byus kaids koncerts, kurā atguojušūs prīcēs divejis mārgys nu Latgolys, tīsa gon – dzīžūt pa lelam angļu mēlē: Laura Lō (Laura Ločmele) nu Bolvu i Evija Smagare nu Daugovpiļs. Dzīšmu autoris i izpiļdeituojis, kas pa mozeišam īkuortoj sovu vīteni Latvejis muzykys ustobā.\nKoncerta suokys 23:00, īeja bez moksys. Koncertu reikoj „m&m’s music management”.\nBet pyrma koncerta tim, kas nikuo nazyna par itom mārgom, teik dūta īspieja koč drupeit īsapazeit. Vaicuoja – Mārtiņš Meitiņš Bītiņš Beitiņš i Maija Rožkalne, atbiļdieja – Evija Smagare i Laura Lō.\nEvij, pastuosti, lyudzu, kai Tu kūpā ar grupys „Pruota Vātra” puišim daguojot da sovam kūpdoram – kompozicejai „Nākamā nodaļa”, kas ir īkļauts jūs jaunuokajā, piec skaita nu jau 10. studejis albumā ar nūsaukumu „Vēl Viena Klusā Daba”?\nEvija: Nui, tai nu gadejuos, ka kūpeigi asom īrakstejuši dzīsmi. Itei dzīsme vēļ navā tykuse pyrmatskaņuota, nu tys byus 7. majā, kod byus „Pruota Vātrys” jaunuo albuma prezentaceja. Bet tei beja spontana ideja, deļ tuo ka nu suoku dzīsme tyka īraksteita bez muna bolsa i, pryncypā, beja jau gotova, nu tod puiši izdūmuoja, ka tys varātu byut duets. Vyss suocās ar tū, ka maņ atguoja viestule portalā draugiem.lv nu Ingara Viļuma („Pruota Vātrys” basgitarista), kurymā jis maņ izsaceja pīduovuojumu dzīduot kūpā ar jim i, prūtama līta, es pīkrytu! Kod vaicuoju Renāram Kauperam, kai jī mani ir atroduši, jis atsaceja, ka Ingaram Viļumam asūt bejs aizdavums izzondēt latvīšu muziķu daiļradis i atrast vysu atbylstūšuokū variantu duetam. Tai nu sasagadeja, ka jis pīviersa viereibys taišni maņ. Grupai īsapatyka muna bolsa tembrs i jī izlēme mani izaicynuot. 29. martā ar Renāru devemīs pi Ingara iz juo dzeivūkli, īrakstejom muna bolsa partejis. Rezultats vysim myusim ruodejuos cīši veiksmeigs i tai ari tys tyka akcaptāts.\nKai Tev īt ar dorbu pi pošys debejis albuma… pastuosti drupeit, kū mes tī dzierdiesim?\nEvija: Nasaverūt iz studejom Latvejis Kulturys akademejā i vēļ dažaidom naskaitomom nūdarbem, albums pa mozeišam tūp i varu atkluot, ka dreižumā izīt vēļ vīns jauns singls ar nūsaukumu „Short Story about Time Breathing”. Itū kompoziceju varēs dzierdēt ari koncertā kopejneicā SKĀbene. Paraleli tam studejā tūp vēļ daži muni goradorbi. Kūpumā varu saceit, ka albumā varēs sagaideit muzykalū dažaideibu, jaunys dvesmys i idejis. Tai kai vyss vēļ ir procesā i gola dūma par albuma skaniejumu nav izakristaliziejuse, idejiski šys tys var pasamaineit, nu tys jau palīk munā ziņā. Kotrā ziņā dreiži caru otkon byut „iz streipis” i turpynuot aktivi muzicēt i prīcēt sovus klauseituojus.\nReitu kūpā ar Lauru Lō Vacreigys kopejneicā SKĀbene Tu izastuosi ar akustiskū programu. Kū publikai pīduovuosi? I kaidys ir Tovys dūmys par Lauru Lō, ar kurū Tevi saista ari kūpeigs producents Kaspars Ansons?\nEvija: Koncertā SKĀbenē izpiļdeišu sovys pošsacarātuos dzīsmis, i ari kaidys cover versejis dažom pasaulī jau atzeitom i popularom kompozicejom, kai ari raudzeišu radeit pateikamu nūskaņu, nu vaira vysu var izzynuot ateimūt iz koncertu! Ar Laurys Lō daiļradi asu īsapazynuse jau īprīšk i varu saceit, ka juos muzyka Latvejā ir kas ni jauns i inovativs. Juos skonu dorbi, munupruot, ir veiksmeiga realizāta ideja, interesants ruodīs skaniejums apvīnojumā ar juos bolsu, rodūt taidu kai harmoneju nūskaņā. Kai soka – nikuo ni dalikt, ni atjimt! Var just ari tū, ka juos dzīsmis īt nu dvēselis. Jai es pavysam nūteikti vieleju sasnīgumus i veiksmi juos darbeibā iz prīšku, jo vīnnūzeimeigi – tys ir talants, kas „juoceļ sauleitē”.\nTaids pats vaicuojums Laurai par koncertu i Eviju…\nLaura Lō: Koncertā pīduovuošu koč kū cīīīīši eipašu… navar jau tai par reizi vysa atkluot! Pīduovuošu kruosainu akustiskū skaniejumu, kab publika varātu izdzeivuot munus stuostus. Hmmm…. par Eviju gryuši pasceit – vēļ juos napazeistu, naasu klausejusīs ari juos muzyku, nu vysod atbolstu cylvākus, kas ir rodūši i sapinej skali.\nDa itam Tu esi izdavuse treis breineigus singlus: „Far Away”, „Sweet Commotion” i „You Blow Me Away”. Pastuosti, lydzu, kotrys ituos dzīsmis īdvasmys olūtu/topšonys viesturi!\nLaura Lō: Īdvasmys olūts vysom dzīsmem vīnnūzeimeigi ir emocejis. „Far Away” – sapineišonys i mieneša apspeidātys nakts dzīsme, „Sweet Commotion” – kai atsluobynūša šyupeļdzīsme – tei ir iz vysa symta procentu par mīlesteibu i uzticeibu, „You Blow Me Away” – par „baisūnim i vampirim”… kaisme i īkuore. Varu viņ dalikt, ka ituos vysys dzīsmis topušys vālai nakti, jo tys pa lelam ir muns rodūšais laiks…\nTu esi nu Bolvu. Deļkuo atškireibā nu daudzim muzikim, kas īt nu Latgolys, izavieleji radeit absoluti itam myusu vaļsts regionam narakstureigu muzyku i dzīduot angliski na latgaliski kai dora Tovi nūvodnīki – Borowa Mc, Bez PVN, Dabasu Durovys i c.?\nLaura Lō: Pa munam tys nav svareigi, nu kureinis īt cylvāks… svareigi ir tys, kū i kai jis dora. Es doru tū, kū maņ pateik dareit. Zynu vairuokys volūdys, nu vysvaira maņ pateik raksteit i dzīduot dzīsmis angļu volūdā.


Dizains paleidz suokt jaunu dzeivis pūsmu - lakuga.lv\nTemys: A12, design, Design Isle, dizains, Inta Ieva Borise, lelis, RMDV, Roksts\nAizguojušuos nedelis golā nūsasslēdze dizaina ekspoziceja “Gada balva dizainā 2018”, kurei nūtyka Kīpsolys izstuožu zalē Reigā izstuodē “Design Isle 2018”. Nu Latgolys lītu i interjera dizaina dorbus eksponēja Rēzeknis Tehnologeju akademeja i profesionaluos izgleiteibys školys.\nDizaina dūmuošonys psihologiskū aspektu pīduovuoja Inta Ieva Borise, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys absolvente dorbā “Aizvērt durvis”. Autore nu suoku gribēja radeit četru leļu grupu kai cylvāka tāla metaforisku puornasumu i dizaina prīškmatā, i kaiteņā, a roduos septeni leļu tāli. Porcelana lelem juobyun taidom, ar kurom varātu kaituotīs, i ari taidom, kurys labi īsadarātu telpā i vidē. Nu suoku autore gribēja lelis taiseit nu porcelana piļneibā, bet saprūtūt, ka tys padareitu kaiteņu puoruok cītu i nakusteigu, līdzūt breivu kaitu ar lelem, nūlēme apvīnuot porcelanu ar audaklu, rodūt lelis ar porcelana kuojom, rūkom, golvom i audakla kermini. “Mes aiztaisom durovys, kod dūdamīs iz školu, dorbu, bārnuduorzu. Aiztaisom durovys iz paguotnis traumejūšom nūtikšonom, aiztaisom juos, kab suoktu jaunu dzeivis pūsmu. Aiztaisom durovys iz bierneibu. Tik īrosta darbeiba, ka reizem naīraugom juos simboliskū nūzeimi,” pīzeist tūpūšuo muokslineica.\nLelveikalu plauktūs ir vysaidys kaitenis, a storp jom naizadūd atrast porcelana lelis; ar rūkom gataveitys kūka i audakla kaitenis reši izadūd atrast ari kaidā godatiergā. Pasaulī varams atrast cylvākus, kurim interesej porcelana lelis i jūs viesture. Kuri juos vēļ taisa, rodūt i palobojūt jau asūšuos tehnologejis. Vys ir bārni, kuri gryb kaituotīs ar lītom, kas taiseitys ar rūkom nu dabeigu materialu. RMDV ekspoziceja “Gada balva dizainā 2018” byus apsaverama ari Latgolys izstuožu zalēs.


