Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo - Panamasitijbīča - Hotels.com\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Pludmale\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Āra baseins\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Baseins\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Balkons\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Privāta virtuve\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Dzīvojamā zona\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Numurs\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Dziļā vanna\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Vannasistabas duša\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Naktsmītnes teritorija\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Ārpuse\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Naktsmītnes priekšskats\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Vingrošanas telpa\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Sanāksmju telpa\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Āra spa vanna\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Vannasistaba\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Naktsmītnes ieeja\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Numura ērtības\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Galvenais attēls\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View) - Pludmale[1/36]\n1 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n2 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n3 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Pludmale\n4 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Āra baseins\n5 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Āra baseins\n6 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Baseins\n7 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Balkons\n8 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Balkons\n9 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Privāta virtuve\n10 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dzīvojamā zona\n11 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Privāta virtuve\n12 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n13 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Privāta virtuve\n14 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dziļā vanna\n15 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistabas duša\n16 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Naktsmītnes teritorija\n17 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Ārpuse\n18 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Naktsmītnes priekšskats\n19 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vingrošanas telpa\n20 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vingrošanas telpa\n21 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Sanāksmju telpa\n22 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Āra spa vanna\n23 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Baseins\n24 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Balkons\n25 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dzīvojamā zona\n26 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Dzīvojamā zona\n27 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n28 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n29 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n30 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Vannasistaba\n31 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Naktsmītnes ieeja\n32 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n33 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numurs\n34 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View), Numura ērtības\n35 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča\n36 - Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View)\nShipwreck Island Waterpark (ūdens atrakciju parks) — 13 min. pastaiga\nMinigolfa laukums — 7 min. pastaiga\nM. B. Millera apgabala estakāde — 8 min. pastaiga\nThomas Drive — 23 min. pastaiga\nKokonatkrīkas Ģimenes atrakciju parks — 36 min. pastaiga\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, balkons, pretī pludmalei (Ocean View)\nPensakola, Florida (PNS-Pensakolas Starptautiskā lidosta) — 135 min. brauciens (199,9 km)\nFortvoltonbīča, Florida (VPS-Ziemeļrietumu Floridas reģionālā lidosta) — 84 min. brauciens (106 km)\nPanama, Florida (ECP-Northwest Florida Beaches Intl.) — 23 min. brauciens (27,6 km)\nDestin, Florida (DSI-Destin-Fortvoltonbīča) — 60 min. brauciens (71,8 km)\nGrand Panama 1302 Tower I Two Bedroom Condo Panama City Beach\nGrand Panama 1302 Tower I Two Bedroom Condo\nGrand Panama 1302 Tower I Two Bedroom\nCondo Grand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo\nGrand Panama 1302 Tower I Two Bedroom Panama City Beach\nGrand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo Panama City Beach\nGrand Panama 1302 Tower I - Two Bedroom Condo Condo


PELIKAN Pelikan Līmzīmulis Pelifix 40g (335671). Pelikan\nSākums Līme PELIKAN Pelikan Līmzīmulis Pelifix 40g (335671)\nPELIKAN Pelikan Līmzīmulis Pelifix 40g (335671)\nLīme-zīmulis Pelikan, 40g. Ātri žūst, nedeformē papīru. Piemērots papīra, kartona, fotogrāfiju, auduma līmēšanai.


Reportažs nu 2 Pasauļa latgalīšu saīta\nCatūrtdiņ, 2002 gods augusta (labeibys) mieneša 15 d.\nKoč jau daudzejis dīnys Latgolā beja saītam veļteiti pasuocīni - kinys ruodeišona, paruodis i koņcerti, pats saīts suocēs svātdiņ, augusta mieneša 11 dīnā 15.30 ar pasuocīni pi Latgolys Kulturys viesturis muzeja. Tymā dažaidi cylvāki stuosteja ap viesturi i ap muzeju, vīns daže paduovanuoja muzejam jaunu eksponatu - koč kaidu vacu diplomu. Gondreiž vysi runova čyuliskai. Ar divejom malnom mašinom (kod brauču iz Rēzikni, tod mani pi Viļānim nūstopēja vīns krīveņš, kas stuosteja, ka niule "крутое BMW проехало – очень быстро, а за ним джип – близко, близко; наверно большая шишка какая-то") beja atbraucs Ministru prezidents Bierzeņš i "Latvejis ceļa" desants - Pantelejevs i vēļ koč kaida buoba, ruodīs, ka tože nu LC deputatim. Cikom Bierzeņš beja (jis aizbrauce pyrmūdiņ piec plenarsiedys), jis runova vysuos pasuocīņuos. Prūtams, labi, ka jis beja, bet tys vyss izavēre piec pyrmsbolsuošonys agitacejis braucīņa; byutu kongress cytā godā, jis tik ilgai Rēziknī nabyutu palics. Tod vysus aicynova vydā apsavārtu muzeju. Muzejā vysys zeimeitys pi eksponatim tože beja čyuliskai, latgaliskai - toļka literatu cytati.\nPiec tuo ļauds nūbrauce pi muzykis školys, tī atkluoja akmini ar uzrokstu "Te byus Fraņča Trasuna pīmineklis". Itys beja pošlatgaliskais pasuocīņs nu vysim (izavēre, ka jū reikoj cyti cylvāki) - programmys vadeituoja runova toļka latgaliski (vysūs cytūs vadeituoji i akteri runova čyuliski!), beja atbraukuse polklorys kūpa Kolnasāta. Kūrs "Austreņs" gon naīprīcynova - dzīdova čyuliski i latiniski. Vyspuor - pasuocīņs, kai pasuocīņs, runova tū, kū taiduos atkluošonuos vysod runoj, tod veiskups Juoņs Buļs akmini īsvieteja. Saguo smīkleigai - jis pasacēja, ka mes veļtejam Trasunam na tikai akmini, a tože ūzulu, i paruodeja vierzīni, a tymā pusī ūzula nabeja, toļka kļovy. Vokorā Kulturys nomā ruodeja izruodi nu Fraņča Trasuna fabulom, suokūs dzīdova Biruta Ūzuleņa. Izruode beja cīši loba, atstruoduota da pādejim seikumenim.\nFraņča Trasuna pīminekļa akmiņa atkluošona; runoj Juoņs Buļs.\nPyrmūdiņ 10.00 suocēs konfereņceja. Suokūs runova oficialys personys, skaiteja telegrammys i viestulis, tod beja plenarsiede. Pyrmīs tymā izastuoja kardinals Juoņs Pujats; jis stuosteja ap latgalīšu volūdu, ap tū, ka jei pādejus divejūs symtūs godu puorsamejuse mozuok kai baļtīšu volūda, i ka jei navā koč kaids čyuļu volūdys atvasynuojums. Varātum saceit, ka jis oficialai apstiprynova katūļu bazneicys pozitivūs dūmus latgalīšu volūdys vaicuojumūs, koč i atzyna, ka irā problemys: čyuliskai gruomotys izdūt asūt vīgļuok kai latgaliskai, irā bazneickungi, kas narunoj latgaliski gona labi i l. Janina Kūrseite tože runova ap volūdu - ap izlūksnem i jūs vierteibu. Auditoreju cīši saviļņova Imants Slišāns ar referatu ap vuiceibu Latgolā pādejūs desmit godūs: piec juo runys izavērse ilgi i emocionali debati, beja taida jutūne, ka jis atdarejs koč kaidys durovys, i tān nu cylvākim lauzīs uorā ilgai kruoti i suopeigi vaicuojumi.\nGuojīņs pi Vysusvātuos Jezus Sirds katedralis. Piec kopejis pauzis daleibnīki sasadaleja sekcejuos: humanitarajā i eksaktajā. Referatu beja daudzi, vysus napuorstuosteišu, varit poši apsavārt materialu gruomoteņu. Vīns nu aktualuokojim beja Lidejis Leikumys referats ap Pīteri Strodu, kurā jei daruodeja, ka pats Strods gribiejs īvīst divskaņa 'uo' itaidu raksteibu, a nūsabejs nu tuo, ka "byutu rodusēs puoruok lela brāka"; daleibnīki nūsprīde šūrudiņ sareikuot specialu raksteibys vaicuojumim veļteitu konfereņceju, kab pījimtu koč kaidu lāmumu itymā lītā, i gruomotys i prese suoktu izīt vīnā, koņsekventā raksteibā. Eksaktuo sekceja piec Vaļda Lauska iniciativys izstruodova aļternativu koņferencejis aicynuojumu, kurā daudzejis lītys beja aizraksteitys\nkonkretuok kai materialu gruomoteņā publicātajā variantā. Daleibnīki nūlēme, jimūt par pamatu jaunū aicynuojumu, dalikt šaidys taidys lītenis nu vacuo i vēļ vairuokis lītys nu debatēs izsaceitajom idejom; tai kai iz reizis dastruoduot aicynuojumu da golam nabeja realai, tika ībolsuota dorba grupa, kas tū dareis: Pīters Keišs, Janina Kūrseite, Imants Slišāns, Agris Bitāns, Anta Rugāte, Heinrihs Soms i c. (Kod teksts byus gotovs, mes jū nūpubliciesim.) Tod gribātuoji aizbrauce iz Mīra ūļneicys kopim, a desmitūs vokora suocēs lelais koņcerts pi Muorys pīminekļa, veļteits juo pastateišonys desmitajai godsdīnai. Koņcerts beja šmuks. Jamā izastuoja kolektivi - doncuotuoji, dzīduotuoji i spieļuotuoji - nu dažaidim Latgolys mīstim, i runova mīstu vadeiba (vysi runova latgaliski) [ite varit pasaklauseit runu i koncerta fragmentus]; pādejī beja saiminīki - rēziknīši. Kod Dziga nūdoncova, saguo švakai: nivīns nikuo napasacieja, bet iz kaidim desmit-pīcpadsmit mynotim īsliedze neitralu muzyku, taidu, kaida parosti irā piec koņcertu beigom; tai gondreiž puse skateituoju (jū daže pyrms tam nabeja daudzi) aizguoja paceli pirms oficialuos dalis suoku. Tod atguoja prīkšnīku guojīņs, otkon skanieja svineigys runys, a piec koncerta beigom dieļ daleibnīkim klubā beja bals da reitam.\nŪtardiņ 11 reita beja Nikodemam Rancānam veļteits miss Vysusvātuos Jezus Sirds katedralī. Piec tuo ļauds nu katedralis atguo guojīnī da Školuotuoju institutam, kur atsedze niule pastateitū Nikodema Rancāna pīminekli. Pīmineklis irā cīši šmuks, bet pasuocīņs beja, kai gondreiž vysi cyti: akteri runova baļtiskai, kūri dzīdova baļtiskai (ka naskaita treis latgalīšu tautysdzīšmu apdaris). Piec juo beja Rēziknis muokslys školys paruožu kuorma (bej. kara komisariats) atdareišona. Tī tože beja šmukai i tože vysi runova čyuliski (maņ par lelu izbreinu, daže Buļs i Začests, kas da tam beja konsekventai runovuši latgaliskai).\nNikodems Rancāns niule pasaruodejs.\nI beiguos - nazcik pīzynumu. Pyrmkuort, saīts beja vajadzeigs: tī izrunova lītys, kū vajadzieja izrunuot, tī pījēme deklaraceju, kas pīvērss Reigys prīkšnīceibys viereibu latgalīšu problemom i iz kuru tī, kas koč kū gribēs dareit, varēs atsasaukt. Ūtrkuort, latgalīši poši vaineigi pi latgalīšu volūdys problemom. Tān, myusu dīnuos, nivīns naaizlīdz lītuot latgalīšu volūdu daudzuos sferuos, kur jī vysleidza lītoj čyuļu volūdu. Pa munam, tys izaver piec kompleksa, kas septeņdesmit godūs irā īdzeits tai, ka daže desmit godi vareibu nikuo daudzi navā devuši. Nazynu, kū tī var dareit...\nItuos puslopys pādejuo papruoveišona: 2018 gods seņtebra (rudiņa) mieneša 3 d.