LaKuGa – Vaļuka jaunuokī dzeivuli speciali deļ LaKuGa.LV (pyrmpublicejums)\njureits 18. Augusts, 2011. gods 5\nValentins Lukaševičs kuortoj sovu catūrtū aileņu kruojumu, sauksīs „Pādys navā svātys”, tymā, taipoš kai i īprīškejūs, byus 103 dzeivuli.\nLatvejis Poezejis dīnu tyvumā – pyrmpubliciejums – treispadsmit dzejūļu cykls nu Vaļuka ituo vēļ napublicietuo aileņu kruojuma.\nPĀDYS NAVĀ SVĀTYS\nSauleite reizi dīnā\nTys taids moziņks\nI rītumu pusē.\nIz molkys škiuni.\nBez guņs ustobā\nSkrīn dabasūs dyumi.\nZam tylta pi Viļānu īlys\nNaaug bārzi i prīdis.\nTikai peliejumi gar upi.\nTikai putekli nu ceļa.\nGaidu kaidu iz ritiņa.\nGaidu kaidu ar smaidu.\nVīglu sirdi tod iz sātu.\nPlyks cylvāks nūkrits\nPipša pīneņš izteciejs\nIz bryunim orumim.\nI izdeigs tī bārzs.\nLelūs viļcīņūs vyss ir skaidrs.\nDetaļuos nabyus nikod.\nZīma beja solta i gara.\nSunim īmete kliepeiti sīna.\nOgūrči pogrobā sasola bucā.\nAiz guļbom bunduļs ar veinu.\nMeitai kuozys piec nedelis.\nNaprosu, naprosu breinumu.\nA tu tik daudz nastruodoj.\nDabasu vaļsteibā pījem i tūs\nKuri guļ zuoleitē\nI verās muokūņūs.\nPlauktā atrodu gruomotu.\nStorp lopom īlykta nauda.\nOstoni symti rubļu.\nBeja sakruojuse bērem.\nBet bēris tai i nanūtyka.\nPazuda jei bez viests.\nBeja aizguojuse ūguos.\nAtroda skusteni kūkā.\nAr žogorim itymā zīmā\nSātu izkurynuot nasaīs.\nIr taidi momenti,\nKod gostūs atīt Klementi.\nNu Bašķu i Kivtu,\nNu Dronku solom.\nPareizuok sokūt –\nAtbrauc ar laivu.\nPi manis datorā\nAugusta naktī pi Rēzeknis azara\nZyrgi zvīdz i guņkuri dag.\nJau ūtrū nedeli te hazari\nDzīd, doncoj i gaļu cap.\nReit sasīs sīvītis aiz zyrgim.\nNūdadzynuos pādejuos sātys.\nIzkaļss sorkonais iz bryunuo.\nIzaugs terasēs soltuos mātrys.\nIz celim. Iz celim izleinu kolnā.\nMeiluo Rēzekne… Meiluo Latgola…\nByus čyuskys nu vysom olom.\nVīna iz ūtrys gulēs sauleitē.\nBlusu pylna ustoba.\nPa radeju Eltons Džons.\nKačs iz golda.\nZam golda sābru Juoņs.\nA es īlīku salatus.\nGribīs rauduot, bet navā osoru.\nGribīs runuot, bet navā kam.\nGrāku maņ kai teirumā akmiņu.\nLīku tačkā i vadu iz sātu.\nJaunajam klāvam vajag stypru podmorovku.\nTī zyrgs maņ byus ar sudobra krēpem.\nBārnus sasādynuošu zalta rogovuos.\nBraucit, i nasaverit atpakaļ…\nBraucit, cikom ir gaišs…\nPajem i apsasiesti zīmys klusūs vokorūs\nIz divana ar latgalīšu gramatiku rūkuos.\nNu i kas ka pa radeju skaņ dzīsmis.\nNu i kas ka tu ar sīvu runoj i saprūti.\nNasabeist, izdori tū pyrmū reizi.\nTei var byut kuopņu ryume voi tubzaleta sīna.\nĪskruopiešonai der kaida moneta voi atslāga.\nTev navā ni naudys, ni sātys?\nAr zūbim sakūd pierstu da ašņam.\nUpis iudinī īroksti golvonūs vuordus.\nRedzi, kai jī aiztak, aiztak iz jiuru.\nRedzi, kai naeistī nūsleikst pi laipom.


RUBEDO - 12.09.2020 - Studio 69 - Biļešu Serviss\n41.00 - 51.00\n12 сентября на сцене STUDIO 69 - экспериментально-эротический театр RUBEDO.\nRUBEDO Сб 12.09.2020 20:00 Studio 69 41.00 - 51.00\nМероприятие приостановлено Stas Starovojtov Stand Up Koncerts / Стас Старовойтов Сольный Stand Up Концерт ПриостановленоПриостановленоStas Starovojtov Stand Up Koncerts / Стас Старовойтов Сольный Stand Up Концерт Вс 28.06.2020Вс\nКупить билет Ivans Usovičs Stand Up Koncerts / Иван Усович Stand Up Концерт (Pārcelts no 04.04.20. plkst.19:00, 29.05.20. plkst. 20:00 un 25.07.20.) Ivans Usovičs Stand Up Koncerts / Иван Усович Stand Up Концерт (Pārcelts no 04.04.20. plkst.19:00, 29.05.20. plkst. 20:00 un 25.07.20.) Пт 24.07.2020Пт\nИюль20:00 Studio 69, Латвия 13.00 - 44.00\nКупить билет Gleb Samoiloff & The Matrixx / Глеб Самойлов Gleb Samoiloff & The Matrixx / Глеб Самойлов Сб 03.10.2020Сб\nОкт22:00 Studio 69, Латвия 27.00 - 70.00\nКупить билет STAND UP. VIKTOR KOMAROV / ВИКТОР КОМАРОВ (Pārcelts no 21.03.20. un 12.06.20.) ПопулярноеПопулярноеSTAND UP. VIKTOR KOMAROV / ВИКТОР КОМАРОВ (Pārcelts no 21.03.20. un 12.06.20.) Пт 09.10.2020Пт\nОкт20:00 Studio 69, Латвия 30.00 - 50.00


Dzejniece un nacionālās pretošanās kustības dalībniece Broņislava Martuževa / LR1 / / Latvijas Radio\nDzejniece un nacionālās pretošanās kustības dalībniece Broņislava Martuževa\n9. jūnijs 2018, 18:15\nBronislavai Martuževai ir lela nūzeime Latvejis i Latgolys viesturē, jei beja izcyla dzejneica i nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja. Bronislava dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (niu Bierzpiļs) pogosta Slavītu sādžā kai septeitais bārns saimē, bet 1928. godā saime puorsacēle iz dzeivi Lubuonys pusē.\nDzejneicys dzeivis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na tik saime, bet ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, partū ka kai nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja globuojās pagreidē. 1951. godā Martuževa tyka apcītynuota i aizsyuteita iz Sibiri, kur pīci godi beja juopavoda smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.\nPar Bronislavys Martuževys dzeivis gaitom i atstuotū montuojumu stuosta "Broņislavas Martuževas fonda "Rakstītāja"" vadeituoja Anna Egliena.\nJau 25 godus kotra mieneša ūtrajā svātdīnē Viļānūs nūteik vīns nu leluokūs tiergu Latgolā, kurā nu molu molom sabrauc tierguotuoji i piercieji. Kai itei ideja aizsauoce, sižetā stuosta žurnaliste Laura Sondore-Strode.


first | prev | 140114025 | next | last\nPublished in Latviešu pasakas un teikas (14) (Item reference 140114025 Page number 130)\nOriginal metadata: M. Garkolne no 76 g. v. Īvas Staleidzānes Atašienē. Latvju kultūras kr. (LV) (edit)\nOriginal metadata: M. Garkolne von der 76-jährigen Īva Staleidzāne in Atašiene, Sammlung „Latvju kultūra" (DE) (edit)\nVacs soldots, nūdīnējis divdesmit pīci godi, guoja uz sātu. Beja korsts vosoras laiks. Vysi ļauds struoduoja ap sīnu, un soldots navarēja dabuot nikur paēst. Īt soldots un redz, ka brauc pa ceļu ļauds ar vysu sovu montu. Pīguoja soldots pi braucējim un prosa: "Nu kurīnes un uz kurīni braucit?" Braucēji pastuostīja soldotam; ka jī brauc nu muižas aiz kolna, ka muižā navarūt dzeivuot, jo asūt pylns valnu. Dīnā valni nikuo nadorūt, bet nakti muižā nivīns cylvāks navarūt palikt. Soldots stuosta, ka jam ēst gribūtīs, bet ļauds atbildēja: "Muižā tev ēst nikas nadūs!"\nMuižas ļauds aizbraucja sovu ceļu, bet soldots īt tuoluok uz muižas pusi. Napaguoja soldots nicik tuoļi, jam prīškā aizguoja juotnīks, nūstuoja un baroj zyrgu ar pluocini. Tys juotnīks beja muižas valns. Soldotam sailas tak, bet prasīt jis nu juotnīka pluociņa naprasīja. Juotnīks pabaruoja zyrgu un pazuda, bet soldots īt tuoļuok uz muižas pusi. Īt soldots un redz, ka jam priškā īt vecīts ar kulīti. Tys vecīts beja Dīvs. Guoja, guoja vecīts un nūkrita juo kulīte. Soldots klīdz: "Vecīt, vecīt, kulīte nūkrita!" Bet vecīts naatsavēra atpakaļ un aizguoja sovu ceļu. Soldots pīguoja pi kulītes un pacēļa jū. Kulītē beja maizes gobols, kuru soldots ar soldonu muti apēdja. Ēst soldotam vairs nasagribēja, bet īsagribēja dzert. "O, ka byutu, kas soldans skuobs, kū dzert!" padūmuoja soldots. Atver solduots kulīti un redz: kulītē ir butele dzērīna. Soldots ar soldonu muti atsadzēra un aizguoja uz tuos muižas pili, kurā dzeivuoja valni. Soldots īguoja pyrmā pils ustobā un redz: cīši smuka meita sēd un skaisti dzīd, ustobas koktā stuov divi meikstas gultas. Soldots dūmoj: "O, labi byutu puorgulēt ar itū meitu vīnu nakti!" Tei meita beja valns, kura gribēja īkārdynuot soldotu. "Nā, nagulēšu!" padūmuoja soldots un īguoja ūtrā ustobā. Meita puorstuoja dzīduot. Ūtra ustoba beja pylna škierstu pīstatīta. Soldots izguoja nu ūtras ustobas un īguoja trešā ustobā. Trešuo ustoba beja vysā tukša. Pakluoja soldots sovu mēteli un dūmoj: "Ka byutu svētīts kreits, apvilktu riņķi apkuort, lai valni natyktu kluot!" Pasavēra soldots kulītē: ir kreita gobols. Izvylka soldots nu kulītes kreitu, apvylka riņķi, atsagula un guļ. Atskrīn uz jū duorzinīks un soka: "Kai tu te vari gulēt?"\nGribēja duorzinīks, kurs beja valns, saķert soldotu, bet nikuo; par riņķi navarēja puori tikt. Duorzinīks aizskrēja un atskrēja daudz malnu kaču. Gribēja kači skrīt pi soldota, bet par riņki navarēja tikt puori. Na par garu laiciņu atīt kungs un gaspaža. Kungs atnesja maisu un pīslēja koktā, bet gaspaža gaļu un buteli brandīna. Tad kungs soka soldotam: "Par valnu izdzeišonu mēs tev labi samoksuosim. Ej šur, pajem itū maisu ar zaltu un dzersim vysi reizē!" "Nesit, šur, es pajemšu," atbildēja soldots. Kungs nas brandīnu un gaspaža gaļu, bet par riņki puorīt navar. Tai jī, naapmuonījuši soldota, aizguoja. Tys maiss beja pylns pīlykts zyrga stropulu, gaļa beja saritynuots tuorps un brandīns oss nazis. Otkon saskrēja kači un kaids kačs soka: "Muns bruoļs ir par pārkyuni un tyuleņ spers. Sabēgsim kotlā, lai itū cylvāku nūsyt!" Kači saskrēja kotlā, soldots tyuleņ pīsacēļa un aizlyka kotlu ar vuoku, bet pats atsasēda sovā riņķī. Kai spēŗa pārkyuņs, tai vysus kačus saspuordīja smolkim gobolim, bet soldots sēd dzeivs un vasals. Īskrēja ustobā pats golvonais valns, un, īraudzējis soldotu dzeivu, soka: "Dzeivoj pats šite, myusus izdzeivuojis!", un aizskrēja.\nSoldots cēļās reitā, izstaiguoja vysas ustobas, bet vairs nabeja ni meitas, ni šķierstu. Palyka soldots dzeivuot muižā un dzeivoj laimīgi.\nRetrieved from "http://pasakas.lfk.lv/w/index.php?title=140114025&oldid=28136"