Izdūts Ingridys Tāraudys trešais dzejūļu kruojums „Boltais šokolads” - lakuga.lv\nIzdūts Ingridys Tāraudys trešais dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”\nTemys: Boltais šokolads, Ilze Sperga, Ingrīda Tārauda, Iveta Zāģere, Latgolys Studentu centrs, Roksts\nDecembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”.\nKruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu.\nLatgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse div dzejūļu kruojumus „Vīgla byušonys ironeja” (2000) i „Izdadzynuota sirds” (2001). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: „Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”\nDzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu, kurū administrej Latgolys regiona atteisteibys agentura. Kruojuma redaktore i korektore – Ilze Sperga, vuoka muokslineica Iveta Zāģere. Itys kruojums sovā ziņā ir bīdreibys i eipaši redaktoris izaicynuojums i myusu dīnu modernūs teiklu pasauļa pīruodejums. Nasaverūt iz tū, ka poša dzejneica laiceni niu kai dzeivoj Īrejā i tai ni reizis izdūšonys komandai nasaguoja sasatikt dzeivē, varbyut drupeit napruoteigais dorbs ir padareits i Ingrida ruodīs tik tyva i pazeistama.\nIngridys Tāraudys dzejūļu kruojums saīt kai vīns nu ituo goda „Latgolys Studentu centra” latgalīšu dzejneicu-sīvīšu trilogejis – aprelī izdūts Annys Rancānis kruojums „Pylni kārmani dabasu/Bezdelīgu pasts” i pādejī lobuojumi teik padareiti Emīlejis Kalvānis kruojumam „Atvosora”.\nIngrida Tārauda par sevi stuosta:\n.. Ingrida Tārauda. Bazneicys dokumentūs ari Anna. Dzymuse Drycānu pogosta Kūzmu sādžys “Gluoznīkūs” (piec leluo guņsgrāka desmit godu atpakaļ sāta dabuoja cytu nūsaukumu — „Ūgleitis”).\nVuicejūs Drycanu vydškolā (napatyka vuiceitīs, naguoju iz školu — puorsvorā slymuoju, a školuotuoji dūmoja, ka simulantka asu.. a eistineibā — cytu reizi nu reitu navarieju pasamūst i laiceigi byut iz stuņdem, partū ka caurom naktim skaiteju gruomotys i raksteju viestulis draugim vysā pasaulī.. i deļtuo nu reita gryuši beja acs attaiseit..). A puorsvorā slymuoju.\nPabeidžu Drycanu školu, latvīšu volūdys školuotuoja Vilhelmine Mežule (vysu laiku lobuokuo školuotuoja) mani 1. septembrī aizvede iz Vacstružānu pamatškolu i.. tī es suoču struoduot par latvīšu volūdys školuotuoju i 8. klasis audzynuotuoju, i Teatra puļceņa vadeituoju.. (par pyrmū dorba godu — kai nabejs pi čaja). Tod īsastuoju Daugovpiļs Pedagogiskajā Institutā, pabeidžu — Daugovpiļs Pedagogiskū Universitetu kai krīvu volūdys i literaturys vydškolys školuotuoja nacionalajuos školuos.\nPiec Vacstružānu pamatškolys — dorbs Tyskodu vydškolā i Tyskodu bārnu nomā pyrmškolys grupā. Vysa tī nūstruoduoju desmit godu. Tī i saplauka muna dzejuošona. Voldemars Ivdris puspilmu sataiseja par mani (oi, kai gribātu redzēt!), brauču ar “Skrīveri” (es, Oskars Seiksts, Juoņs Ryučāns, Vaļuks, Ontons Slišāns i Ontons Kūkojs), suoču publicētīs Rēzeknis almanahā.. izguoja pyrmuo gruomota.. tys laiks beja rikteigi sapiļdeits.\n..otkon īsastuoju Daugovpiļs Pedagogiskajā Universitetā — latvīšu volūdys školuotuoja cyttautu vuiceibškoluos.. Beidžu i — aizguoju iz cytu rajonu: Alyuksnis pusi. Suoču struoduot Gaujīnis gimnazejā, turpynuoju struoduot O. Vuocīša Gaujīnis vydškolā par krīvu volūdys školuotuoju, Teatra puļceņa i Avīzis puļceņa vadeituoju, daudzu projektu vadeituoju. Izguoja ūtruo gruomota.\nRokstu, prūtams. Tāraudu Ingrida i dzeja — obejis vīna ūtrys respektej: kod Ingrida navar paraksteit — tod dzeja klusej, kod ūtraiž — tod ūtraiž.\n..nu 2007. goda asu Latvejis Rakstnīku Savīneibys bīdrs.\nVaira skaiti Ingridys dīnrokstā: http://iinngrida.wordpress.com/\nKarteņa nu Ingridys privatuo arhiva\nParaudziešonai puora “Boltuo šokolada” gabaleni…\nlabesteigais atrodums storp\nnūgiunu tovu skotu\nkod tys atsaraun nu gazetys raibumu\ntrolejbuss šudiņ pylns\nar īplaisuojušim papīžim\ni izbaliejušim motim\ni portpeli navieški\nnūsvīstu storp kuojom\ndūmu pylns i\nzyni myusim vīta\ntova skatīņa atsvabynuota\nkai vīgli ryugstinej sirds\nkai mīgā runuojums dīna beja\nstuosteji par ritini zaļā kruosā\ne-biletim bez dereiguma\nžaketu ar pūgom kam enkura īspīdumi\nkabrioletu kur aizmyguse\nguļ nūsaliduojuse kaiva\njiurys viļni smiļktīs pajukušu\niz vysom pusem snēdz tu\na sūpluok es ar boltu plastmasys\nnazeiti šokolada kremu sagrīžu\nzylgons skusteņš ap koklu\ni leipinej smaržuos\ngon jau atkluosim\nsirdi i bultu\ntai irā kod\nīsaslādz mašynai signalizaceja\naizataisa lūgi steidzeigi\npagaist puču pūdi\ni šokolada kruosys veirīts\nkrūgā vanilis saļdiejumu ād\ntu agruok vierīs puori\nkugim kas tuoli dasamīguši horizontam\ntai pasauļa molai kas\natviz saulis spaitūs\ni nagaida apbreinys viņ\npret krostu viļņus trīc\nar skatīni aplidojūt ap mienesi\nkūpeigi vokorūs lada\ngabaleņus graužūt laimi\nturieji samīgtu sauvēs\nkūka kluceiši pajuka\ni vosorys kruosainuos\natbluozmis īkryta gunī\nKluot Annys – Saimineicu dīna 25/07/2019\nPar Ontona dīnu i Ontonim 13/06/2019


Latvia. Riga. Port. 18th Century. Colored engraving | #14330770 | Media Storehouse Print Store


Lītuotuoja 18.205.176.39 devīņs - Vikipedeja\nLītuotuoja 18.205.176.39 devīņs\nFor 18.205.176.39 diskusija Blokiešonys registrs reģistri ļaunprātīgo izmantošanu reģistrs\n2021. gada 17. svacainis mieness, plkst. 07.08: Tks4Fish (meta.wikimedia.org) globally blocked 18.205.0.0/16 (beidzas 2024. gada 17. svacainis mieness 07.08) (Open Proxy/Webhost: Contact stewards if you are affected. <!-- Amazon Web Services -->)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/wiki/Seviškuo:Contributions/18.205.176.39"


16. K. A. 330 B. Teicējs A. Dubrovskis Varakļānos. Kultūras balss kr.\nSen senejūs laikūs dzeivuoja pasaulē vīns boguots cylvāks, jam beja vīns dāls, kurs nazynuoja nikaida bāda. Pēc sova tāva nuoves dāls izdevja vysu sovu montu ubogim, bet pats aizguoja pa pasauli pazavērt, kai dzeivoj ļaudis. Dāls pajēmja leidz buteli yudeņa, maizi ar suoli, mēteli un aizguoja. Ceļā jis satyka vīnu veci. Vec's soka jam: "Atdūd, dēliņ, man buteli a:r yudeni!"\nDūmuoja, dūmuoja dāls un atdevja buteli ar yudeni. Īt jis tuoļuok un sateik vēl ūtru. veci. Vec's prosa jam maizi ar suoli. Jis ari pajēmja un atdevja un aizguoja otkan tuoļuok. Īt jis un sateik vēl trešū veci. Vec's prosa jam mēteli. Jis atdevja jam mēteli un aizguoja tuoļuok. Īt un izīt uz kristceļim. Tur sēd treis vaci veči. Vīnam ir butele ar yudeni, ūtram maize ar suoli, tre šam mētels. Soka jī dālam: "Tu myusus īzgluobi nu bādas, tagad pros, kuo gribi nu myusu, mēs tev vysu par itū dūsim!"\nVec's, kuram beja dūta butele ar yudeni, īdevja dālam tādu peipi, kura vysu laiku daga bez tabaka un guns. Ūtrs vec's, kuram beja dūha maize ar suoli, īdevja dzeivu capuri, un trešais, kam beja dūts mētels, īdevja maisu, kurs ari beja dzeivs. Dāls pajēmja itū vysu montu un īt tuoļuok sovu ceļu. Ceļā, kas paprosa peipēt, tam dūd peipīti, kas paprosa naudas, jis paceļ capuri un īdūd naudas. Tai jis guoja ilgi un devja vysim ubogim naudas.\nVīnu reizi myusu varūnis īguoja pi vīna muižinīka un prosa nakts muoju. Kur dzeivuoja miližinīks, tī myusu varūņa naīlaidja uz nakts muoju, bet aizsyutīja uz ūtru muoju, kur nikas nadzeivuoja. Myusu varūnis īguoja tymā muojā, lykuos uz gultas un guļ. Kad jū suoka mīgs jemt, redz jis, ka atsatais'īja lūgs, par lūgu īskrēja škiersts un apstuoja uz golda. Škiersts atsataisīja un izleida nu škiersta vacs vecs ar nazi rūkā. Pīguoja itys nabašnīks [mirons] pī varūņa gultas un suoka ar nazi grīzt jam kuojas. Varūnis vaicoj večam: "Kū tev nu manis vajag?"\n"Es gribu pasaskiust, bet navaru atrast taida cylvāka, kurs mani paskuiss," soka vec's.\n"Tu tai runoj, kab es tevi paskustu," atbildēja varūnis, "bet nagrīz man ar nazi kuoju!"\nVarūnis nūleida nu gultas, pajēmja nu nabašnīka nazi un vaicoj jam: ,,Kū skust?"\nNabašnīks jam soka: "Golvu nu lobuos puses!" Varūnis nūskuta.\n"Kū vēl?" prosa varūnis.\n"Skut nu lobuos puses vīnu ūsu," atbildēja vecs. "Kū vēl?" voicoj varūnis.\n"Skut lobuos puses buordas golu."\nVarūnis skut nabašnīku un vaicoj: "Kuodēļ tev tai vajag skustīs?"\nNabašnīks jam atbild: "Kad es beju par muižinīku, tod sovim kalpim, kuri nalabi darīja un manis naklausīja, tīm es taipat skutu pus golvas, labuos puses pus ūsas un pus buorzdas, bet tagad, kad nūmyru, manis napījem tai pasaulī, bet soka, kab es paprīšku taipat nūskustu. Par tū es vysu laiku staiguoju pa šū pasauli un cik ar nazi nūgrīžu aužu, bet naatrodu taida cylvāka, kas mani nūskustu. Cīši tev paldīs, ka tu mani apskuti, tev es par tavu dorbu aizmoksuošu!"\nPajēmja nabašnīks varīmi aiz rūkas un aizvedja pi vīna akmeņa. Akmens beja vyss ar putekļim. Nabašnīks uz akmeņa ar pierstu pīrakstīja: "Šam cylvākarri atdūmu pusi sovas boguotības\nun nuoju par manim izdarītu lobumu un nu šuos dīnas es vairuok uz sovu muoju naatīšu!"\nPīrakstījis itūs vuordus, nabašnīks aizguoja atpaka un Iykuos sovā škierstā. škiersts ar lelu vēju izsanesja pa lūgu uorā. Variinis lykuos guļtā un aizmyga.\nReitā atīt muižinīks ar sovim kolpim, kab iznestu nūsystū ceļaveiru, bet tai šaltī redz, ka ceļaveirs guļ un peipej peipi. Muižinīks vaicoj varūņam: "Nu kai labi gulēji, un kū sapynā redzēji?"\n"Gulēju labi!" soka varīmis, "Naktī beja tovs tāvs, es jū nūskutu un par dorbu jis man aizmaksuoja."\nJis paruodīja muižinīkam akmeni. Muižinīks papasavēra, kū talvs pīrakstīja, un atdevja varūņam pusi sovas boguotības. Varūnis vysu itū montu izdevja otkon ubogim, bet pats aizguoja sovu ceļu tuoļuok. Īt jis un redz: stuov maziņa ustabiņa. Īguoja varūnis tymā ustobā un redz, ka tī guj slyma sīvīte, atraitne, un apleik juos gultai stuov mozis bārni un gauži raud. Pi gultas stuovēja Nuove ar iskapti rūkuos. Varūnam tyka žāl bārnu un jis Vaicoj Nuovei : "Kuo tu te stuovi?"\nNuove jam atbild: "Es atguoju pēc ituos sīvītes un gribu jū īra jemt sev leidz."\nSasadusmuojas varūnis, pajēmja sovu maisu, pakratīja un soka uz Nuovi: "Lein maisā!"\nNuove tyuleņ īleida juo maisā. Jis aizsēja maisu, lyka sev uz placim un a,iznesja. Sīvīte palyka vasala, suoka dzeivuot un audzynuot sovus bārnus. Varīmis īt tuoļuok un nas Nuovi maisā. Tai Nuove nūsēdēja maisā daudz godu. Varūnis jū nalaidja uorā. Suoka Nuove prasīt varūņam, kab jū izlaistu nu maisa. Varūnis vaicoj Nuovei : "Dūd man vuordu, ka tu najemsi ļaužu. nu ituo pasauļa!"\nNuove ari devja jam vuordu najemt ļaužu un jis jū izlaidja uorā nu maisa. Nuove aizguoja sovu ceļu, bet varūnis sovu. Itys varīmis īt pa pasauli un redz, ka stuov trepes pa kurom\nvar kuopt dabasūs. Varūnis ilgi nadūmuoja un suoka kuopt pa trepem uz dabasim, izkuopja jis da dabasu vuortim. Tur stuov svātais Pīteris ar atslāgom. Varīmis soka Pīteram : "Laid mani dabasūs!"\nPīters jū nalaiž. Tūlaik varūnis gribēja Pīteri pasādynuot maisā, bet Pīters ralein maisā un soka varūņam: "Ej uz zemes un dzeivoj tur, dabasūs tev vītas nav!"\nKū darīt varūņam? Vajag īt atpakaļ uz zemi, bet jis redz, ka trepu nav. Varūnis pajēmja viervi nu svātuo Pītera, pīsēja pi muokuļu un suoka laistīs uz zemi. Vierve puortryuka un varūnis nūkrita zemē, bet nanūsastjtas, un tai palyka uz tuo pasauļa.


Pārkūt beletu iz Kūrzemis gradzynu i Vydzemis gradzynu, belets iz Zemgalis gradzynu ar 50 % atlaidi. Akcejis pīduovuojums nasasumej ar GORS Kulturys viestnīku programys atlaidem. Atlaide teik pīmāruota, pārkūt vysus beletus vīnā pierkšonys reizē. Akceja dorbojās, pārkūt beletus beletu kasēs.\n24. Nov 2017 18:00, piektdiena


Pogoda Mutah Wālī - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Afganistan Pogoda na dziś - Mutah Wālī\nAktualna pogoda, godz. 16:57 04:39 19:02\nMutah Wālī - pogoda godzinowa na dzisiaj\nMutah Wālī - pogoda godzinowa na jutro\nMutah Wālī - pogoda godzinowa na pojutrze\nMutah Wālī - pogoda godzinowa na\nMutah Wālī - archiwum pogody\nMutah Wālī - średnie temperatury\nPogrzeb Ryszarda Adamusa. Gwiazdy żegnają aktora\nPolskie samoloty znów na niebie. #BezpiecznyLOT w czasie pandemii


Īspiejams, vyslatgaliskuokais sporta klubs – “SK Kuorsova” - lakuga.lv\nĪspiejams, vyslatgaliskuokais sporta klubs – “SK Kuorsova”\n21 Februars 2017\nTemys: Kuorsova, Kuorsovys nūvods, Laimuonis Naglis, Laura Melne, Roksts, SK Kuorsova, sports, Tuoms Vuorkaļs\nRoksta autore: Laura Melne\nKuorsovys nūvoda bīdreiba “SK Kuorsova”, ruodīs, ir vīna nu ratajom Latgolys sporta organizacejom, kas na tikai sevi sauc latgaliskā vuordā, nu ari nasabeist socialajūs teiklūs pamatā komunicēt latgaliski, informejūt par sovim jaunumim i sasnāgumim. Tys ruodejuos eistyn lobs īmeslis, lai nūbrauktu iz Kuorsovu i izzynuotu kū vaira par bīdreibu i aktivajim Kuorsovys nūvoda sportistim. Nu gols golā par volūdu runuojom cīši moz – tei jim ir tik pošsaprūtama līta, ka nasaruod eipašys apsprīsšonys vārta.\n“SK Kuorsova” telpys atsarūn nazkodejā Kuorsovys Muzykys i muokslys školā (tuos gon vēļ teik daleitys ar “Kārsavas Namsaimnieku”), kur ari sasatyku ar div bīdreibys puorstuovim: “SK Kuorsova” vaļdis prīšksādātuoju Laimuoni Nagli i, kai pats saceja, īryndys bīdru Tuomu Vuorkali, kurī ari raudzeja īpazeistynuot ar bīdreibys rasšonuos mierkim, jau padareitū i nuokūtnis planim.\n“SK Kuorsova” dorbojās jau nadaudz vaira kai treis godus – bīdreiba dybynuota 2013. goda 10. oktobrī, nu dūma par tū, ka vajadzātu veiduot sporta klubu, rodusēs jau puors godu īprīkš Juoņam Kašam. Gols golā, kai smejās Laimuonis, vyss suocīs ar tū, ka jis 2011. godā nūguojs pensejā. Tei bejuse ari loba i gara zīma – kai radeita hokejam. Tuoms dasoka, ka bīdreibys dybynuošona bejuse vajadzeiga, lai izaveiduotu loba platforma, par pīmāru, pasuokumu reikuošonai: “Tī sporta veidi, kas ir bīdreibā, eistineibā pi myusu eksistej jau seņ. Bet agruok hokejistu bareņš kū sovu dareja, volejbolistu bareņš – sovu… Lai jūs apvīnuotu, beja vajadzeiga bīdreiba.” Prūtams, bīdreibys statuss ļuovs vīgļuok dasaisteit ari leidzekļus i nu pošvaļdeibys, i uzjiemieju, kurī redz, ka bīdreibys dorbam ir ari rezultati. Kuorsavīši nasliep, ka pošvaļdeibys finansiejums sportam pādejūs godūs ir pamateigi pīaudzs, dūmūt īspieju pīsadaleit saceņseibuos ari sportistim, kurī bez finansiala atbolsta tū poši navarātu atsaļaut.\nBīdreiba treis godu laikā dubultuojuse bīdru skaitu – niu tamā dorbojās ap 30 bīdru. Tok sevi ar bīdreibu asociēt varūt sevkurs Kuorsovys nūvoda sportists – vysi, kas sportoj zam “SK Kuorsova” vuorda, nav oficiali īsastuojuši bīdreibā. Tys nateikūt uzspīsts, nu bīdrim vaira asūt prīškrūceibu saisteibā ar bīdreibys telpom, kas jim vaira asūt daīmamys, par pīmāru, atpyutai. Tuoms ari pīļaun, ka bīdru skaitu, īspiejams, ītekmej bīdra nauda, kas, prūtams, ir vajadzeiga, lai nūdrūšynuotu finanšu resursus ari nu īkšīnis, – tei godā ir 30 eiro, studentim – iz pusis mozuoka. Taipat nateik nūškierti ari sporta veidi – kai suoka Laimuonis i Tuoms, Kuorsovys nūvods nav tik lels, lai atsaļautu sasadaleit atseviškuos bīdreibuos.\nKotrā sporta veidā, kas Kuorsovys nūvodā eipaši atteisteits, asūt vysmoz vīns entuziasts, ap kurū tys ari atsateistej: “Edgars Urtāns jemās ap zūli, Laimuonis Naglis – hokeju i šautreņom, Mihails Oļipovs – futbolu, Jurs Vuorkaļs – volejbolu.” Tuoms soka, ka jam ruodīs, ka sporta veidu atteisteit bez kaida entuziasta nimoz nav īspiejams. Par pīmāru, taida Kuorsovys nūvodā tryukst basketbolam, kas eipaši nateik atteisteits. Itymā gadīnī taišni cylvāku faktoram ir daudz leluoka nūzeime nakai sporta infrastrukturai – vīns nu aktivuokajim pogostim ir Saļņova, kurā ir tik nalels pamatškolys sporta zals, nu lels entuziasts asūt Jurs Ločmeļs, kuram izadūd paviļkt leidza ari jaunuotni. Tok nūzeimeiga nūtikšona sporta atteisteibai nūteikti ir Kuorsovys stadiona renovaceja, kas pabeigta pārņ rudinī i nūteikti dūs īspiejis eipaši atteisteit vīglatletiku i futbolu. Taipat, kai soka Tuoms, vysu bīdru sapyns nūteikti ir kaidreiz nūvodā sagadeit sporta halli, kuruos nūteikti tryukst. Niu aktivi teik izmontuots Malnovys sporta zals, par kū lelu paļdis bīdreiba soka Malnovys koledžai.\nPopularuokī sporta veidi palykuši tī, kas bejuši ari pyrma bīdreibys, tik niu ir lobuok organizāti. Vīneigais, kas pa itim godim daguojs kluotyn, ir teniss. Tys saisteits ar uzlobuotu infrastrukturu – da tuo bejs vīns 70. godūs izveiduotais korts Malnovā, kas vaira nav bejs cīši lobā stuovūklī, nu tod piec bīdru iniciativys pasaruodejuši div jauni laukumi Kuorsovys piļsātys centrā. Niu tymūs vosorā nūteikūt vairuokys saceņseibys.\nKai stuosta Tuoms, “SK Kuorsova” organizej saceņseibys vysūs sporta veidūs, kas bīdreibā teik atteisteiti. Par leluokū i grandiozuokū nūtikšonu varātu saukt strītbola nakti, kas niu jau puorauguse par īlu sporta nakti, pīsaistūt vaira kai symts dalinīku i ari vysmoz iz pusis vaira skateituoju. Vosorā teik organizāts ari pludmalis volejbola čempionats ar vairuokim sabraukumim, zīmā nūteik Pīrūbeža kausa izceiņa volejbolā “Austrumsteiga” i hokeja turniri. Kuorsovīšus vysvaira prīcynoj, ka saceņseibys nav tik vītejā leiminī, nu puļcej ari apleicejūs nūvodu sportistus. “Leluokais nūviertiejums – ka jī nuokušajā godā otkon atbrauc. Tys nūzeimoj, ka jim patyka,” soka Tuoms. Sovukuot Laimuonis dasoka, ka nūzeime varātu byut ari tam, ka vysod teik sagataveitys ari gona lobys bolvys.\nBīdreibā apsavīnuojuši cylvāki, kas pamatā sportoj sovai prīcai, nu tys nanūzeimoj, ka jī sevi asociej tik ar amaterim. Vysaugstuokajā leiminī “SK Kuorsova” bīdri startej šautreņuos aba dartā – janvara vydā nūtykušajā Latvejis čempionatā puoru saceņseibuos Laimuonis Naglis ar sovu puorininīku nu Viļānu ījāmuši 2. vītu. Šautreņuos kuorsavīši apsavīnuojuši ar sportistim nu Viļānim, Jākubpiļs i Guļbinis, partū ka saceņseibuos vajadzeigs nūteikts skaits dalinīku nu kotra kluba, nu Latgolys pusē darts vēļ nav tik cīši populars. Sovukuort divejis Kuorsovys nūvoda futbolistis bejušys īkļautys Latvejis U-17 sīvīšu futbola izlasis sastuovā. Taišni dorbs ar jaunuotni, bārnim teik skaiteits par SK “Kuorsova” golvonū aizdavumu futbola jūmā. Kai soka Tuoms, futbola treners Mihails Olipovs, kurs sovā profesejā teik cīši augstu viertāts ari Latvejis leiminī, jim vuica na tik futbolu, nu dūd daudz ari dzeivei. Vysvaira itymūs godūs atsateistejs varātu byut volejbols – īprīkš, prūtams, ari Kuorsovys nūvodā tys tics spielāts, nu niu, kai soka bīdreibys puorstuovi, videjai paaudzei jau ir samārā lobs leimiņs, kas līk kaļt nuokūtnis planus par īspiejamu spieliešonu Latvejis čempionāta ūtrajā divizejā. Pagaidom komanda spielej Entuziastu volejbola leigā Reigā, kur asūt vīneigī, kas brauc iz saceņseibom nu Latgolys. Taipat ar itū vuiceibu godu ari školā izveiduots volejbola puļceņš. Ari “SK Kuorsova” futbolisti pīsadola saceņseibuos golvyspiļsātā, startejūt Mateja futbola leigā. Futbola komandys sastuovā pamatā ir Reigā dzeivojūši bejušī trenera Mišys audziekni. Taipat sporta klubs atbolsta ari vairuokus individualūs sporta veidu puorstuovus, par pīmāru, pauerliftingā, armrestlingā, šahā.\n“SK Kuorsova” sovim bīdrim dūd dīzgon breivys īspiejis atteisteit sovys idejis. Par pīmāru, Martai Ločmelei i Juram Vuorkaļam rodusēs dūma par pruota spēlem. Tai paguojušuo goda beiguos, adventā, treis svātdīnis piec kuortys Kuorsovā nūtyka pruota spēlis “Aļberts”. Gavienī pyrma Leldīņu teik planavuots pasuokumu reikuot otkon. Kuorsavīši soka, ka tys ari ir kuortejais pīruodiejums, ka bīdreibys statuss ļaun daudz vīgļuok pīsaisteit i atbaļsteituojus i veiduot publicitati. Taipat pruota spēlis jī saredz ari kai vītu, kur īsasaista cylvāki, kas kasdīnā ar sportu tradicionalā veidā nanūsadorboj, nu taipat ir ari aktivi cylvāki, kas pīsadola i tī, i tī.\nGols golā teikam ari pi sarunys īmesļa – bīdreibys latgaliskuo nūsaukuma i nasabeišonys komunicēt latgaliski ari socialajūs teiklūs. Soku, ka Kuorsovys nūvodā jau parosti rauga izceļt latgaliskū, iz kū Tuoms iz reizis atsoka, ka izceļt jī nikuo narauga. I es iz reizis saprūtu, ka tai ari ir – muns vaicuojums ir dīzgon glups i itei tema nav pat cīši apsprīsšonys vārta. Jī nikuo naizceļ, nu dreižuok nasabeist poši nu sevis i sovys volūdys. “Ka tu i vysi bīdri kasdīnā runoj latgaliski, treneni nūteik latgaliski, tod byutu jūceigi feisbukā tai naraksteit,” smejās Tuoms. Ari bīdreibys nūsaukums jau nu suokuma ir bejs dūmuots latgaliski. Bejuši vēļ ari cyti varianti (par pīmāru, koč kas saisteibā ar Reitupi), nu beiguos izsprīsts, ka juobyut Kuorsovys vuordam. Vaicuojums tik bejs par raksteibu – bejuse dūma raksteit “SK Kōrsova”, nu Uzjāmumu registrā “ō” lītuot naļuovuši. Laimuoņam desmit minutu laikā beja juoizdūmoj cyts variants, tai nu nūsaukumā pasaruodejs divskaņs “uo”. Tuoms smejās, ka jis par tū tik prīcojās, partū ka “ō” nūsaukumā nagrybātu.\nPar nuokūtnis mierkim Laimuonis i Tuoms eipaši nav gotovi stuosteit, sokūt, ka kotram sporta veidam taidi ir kotram sovi. Tok bīdreibys lelais mierkis varātu byut leluoka jaunuotnis pīsaisteišona, na tik pīsadolūt saceņseibuos, nu ari poša kluba dzeivē. Taipat juorauga nūturēt jau asūšūs pasuokumus i audzēt tūs prestižu, partū ka ar puoruok daudzim pasuokumim jau varātu byut gryuši tikt golā, jemūt vārā, ka vysa tūs organiziešona jau nūteik breivpruoteigai.\nKartenis: nu SK “Kuorsova” arhiva