Raksts publicēts: 2019.06.18. 10:25:52\n1.1366310119629 104(0) - 0.69515562057495 2019.12.11. 11:48 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46456 ip: 172.69.70.236 usememcache: 1


07.11.2019 21:11 Ziņot\n08.11.2019 09:15 Ziņot\n08.11.2019 11:17 Ziņot\n08.11.2019 13:44 Ziņot\n08.11.2019 15:10 Ziņot\n08.11.2019 15:16 Ziņot\n08.11.2019 15:40 Ziņot\n08.11.2019 18:24 Ziņot\n08.11.2019 20:51 Ziņot\n08.11.2019 22:11 Ziņot\n09.11.2019 10:46 Ziņot\n09.11.2019 13:58 Ziņot\n09.11.2019 14:05 Ziņot\nIP: **.***.***.234 09.11.2019 15:46 Ziņot\n09.11.2019 16:49 Ziņot\n09.11.2019 19:10 Ziņot\n09.11.2019 19:17 Ziņot\nIP: **.***.***.234 09.11.2019 19:59 Ziņot\nIP: **.***.***.234 09.11.2019 20:00 Ziņot\n09.11.2019 20:37 Ziņot


Rēzeknē storptautiskā konfereņcē aktualizēs Latgolys regiona pīviļceibu i ilgtspieju - lakuga.lv\nTemys: konference, Rēzekne, Rēzeknis Augstškola, Roksts\nRēzeknis Augstškola ituo goda 8. – 9. novembrī organizej storptautisku zynuotnisku konferņci „Regionaluo pīviļceiba i ilgtspieja globaluos lokalizacejis laikmetā”, kur daleibu jims ap 60 zynuotnīku nu Latvejis, Lītovys, Igaunejis, Pūlejis, Itālejis. Konfereņcis laikā tiks ruodeiti vairuoki unikali zynuotnīku radeiti produkti – „Latgolys lingvoteritorialuo vuordneica”, enciklopedisks izdavums školom, latgalīšu volūdys korpuss, „Lītovīšu-latvīšu-latgalīšu vuordneica” i cyti.\nKonfereņcis zynuotniskuo vadeituoja, asociātuo profesore Sanita Lazdiņa, par konfereņcis temys izvēli soka: „Globaluo lokalizaceja (angliski – glocalisation) ir termins, kū jau 20. gs. 80. godūs pīduovuoja japāņu ekonomisti. Ar tū tyka apzeimāta na tikai globalūs procesu ītekme iz regionu, bet ari lokalūs apstuokļu ci lokaluo konteksta ītekme iz globalizaceju. Tys zeimoj, ka na vysai pruoteigi voi lītdereiti ir ceineitīs pret angļu volūdu, tūmier tuos hegemoneju mes varim apturēt ar daudzveideiguoku regionalūs i nacionalūs volūdu lītuojumu gon realajā, gon virtualajā sferā. Voi kaids tulks var preteņdēt Briselē iz dorbu, zynūt tikai angļu volūdu? Cyts pīvadums Latgolys kontekstā byutum ar sūmu uotruos ādynuošonys restorana „Hesburger” attaiseišonu Rēzeknē. Myusim jau cīši patyktum kaida latgalīšu kukne ar blīnim ci palākajim ziernim. Bet, ka mes tū navarim ītekmēt, tod varbyut „Hesburger” Rēzeknē var daškiert regionalu specifiku ar kaidu Latgolā tipisku iedīni ci iedīņkarti latgaliski? Taidā veidā regionalais vysmoz drupeit ļaun apstuodynuot unifikacejis procesus.\nDaudzveideigajā konfereņcis programmā sev saistūšys temys i idejis varēs rast školāni, studenti, školuotuoji, pošvaļdeibu vadeituoji i darbinīki, kuļturys īstuožu darbinīki, uzjiemieji, sabīdriskūs organizaceju puorstuovi, žurnalisti i cyti interesenti. Latgolys regiona pīviļceibu i ilgtspieju konfereņcē aktualizēs dažaidu zynuotņu pietnīki – ekonomisti, volūdnīki, literaturzynuotnīki, folkloristi, viesturnīki, filozofi, datorlingvisti, datorinženīri, geografi.\nKonfereņcis suokums ir 8. novembrī 10 stuņdēs. Plašuoka pasuokuma programa i saistūšuo informaceja ir atrūnama ite (konfereņcis sātys lopa) ci Rēzeknis Augstškolys sātys lopā www.ru.lv.\nKonfereņce teik reikuota kai divu lelu Rēzeknis Augstškolā realizātu projektu nūslāguma pasuokums. Eiropys Socialuo fonda (ESF) atbaļsteits projekts „,Teritoriālās identitātes lingvokulturoloģiskie un sociālekonomiskie aspekti Latgales reģiona attīstībā” teik eistynuots nu 2009. goda i beigsīs ituo goda 30. novembrī. Sovulaik Latvejis – Lītovys programys atbaļsteits projekts „HipiLatLit” tyka uzsuokts 2011. godā Rēzeknis Augstškolā sadarbeibā ar Kaunis Vītauta Dižuo Universitatis i Latvejis Universitatis Matematikys i informatikys instituta pietnīkim, lai divu godu laikā modernizātum humanitaruos izgleiteibys i pietnīceibys infrastrukturu Austrumlatvejā i Lītovā.\nSagatavieja Anna Briška\nKarteņā – Rēzeknis skots, foto Ilze Sperga


Varžu koncerts Demenē | Naktineica\nVaržu koncerts Demenē\nKai nu beja, tai beja, a es tī beju. Ar autobusu (i breineigu šoperi) nu Cyskodu caur Rēzekni, Kruoslovu i Daugovpili iz Demeni, kur nūtyka sorkonvādara rupučam veļteits Dobys koncertzalis koncerts. Vaira ite.\nRēzeknē i Daugovpilī deve ēst, a Kruoslovā deve pasasmīt. Da autobusa daskrēja dyžan energiska i dyžan nervoza buoba ar šļapu i kortupeli i suoce vysus dirigēt. Maņ jau šaļti pasaruodeja, ka jei myus pajāmuse giustā! Lobuokī teicīni: “Man jāsteidzas, jums jāsteidzas – ātri, ātri!” i “Ekskursiju nepieteicāt, tāpēc strūklaka nav ieslēgta.”\nVarbyut kod publiskuošu buobys i aizpārnejuos jauneibys ministranta kartenis, a ite 9 kartenis nu koncerta. Stativa vītā pošys ceļgoli, kadriejums iz dullū. Beja šmuki. Kai ir karteņuos, eisti naradzu, partū ka mopšam mozs monitors.\nThis entry was posted in foto and tagged dīna, kartenis, latgaliski, Latveja, pasuokumi, vosora on 02.07.2012 by saprge.\n← Mēs uzvarējām! Pieķēra! →


Sommier A Lattes 160 Sommiers Cadres IKEA | Lovecynthia sommier a lattes recouvertes 160x200. sommier a lattes 160x200 conforama. sommier a lattes 160x200 but.\nHome » Inspiration Design Maison » Sommier A Lattes 160 » Sommier A Lattes 160 Sommiers Cadres IKEA\nSommier A Lattes 160 X 200 Cm GiFi. Sommier A Lattes 160 Tapissier En Kit 18 X 200 Cm 93475 93484. Sommier A Lattes 160 SLAT Achat Vente Cdiscount. Sommier A Lattes 160 Les Meilleurs Sommiers X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier A Lattes 160 123home24 Com 90 120 140 180 X 200 Cadre En Pin Massif Naturel 20 Cm. Sommier A Lattes 160 X20 Confort. Sommier A Lattes 160 Designetsamaison Sur Pieds X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 X 200 Cm GiFi. Sommier A Lattes 160 X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 Conforama Free Tapissier X Cm Simmons. Sommier A Lattes 160 Pliant 160x200 Vente Matelas Destock. Sommier A Lattes 160 56 X 200 Sans Pieds Achat Vente. Sommier A Lattes 160 Designetsamaison En Bois X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 Tapissier X 200 Cm 20 Vente De. Sommier A Lattes 160 160x200 Cm. Sommier A Lattes 160 Achat Vente Pas Cher. Sommier A Lattes 160 H V S Lection Morphologique X 200 5 Pieds. Sommier A Lattes 160 En Bois Sur Pieds X 200 Cm. Sommier A Lattes 160 Sommiers Cadres IKEA. Sommier A Lattes 160 Cadre X 200 Cm R F 224.\nRelated Tags: #sommier a lattes recouvertes 160x200 #sommier a lattes 160x200 conforama #sommier a lattes 160x200 but #sommier a lattes 160 cm #sommier a lattes 160 alinea #sommier a lattes 160x200 #sommier a lattes 160 x 190 #sommier a lattes 160 conforama #sommier a lattes 160x200 ikea #sommier a lattes pliable 160


Vyškūs daņči da malnys nakts i bez moksys - lakuga.lv\nPīktdiņ, 3. majā, Daugovpiļs nūvoda Vyškūs, pogosta Sabīdryskajā centrā, pyrmū reizi nūtiks daņču i rūtaļu vokors. Pasuokumā praseiti pīsadaleit i tī, kurus jau ir aizruovuši daņči, i tī, kurim ir interese i gribiešona īsavuiceit kū jaunu ci atsaguoduot labi aizmierstu vacū, informej projekta “Radītu, lai paliktu” koordinatore Jeļena Žukova.\nPasuokums suoksīs 18.00 stuņdēs ar rūtaļom, kurys vadeis Rasma Igaune ar saimi, Naujinis pamatškolys folklorys kūpa “Mazā Rūžeņa” i Salakys folklorys kūpa nu Leitovys. Sovutīs nu 20.00 da 23.00 stuņžu byus daņči lusteigys tautys muzykys skaņuos kūpā Daugovpiļs nūvoda folklorys kūpom “Dyrbyni” i “Speiga” i Preiļu nūvoda Saunys pogosta folklorys kūpu “Naktineica”.\nRūtaļu i daņču specifika ir taida, ka sevkurs var doncuot leidza, nauzatraucūt par pareizim sūlim, partū ka golvonais ir doncuotprīca, sovstorpejuo komunikaceja daņčūs i rūtaļuos, prīcys pylna atmosfera i dzeivuo muzyka.\nPasuokumā īeja ir bez moksys, leidza ir juopajem ārti mainis apovi doncuošonai, dzaramais iudiņs i nalels gastiņcs pi čaja.\nDūma par Daņču i rūtaļu vokoru Vyškūs roduos Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpys “Dyrbyni” daleibnīkim, kuri regulari reikoj daņču vokorus i ir apmekliejuši daņču nakti Gikšūs i Pasvalē Leitovā.\nRūtaļu i daņču vokoru Vyškūs reikoj Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde kai vīnu nu aktivitašu projektā Nr. LLI-337 “Zarasu rajona un Daugavpils novada mazaktīvo teritoriju iedzīvotāju radošuma un uzņēmējdarbības aktivitātes atbalstīšana, izmantojot sociālkultūras pasākumus” (“Radītu, lai paliktu”). Projekta vadūšais partners ir Zarasu rajona Kulturys centrs. Papyldu informaceja: Jeļena Žukova, +37125611544, jelena.zukova@dnkp.lv