Laura M. – Looking for a nanny – Superaukle.lv\nLaura M.: is looking for a nanny\nMeklējam auklīti Ādažos, mazai, darbīgai knīpai Sofiai (gadiņš būs pavasarī). Galvenais pienākums būs kļūt par Sofias draugu - palīdzēt iepazīt pasauli, kopā smieties, parūpēties, lai puncis pilns (maltītes iepriekš sagatavotas, bet pasildāmas), lai dupsis tīrs un lai miedziņš salds.\nlast seen 23 d ago, responds within 16 h\nExperience: from 4 y


Latgaliešu DOMINO – Brain Games LV\nDomino variants ar latgaliešu valodas vārdiem. Latgaliešu Domino veltīts Latgalei un latgaliešu valodai, kura ir dzimtā valoda apmēram 150 000 cilvēku, galvenokārt Latvijā. Spēlējot Latgaliešu Domino, Jums būs iespēja iepazīt vārdus, kuri sendienās vai mūsdienās tiek izmantoti latgaliešu sadzīvē. Spēlei ir radīta vārdnīca, kurā katrs no vārdiem ir iztulkots arī angliski, vāciski,...\nDomino variants ar latgaliešu valodas vārdiem.\nLatgaliešu Domino veltīts Latgalei un latgaliešu valodai, kura ir dzimtā valoda apmēram 150 000 cilvēku, galvenokārt Latvijā. Spēlējot Latgaliešu Domino, Jums būs iespēja iepazīt vārdus, kuri sendienās vai mūsdienās tiek izmantoti latgaliešu sadzīvē.\nSpēlei ir radīta vārdnīca, kurā katrs no vārdiem ir iztulkots arī angliski, vāciski, krieviski un latviski.\nNoteikumu valoda: LAT, LTG, ENG, GER


Barcelona | J - Vykort inkl. kuvert\nBarcelona | J - Vykort inkl. kuvert TAVLOR & POSTERSGrafiska postersnouchii Barcelona | J - Vykort inkl. kuvert By:


Meklēja avotu 422a\nRezultāti: 11 - 20 no 415\nNi meužam es naavu\nMòtis veižu kòjeņâ:\nSlaidys beja mòtis veizis,\nKò gaìdot, leugti vìši,\nKa iz sàtu nabraucit?\nVaj gaìdot bucys topys\nAiz capuris aizspraùžùt.\nKumeļam aùzys bèru,\nBàrnim vyru bìzu putru.\nKumeļš stòvu slaistèjós,\nBàrni ròpu vozavós.\nMallna taki vokorâ;\nKù jej mallna nateçés,\nPyllna mallnu dvèşeļeiešu.\nDèreitş munys kumèļeņis\nNi tò devu kollpam jót,\nNi kollpam nùsaglót.\nPuča, puča, ròža, ròža,\nKur palyka magaņeņa?\nEs pazynu sov' bròļeņu\nKara vydu ļeìgòjùt,\nEş dùmòvu šùvosor\nMórgu veit vainaciņu;\nAikši ? zíd kļava zídi,\nNavar puču pílaşeit.


Leeteuk new army look! :D - june | SuperJunior, Leeteuk(SuperJunior) | Vingle, Interest Network\nLeeteuk new army look! :D\nOMG...MAY GOD BE WITH YOU OPPA...AND DONT DIE...LOLZ\nNew Look...new life...


Jaunumi Latgolys turisma pīduovuojumā - lakuga.lv\nJaunumi Latgolys turisma pīduovuojumā\nTemys: Daugava vieno, Daugova, Preiļu parks, Slutiški, turisms, turisms Latgolā\nVysaidu projektu aktivitatēs ituogods sezonai Latgolys turisma pīduovuojumā radeitys jaunys lītys, partū viestej ar turismu saisteitu instituceju relizis. Daugovpiļs nūvoda Naujenis pogostā atkluota Slutišku grovu styga, sovutīs Preiļu parkā vaca līpa puortopuse kūzulūs, pasaruodejuši jauni dobys stendi i tiļteni. Kai jaunu turisma produktu Daugovpiļs i Kruoslovys TIC pīduovoj apceļuošonys akceju “Daugava vieno”.\nSlutišku grovu styga\nProjekta “Tūrisma infrastruktūras sakārtošana un pieejamība Daugavpils novadā” aktivitatēs Slutiškūs tyka iztaiseitys kūka trepis i tiļteņi puori grovom, vidis objekts “rognys ustabeņa” i div informativī stendi, kurūs atrūnama informaceja par Slutišku grovu viesturiskū rašonūs, kai ari ap div kilometrus garuos pastaigu stygys shema. Jaunais pastaigu maršruts atsarūn dobys parka “Daugavas loki” teritorejā, i styga savīnoj Slutišku krauju i Slutišku cīmu.\nSlutišku pastaigu stygai var izalaseit div dažaidys gryuteibys pakuopis. Gryutuokais maršruts īt cauri grovom, vajadzēs kuopt augšyn i laistīs zamyn, īmūt par kūka tyltim. Pastaigys laikā var redzēt Daugovys upi, pajust meža gaisu, dzierdēt putnu dzīsmis i izbaudeit vysaidys ainovys i skotus. Vīgluokais pastaigu maršruts vad pa Daugavys upis krostu, tymā ir mozuok pakuopīņu. Izīmūt itū stygu, var nūīt da Slutišku cīmam i kempingam Daugovas lūkūs, nūīt da Slutišku kraujai.\nPasastaigojūt pa stygu, var satikt ari rogonys ustabeņu, kurā dzeivoj lobsirdeiga rogona – meža uzraugs. Jei ryupejās par meža zvārim i vuorej tim cierkužu (čīkuru) sirupu. Rogonys sātys škūrstynā var īsvīst kaidu cierkuzi, lai var saskaiteit, cik daudz cylvāku ir izguojuši stygu.\nSlutišku grovys ir izaveiduojušys Daugovys lobuo krosta nūguozē pādejuo ladalaikmata beiguos, pyrma vaira kai 12 000 godu. Tūlaik, ladam kiustūt, iudiņs plyuda iz Daugovys īleju i sovā ceļā izskoluoja grovys.\nApceļuošonys akceja “Daugava vieno”\nAkcejis laikā nu ituogods 1. maja da 31. oktobra teik pīduovuots ļautīs naaizmierstamai atpyutai Daugovys krostūs, īpazeit Daugovpiļs, Kruoslovys i Daugovpiļs nūvodu popularuokūs objektus, sajust šarmantū piļsātu gaisūtni i baudeit naatvairamuo dobys parka “Daugavas loki” dobu, partū ka taišni Daugova ir palykuse par ituos akcejis vīnojūšū simbolu. Akcejis laikā var na viņ breineigi pavadeit laiku, baudūt turisma objektu plašū pīduovuojumu, bet ari īgiut vierteigys bolvys. Kūpejais bolvu fonds ir 2500 eiro, kū veidoj duovonys nu akcejis atbaļsteituoju, turisma uzjiemieju, vītejūs muojražuotuoju.\nKarteņa: Skots iz Kruoslovu i Daugovu. Foto: publicitatis materiali\nKab pīsadaleitu akcejā, juos daleibnīkam vajagams sajimt Turista pasi, kū drukuotā veidā var sajimt Daugovpiļs i Kruoslovys TIC, kai ari kotrā nu 21 akcejis apsaveramūs objektu. Turista pasis digitaluo verseja daīmama vītnēs visitdaugavpils.lv/bukleti i visitkraslava.com/lv/turisma-materiali. Apmeklejūt i izmontojūt objektūs akcejis pīduovuojumu, akcejis daleibnīka Turista pasē tiks izmīgts zeimūdzeņš. Kab pīsadaleitu bolvu izspēlē, ir juoapmeklej, mozais, 5 objekti nu kotrys akcejā īsaisteituos teritorejis (kūpā 15 objekti), kai ari īsarūdūt akcejis objektā, daleibnīks sovā “Facebook” ci “Instagram” profila laika jūslā īvītoj foto, eisi komentejūt radzātū, pīdzeivuotū i izzynuotū, izmontojūt tēmturi #DaugavaVieno i nūsaucūt konkretū objektu (pīmāram, #Daugavpilstic, #juritaminizoo, #kraslavaspils). Kod minimalais apsaveramūs objektu skaits ir sasnāgs i zeimūdzeni ir sajimti, akcejis daleibnīkim Turista pasis ir juonūguodoj Daugovpiļs ci Kruoslovys TIC, ci kaidā nu 21 akcejis objektu.\nKarteņa: Skots iz Daugovu i Dinaburgys cītūksni. Foto: publicitatis materiali\nBolvu izspēle nūtiks treis pūsmūs. Kotrā nu jūs tiks izspālātys 10 bolvys. Pyrmuo izspēle byus juļa pyrmajā nedēļā. Jei nūtiks storp Turista pasem, kas byus sajimtys laikā nu 1. maja da 30. juņa, sovutīs ūtruo izspēle – septembra 1. nedeļā. Jei nūtiks storp Turista pasem, kas byus sajimtys laikā nu 1. juļa da 31. augusta. Trešuo izspēle – novembra pyrmajā nedēļā. Jei nūtiks storp Turista pasem, kas byus sajimtys laikā nu 1. septembra da 31. oktobra. Div golvonuos bolvys, duovonu kartis 300 eiro apmārā nu kūrorta “Silene Resort & SPA” i vīsneicys “Villa Ksenija” tiks izspālāta novembra pyrmajā nedēļā i izspēlē pīsadaleis vysys nu 1. maja da 31. oktobra sajimtuos Turista pasis.\nKūzuli nu vacūs līpu\nLatvejis-Krīvejis puorrūbežu projekta “Parki bez robežām” aktivitatēs Preiļu parka, kas ir Vaļsts aizsorgojamais kulturys pīmineklis, Leluos laucis klusuokajā styurī, kur apmaklātuoji sastūpami gona ratai, nūlykti div bišu kūzuli, kas izveiduoti nu pārnejā godā vātrys laikā izguoztuos līpys stūbra. Nūlauztuo līpa izaruodeja vydspusē tukša, kas beja breineigi pīmāruota bišu strūpa izveidei.\nIdeja par kūzulu veiduošonu roduos parka komandai piec kaida cyta vātrā izguozta vaca kūka, kurymā atsaroda nalels dabiskais kūzuls ar šyunom i madu. Iz itū informaceju parka “Facebook” socialūs teiklu sātyslopā palīdzēt kūzulu izveidē atsasauce vītejais bitinīks Jānis Kotāns, kuram biškūpeiba ir sirdslīta i hobejs. Pīmynātuos parka līpys stūbris jau beja tukšs i breineigi derēja izveiduot kūzulu, kaidus veiduoja myusu seņči. Bits ir svareigys apleicejai videi i dobai. Biškūpi nūruoda, ka, pasateicūt bitem i cytim apputeksnātuojim, pastuov ap 75% puortykā izmontojamo augu. Bite ir ari teirys vidis indikators, kas piļsātvidē ir svareigi.\nKab parkā naradeit apmaklātuojim paniku ci baili, natuoļ pyrma kūzulu informejūšys zeimis breidynuos par kūzulu asameibu. Leidz ar tū sevkurs varēs izalaseit, voi iz itū parka styuri turpynuot pastaigu ci dūtīs cytā vierzīnī. Kūzuli naroda parkā bišu skaita koncentraceju, juos vysod ir bejušys i aktivi rūsejušuos. Ka parka apmaklātuojs apzynuotai naīs i naaiztiks bluča tipa kūzulus, bits nauzbruks. Partū sevkuram īsokam izviertēt vajadzeibu tyvuotīs bišu kūzulim. Jī atsarūn parka leluokajā pļovā, kas ir dabiskuo pļova, teik pļauta tikai vīnu reizi godā, saglobojūt dabiskūs augu i zīdu daudzveideibu.\nPreiļu parka dobys stendi\nKab parka apmaklātuojim rūsynuot dobys izzinis interesi, parka Lelajā solā, natuoļ nu Oduma i Īvys solys, sūpluok pastaigu celeņam tyka izveiduoti treis dobys stendi par te sastūpamajim dzeivnīkim, putnim, abinīkim i kukainim. Pīmynātuo puorrūbežu projekta aktivitatēs topušī stendi pastuosta i paruoda, cik daudzveideiga ir dobys fauna piļsātys parkā. Te tys ir varams, partū ka Preiļu parks ir 47 ha plateibā, kur ir daudz iudiņateču i prūdu (13 ha). Dobys ainova parkā ir maineiga, jamā ir vairuok kai 30 viesturiskūs skotu perspektivu i kai eipašys ir vairuokys tuoluos skotu perspektivys. Taidom ir vajadzeigs plašums i teritoreja, kas veidoj ainaviskumu i dobys daudzveideibu.\nViereigs dobys izzynuotuojs i vāruotuojs parkā var īraudzeit, mozais, 50 dzeivys byutnis, kas attāluotys dobys stendūs, tok reali tū te ir vēļ vairuok. Dobys stendu informaceja mums paleidz apsazynuot, ka dzeivuos radeibys kust tepat, sūpluok mums, ari piļsātā, kur ir tik koncentrāti daudz cylvāku. Juos ir spiejušys pīsamāruot i sadzeivuot kūpā ar cylvākim.\nItī treis dobys stendi ir nadaudz nadajiukti kai parosti, kod īmam dobys styguos. Vysi dzeivnīki i putyni ir attāluoti muokslinīciski ar dūmu rūsynuot, it eipaši jaunū paaudzi, īraudzeit dobā eistu zači, starku, vardivi itt. Ka rūnās šuorbys, voi tys ir taišni dobys stendā radzātais dzeivnīks ci putyns, tam kluot ir ari nūsaukums latvyski i latiniski. Ar myusdīnu tehnologeju i interneta īspiejom sevkurs var vīdīreicē atrast konkreta dzeivnīka, putyna ci kukaiņa fotografeju, saleidzynuot i puorskaiteit par tū vairuok informacejis.\nStendu nūformiejumu i jamūs attāluotūs dzeivnīkus, putynus eipaši Preiļu parkam ir zeimiejuse muokslineica, preilīte Jekaterina Griškjāne, kura itūšaļt dzeivoj uorpus Latvejis i leluokūtīs roda ilustracejis bārnu gruomotom gon Latvejā, gon cytvīt pasaulī. Muokslineicys eipašais stils roda sajiusmu i lelu interesi bārnim i jaunīšim.\nPreiļu parka jaunī tiļteni\nTaipat pīmynātuo puorrūbežu projekta ītvorūs Preiļu parkā ir atjaunuoti div tiļteni jūs viesturiskajā izskotā. Tiļteni ir īturāti vīnaidā stilā i kruosuojumā kai īprīšk atjaunuotī – Oduma i Īvys solā i tiļteņš storp Lelū solu i solu ar Mīlesteibys kaļneņu.\nAtjaunuotī tiļteni savīnoj parka Lelū solu ar Garonū solu i Zīmeļu lauci ar Lelū solu (tylts aiz estradis). Paguojušajā vosorā vātrys laikā vīnam nu tyltu izkryta kūks, jam izlaužūt padūmu laikā izlyktuos margys i tylta ītvis dalis dieļu kluojumu, tai tys kaidu laiku pat nabeja izmontojams. Nu 12 tiļteņu Preiļu parkā ir atjaunuoti jau pīci. Teik plānuots turpynuot atjaunuot ari puorejūs tiļteņus.