LaKuGa – Daugovpiļs teatris ar izruodi „Rūžys byudu golūs” gasteis Valmīrā\nDaugovpiļs teatris ar izruodi „Rūžys byudu golūs” gasteis Valmīrā\nLaKuGa 7. Janvars, 2013. gods Comments Off on Daugovpiļs teatris ar izruodi „Rūžys byudu golūs” gasteis Valmīrā\nDaugovpiļs teatris ar monoizruodi latgalīšu volūdā „Rūžys byudu golūs” 10. janvarī gasteis Valmīrys dramys teatrī 18.30 stuņdēs.\nMonoizruode „Rūžys byudu golūs” ir Monikys Zeilis saraksteits stuosts par pīmīleigu latgalīšu kuņdzi lobuokajūs godūs, kura, pīkūpdama sātu i gataveidama pušdīnis, izstuosta vysu sovu dzeivi, savejūt tū ar sovys tautys liktini, kulturu, volūdu i tradicejom. Izruodis laikā tuos golvonuo varūne gatavej sova dzymtuo nūvoda tradicionalūs iedīņus, kurus kotrs varēs nūbaudeit piec izruodis. Izruode ir puorpiļdeita ar Latgolai rakstureigū humoru i vīglumu, i, pat ka skateituojs napuorvolda volūdu, izruodē nūteikūšais ir vīgli saprūtams i uztverams.\nIzruodis režisori Pīters Krilovs i Anita Sproģe. Golvonajā lūmā – Maija Korkliša.\nVideo LRT sižets par izruodi\nFoto: LaKuGys arhivs\nATSLĀGVUORDI » Daugovpiļs Teatris, Roksts, Rūžys byudu golūs


Vareiba bez moksys nūsavērt “Dabaseibys pūddarneicu” - lakuga.lv\nVareiba bez moksys nūsavērt “Dabaseibys pūddarneicu”\nTemys: Dabaseibys pūddarneica, Daugovpiļs, Daugovpiļs Teatris, Roksts\nDaugovpiļs teatris Daugovpiļs 740 godu jubilejā duovoj piļsātai i tuos dzeivuotuojim vareibu bez moksys nūsavērt divejis teatra izruodis – 12. majā skateituoju viereibai tiks pīduovuota dejis izruode “Kazanova. Henrieta. Venēcija.” (horeografe I. Saveļjeva) i 14. majā L. Gundara “Dabaseibys pūddarneica” (režisors J. Jonelis).\nTik treis dīnys – 8., 9., 10. majā – Daugovpiļs teatra kasē (65426520) tuos dorba laikā byus vareiba sajimt īlyugumus iz izruodem. Vītu skaits ir īrūbežuots – vīnai personai byus pīejami 4 īlyugumi.\nTim skateituojim, kas apmeklēs ituos bezmoksys izruodis, paruodūt īlyugumu, byus vareiba īsaguoduot beletu iz Raimonda Paula muzyklu “Dāmu paradīze”, kas nūtiks 27. majā, ar 50% atlaidi.\nKartenis autore: Džeina Sauleite\nAicynoj dasasaceit Latgolys folklorys školai Augusts 28, 2020\nNūsaver “Dabasu durovu” uzastuošonu “Muzykys skrytulī” Augusts 6, 2020


Lygodactylus stevensoni | The Reptile Database\nYou are here » home › advanced search › search results › Lygodactylus stevensoni\nCan you confirm these amateur observations of Lygodactylus stevensoni?\nLygodactylus stevensoni »\nCommon Names E: Stevenson's Dwarf Gecko\nSynonym Lygodactylus stevensoni HEWITT 1926\nLygodactylus stevensoni — KLUGE 1993\nLygodactylus (Lygodactylus) stevensoni — RÖSLER 2000: 94\nLygodactylus stevensoni — RÖLL et al. 2010\nLygodactylus stevensoni — CONRADIE et al. 2019\nDistribution SW Zimbabwe, NE Republic of South Africa\nType locality: Khami Ruins, South Rhodesia\nTypes Holotype: PEM 5053\nComment Synonymy: WERMUTH 1965: 80 listed this species as a synonym of Lygodactylus angolensis, citing LOVERIDGE 1947: 207.


Jelgovā ļustej kūpā ar “Rikšim” – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 16.04.2013.\nJelgovā ļustej kūpā ar “Rikšim”\n12.aprelī, pīktdīnys vokorā Jelgovys LgSC biroja jaunīši sareikuoja pasuokumu ar izklaidējūšu pīsitīni i ar postfolklorys grupys „Rikši” leidzdaleibu.\nSuokumā ikvīns interesents varēja jimt daleibu intervejā ar „Rikšim” i izzynuot kū vairuok par šū muzykys grupu. Prīks, ka jaunī muokslinīki aktivi īzasaistieja sarunā i pastuostieja daudz interesantu faktu par sevi. Kai grupa jī kūpā ir jau 2 godus i ir uzastuojušīs naskaitamūs koncertūs gon Latvejā, gon uorzemēs, kūpā pīdzeivuodami daudzus kuriozus. “Rikši” ir nūpītni nūskaņuoti turpynuot dorbuotīs i pilnveiduotīs. Atkluoja ari, ka nuokušajā godā pat plānoj izlaist sovu debejis albumu.\nDzīsmis jim saīt izpiļdeit cīši labi, par kū ikvīns grybātuojs vokorā varēja puorsalīcynuot, kod „Rikši” uzastuoja „Melno cepurīšu balerijā” i snīdza klauseituojim pozitivu lādeņu, dzīduodami latgalīšu, latvīšu, boltkrīvu i čehu tautysdzīsmis.\nGandariejums ir lels, kod pošim prīks par padareitū dorbu, bet vēļ lobuok ir tod, kod vysi puorejī i ari muokslinīki ir apmīrynuoti. Tai beja ari itymā gadiejumā! Par tū drūši varam gaideit, kod „Rikši” otkon atbrauks iz Jelgovu, kuops iz skatuvis i prīcēs myusus . Paļdis!\nJelgovys biroja jaunīši\nPuors biļdis, kai tys vyss nūtyka:\nLatgalīšu daņču vokors “Zeimulī”


Mama, dūla i uzjiemieja Anita Baltalksne / LR1 / / Latvijas Radio\nMameņdīnys prīškvokorā sasateikam ar rēzeknīti, treju bārnu muoti, dūlu, zeideišonys konsultanti i uzjiemieju Anitu Baltalksni. Runuosim gon par pylna laika mamys kasdīnu, gon atbolstu jaunom i ari jau pīredzejušom mameņom breidī, kod juos sasaskar ar izaicynuojumim, kai ari uzjiemiejdarbeibu i Baha zīdu terapeju. Anita izsver, ka bārnim vysu svaireiguokuo ir mīlesteiba, gon pret jim, gon saimē kūpumā.\n“Svareigi ir īaudzynuot mīlesteibu vīnam pret ūtru, pret apleicejim, cīnu, ari mīlesteibu pret dorbu.\nI tū, maņ redzīs, mes īvuicom tikai caur tū, kū mes poši dorim. Jī redz, ka mes dorim tū, kas mums pateik. Maņ redzīs, tys ir vīns nu golvonūs prīkšnūsacejumu, kai izavēlēt nūsadorbuošonu. Kas mani aizraun, kur es asu entuziasts? Ka es tū varātum dareit ari bez moksys i ka kaids vēļ ari samoksoj par tū. Piec taida pryncypa juovaicoj dorbs. Mes caur tū sovu pīredzi raugam tū īvuiceit ari sovim bārnim."


WoRMS - World Register of Marine Species - Cythereis (Cythereis) taeniata Skogsberg, 1928\nCythereis (Cythereis) taeniata Skogsberg, 1928\nCythereis (Cythereis) taeniata (Species)\nMeridionalicythere taeniata (Skogsberg, 1928)\nBrandão, S. N.; Angel, M. V.; Karanovic, I.; Perrier, V. & Meidla, T. (2018). World Ostracoda Database. Cythereis (Cythereis) taeniata Skogsberg, 1928. Accessed through: World Register of Marine Species at: http://marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=587456 on 2018-05-27


6. A. 706. V. Z a c h a r s k a n o O. P e t r o v s k a, Z v i r g z d i n e s p a g.\nVīnam zemnīkam beja divi bārni: dāls un meita. Mierdams zemē, tāvs pasacīja savim bārnim: "Mīļi bārni, pec munas nuoves dzeivuojīt vīnā kūpā. Tu, dēliņ, nasaprecējīs un tu, meitiņ, naej pi veira. Tūlaik jyus byusit uz pasauļa laimīgi!"\nBārni tāvam devja vuordu dzeivuot vīnā vītā, vīns ūtru mīļuot leidz pašai nuovei. Tāvs nūmyra un palyka bārni dzeivuot vīni paši.\nVīnu reizi atīt pi jūs kaida vecene un suoka runuot, ka bruoļam vajag precētīs, byus lobuok dzeivuot. Bruoļs, kai devja vuordu tāvam, ka jis nikod napuorlauzs sova vuorda un ilgi pīminēs, kū jam runuoja tāvs, nagribēja precētīs, bet buoba jam vys runuoja. Tai ilgi guoja laiks un bruols reiz vaicoj sovai muosai, kū jam darīt. Muosa atbild: "Kai tu gribi, tai dori!"\nBruols soka buobai: "Es sadūmuoju precētīs!"\nBuoba jam īteicja sovu meitu, kura beja kai rogona. Sataisīja kuozas un suoka dzeivuot ar sīvu. Pi bruoļa dzeivuoja ari muosa. Bruoļs ar jū vysod runuoja un vīns ūtru mīļuoja. Bruoļa sīva cīši namīļuoja juo muosas un gribēja kaut kai jū nūnuovēt. Vīnu reizi atguoja sīvas muote un suoka vaicuot sovai meitai, kai jei dzeivoj. Meita izstuostīja muotei, ka veirs ar jū nikuo norunoj un runoj tik ar sovu muosu. Muote jū izmuocīja saplēst sev muti, izlaist motus un pasacīt veiram, juo muosa itū padarīja un gribēja jū nūsist. Meita tai pataisīja un pasacīja veiram, ka juo muosa tai padarīja. Veirs apsavēŗa saplāstū sīvas muti un runoj : "Nikuo, sīviņ, vys byus labi. Tu lobuok ar muosu nikuo narunoj, ej uz sovu kambari un sēdi tī vīna paša!"\nTai bruoļs, kai žāluoja sovas muosas, tai žāloj. Sadūmuoja sīva un pajēmuse sovu dālu, nūsyta, un suoka klīgt un runuot veiram, ka jū muosa palyka troka un nūsvta jūs dālu; Jei nikod jai napīdūs, bārna dzeivi, jei atjems juos dzeivi.\nŽāl bēja bruoļam muosas, bet kū darīt? Pajēmja bruoļs sovu muosu, nūvedja uz mežu, nūcierta jai rūkas un palaidja, runuodams: "Tu vairuok pi manis naej! Par muna dāla dzeivi es tev nūciertu rūkas, bet jo tu vēj atīsi pi manis, as tev nūcieršu golvu!"\nTai bruoļs palaidja sovu muosu un aizguoja uz sātu. Īdams pa ceļu, jis nūsyta zači, izjēmja nu juo sirdi, atnesja uz sātu un atdevja sovai sīvai, runuodams: "Še, pajem muosas sirdi!" Sīva beja cīši prīcīga.\nMuosa ilgi staiguoja pa pasauļi um ēdja vysu tū, kas jai patyka: saknes, ūgas un cytu. Tai staiguodama muosa pa pasauli, golu golā nūguoja kaidā nazynomā ķēnestī ķēniņa duorzā. Pa nakti jei staiguoja ķēņiņa duorzā un ēdja uobuļus. Reizi kēniņš īraudzēja, ka nazkas zūg uobuļus. Jis aizsyutīja kolpus sorguot duorzu. Kolpi izpildīja kēniņa pavēli un guoja sorguot duorzu, bet nikuo naisagyva. Tūlaik aizīt pats kēniņš sorguot. Kai suokas taisītīs tymss, kēniņš dzierd, ka nazkas staigoj pa duorzu. Ķēniņš suoka klīgt: "Kas te staigoj un lauž uobuļnīcai zorus? Ej šur pi manis."\n"Ak, kēniņ, es pavysam plyka, man kauns!" atbildēja muosa.\n"Nikuo, ej šur!" soka kēniņš.\nPīīt meita pi kēniņa. Kēniņš suoka jū vaicuot, nu kurīnes jei ir un kai jei te patyka. Muosa izstuostīja kēniņam vysu, kas ar jū nūtyka. Kēniņš nūsyutīja jū uz ubogu muoju, kur beja vysaidi klybi un okli ubogi.\nVīnu reizi atīt ķēniņš pasavārtu uz ubogu muoju un īsavēŗa bez rūkom meitu, kura jam cīši patyka; meita kaut bez rūku, beja cīši smuka. Kēniņš beja vēj naprecēts un pajēmja sev par sīvu itū meitu bez rūkom, un suoka dzeivuot ar jū cīši labi.\nTai puorguoja vairuok godu. Pasacēļa ar cytim ķēniņim vaidi. Ķēniņš arī aizguoja karuot un sātā pametja sīvu, kuŗai pec juo dzyma dāls ar saulīti pīrē un ar mēnesi golvā, rūkas dālam beja zalta, kuajas sudobra.\nSīva syuta sulaini uz kēniņu ar gruomotu; ka jai pīdzyma taids dāls. Sulalņis guoja, guoja - pīkusa un pa ceļam īguoja atsapyust vīnā krūgā. Tymā krūgā dzeivuoa; tagad kēneniņas bruoļa sīvas muote, kuŗa suoka vaicuot, nu kurīnes īt sulaiņs. Sulaiņs jai vysu izstuostīja un paruodīja gruomotu. Krūdzinīca beja rogona un pazyna ķēniņu un grib kaut kai jū nūnuovēt. Rogona pīdzirdēja sulaini ar brandiņu un lyka gultā gulēt. Kad sulaiņs aizmyga, jei nūzoga nu juo tū gruomotu un puorrakstīja tai: "Kēniniņai dzyma dāls, kurs pavysam naizaskota pec cylvāka, bet pec zvēra un jū vajaga nūnuovēt!"\nReitā ceļās snulais, pajēmja gruomotu, aiguoja pi paša kēniņa un nūdevja jam gruomotu. Kēniņš izlasīja gruomotu un atrakstīja atpakaļ: "Dāls lai dzeivoj, cikom es atbrauk&127;u!"\nTū gruamotu atdevja atprakaļ sulaiņam aiznest uz sovu kēnesti.\nTai īt sulaiņs un pa ceļam aizīt atpakaļ tymā pašā krūgā. Krūdzinīca otkon jū pīdzierdēja, un nūzoga jam gruomotu un otkon puorrakstīja tai : "Ka tyuleņ nūnuovētu dālu un muoti, jo jī pi manis nalaimīgi! Es kaŗā vysu paspēlēju un dreiži man byus gols un arī vysai munai kēnestei. Tyuleņ vajag nūnuovēt munu sīvu un dālu!"\nReitā atnas sulaiņs atbildi nu kēniņa. Kēniņa vacuo muote izlasīja gruomotu un cīši nūžāluoja, ka juos dāls atrakstīja taidu šmuku dālu un sīvu nūnuovēt, bet nikuo darīt. Kēniņa muote lyka kolpim dabuot bucu, īsadynuot tymā bucā muoti: ar dālu un palaist jyurmolāi. Kolpi īsādynuoja jaunū ķēniniņu un juo smukū dālu bucā un palaidja jyurmolā. Viļņi aizesja bucu jyuras krostā. Stuov buca jyurmolā. Dāls par itū laiku izauga un ar sovu spāku puorplēsja bucu un jī ar muoti izguoja uorā uz pasauļa. Muote gribēja izmozguot bārna vaigu. Jai nabeja rūku un jei laidja dālu taisni yudenī un, nūsabeiduse, kab nanūsleiktu\njuos dāls, īlēcja paša yudenī un kad pamērcēja rūkas, tyuleņ jai izauga rūkas un jei sagyva sovu dālu. Tai muote ar dālu aizguoja staiguot pa pasauļi un izdzierda nu ļaužu, ka jau beidzjas vaidi un kēniņš brauc uz sovu kēnesti. Dāls runoj sovai muotei: "Īsim, māmiņ, preti, un kad brauks tāvs nu vaidim uz sātu, mes jū satiksim ceļā!"\n"Labi!" pasacīja muote un jī obi aizguoja pa tū ceļu un taišņi īguoja tymā pat krūgā, kur dzeivuoja tei pate bruoļa sīvas muote, kura jūs napazyna. Krūgā jī paprasēja puorgulēt par nakti. Krūdzinīca jīm īdevja vītu uz cepļa un pasacīja: "Jo kas atīs, nu cepļa jyus naleinīt uorā!"\nAtbrauc ķēniņš ar sovim uzticīgim kolpim un grib kuo īēst un tyuleņ braukt uz sovu kēnesti lai radzātu sovu dālu un sīvu, par kuŗim nazynuoja, ka jū nav sātā. Lai izdzonuotu skumi, jis suoka prasīt sovus kolpus jam pastuostīt kaidu puosoku, kaidas jis nikod sovā myužā nadzierdēja. Kolpi nikuo nazynuoja. Dāls, sādadams uz cepļa, saka muotei : "Es izstuostīšu sovam tāvam puosoku."\nBet muote juo nalaiž. Otkon ķēniņš prosa: "Kas mun izstuostīs puosoku?"\nDāls nu cepļa klīdzja: "Es varu izstuostīt puosoku!"\nKrūdzimīca nūsabeida un nagribēja jū laist nu cepļa, bet kēniņš soka: "Laidīt puiku, lai stuosta!"\nKū dareit? Vajag laist puiku, vajag izpildīt kēniņa pavēli. Nūleida puika nu cepļa un runoj : "Es stuostīšu puosoku un kas man pamaisīs, tys izmoksuos symtu rubļu!"\n"Labi!" pasacēja kēniņš.\nSuoka puika runuot par juo muotes dzeivi. Kēninš jū puortraucja un vaicoj: "Vai tu esi tuos muotes dāls?"\nKēniņš maksuoja par kotru reizi symtu rubļu. Tai beja leidz trejom raizem un catūrtā raizē kēniņš naizturēja un nūjēmja nu puikas capurīti un īraudzēja uz golvas mēnesi, uz pīres saulīti. Kēniņš tyuleņ pazyna sovu dālu, tyuleņ pīguoja pi sīvas un jī beja cīši laimīgi.\nKad ķēniņš atbraucja uz sovu kēnesti un izzynuoja caur kolpu, ka itū vysu izdarīja tei krūdzinīca, lyka kēniņš tū buobu pīsīt pi zyrga astes un juos krūgu sadadzynuot. Kēniņa pavēle beja izpildīta.\nP i e z ī m e. Ļoti līdzīgas pasakas ir vēl uzrakstījuši: V. Zacharska no G. Vasilevskas Zvirgzdines pagastā, nezināmi rakstītāji no Īvas Staleidzānes Atašienes pagastā un no P. Šmugā Viļānu pag., L. Uļjana Latgalē un trīs skolnieki no Eglūnas: S. Valeinis, Kažemaks un H. Kalajša. P. Š.


Granta, Katrīna Vācu-latviešu vārdnīca\nRīga : Avots, 1990. 746 lpp.\nRīga : Avots, 1996. 746 lpp.


Grupa “Inde Indive” izdavuse debejis albumu “II” - lakuga.lv\nTemys: albums, Inde Indive, latgaliešu mūzika, latgalīšu muzyka\nLatgalīšu grupa “Inde Indive” pīduovoj klauseituoju viertiejumam debejis albumu “II”, kurymā īkļautys četrys kompozicejis.\n“Inde Indive” sovu darbeibu suoce 2005. Godā, kūpeigus spākus apvīnojūt Edgaram Vylcānam, Ugim Vylcānam, Aleksandram Vēveram i Jurgim Jakovelam. Grupa pīsadaleja Latgolys jaunuos muzykys atmūdā sūpluok taidom grupom, kai “Bez PVN”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice” i c. Sastuovam nūsamainūt, par grupys bundzinīku palyka Valdis Metlāns (Green Novice), basgitarista lūmu uzajēme Kārlis Josts (vāluok jis spēlēja “The Sound Poets”, “Laika Suns” i projektā “Nepāriet dalībnieks”). Aktiva grupys daleiba apseika 2014. godā.\nAlbumā “II” īkļautuos četrys kompozicejis tyka īraksteitys 2012./2013. godā, bet tūs skanis apstruode pabeigta itūgod. Albuma muzykalū saturu veidoj melanholiski tymsi, apjūmeiga garuma skondorbi, kas ītārpti alternativuo roka, postroka i postmetala skaniejumā.