11. novembris /Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nTemys: 11. novembris, K. Ulmanis, Luočplieša dīna, Roksts\nPaguojušā godā, kod 11. novembra svineibys sakryta ar Bruoļu kopu īsvieteišonu, Vaļsts Prezidens Dr. K. Ulmanis sovā runā svineibu daleibnīkim storp cytu, teice: „11. novembris saruove važys, kuruos myusu golvys piļsātu veļteigi mieginuoja īkaļt daudzkuorteigi stypruokais īnaidnīks. Bet vēļ vairuok – atsysts beja nyknais uzbruciejs un šei uzvarā vaiņaguotuo vīna nese vysstyrpuokū aplīcynuojumu un pīruodejumu myusu tautys myužeigi dzeivajam Luočplieša goram, myusu ticeibai un uzticeibai tautai un tēvijai.” – šī vuordi Prezidenta kunga runā mums atguodynoj, ka 11. novembris nav kaida varūņgora atmūdys pīminiešonai veļteita dīna, bet gon, ka tei aplīcynoj šuo varūņgora myužeigumu latvīšu tautā. Šys gors beja dzeivs tuolajuos viesturis dīnuos, par kū vēļ leidz myusu dīnom pauž teiksmaini nūstuosti; myusu viesturnīki pīruodieja, ka ari tymsajū nabreiveibys godu symtūs tys kvāluoja tautīšu sirdīs un na reši izalauze iz uoru diženūs dorbūs. Spylgti tys uzlīsmuoja strielnīku legendarajuos ceiņuos, vēļ kvāluok pīpiļdejumu nasūšajā atbreivuošonys karā. Daudzī krytušī par tāvzemi un breiveibu šymā ceiņbu laikmatā ir diženuokais latv’u varūņgora aplīcynuojums un pīruodejums. Jī ticieja, ka „Svāts montuojums šei zeme myusu tautai”, aplīcynuodami tū ar sovom dzeiveibom un mes par jim sovukuort līcynuosim: „Un svieteigs tys, kas drūšs par viņu kreit.” – šuo varūņgora aplīcynuotuoji ir ari tī ceineituoji, kas atsagrīze nu ceiņom kai invalidi un tī, kam tagad kryutis rūtoj myusu Luočplieša kara ordeni (un taidu ir vairuoki simti!). Un beiguos vysi tī daudzī, kas ceiņu laikā beja myusu varūneigū pulku rynduos. Lai nikod tauta naaizmierst šūs varūņus un jū dorbus!\nBet vēļ kautkū mums atguodynoj šei dīna. Jei atguodynoj mums vysim tai dzeivuot, struoduot un dūmuot, taidim byut, lai ari mes byutu šuo spylgtuo varūņgora uzlīsmuojuma, šū lelū ceiņu un sasnāgumu cīneigi. Lai ari mes byutu šuo paaudžu paaudžu pat cauri godu simtim garajom krāslainajom tautys gaitom iznastuo Luočplieša gora tuoļuoki nesieji un uzturātuoji, bet vajadzeibys briedī ari tikpat stipri aplīcynuotuoji, kai strielnīku un atbreivuošonys ceiņu daleibnīki. Tod myusu tauta un zeme varēs byut drūša par sovu dzeivi un nuokūtni un īt pretim vēļ gaišuokom dīnom, vēļ leluokam uzplaukumam un labkluojeibai.\n„Šymā dīnā, – soka Prezidenta kungs, – mes sumynojam varūņciļti, kas nūdrūšynuojuse mums breivu, naatkareigu un vīnuotu Latveju. Sumynojam varūneibys, pašaizlīdzeibys, tāvzemes mīlesteibys un vīnuoteibys goru, tū goru, kas latv’u tautai ir paleidziejis puorvarēt vysys gryuteibys un pīredzēt saulainys dīnys.” – Taida gora nesiejim juobyut ari mums. Šymā dīnā un kotru dīnu un ari lelu gryuteibu dīnuos nu mums šaida gora prosa tāvzeme, prosa tī, kas puorvarādami gryuteibys davuši mums īspieju pīredzēt saulainys dīnys. Un sevišķi jaunajai paaudzei tys juozyn: paaudžu paaudzem cauri iznastim latvīšu Luočplieša goram juobyun myužeigam myusu tautā.\nOlūts: Latgolas Vōrds. – Reiga, 1937. g. 11. novembrī. – Nr. 43. – 1. pl., karteņa – Jaunais Vōrds. – Reiga, 1937. g. 11. novembrī. – Nr. 43. – 1. pl.\nGuocinīks, sūmastivs, pasaiņs – par viervem pi latgalīšu Augusts 20, 2020


Istoriia ukrainskoho mystetstva. I: Arkhitektura by Sichynskyi, Volodymyr | Search for rare books | ABAA\nIstoriia ukrainskoho mystetstva. I: Arkhitektura\nby Sichynskyi, Volodymyr\nNew York (Naukove Tovaristvo im. Shevchenka v Ameritsi), 1956.. 179, (1)pp., 16 plates. Figs. Lrg. 4to. Cloth. (Inventory #: B48363-1)


Parduodu skutika - Skelbiu.lt\n27381_ / 408\nParduodu skutika 4,5 m plocio, 24 nagu, gale volai. Gero stovio, remas nevirintas. Kaina 1500 eu.\ntel 8 68282036, Alytaus raj.


Sala Nuova - BodyLine my fitness s.s.d. a r.l. Firenze


Latgolys namaterialais kulturys montuojums: maja dzīduojumi Dagdys nūvodā - lakuga.lv\nTemys: Dagdys nūvods, maija dziedājumi, Maja dzīduojumi, namaterialais kulturys montuojums, Namaterialuo kulturys montuojuma saroksts, Ondrupine, Šķaune\nNovembrī Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļuove maja dīvkolpuojumus pi ceļmolu krystim Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs. Itei jau ir sastuo Latgolys vierteiba, kas īkļauta sarokstā.\nNamaterialuo kulturys montuojuma saroksta mierkis ir saglobuot i nūdūt nuokušajom paaudzem namaterialū kulturys montuojumu kai Latvejis kulturys sovpateibu i daudzveideibu aplīcynojūšu resursu. Sarokstam sevkurs var pīsaceit elementus, kas skaitomi par vaļsts aizsorgojamu namaterialuo kulturys montuojuma vierteibu i kuru īkļaušonai sarokstā ir plašs attīceiguos kūpīnys atbolsts i leidzdaleiba.\nPi krystu gūdynoj Jaunovu Mareju\nCeļmolu kristi ir tipiska katuoliskuos Latgolys ainovys sastuovdaļa. Nazkod jī beja gondreiž kotrā apdzeivuotā vītā i maja vokorūs cylvāki puļcējuos pi sādžu krystim iz kūpeigom lyugšonom. Tuo rezultatā izaveiduoja Jaunovai Marejai veļteituos kūpeiguos lyugšonys aba dzīduošonys pi krysta, maja dzīduojumu tradiceja. Majs Rūmys Katuoļu Bazneicā ir Svātuos Jaunovys Marejis mieness – laiks, kod jai veļtej eipašus dīvkolpuojumus i lyugšonys. Maja dīvkolpuojumi pi ceļmolu krystim ir Jaunovys Marejis gūdynuošonys rituali.\nEipaši izplateita itei tradiceja Latgolā beja 19. godu symta ūtrajā pusē i 20. godu symta 20.–30. godūs. Tradiceja guoja mozumā padūmu okupacejis godūs. Daudz kur vēļ sasaglobuojuši nūstuosti, kai padūmu laikūs tyka lykts ar traktorim nūgryust ceļmolu krystus i traktoristu biedeigū liktini, kas beja pīkrytuši tū izdareit.\nPiec Atmūdys maja dzīduojumu tradiceja pīdzeivuoja atdzimšonu, eipaši tū sagloboj Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs. Par tū tei īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā.\nLiturgeju pi krysta nūtur piec pošu īrūsmis kaids nu vītejuos kūpīnys bez goreidznīku kluotbyutnis i vadeibys. Vysbīžuok maja dīvkolpuojumu voda godūs vacuokuos sīvītis, kas labi puorzynoj ritualu i muok īsuokt melodeju.\nObligata dīvkolpuojuma sastuovdaļa ir Jaunovys Marejis litaneja i “značku” viļkšona. “Značka” ir numurāta taisnsyura zeimeite, i numers nūruoda iz aizdavumu, kas zeimeiti izvylkušajam, nūteiktā laika periodā ir juoizpylda, par pīmāru, “Nasaverīs par vysu dīnu uz tū pusi, kur cīši gribīs vērtīs” ci “Par vysu mienesi sorgojīs maluošonys i, ja gadeisīs samaluot, tod tiuleit nūskait vīnu reizi “Tāvs myusu””.\nDīvkolpuojumā teik laseita ari Beibele, kotrai dīnai ir sovs lasejums, kurūs skaitomi pīmāri i padūmi, kas i kai juodora, kab palyktu lobuoks cylvāks.\nTradiceju apdraud jaunatnis naīnteresieteiba\nMyusu dīnuos spieceiga maja dzīduojumu tradiceja ir Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs, kasgods vairuokuos sādžuos majā teik nūturāti dzīduojumi pi krystu. Vītejī kūp krystu apleicīni, izrūtoj pošus krystus, ari pogostu pošvaļdeibys tur ryupi par ceļmolys krystu sakūpšonu i nūveciejušūs nūmaina pret jaunim.\nMaja dzīduojumu dalineicys leluokūtīs ir sīvītis, nu kurūs daudzys tradiceju puormontuojušys nu bierneibys. Tradicejis sasaglobuošonu apdraud jaunuokuos paaudzis iztryukums, itūšaļt dzīduotuojis ir videjuos i vacuokuos paaudzis.\nSkaiti rokstus par puorejom Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļautajom Latgolys vierteibom:\nPsaļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā\nBubyna spēlis tradiceja\nDzīduošona ar pusbolsu\nMyrušūs oficeja (saļmu) dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs


#991-992 Latvia - 2018 Europa: Bridges, Set of 2 (MNH) – Hungaria Stamp Exchange\n#991-992 Latvia - 2018 Europa: Bridges, Set of 2 (MNH)\nLatvia - 2018 Europa: Bridges, Set of 2. Designs: 78c, Jugla Railway Bridge (Juglas Dzelzceļa Tilt). €1.49, Gauja River Railway Bridge (Tilts Pār Gauju).\n2018 Europa: Bridges


Roksti latgaliski. 4. nūdarbeiba - lakuga.lv\nItamā nūdarbeibā runuosim par lītvuordim. Kab byutu vīgļuok saprast, juorauga atguoduot latvīšu volūdys stuņdis i lītvuordu deklinacejis – tys var byut svareigai, kod ir šaubys, kaidu burtu raksteit kaidā konkretā gadīnī.\nTuoļuok apraksteitys lītvuordu deklinacejis latgalīšu volūdā.\n1. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (dāls), -ys (orklys), -š (ceļš).\nViereibai! Vuordus “kars” i “viejs” roksta ar golūtni -s.\nTāvam beja pīci _____ (dēli), kotram nu jim beja četri _____ (lopi).\nKa pīrakstejot “dāli” i “lūpi”, tod ir pareizi. Pyrmuos deklinacejis daudzskaitļa nominativa golūtne ir -i.\nVēļ var atguoduot — vuords navar beigtīs ar y. Taitod — lūpy, dāly, orkly, kuorkly i tt. nav pareizi.\nVysim _____ (dēliem) patyka struoduot ar _____ (arkliem).\nDaudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtne 1. deklinacejis lītvuordim ir -im. Taitod pareizuo atbiļde ir “dālim” i “orklim”. (Napareizi – dālym, orklym, dālīm, orklīm i tml.)\n2. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (bruoļs, bolūds, rudiņs, zuts, spaņs) voi -is (greislis, gruobeklis, kauslis). Pi 2. deklinacejis latgalīšu volūdā puorsvorā pīskaitomi tī vuordi, kas ir 2. deklinacejis lītvuordi latvīšu literarajā volūdā, viesturiski latgalīšu volūdā jim nu golūtnis ir pazuds i, bet par tū, ka jis tī bejs, līcynoj meikstais (voi meikstynuotais izrunā vuordūs “bolūds”, “zuts” vuorda beigys izrunojam meikstuok, nakai taidys pošys skaņu kūpys tyktu izrunuotys latvīšu volūdā) leidzskaņs pyrms –s. (Atguodoj nūdarbeibu, kurā beja stuosteits, ka i, ī, e, ē meikstynoj leidzskaņus.)\nKotram ______ (brālim) beja pa ______ (grābeklim).\n_________ (balodim) i ______ (zutim) ir kotram sovs dzeivis areals.\nPareizi: “bruoļam” i “gruobekļam”, “bolūžam” i “zušam”. Vīnskaitļa dativa golūtne ir -am.\nTaipat kai latvīšu volūdā, ir ari leidzskaņu meja — zuts, zuša, zušam, zušu, zušim, zušūs, bolūds, bolūža, bolūžam, bolūžu, bolūžim, bolūžūs i.tml.\nIzjāmums! Leidzkaņu mejis nav, ka vuorda sakne beidzas ar p – skaps, skapa, skapūs i tml.\n3. deklinaceja: pi juos latgalīšu volūdā pīskaitomi vuordi Jezus Kristus i personvuordi ar golūtni -us (Mikus, Ingus i tml.) Lūceišona naatsaškir nu latvīšu literaruos volūdys.\n4. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -a (golva, kuoja, samaņa)\nViers ______ (galvas) dabasi, es radzu juos ______ (kājas), asu vēļ pi _____ (samaņas).\nPareizi byus, ka pīraksteji – “golvys”, “kuojis”, “samanis”.\nAiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -ys: golvys, lopys, aiz meikstynuotuo (meikstuo) leidzskaņa – golūtne -is: kuojis, samanis.\nĪmu sovom ______ (kājām), verūs iz kruosainajom kūku _____ (lapām).\nDaudzskaitļa dativā i instrumentalī golūtne ir -om (kuojom, lopom) (latgalīšu rokstu volūdā nav pareizi izmontuot Zīmeļlatgolai rakstureiguos daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtnis -uom – kuojuom, lopuom, samaņuom).\n5. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -e (egle, muote). Itei ir sareižgeita deklinaceja, deļtuo ka izlūksnēs ir daudz lūcejumu golūtņu variantu.\nPuorbaudi sevi pīmārā i saleidzynoj tabulā, ci pareizi pīraksteji.\nPīcys ______(egles), vīnā _____(eglē) vuovereite.\n______(eglēm) zalis skujis, vysuos _____(eglēs) siež putyni.\nN. egle, muote\nG. eglis, muotis\nD. eglei, muotei\nA. egli, muoti\nI. ar egli, ar muoti\nL. eglē, muotē\nN. eglis, muotis\nG. egļu, muošu\nD. eglem, muotem\nA. eglis, muotis\nI. ar eglem, ar muotem\nL. eglēs, muotēs\nTaitod vsk. genitiva, dsk. nominativa i akuzativa golūtne ir -is (eglis, muotis); vsk dativa golūtne -ei (eglei, muotei), vsk. lokativa golūtne ir -ē (eglē, muotē), dsk. dativa i instrumentaļa golūtne -em ((ar) eglem, muotem), dsk. lokativa golūtne ir -ēs (eglēs, muotēs).\nNapareizi: eglī siež vuovereite, egļuos siež putyni, egļom zalis skujis.\nKa vuords beidzas ar b, m, p, v, daudzskaitļa genitivā jis rokstoms itai: dūbe-dūbu, zeme-zemu, zīpis-zīpu, vierve-viervu.\n6.deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne –s. Ari itymā deklinacejā izlūksnēs ir vairuoki lūcejumu golūtņu varianti, deļtam pīraksteisim pylnu lūceišonys paradigmu. Pīroksti i puorbaudi! Kotram ir divejis _____ (acis). Mes redzim ar _____(acīm). Labi, kod _____(acīs) nav osoru. Jam kotrai ______(acij) ir sova kruosa.\nN. acs, zivs\nG. acs, zivs\nD. acei, zivei\nA. aci, zivi\nI. ar aci, ar zivi\nL. acī, zivī\nG. ocu, zyvu\nD. acim, zivim\nA. acs, zivs\nI. ar acim, ar zivim\nL. acīs, zivīs\nTaitod vsk. dativā golūtne -ei (nakteim sirdei), vīnskaitļa nominativā golūtne -s (nakts, sirds), dsk. dativā i instrumentalī ((ar) naktim, sirdim), dsk. lokativā -īs (naktīs, sirdīs).\nNapareizi: ačom, siržom, sirdej, acej, ačuos, siržuos i tml.\nLai ari vairumam lītvuordu latgalīšu volūdā deklinaceja sakreit ar latvīšu volūdu, tūmār ir ari vuordi,kam ir cyta deklinaceja i pat dzimte, pīmāram, pasauļs (pasaule), atslāgs (atslēga), kļovs (kļava), pāds (pēda), bolss (1.dekl.) (balss (6.dekl.)), dzīsme (dziesma), prīca (prieks), līsme (liesma), lads (ledus), sieņs (sēne) i c.\nĪkovuos dūtū vuordu pīroksti pareizi latgaliski!\nAiz pagrīzīņa razami _____(kalni).\n______ (kalpiem) _____ (dzīvē) īt cytaiži nakai _____ (kungiem).\nKotram ______ (brālim) bija četri _______ (bērni).\nVysur sakrytušys _______ (rudens) dzaltonuos ______(lapas). Kotrā _____ (puķē) _____ (bitei) ir atrūnams nektars, nu kuruo tiks taiseits ______ (medus).\nKotrā ______ (daļā) ir vēļ cytys ______ (daļas). Vysom ______ (māsām) beja četrys ______ (meitas).\nDzīžu šmuku _________ (dziesmu) par vysom _________ (Latvijas) _______ (upēm).\n________ (saulē) navajag vērtīs.\n__________ (pelēm) garšoj gryudi. _________ (pelēs) ir baile nu _______ (kaķiem).\nMunai __________ (ausij) ir loba dzierde.\n__________ (pirtīs) ļauds īt na tikai mozguotūs.\n__________ (acīs) jam ________ (asaras).


Izdūtys atminis par legendarū Zīmeļlatgolys stiprinīku Juoni Pilmani - lakuga.lv\nTemys: Anna Āze, Breiveibys ceinis, Jānis Pilmanis, Latgolys partizanu pulks, pīmineklis “Sargājošais partizāns”\nMuzeju naktī, 18. majā, 20.00 stuņdēs Bolvu Nūvoda muzejā atmiņu būrtneicys “Brīvības cīņu dalībnieks – stiprinieks Jānis Pilmanis” attaiseišona. J. Pilmanis (1883–1942), spākaveirs, profesionals akmiņkaļs i myurnīks, Breiveibys ceiņu daleibnīks, legendars deļ sovu dorbu i varūņdorbu palyka jau sovys dzeivys laikā.\nJuo spūdruokais i popularuokais varūņdorbs redzīs kai nu osa sižeta filmys, bet tai reali bejs. 1919. gods janvarī P. Stučkys padūmu valdeibys Revolucionarais Kara tribunals treju cylvāku sastuovā jam, kai desmitem cytu, pīsprīde nūsaušonu, nūtīsuotajim lyka pošim deļ seve rakt dūbis, kab jī nūsauti tī īkrystu. Saukuši iz nūsaušonu pa div. Rakdams dūbi, Juoņs paprasejs aizpeipēt, obejim uzraugim ar lopstu puorškieļs golvys i biedzs paceli, vēļ pabļuovs sovam bīdram – lai bāg. A tys na biedzs, a nūskriejs pi sorkonūs komisara nūstučeit Juoni. Dūmuojs, ka par tū jam saglobuos dzeiveibu, a sorkonī stukaču iz vītys nūsuovuši. Juoņs breivpruoteigi i dedzeigi īstuoja Latgolys partizanu pulkā, kab ceinātūs pret komunistim. Partizanim nabejs lūžmetieja. Juoņs nūguojs, paprasejs igauņu kolego i 23 km atness rūkuos 60 kg gryutū lūžmetieju. Tai jis i lūžmetiejs bejuši naškirami, jis jū iz rūku nosuojs.\nStuosta materialu vuocieja i raksteituoja Anna Āze: “Pilmanis beja muna tāva kaimiņš, jis kai partizans ir sliepīs myusu mežā. Kod guoju školā, mani pat bīdynuoja, ka Pilmanis i vysi juo bruoli bejuši banditi, īnaidnīki. Otkon sātā tāvs par Pilmani stuosteja tikai lobu. Materialus suoču vuokt jau 90. godūs, suokumā pat vairuok gribieju par Svecīti nu Viļakys. Bet par jū salaseju informacejis dažys lapenis, bet par Pilmani – mapis. Ari Bolvu Nūvoda muzejā mani grīze iz Pilmaņa pusi. Atmiņu burtneicā izmontuotys J. Pilmaņa meitys Grietys i mozmeitys Marutys, Teodora Rozentāla, Jāņa Teibes, Kārļa Celmiņa, Jāņa Kušķa, Aiņa Kronīša pīraksteituos atminis, kai ari paguojušuo godu symta 20.–40. godūs žurnalu i laikrokstu publikacejis par J. Pilmani.\nPiec izceļsmis Juoņs nabeja latgalīts. Jis pīdzyma kolpu saimē – 1883. gods 4. aprelī Jaungulbinis pogostā, jī beja luterticeigi. Juo vacuoki kai kolpi atguoja iz Ruguoju pogostu. Bet jū drūsai latgaliski var saukt par Juoni, zam vīnys juo fotografejis (publicāta būrtneicā) ir juo paroksts, tī salosoms, ka sovu vuordu jis raksteja latgaliskā formā.\nJuoņa tāvs izdūmuoja, ka nūteikti jū laiss školā, izvuiceis par myurnīku, lai dāls vysu myužu peļneitu lobu naudu. Kaida tam laikam dūmuošona iz prīšku! Pats sovu saimisteibu Juoņs izveiduoja Kubulūs, īlykdams 1916. godā dzeļžaceļa linejis Gulbine–Ieriki uzbāruma dorbūs nūpeļneitū. 20.–30. godūs Bolvūs brugēja īlys, myurēja sātu pamatus, roka zemē elektreibys stulpus.\nJau tūlaik čeikstiejuši, ka nav naudys Latgolys partizanu pīminekļam, Pilmanis, zīduodams sovu laiku i profesionala akmiņkaļa dorbu, 1933. godā samyurēja pīminekļa pamatus tamā vītā, kur 1919. godā beja izlics sovu lūžmetieju i apsaudejs sorkonūs. Akmiņus piec juo nūruodejumim savede nu apleicīnis, a škēle jis iz vītys. 1934. godā jis pabeidze sovys saimisteibys myura kuormus, bet jau 1936. godā jū pīvarēja slimeiba, jis palyka sādūšs. Iz pīminekļa atkluošonu 1938. gods 14. augustā Pilmani atnese ar vysu krāslu, vysys avīzis tūlaik par itū raksteja. I taidu jū 1941. godā gribiejuši vest iz Sibiri, nasuši iz mašynu, bejs pagryuts, izsvīduši ceļmolys gruovī. Daudzus faktus asmu ryupeigi puorbaudejuse piec īspiejis pyrmolūtūs, eipaši iz internetā publicātū pasaļaut navar. Pat juo mieršonys godu – 1942. – precizi zynuoja tik muns tāvs.\nNalīk mīra dūma, ka itam cylvākam pošam nav kopa pīminekļa, jam tikai iz apmalis ir uzroksts. Jis guļ Bolvu nūvoda Bierzkaļnis pogosta Prīdainis kopūs. Atrast jū vīnkuorši – žūga molā pi vuortim. Vysi 8 juo mozbārni ir myruši, tagad, piec atmiņu izīšonys, juo mozmeita maņ pastuosteja, ka sātys teritorejā ir palykuse kaudze ar pīškaltim akminim, laikam beja dūmuojs vēļ kū ceļt. Es runuoju ar mozmeitu, ka vajadzātu taišni itūs akmiņus izmontuot pīminekļam. Tei Pilmaņa zeme niule pīder cytim cylvākim, bet voi tod jī naatļautu pajimt tūs akmiņus?”\nGruomatenis autorei itys ir sastais izdavums, da ituo rakstejuse meža tematikai veļteitys gruomotys: eksperimentals vuiceibu leidzekli “Meža uzdevumi” (1995), “Mednieku tradīcijas Latvijā” (1999), “Zīdītājdzīvnieki Latvijā” (2005), “Iepazīsti kokus, krūmus, puskrūmus, sīkkrūmus un liānas!” (2011), “Putni Latvijā” (2018). Atminis par Pilmani izdūtys par autoris leidzeklim i viņ 300 eksemplarūs (bibliotekom vajadzātu pasasteigt), cena – 1,80 eiro. Tim, kas nabyus pasuokumā, izdavums juovaicoj A. Āzis Meža muzejā (kontakti sātyslopā) Žeigurūs.\nPortals lakuga.lv tur nūceju, ka pīmineklis taidam cylvākam napaliks Annys i Pilmaņa radineicu privata rūseišonuos, bet Bolvu nūvoda pošvaļdeibys i kulturys cylvāku gūda līta.


Skanūšuo sastdīne Vilekī - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Skanošā sestdiena, Viļaka, Vileks\n2. junī 19:00 iz tradicionalajim nūvoda dzīšmu i dzigu svātkim „Skanūšuo sastdīne” aicynoj Vileks nūvods.\nAri itymā godā iz koncertu – izvadumu „Sapyni vosor’s vokorā” Vileks estradē sasatiks Vileks nūvoda pošdarbeibys kolektivi.\nNu Vileks Kulturys noma pīsadaleis dzigu kolektivi „Dēka”, „Dēkaiņi”, „Dēkaiņi” jaunuokuo grupa i „Dēkainīši”, linejdzigu grupa, vokalī ansambļi „Cansone” i „Pogas”, krīvu dzīšmu ansamblis „Sudaruška”, jaunūs gitaristu ansamblis, folklorys kūpa „Atzele” i etnografiskais ansamblis „Abrenīte”. Nu Rekovys – dzigu kolektivs „Bitīt’ matos” i Rekovys vydsškolys 9.-12. klašu dzigu kolektivs. Taipat izvadumā pīsadaleis dzīdūšuo\nSprukuļu saime, Zane i Intars. Gostūs nu Leitovys Varenys rajona brauks senioru dzigu kolektivs „Kadagys”.\nPiec koncerta – izvaduma 22:00 zaļumbals ar grupu „OTTO” nu Bolvu.


Juicy Juice Grape Juice - 48 Fl. Oz. - Safeway


31. A. 303. J. Čiučs Preiļos, N. Rancāna kr.\nDzeivuova vecītis un vecīte, jīm nabeja bārnu, Reiz vecītis aizguoja uz tiergu un nūpierka zivi. Vecīte pajēma tū zivi, nūmozguoja, a tū yudini atdeve ķēvei, gaļi apēde paša, golvu atdev e suņam, asokys izsvīde pa lūgu uorā.\nPar nazcik laika vecīša sīvai atsaroda treis dāli, ķēvei treis kumeļi, kucei treis suņalāņi, a aiz lūga treis zūbini. Tai vecei treis dāli beja kai vīns, lūti leidzīgi.\nVacuokais dāls pajēme vīnu kumeļu, izsāda uz tuo vīnu reitu, aizjuoja uz mežu un ījuoja vīnā muojiņā. Vieras, ka tur ir taida meita, cīši šmuka. Jei soka, tei meita: "Najuoj tur uz tū ustubeņi! A ka nūjuosi, tad dzeivs naatsagrīzsi atpakaļ."\nA jis nasaklausēja, nūjuoia un ījuoja tymā muojā. Vieras, ka tur sēd taida vece uz augsta krāsla. Tyulen tei vece soka: "Pajem itū vēzeņi un īraun sovam suneišam un kumeleņam!"\nA jis tyulen pajēme vēzeņi un dalyka suneišam, tys tyulen palyka par akmini. Tad dalyka kumeleņam, jis ari tyulen palyka par akmini. Tad dalyka pats sev, un taipat palyka par akmini.\nNyu vydyškais dāls izsāda uz kumieļa un pajēme sev leidza sunīti un zūbinu. Tad jis juoja par mežu un pījuoja pi tuos meitas ustobeņas. Tei meita napazyna, voi jis ir tys pats, kurs ogruok pi juos beja, voi na. Jei vaicuoj: "Kur tu beji?"\nJis puorgulēja pi juos un jei sacēja: "Najuoj da tai muojai! A to vyss leidza, dzeivs naatjuosi atpakaļ!"\nA jis naklausēja, aizjuoja. Vieras, ka tur taida vecīte sēd augstā krāslā. .Iis aizklīdze, kur šuo bruolis? A jei soka ša: "Dalīc ar itū vāzdu sovam suyam un zyrgam, tad es pasceišu, kur tovs bruolis."\nJis pajēme tū vāzu un dalyka ar tū visim un visi tyulen palyka par akminim.\nTad pādējais dāls pajēme sev suni un zūbynu, izsāda uz kumeļa un aizjuoja. Jis otkon dajuoja pi tuos ustobeņas, kur dzeivuova tei meita. Jei vēl napazyna, voi iis ir tyspats, voi ne. Jis atsagula ar tū meitu un nūlyka zūbynu sev pi suona. Kad jis puorgulēja par nakti, tad tei meita otkon sacēja: "Najuoj uz tū muoju!"\nA jis juos nasaklausēja, aizjuoja uz tū muoju un vieras, ka tur taida vecīte sēd uz augsta krāsla. Jis soka: "Kuop zemī un. soki. kur muni bruoļi!"\nJei atbild: "Dalīc ar itū vēzepu sovam sunīšam, kumeliņam un sev, tad es pasceišu, kur bruoli."\nJis tyulen pascēja sovam suneišam ar kumeleņu: "Skrīnit un nūraunit, lai es jū sakapuoj smolkuom druponuom!"


notes: Lat. parallel: (Dist. III, 19) Inter convivas fac sis sermone modestus, / ne dicare loquax, cum vis urbanus haberi ‘At feasts make sure that you are moderate in speech, so that you will not be called loud-mouth when you want to be considered urbane’. A similar topic is dealt with in Hsv 16. The topic of taciturn guests also occurs in Hávm. Cf. Hávm 7/1-3 (NK, 18): Inn vari gestr, | er til verðar kømr, | þunno hljóði þegir ‘The careful guest, who comes to a meal, keeps silent with hearing finely attuned’ (Larrington 1996, 15).


Supporto Clavicola Lat. (dx) 58mm | myHealthbox\nSUPPORTO CLAVICOLA LAT. (DX) 58MM


Lato z North Fish! - Focus Mall Zielona Góra\nPROMOCJE Lato z North Fish!\nLato z North Fish!\nDługie dni i piękna pogoda to świetny czas na wpuszczenie trochę słońca do menu NORTH FISH! Poznajcie ich nowości z oferty „LATO”:\n– Łosoś norweski z grillowaną cukinią, sosem pomidorowym i serem mozzarella,\n– Morszczuk w płatkach kukurydzianych\n– Kawałki z dorsza czarnego w chrupiącej panierce\n– Tortilla Vege z burgerem buraczanym, warzywami i sosem ziołowo-czosnkowym\n– orzeźwiający napój Aloe Vera & Chia\n– deser Panna Cotta z musem malinowym


mens navy chukka boots navy\nmens navy chukka boots navy on other UK sites\nmens navy chukka boots navy on USA sites\nMen's UGG Chuck Chukka Navy\nPlay it cool with the Chuck Chukka boot. Canvas upper Espadrille styled outsole UGGpure™ lining. Fit: True to Size Special Features: Black Friday - Cyber Monday, Holiday 2016, Lace Up, Summertime Sale\nThank you for visiting mens navy chukka boots navy on jupy.co.uk


Portals lakuga.lv, Author at lakuga.lv - Page 410 of 410\nAr kuojom pa muojom\n10 Novembris 2010\n9 Novembris 2010\nVāluo rudiņa fotošaļts\nGruomotu svātki aizvadeiti\n8 Novembris 2010\n28 Oktobris 2010\n28. oktobrī čaja vokors Daugovpilī\n26 Oktobris 2010\nDzīsmis pi “Leigonuo kliņgera”\n“Latgalīšu Alias” izaicynuojums\n22 Oktobris 2010\nKolombo tehnika*? Niu zynom!\n21 Oktobris 2010\nVirtualuo izstuode: Eiropa Latgolā\n16 Oktobris 2010\nStuostu – danču vokors „Logocku sātā”\n14 Oktobris 2010\n13 Oktobris 2010\n12 Oktobris 2010


> Etui na telefon z nadrukami>Etui na telefon kaseta magnetofonowa.\n'id_product' => '4024',\n'name' => 'Etui na telefon kaseta  magnetofonowa.',\n'link_rewrite' => 'etui-na-telefon-kaseta-magnetofonowa',\n'meta_title' => 'Etui kaseta  magnetofonowa',\n'date_add' => '2015-04-22 18:56:27',\n'date_upd' => '2018-11-07 12:18:43',\n'cache_default_attribute' => '179010',


企业时间轴 consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex eat.\n24/7 Customer Service 企业一角


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: Noticias sobre miembras VI\nPublicado por María Jesús Lamarca Lapuente en 20:34:00\nNuevas andanadas en el Pais Semanal sobre el uso de a/o (lo de siempre vamos..) de Javier Marias y (tambien ahora ya (?¿)) de Maruja Torres:\n"HxI" es Hombres por la Igualdad en Aragón