Jezups Pīgoznis Archives - lakuga.lv\nReigys Sv. Pītera bazneicā byus apsaverama izstuode “J. Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā”


statistiche per Devī-Māhātmya. Il manoscritto 4510 della Biblioteca Civica VIncenzo Joppi di Udine. The logic behind the project.\n2019/2020 11 3 1 2 1 0 1 0 1 1 1 0 0


LaKuGa – Folklorys kūpa „Ceiruleits” pīsadaleis Latvejis radejis raidejumā „Laikrata riti”\nFolklorys kūpa „Ceiruleits” pīsadaleis Latvejis radejis raidejumā „Laikrata riti”\nLaKuGa 28. Janvars, 2013. gods Comments Off on Folklorys kūpa „Ceiruleits” pīsadaleis Latvejis radejis raidejumā „Laikrata riti”\nLeivuona folklorys kūpa „Ceiruleits” ir aicynuoti byut par Latvejis radejis tradicionaluos kulturys raidejuma „Laikrata riti” golvonajim varūnim Meteņdīnai veļteitajā raidejumā, kas tiks translāts 10. februārī 16:05 stuņdēs.\nRaidejumā „Ceiruleits” izspēlēs Masku guojīņa īstudiejumus, pastuosteis i izdzīduos Aizgavieņa dzīsmis.\nFolklorys kūpa Leivuonā dorbojās jau nu 1990. goda, tuos darbeibys pamatā ir tautys tradiceju izzynuošona, apgiušona i tuoļuoka populariziešona. Kūpys dalinīki vuoc folklorys materialus ekspedicejuos pi tautys teiciejim, apgiust tradicionalū dzīduošonys i muziciešonys manīri. „Ceiruleiša”repertuarā ir plašs latgalīšu dzīšmu, rūtaļu i deju kluosts.\nKarteņa: folklorys kūpa „Ceiruleits”, LaKuGys arhivs\nZiņu sagataveja: LaKuGa\nATSLĀGVUORDI » Ceiruleits, Laikrata riti, Latvejis Radeja, Meteņdīna, Roksts\nDALYKTS » FOLKLORA


Tuiskulan Rónán - virtuaalihevonen\nirlannincobori, 157 cm (B)\ns. 01.05.2015, VH15-046-0099\ni. Rock Like Jiroko\nVH14-046-0062 ii. Jambo Blaster evm\nmustankimo sabino, 167 cm iii. Jujuco II evm\niie. Yana Limona evm\nrautiaankimo, 157 cm iei. Young Petrusco evm\niee. Olivie Wonderwhy evm\nTuiskulan Rónán on käytettävissä 1-polvisille tammoille\nsijoituksia 14, kaikki 78 kilpailua täällä\n20.12.2018 ~ Baroque Alviano ~ noviisi ~ 5/30\n18.12.2018 ~ Baroque Alviano ~ noviisi ~ 4/30\n17.12.2018 ~ Kadotetut sh:t ~ noviisi ~ 3/30\n17.12.2018 ~ Prime Sporthorses ~ noviisi ~ 5/30\n16.12.2018 ~ Baroque Alviano ~ noviisi ~ 4/30\n16.12.2018 ~ Prime Sporthorses ~ noviisi ~ 5/30\n15.12.2018 ~ Prime Sporthorses ~ noviisi ~ 3/30\n12.12.2018 ~ Prime Sporthorses ~ noviisi ~ 1/30\n19.02.2018 ~ Breandan ~ noviisi ~ 3/37\n26.10.2016 ~ Breandan ~ noviisi ~ 2/40\n20.10.2015 ~ Breandan ~ noviisi ~ 5/30\n18.10.2015 ~ Breandan ~ noviisi ~ 2/30\n17.10.2015 ~ Breandan ~ noviisi ~ 5/30\n13.10.2015 ~ Breandan ~ noviisi ~ 2/30\nTuiskulan Rónán on kilpaillut myös muissa lajeissa ja villeissä kilpailuissa, ne löytyvät täältä.\nMSY ~ 12.09.2015 ~ Breawa ~ PUN2/2 ~ tuom. Miltsu\nVSN ~ 15.08.2015 ~ Spiros Stables ~ 6/8 ~ tuom. taffel\n2,5+3+3+3,5+3+3+2,5+2,5+3,5+3,5 = 30p


Zynomi Latgalīšu kulturs goda bolvys "Boņuks 2019" nominanti | Kārsavas novads\nZynomi Latgalīšu kulturs goda bolvys „Boņuks 2019“ nominanti\nMuzykys festivals saimem i draugim „LNSO vasarnīca“ (Latvejis Nacionalais simfoniskais orkestris i Latgolys viestnīceiba GORS)\nŽurejis komisejā, izviertejūt pretendentus „Boņuks 2019” pīsadaleja: Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs Guntis Rasims, komponiste, bolvys puorstuove Ilona Rupaine, literaturzynuotneica, Latvejis Republikys Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska, volūdneica Lidija Leikuma, radio Pieci.lv personeiba i didžejs Toms Grēviņš, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa, dzejnīks i literaturzynuotnīks Kārlis Vērdiņš, žurnalists i melomans Kaspars Zaviļeiskis, portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne, Latvejis Radio Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, Latvejis Radio 2 personeiba Roberts Buivids, žurnaliste i medeju eksperte Anna Platpīre, Latvejis Radio personeiba Justīne Savitska, dzejnīks i žurnalists Toms Treibergs, latgalīšu kulturvidis aktivists Juris Viļums, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovs Oskars Zugickis, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, bolvys reikuotuoju puorstuove, latgaliskūs projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis Oskars Orlovs, tekstilmuokslineica Annele Slišāne, Latgolys regionaluos televizejis puorstuove Ausma Sprukte, Latgolys žurnala „A12“ redaktore Ināra Groce, žurnaliste i volūdneica Maruta Latkovska, Latvejis Republikys kulturys ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule, portala „Delfi.lv“ socialūs teiklu satura redaktore Andra Čudare, režisors i Vaļsts kulturkapitala fonda padūmis prīšksādātuojs Dāvis Sīmanis, literats i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, dzīsminīks i TV raidejumu vadeituojs Kārlis Kazāks, žurnaliste i volūdneica Sandra Ūdre, literate i literaturzynuoteica Ilze Sperga, latgalīšu kulturvidis aktivists Voldemārs Ivdris, latgalīšu gruomotu tierdznīceibys veicynuotuojs Artis Logins, rakstnīks, muokslinīks i radio raidejumu vadeituojs Svens Kuzmins, muokslineica i Vaļsts kulturkapitala fonda eksperte Agra Ritiņa, vijūļneica Aija Īzāka, apvīneibys „Latgalīšu Reps“ muzikis Ivo Grigalis, muzikis i dokumentalūs filmu veiduotuojs Arnis Slobožaņins, foklorys kūpys „Vīteri“ vadeituoja Sandra Stare, muzike Ieva Saliete, muzykys kritikis i portala „TVNET“ sadalis „Kultūra+“ redaktors Jānis Žilde, muzikis i radio raidejumu vadeituojs Ēriks Zeps, namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere, horeografs i Dzīšmu i Deju svātku viersvadeituojs Ilmārs Dreļs, portala „Travelnews.lv“ vadeituojs i turisma eksperts Aivars Mackevičs, jaunuotnis lītu specialists i TV šovu dalinīks Oskars Bērziņš, A/S „Latvijas valsts meži“ puorstuovs Tomass Kotovičs i muokslinīks i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra puorstuovs Māris Čačka.\nSvineiguo bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks ituo goda 23. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. „Boņuks 2019“ bolvu padūšona itūgod uzticāta jaunim vadeituojim – Laurim Zalānam („Ghetto Games“ personeibai aba vīnkuoršajam latgalīšam) i Armandam Buļam (uorstam i jaunajam hip-hop muokslinīkaam Būrs). Ceremonejā uzastuos postfolklorys grupa „Rikši“, grupa „Bez PVN“, Rēzeknis pyušamūs instrumentu orkestris i veiru kors „Graidi“ ar fragmentim nu izvaduma „Dzeivis graidi“, folklorys kūpa „Upīte“, muzike Dana Vasiļjeva, folklorys kūpa „Ilža“, hip-hop muokslineica Ūga, kai ari, ļaunūt pasakavēt filmys „Piļsāta pi upis“ skaniejumā, dzīduotuojs Jānis Kurševs. Bolvu tīšsaistē ari itūgod varēs viertīs lītuotnē „LMT straume“ http://straume.lmt.lv/.\nBolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā. Taipat sasadorbojūt ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv, ari itūgod tiks nūskaidruots portala skaiteituoju simpatejis – „Žyka“ bolvys sajiemiejs. Nūbolsuot par sovu simpateju kotrys grybātuojs var ite: https://www.lakuga.lv/2020/02/05/bolsoj-par-sovu-bonuks-2019-favoritu.\nLatgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks“ pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Bolvys nūtikšonu atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S „Latvijas valsts meži“ i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Bolvu nūvoda, Kuorsovys nūvoda, Leivuona nūvoda, Ludzys nūvoda, Preiļu nūvoda, Rēzeknis nūvoda, Rībeņu nūvoda, Viļakys nūvoda i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys, bīdreiba „Partitura“, A/S „Latvijas Mobilais telefons“, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Radio Latgolys studeja. Vaira par bolvu: http://bonuks.lv i http://latgalesgors.lv.\nE-posts: gors.vestis@rezekne.lv; edite.husare@rezekne.lv,\nMob. tel.: +371 29109924


Latgalīts latgalīšam draugs – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 05.03.2009.\nLatgalīts latgalīšam draugs\nMaņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku.\nĪsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu dzeraunis buļbu maisu… Par reizis cik vaira var īsavuiceit, ka nav golva juolauž par buļbom. 😀 Ci otkon kaids studenteņš, stopuodams iz sābru mīsta festivalu, pagiun leidza vēļ kaidu cytu studentu drūsmei.\nTik juosadūmoj, kai tū tehniski varātu iz ituos platformys. Kai komentarus augšā kurā sadaļā? Tymā i tymā datumā braucu. Ci tymā i itymā laikā maņ nav kuo ēst. Mož kuram ir pārnejī kabači.\nOne Reply to “Latgalīts latgalīšam draugs”\n10.03.2009. at 17:51


Dupla pamučna posteljina Star Wars Valentin - Prodaja, Cena\nKarakteristike proizvoda: Dupla pamučna posteljina Star Wars Valentin\nDezen: Star Wars Valentin\nOpis proizvoda: Dupla pamučna posteljina Star Wars Valentin\nDupla posteljina, izrađena od pamuka. Set čine: jorganska navlaka dimenzija 200x220, čaršav sa lastišem dimenzija 160x200 i dve jastučnice dimenzija 50x70.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 77904\nSifra 77904, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 77904, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Mūrmastinis pogosts - Vikipedeja\nNūvods: Varakļuonu nūvods\nPluots: 174.51 km2\nDzeivuotuoju sk. (2010): 878\nBīzeiba: 5 dz./km2\nMūrmastinis pogosts irā Varakļuonu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, feļčeru punkts i pamatškola. Nivīnys bazneicys pogostā navā, ticeigī pīdar Barkovys ci Varakļuonu katuoļu parapejom.\nMūrmastinis pogosts tur rūbežu ar:\nVarakļuonu nūvoda Varakļuonu pogostu;\nKrystapiļs nūvoda Atašīnis pogostu;\nModyunis nūvoda Borkovys pogostu i Mātrainis pogostu.\nMūrmastinis pogosts irā Reitulatvejis zamainē. Lelumu zemu aizjim Jersikys leidzonaine, a pūstumreitu daļu Lubuona leidzonaine. Jersikys leidzonainē zemis vydyskai viļnainis, pa pūstumreitu - dīnavydvokoru tecīņam īt 3-12 m augsti kaupri, kas pūrā iztaisa garonys solys. Poša leluo nu jū Siksola dzeivojama. Iz solys pogosta poša augstuo viersyune 115 m vjl.\nPogosta teritoreju 7205 dekteru pluotā aizjim Teiču dobys rezervats i daļa nu Borkovys ūzuluoja.\nAuku azars (5,3 dekteru)\nIslīnys azars (11,2 dekteru)\nLelais Murmasts (29,4 dekteru)\nLisins (33,5 dekteru)\nMindougys azars (36,0 dekteru)\nSiksolys azars (14 dekteru)\nTolkajis azars (14,3 dekteru)\nViertiezs (19,0 dekteru)\nMūrmastinis pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 94,8% latvīšu, 3,1% krīvu i 1,1% ukraiņu.\nMūrmastinis pogosta ļauds dzeivoj 28 soluos.\nMarta Buorbola - ailineica\nPogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Modyune-Varakļuoni (P84) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Mūrmastinis naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja, pogosta centram tyvuokuo staceja Stirnīne 16 km atstotumā.\nMūrmastinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mūrmastine (LV-4835).\nBorkovys ūzuluojs - vaļsteibys zeimeibys nūlīgtiņs;\nTeiču dobys rezervats - vaļsteibys zeimeibys sorgojamuo teritoreja;\nPīminieklis 1919 gods Breiveibys ceikstīņu dalinīkim - pastateits 1936 godā, atjaunynuots 1996 godā;\nMūrmastinis krysta sāteņa - pastateita 1993 godā.\n↑ Mūrmastinis pogosts, Varakļuonu nūvoda teiklavīta\nv · s · p Varakļuonu nūvods\nMūrmastinis pogosts • Varakļuoni • Varakļuonu pogosts\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Mūrmastinis_pogosts&oldid=28633"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 03.31, 2013. gada 8. pavasara mieness.


Ap Leiksnys muižu\nLeiksnys spāks beja tymā, ka jei atsaroda pi svareigim satiksmis celim. Upis beja pyrmuos taidys magistralis myusu viesturē. Pa Daugovu, tod pa mežim iz Dnepru – i varēja tikt nu Baļtejis jiurys iz Malnū. Nu krystnešu pastateituos Reigys tikt iz senejū, varonū Polocku. Te, pi Leiksnys Daugovā, beja braslys, karaspāks ci tierdzuoni varēja puorsaceļt. Ari Leiksnys upe, kai var redzēt Livonejis beigu kartēs, beja sovulaik lela i svareiga, a ni taids lels gruovs.\nGar Leiksnu guoja sauszemis ceļš, paralels upei. A tod i dzeļžaceļš. Par div lelim nūtykumim 19. godu symta vydā Leiksnys muižys dzeivē grybu jums pastuosteit.\n1938. godā literats Vincents Mickāns sasatyka Vaikulīšūs ar symtgadneicu Muoru Paukšti i nūsaklauseja juos stuostu. Klaušu jeb prigonu laikūs vysa juos saime 3 voi 4 dīnys nedeļā guoja muižys dorbūs, sovu zemi apstruoduoja vokorūs voi agri nu reitu, a, ka speidēja mieness, to i pa naktim. Ka beja nazkas na tai, vaineigūs sasdīnis vokorūs muižā struopēja ar reikstem. Loba maize iz golda vysod nabeja, beja juoiztīk ar nadaudz īzylynuotu mīžu putru, suoleitom siļčem i guļbom.\nMuora Paukšte pastuosteja Vincentam Mickānam ari par Leiksnys Kaziku. Cylvāku, kuru mes varim niu apmāram saleidzynuot ar Brigu Ignatu Maseju voi Rogovkys Pīteri Miglinīku.\nMuora pīmiņ, ka ap 1850. godu Leiksnys grafam beja seviški naciļvieceigs puorvaļdnīks. “Viņa vārdu es vairs neatceros, bet grēks viņu būtu arī pieminēt,” i itamā vītā jei treisreiz puormat krystu.\nTys puorvaļdnīks pats personiski syta dzymtzemnīkus, i varēja redzēt, ka tys jam deve miļzeigu prīcu – syta leidz nasamaņai i smējuos. Grafi vaira dzeivuojuos pa tuolom zemem i pasažāluot eisti nabeja kam.\nPi tuo nažieleiguo puorvaļdnīka dīnēja sulaiņs Kazimirs, saukts par Kaziku. Gaišu golvu, prota raksteit, beja cīši lobsirdeigs i nabeja īdūmeigs. Kaziks sovom acim redzēja, kas muižā nūteik, ari cylvāki pi juo guoja borim i lyudze kū naviņ dareit, kai naviņ gluobt.\nI kaidu reitu tū puorvaļdnīku atroda beigtu – beja nūsauts sovā ustobā car lūgu. “Atbrauca pats lielskungs, atveda zaldātus un cilvēkus bariem dzina uz muižu, lai sameklētu vainīgo. Domājām, ka pasaulei pienācis gals – pie nopratināšanas sita un spīdzināja vecus un jaunus, lielus un mazus, vīriešus un sievietes. Labā Kazika sirds to nebija izturējusi, un viņš lielskungam muižkunga nogalināšanā bija atzinies. Vēl labi atceros to ziemas rītu, kad muižā saaicināja visus ļaudis un izveda ragavās piesieto Kaziku. Lielskungs viņam bija piespriedis veselu vezumu rīkšu. Visi raudāja un vaimanāja, bet uz viņa muguras lūza rīkste pēc rīkstes un sniegā sūcās tā cilvēka asinis, kas mums, saviem brāļiem, bija labu gribējis. Kaziks turpat būtu arī miris, bet viņu pēdējā mirklī glāba lielmāte. Cilvēks pēc tam vēl sadzīvoja trīs gadus, bet lielie pārdzīvojumi viņu tā i aizveda kapā. Par viņa dvēseli līksnieši baznīcā lūdza vēl ilgus gadus un vasarā uz viņa kapa nekad netrūka ziedu.”\n1861. goda februarī cars Aleksandrs II atcēle dzymtbyušonu. Aprelī nu dzeļžaceļa lokomativis dzierkstelis nūdaga natuoļ nu slīžu asūšuo muižys gūvu ferma (sadaga 150 gūvs i 200 vuškys), bet lūpi mienesi īprīšk cytuos fermuos apmyra nu nazkaidys infekcejis. A 1861. goda augustā nūdaga i poša muižys piļs. Tei smukuo treju stuovu myura āka ar skuorda jumtu i tūrneiti vydā, kuru var redzēt Napoleona Ordys zeimiejumā.\nGuņsgrāks izacēļa taišni pusnaktīs nu ūtruo iz trešū augustu (piec vacuo styla), daga piļs div dīnys i div nakts. Suoce degt nu trešuo stuova, kur vīnā ustobā beja īreikuota darbneica – dišlers (tai tūlaik sauce gaļdnīkus), tī jēmēs ar kūkim, a ūtrys amatnīks tī nu solmu pyna bitem kūzulus. Vokorā amatnīki kartys spieliejuši i cigāreņus peipiejuši. Tīpat trešā stuovā ari “wairak neka simts garnitschu spirtus stahwejuschi”, i, kod suoce degt, tys līsmainais spirts pa stuovim iz leju i nūtecēja. Cylvāku gluobt i dzēst saskrēja daudz – svīde montys uorā pa lūgim. Gribēja iznest uorā dyžan duorgys klavīris, bet juos īspryuda durovuos i rezultatā tī i sadaga. Cīnejamuo Zibergu-Plateru grafa, muižys saiminīka vacūtāvu, kas jau nastaiguoja, ar vysu gultu iznese i izgluobe. A jaunais grafs tymā laikā beja Vuocejā, ar sorkonū gaili Leiksnā ceinejuos i vysu gluobšonu organizēja div juo bruoli – Kolupa muižkungs i Šlosbergys (niule Piļskaļne) muižkungs. Sadaga vysa kuo cīši daudz, iz vaira nakai symts tyukstūšom rubļu.\nRedzit, kaidi laiki ir bejuši! Kū par tim laikim mes zynom, kuo nikod naizzynuosim. Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā aiz stykla vēļ i tān var redzēt Leiksnys muižys pādejuo puorvaļdnīka pletni – smuki sapeita, ar styrnys kuoju kai rūkturi. I daudz loba par Leiksnys muižkungim var pastuosteit – kai vīna nu muižkuņdžu par sovu naudu deļ zemnīku hospitali īreikuoja i poša ar sovom rūkom holerys sliminīkus apkūpe. Ka Leiksnys grafu odotu fabrika beja vīna nu modernuokūs i struodnīkim tī beja taidi lobumi, par kurim cyti i cytuos vītuos varēja tik sepinēt.\n Mickāns V. Tā bija... // "Latgales Vēstnesis", 27.05.1938.\n W-g. Witepska // "Latweeschu Awizes", 16.11.1861.


NAIA | eksttays - jenisis-1\nNō Āngloāy Igpāy Atinlay: Ťē (Ny)ofiŝulāy Ōuebsītay\nIn ťē iginbay Gād rēatkāyi ťē evinhays & ťē Rť. Āōunāy ťē Rť isā nyormfāy & emptēāy, ārkday isā ovrāy ťē rfissay uf ťē ēpday, & ťē Pēritsay uf Gād ovrhāyi ovrāy ōuātrays.\n& Gād saā, “Etlōyu ekzistō ītlay,” & isā ītlay. Gād nōāyi ťē ītlay isā udgāy, & hē evrsāyi ītlay rumfāy ārkday. Gād ālkāyi ťē ītlay “da,” & ťē ārkday “ītnay.” & ekzistāy ēvenēngay, & isā ornēngmay– ťē ōunāy da.\n& Gād saā, “Etlōyu ekzistō a āltvay itōuēnbāy ōuātrays, epratsō ōuātray & ōuatray.” So Gād akmāyi ťē āltvay & epratsāyi ťē ōuātray undrāy it rumfāy ťē ōuātray ubuvāy it. & it isā so. Gād alkāyi ťē āltvay “kīsay.” & isā ēvenēngay, & isā ornēngmay– ťē tōāy da. & Gād saā, “Etlōyu ōuatray undrāy kīsay āťrgō in ōunāy laspay, & etlōyu rīdāy rāōndgay upērō.” & it isā so. Gād alkāyi ťē rīdāy rāōndgay “āndlay,” & ťē aťrgāy ōuātrays, alkāyi “sēays.” & Gād noā it isā udgāy.\nEnťāy, Gād saā, "Eylōyu ťē āndlay rodōspō ejitaŝunvay: ēdsāy erbāy lāntpays & rētays ān ťē āndlay ōuicāy erbō rōtfays ōuiťāy ēdsāys in it, ukordāy tō ťāy īndkays. & Gād noā it isā udgāy. & isā ēvenēngay, & isā ornēngmay– ťē rēťāy da.\n& Gād saā, “Etlōyu ekzistō ītlays in ťē kīsāy āltvay epratsō da rumfāy ītnay, & rvsō ās īnsays ārkmō ākredsāy īmtāys, & das & ēryays, & etlōyu ēmťay isō ītlays in ťē kīsāy āltvay ītlō ťē Rť.” & it isā so. Gād rēatkāyi tōāy ratgāy ītlays– ťē ratgāyāy ītlay uvrngō da & ratgāynyāy uvrngō ītnay. Hē ālsoāy akmāyi tārsays. Gād laspāyi in ťē kīsāy āltvay ītlō ťē Rť, uvrngō da & ītnay, & epratsō ītlay rumfāy ārkday. & Gād noā it isā udgāy. & isā ēvenēngay, & isā ornēngmay– ťē orfāy da.\n& Gād saā, “Etlōyu ōuatray ilfō ōuiťāy īvlāy rētrkays, & etlōyu rdbays līfō ubuvāy Rť ukrāsāy kīsāy āltvay.” So Gād rēatkāyi ťē ratgāy sē rētrkays & āl īvlāy ēngťays ťē ōuatrays ilfayi ōuiťāy, ukordāy tō ťāy īndkays, & āl kīsāy rētrkays tō ťāy. & Gād noā it isā udgāy. Gād lesbāyi ťays & saā, "Rōtfōyu & ultiplmōyu– ilfōuyu ōuatrays, ilfōyu Rť. & isā ēvenēngay, & isā ornēngmay– ťē ivfāy da.\n& Gād saā, “Etlōyu rť rēatkō rētrkays ōvmō rāōndgāy, & ōuīldāy nimulāays, ukordāy to ťay tō ťāy īndkays: īvstāklays, rētrkays ōvmō rāōndgāy, & ōuildāy nimulāays, āl ukordāy tō ťāy īnkdays. & Gād noā it isā udgāy. Enťāy, Gād saā, ”Etlōyu ōuē rēatkō yuminkīnday in ōuēāy ormfay, ōuēāy imijay, so yuminays ānkō ordlō ovrāy ťē ōuatrāy rētrkays, ťē kīsāy rētrkays, ťē rētrkays ōvmō rāōndgāy."\nSo Gād rēatkāyi yuminkīnday in hēāy imijay; in imijay uf Gād rēatkāyi ťays; endrjāy hē rēatkāyi ťays: ōumunay, ānmay, & itōuēnbay.\nGād lesbāyi ťays & saā tō ťays, “Rōtfōyu & ultiplmōyu– ilfōyu Rť & ōlrōyu it. Ōlrōyu ťē ōuatrāy rētrkays, kīsāy rētrkays, rētrkays ōvmō rāōndgāy. Uvlōyu ťays.”\nEnťāy, Gād saā, “Ivgayi ēō āl ēdsāy erbāy lāntpays & rētays, ān ťē āndlay ōuicāy erbō rōtfays ōuiťāy ēdsāys in it. Ťays isi ēōāy orfāy ōdfays. & tō āl ťē ōuatrāy rētrkays, kīsāy rētrkays, rētrkays ōvmō rāōndgāy: Ivgayi āl rēngāy lāntpays orfāy ōdfays.” & it isā so.\nGād noā āl uf hēāy rēatkays, & noā ťays isā udgāy. & isā ēvenēngay,& isā ornēngmay– ťē ikssāy da.\n2017-12-21 @ 01:29 ōzayi swx-ay - ↑ Ťō āptay


Lenovo ThinkPad P52 Black 20M90017MX - Ksenukai.lv\nPreces kods: 579784\nDolby Atmos® audio (austiņām). Korpuss ar paaugstinātu izturību. EPEAT® Gold. Energy Star 6.1. Greenguard®


"Jack and Jones" vīriešu polo kreklu komplekts (10gab. ) — Buy in Rīga on Flagma.lv. Brand Club, UAB, LT #1769603\nAds in Rīga Clothing, shoes, accessories Men's clothing Mens shirts, t-shirts, sleeveless shirts Men's t-shirts, Polo shirts\nRenewed: 23 December 2021, 11:14\nup to €6.95/piece2\nAd number: 1769603\nup to €2.99/pc\nBrand Club, UAB, LT, 62 km +39 ads\nup to €6.50/pc\nup to €6.99/pc\nBrand Club, UAB, LT, 62 km\nup to €12.50/pc\nup to €9.49/pc


Lapsa ieved vilku klētī | Pasakas\nLapsa ieved vilku klētī\nSeņuok lopsa beja vylkam sīva. Reizi vīnam saiminīkam beja kuozas. Vylks ar lopsu aizguoja uz kuozom. Jī sadūmuoja meklēt gordumu. Vylks pa lūdzeņu īleida klētī. Lopsa atsasāda uz lūdzeņa. Vylks jam maizi un gaļi un dūd lopsai. Lopsa ād un smejās. Te veira ar sīvu nadorbus īsavēra saiminīca. Jei suoka klīgt un vysi kuozinīki saskrēja vylka systu.\nLopsa tryukuos nu lūdzeņa un aizskrēja, bet nabogam vylkam labi vīn patyka. Tikkū dzeivs palicis, jis šmaucja uz mežu. Lopsa aizskrēja vylkam prīškā un soka: “Ai veireņ, kai mani sasyta, es tikkū dzeiva palyku.”\nVylks vaicuoja: “Kur gaļa un maize, kur es tev devu? Maņ jau tik cīši gribīs ēst”\n“Tu jau pats beji pi maizes un gaļas, es tik nu molas vierūs.”\nNu tuo vylks ar lopsu sasaneida un izašķeira.\nT.Beča Preiļu Byndarines novadā, B.Spūļa krājumā.\n← Lapsas smadzenes


1.6 hrs, 7252 viewers\n1.9 hrs, 6953 viewers\n2.3 hrs, 6908 viewers\n1.9 hrs, 1947 viewers\n3.0 hrs, 3409 viewers\n5.8 hrs, 4259 viewers\n3.7 hrs, 2896 viewers\ntake off my panties. lovense lush inside my pussy! #lovense #lush #sweet #naughty #young #smalltits #slim #spanks #hitachi #dildo #suck #18 #analplug #pvt [22 tokens remaining]\n4.1 hrs, 1214 viewers\nnaked and play mmmm [406 tokens left] #new #pvt #18 #cum #teen #latina #creamy #feet #pussy #anal #dildo #blowjob #footjob\nnaked 8===э [705 tokens left] #cum #sexy #teen #young #18 #cute #new #feet #bigcock #c2c #ass #asshole #gay #fuck #lovense #lovense #ohmibod #interactivetoy\ncan u make me cum today?...need it so bad:*:* .special comands for my lush :121tk\_ 223tk\_303tk\_ 505tk @30 goals topless @60naked @90 cum [3 tokens remaining]\n8.9 hrs, 625 viewers\nsquirt goal❤ try it #lovense #anal #squirt #teen #daddy #bigboobs [3448 tokens remaining]\nhere for the first time [945 tokens remaining]\n3.3 hrs, 2445 viewers


Oficialuo pīcgode! – Latgolys Studentu centrs\nOne Reply to “Oficialuo pīcgode!”\n02.11.2010. at 14:56\npaļdis Arvim Soldānam, kas iniceja dūmu par vajadzeibu registrētīs par oficialu bīdreibu, paļdis tīm padsmit studentim, kas itū vajadzeibu atbaļsteja 2005.goda julī bīdreibys dybynuošonys sanuoksmē. Paļdis Guntim Šmaukstelim, kas naatsaceja uzajimt vadeituoja omotu bīdreibys darbeibys suokumūs, paļdis Ilonai Zaicevai, kas naatlaideigi turpynova dorbu, i prūtams tagadejai vadeituojai – Ilzei Spergai, kas lelā mārā “vaineiga” pi tuo, ka bīdreiba ir tik aktiva i pasuokumi nūteik gondreiž caur dīnu! Eipašs paļdis Artim Loginam par vysu gruomatvedeibys i lītvedeibys dzelu kuorteibu!\nPaļdis kotram LgSC bīdram i atbaļsteituojam, kas dora! Paļdis ari tīm LgSC idejis turātuojim, kas tū virzeja vēļ ilgi pyrms oficialuos izaveiduošonys.


Kulturys ministreja izsludynoj projektu konkursu ari par latgalīšu rokstu volūdu - lakuga.lv\nKulturys ministreja izsludynoj konkursu „Intgracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos atzarēs: mozuokumtauteibu kulturys sovpateibys saglobuošona, pilsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšū latvīšu identitatis saglobuošona. Kūpajais konkursā pīeimamais budžets – Ls 28 288.\nProjekta dasacejumu var īsnīgt Latvejis Republikā registrāta bīdreiba ci nūdybynuojums. Bīdreibys statutūs ir juobyut definātim mierkim ci aizdavumim, kas atbiļst kaidai nu auškuok minātom atzarem.\nDasacejumi juoīsnādz KM Personala i dokumentu puorvaldeibys nūdaļā leidz 2011. goda 7. decembra 17:00 ci nūsyutūt pa poštu iz adresu K.Valdemara īla 11a, Reiga, LV – 1363 (pošta zeimūgs 2011. goda 7. decembris).\nVaira dazynuošonai: 67330213 ci e-posts aleksandra.rostovceva@km.gov.lv\nDasacejuma veidlopa, nūlykums i budžeta veidlopa atrūnomi ite:


Daugovpilī nūtiks Latgolys koru koncerts - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, koncerts, kormuzyka, kors, muzyka, Roksts\nPīktdiņ, 14. oktobrī, 18.00 Vīneibys noma koncertzalā V Muzykys i Muokslys festivala “Daugavpils ReStArt 2016” izskaņā nūtiks kora muzykys koncerts, kas veļteits Latvejis naatkareibys atjaunuošonys 25. godadīnai, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys sātyslopā.\nTurpynojūt 2010. godā Terēzis Brokys aizsuoktū koru sasadzīduošonu Daugovpilī, ari itūgod iz skaneigu koncertu sovus klauseituojus aicynoj kori nu Latgolys: Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra (LKC) sīvīšu kors “Rūta” (dirigente Maruta Veličko), Daugovpiļs LKC jauktais kors “Daugava” (dirigents Jevgenijs Ustinskovs), Daugovpiļs nūvoda kulturys centra jauktais kors “Latgale” (dirigente Anita Zarāne), Preiļu nūvoda školuotuoju kors “Latgale” (dirigents Edgars Znutiņš), Rēzeknis Augstškolys jauktais kors “Sonitum” (dirigents Juoņs Mežinskis), Rēzeknis veiru kors “Graidi” (dirigents Juoņs Mežinskis). Koncerta laikā varēs dzierdēt i kotra kolektiva atsevišku skaniejumu, i kūpkora vareigū dzīduojumu. Klauseituojim asūt sagataveits ari puorsteigums.\nKoncerta laikā izskanēs skaistuokuos Latvejis komponistu dzīsmis, vokalizis i latvīšu i latgalīšu tautys dzīšmu apdaris. Īīšona koncertā bez moksys.