16. viestule / Par Boņukim i eksperimentim | VestulesnoVejdzirnavucela\n16. viestule / Par Boņukim i eksperimentim\nNu Boņuku bolvu padūšonys gondreiž nedele apleik, puorskaitieju oficialūs atstuostus, puorskaitieju naoficialūs, nu tai kai gribieju pīraksteit ari par tū koč kū, bet dreižuok nasaguoja, tod nu byus juoskaita šudiņ.\nPošai taida divejaida sajiuta – gon prīca, gon reizē skumis par tim sovim Boņukim. Prīca par pārnajā godā padareitū dorbu pi LaKuGys i vēļ leluoka prīca, kai Vineta tū dora niu, ka tam vysam ir turpynuojums. Nu reizē ari skumis, deļ tuo ka pa lelam tys, ka najiedžu labi sadaleit dorbu i sovu dzeivi, drupeit pajiemu vysu par daudzi pi sirds (nui, kuortejū reizi teicamneica manī dorbuojās iz uh!), rezultatā zaudieju interesi i prīcu par cīši daudzom dzeivis lītom. Puorsastruoduošona pi LaKuGys reizē ir ari īmesle, deļ kuo izliemu, ka ir juomaina dzeive i aizbraukšonu atrodu kai puormaiņu veidu. Taitod vīns variants atzineibai ir cīši lels dorbs, tik muna īrostuo bāda, ka pajemts par daudzi tys vyss i piec taida dorba gryuts prīcuotīs par atzineibu.\nSvātdiņ, piec rezultatu izziņuošonys, par reizi gribejuos pīraksteit kū ta par latgalīšu literaturu, nu pa nedeli muns spors kam ta leluokam tai pa mozeišam apmyra, deļ tuo rokstu itepat. Drupeit ar smaidu, nu lela prīca par Ilzis stuostu „Puiku mežā”. 2011. goda beiguos Ilze saceja, ka apsavieruse situaceju ar jaunū prozu latgaliski, dūmojūt, kū dasaceit Boņukam, i asūte bādu īleja, nikuo navā! Deļ tuo jai ir stuosts, kū varātu dalikt LaKuGā, kab byutu vysmoz kaidi varianti. Saceju, ka ar napacīteibu gaideišu i dalikšu koč pādejā goda dīnā. Bet, cikom beja Jaunuo goda svātki, cīši daudzi nabeju pi datoru i Ilzis stuostu e-postā atrodu viņ iz reizis piec Jaunuo goda, tys zeimoj – ka myusu plans drupeit izaguož. Bet nu nikuo – izlēmem, ka tod byus 2012. goda nominacejom. Tai ari saguoja, ka beiguos 2011. goda Boņukā latgalīšu prozys nabeja vyspuor, bet ar „Puika mežā” vyss labi saguoja, i tys sagaidieja sovu kuortu iz Boņuku. Es jau vysod asu sacejuse, ka asu Ilzis talanta fans – vysuos sferuos: gruomotu karmā, literaturā, publicistikā, reklamā i zeimiešonā. Taipat ari jaunuo gruomota „Munā sātā”, kurys stuosts Kripoka mūzys i Ilzis raksteitprasmis rezultatā rodīs puora stuņžu laikā, ir lobuokais talanta pīruodejums. Bet nu tymā latgaliskajā literaturā vyss laikam ir drupeit tāda bādu leja, vysmoz tai saīt ari piec sviežuokuo LRT raidejuma par latgalīšu literaturu. I vysa vaine pa lelam ruodīs taišni tymā, ka školuos Latgolā datryukst tuo poša vīnkuoršuo latgaliskuma, kur ta vēļ īspieja vuiceitīs raksteit latgaliski – tei kai taids nasasnīdzams sapyns. Vajadzātu izaugt ar tū latgaliskumu, na izaugt nu tuo. Vysur gon jau nav cik švaki, bet tī tik taidi pateikami izjāmuma gadejumi „troku” školuotuoju vadeibā. Pagaidom.\nAtsagrīžūt pi Boņuka padareišonys, ūtrs veids, kai tikt pi Boņuka, ir vīnkuoršs eksperiments. Eksperiments, kas reizē ir pīruodejums, ka vys tik tei literaturys situaceja ir tyva tam „biedeiga” apzeimiejumam. Vaira kai godu struodojūt pi LaKuGys, secynuoju, ka latgaliski gona pīraksteit koč pošu seikumu, i par tū jau byus vysim lela prīca. Byus kū LaKuGā dalikt, byus vareiba jaunu autoru iz kaidu pasuocīni paaicynuot, byus kū Boņukam nominēt, latgaliski raksteiti dorbi kaidūs školānu konkursūs, automatiski teik skaiteiti par vierteiguokim deļ publiciešonys i tai iz prīšku. Kvalitate cieški viņ palīk ūtrā vītā aiz latgaliskuo vuorda (koč ari laiks taipat izsejoj gryudus). Tod nu itū vysu pīdzeivojūt, izliemu, ka varbyut ari es varu pīsadaleit tymā kaitā, kū sauc par „latgalīšu literaturu” i sataiseit eksperimentu. Raksteit maņ pateik, nu školys laikim vysod asu skriceliejuse paņteņus apsveikumim i leidzeigim gadejumim (Kornēlejis Apšukryumys lobuokūs tradiceju turpynuotuoja you know!), koč niu kaidu taidu atrūnūt breinumūs juoizplieš acs i juoīsasauc „Ak, muns Dīvs!” (nu, na jau aiz sajiusmys). Tod atguoja viests par tradicionalū Pītera Jurceņa jaunūs autoru konkursu, kurū reikoj Naukšānu pogosts i saprotu, ka tei tod ir īspieja eksperimenta realizacejai. Atsaroda 10 dzejūli, atsaroda pseidonims i… rezultatā sovā jaunajā rodūšajā CV varieju dalikt „2. vīta Pīteram Jurceņam veļteitajā jaunūs autoru konkursā” i Annys Rancānis atzineigus ceļavuordus, ka „pateik” i „taidi svaigi”. Prūtama līta, ciļvieceiga prīca par sasnīgumu sadali, nu reizē ari īškejuo naizpratne: Kai tys tai var byut? Itys ir gona tam, kas ir „jaunī autori”? Piec tam tradicionali konkursa dorbu publikaceja LaKuGā, nu kuruos tod pa lelam ari teik kotru godu salaseiti pretendenti Boņukam literaturys nominacejom (vīgļuok sasnīdzamuo i goda nūtikšonu latgaliskuo arhiva vīta), i nu ituo saguojuse nominaceja „Spylgtuokuo debeja literaturā” kategorejā. Tuo vysa rezultatā vēļ vīns īroksts rodūšajā CV par sajimtu Boņuku. Paļdis, prūtams, nu otkon vaicuojumi: Kai tys var byut? Tys kaids nalobs jūks? Kur ir jaunī latgalīšu autori? Vīneigi varu sevi mīrynuot, ka varbyut beju mozuokais švakums nu pīduovuojuma. Ituo vysa eksperimenta secynuojumu daļa: ir gon tei situaceja cīši biedeiga. Cīši caru, ka itymā godā vyss byus daudzi lobuok (verūtīs piec LaKuGys, jau niu izaver lobuok) i byus kuorteigi kandidati, kurūs nominēt i apbolvuot latgalīšu kulturys Goda bolvuos. Cytaiž ar steigu byutu nazkas juodora, kab veicynuotu raksteišonu. Koč nu ūtrys pusis – tī, kas gribēs, tī raksteis i byus. Nabyus niu, varbyut byus piec trejim godim.\nIte muns pyrmais “nagadejums” ar Jurceņu. /Atzolys 2007/\nEk, štrunts ar tom literaturom. Tāņ nu sirds gaidu, kod varēs apsavērt Boņuka video īrokstu. Gribīs cīši redzēt, kai tī „Bez PVN” dzīduoja. Muna jaunu dīnu mīlesteiba i nikū es tī navaru sev padareit. Taišni vakar pa televizoru guoja nazkaids raidejums i tī ruodeja mozu rokgrupys koncertu klubeņā, lākojūšys i spīdzūšys mārgys i muosa nūkomentieja: „Tys maņ koč kū atguodynoj. „Bez PVN” koncertus!”. Nui, beja taidi laiki. I itūgod laiks byus taids, ka goda beiguos grupai „Bez PVN” byus 10 godu jubilejs. 10! Īsadūmoj?! Ka jī kai ta sadūmuos jubileju svieteit, tymā šaļtī gon es cīši grybātu byut Latvejā.\nBez PVN reload, foto Laura Pastare\nPS nūskaņom koč kas senejuoks nu laika, kod beja cytaiž. Tu myužeigi meklej…\n5 komentāri |\n← 15. vēstule / Reading\n17. vēstule /No viena grāvja otrā →\n5 thoughts on “16. viestule / Par Boņukim i eksperimentim”\n03/03/2013 plkst. 19:26\nA kuo ta es capūs par tū “dzejnīce” i “rakstneica” titulu. :D\nGona latgaliski nūsabezdēt, par reizis aizcynuos iz latgalīšu bazdalu kongresim.\n03/03/2013 plkst. 20:38\nBolsā rācu. Breineigi dabisks epitets!\n03/03/2013 plkst. 19:29\nBet, ka tī Tovi teksti, izzynoju niu – beja ari muna izvēle. Tei beja vīneiguo nominaceja, kū Boņukā viertieju. Salyku failūs bez vuordim i pseidonimim, izdrukuoju, nūlyku iz kaidu laiku, lai aizamierst i lai naīsatekmēt. Tod skaitieju i salyku sovā seceibā. Muns favorits vinnēja. :)\n03/03/2013 plkst. 20:41\nPaļdis i paļdis, nu vaira tai nadareišu :D\n05/03/2013 plkst. 13:14\nI kuo ta ņā?


Raksts publicēts: 2020.07.07. 14:46:50\n0.6741259098053 56(0) - 0.45210671424866 2020.08.15. 05:15 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=10&act=4&art=49482 ip: 3.235.107.209 usememcache: 1


Silitysvesi puuvilla 1L - Madame Rustique\nSilitysvesi puuvilla 1L\nSilitysvesi puuvilla 1L. Plantes & Parfumes.\nOsastot: ALE, Kodinhoito Avainsanat tuotteelle plantes & parfumes, silitysvesi puuvilla


Latgalīšu volūdys draugus aicynoj raksteit diktatu latgaliski | Kārsavas novads\nPasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā trešū reizi skanēs 9. novembrī 18.15 stuņdēs Latvejis Radejis 1. programys latgaliskajā raidejumā “Kolnasāta” (vysuos LR1 frekveņcēs i internetā vysā pasaulī). Diktatu byus īspiejams pīraksteit, ari pīsaslādzūt socialajā teiklā Facebook.com Lagolys studejis kontam. Sevkurs interesents seve pīraksteitū tekstu varēs puorbaudeit portalā lakuga.lv ci ari uzraksteitū tekstu īsyuteit eipašā tīšsaitis sistemā i sajimt atbiļdi e-postā jau ar klaidu lobuojumim.


Bučača (ukraiņu: Бучач) ir pilsēta Ukrainas rietumos, Ternopiļas apgabala Čortkivas rajonā. Līdz 2020. gadam Bučačas rajona centrs.\nSaturs iegūts no "https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Bučača&oldid=3614065"


Tests- Uzmini dzejoli vai dzejnieku. | BALTAIS RUNCIS\ndzeja, latviešu dzejnieki, tests\nFledis - March 29th, 2021 at 10:13 none Comment author #2587615 on Tests- Uzmini dzejoli vai dzejnieku. by BALTAIS RUNCIS\nTrīs kļūdas- nelādzīgi…\nUldis - March 29th, 2021 at 14:58 none Comment author #2587618 on Tests- Uzmini dzejoli vai dzejnieku. by BALTAIS RUNCIS\nIr lādzīgi- virs vidējā ;)\n« Grāmata- Richarda Zarriņa atmiņas\nTests- Senās mērvienības. »


Norem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Norem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat.


Barcelona | W - Vykort inkl. kuvert\nBarcelona | W - Vykort inkl. kuvert TAVLOR & POSTERSGrafiska postersnouchiiAffischerPlanscherKonst Barcelona | W - Vykort inkl. kuvert By:


“Pi myusim Latgolā” turpynoj sarunu cyklu ar Saeimys deputatim - lakuga.lv\nTemys: Anrijs Matīss, Ivans Ribakovs, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Saeima\nTurpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz sasatyka ar Anriju Matīsu i Ivanu Ribakovu.\nAnrijs Matīss 12. Saeimā īvālāts nu partejis “Vienotība” saroksta. Īprīkš jis beja satiksmis ministrs, struoduojs i Ekonomikys ministrejā, i Rēzeknis SEZ veļdē. Runojūt par dorbu Saeimā, Anrijs Matīss nūruoda, ka vīns nu leluokūs veikumu ir ceļu fonda atjaunuošona. Kai golvonū prioritati saisteibā ar Latgolu jis nūruoda napīcīšameibu uzlobuot regiona ekonomiskū stuovūkli i sakuortuot infrastrukturu, kab varātu radeit jaunys dorba vītys.\nIvans Ribakovs puorstuov parteju “Saskaņa”. Jis bejs Rēzeknes piļsātys dūmis prīšksādātuoja vītnīks, Rēzeknis 2. vydsškolys direktors, tok niu ir 12. Saeimys deputats. Ivans Ribakovs vaira komentej taišni vaļsts budžetu 2018. godam. Jis nūruoda, ka ir sovi plusi, tok jis naatbolsta lykumprojektu, kas skar taišni izgleiteibys jūmu. Runojūt par jau padarātū, Ivans Ribakovs soka, ka regulāri sasateik ar Latgolys pošvaļdeibu deputatim, tok na vysod izadūd izpiļdeit vysu, kas sūleits vālātuojim.


BUNNYandMAGICIAN livejasmin SERGEIILickMyHotAbs livejasmin AutumnsAsianDzyrOliviaVero livejasmin OrlandoFoxJonsepmojo livejasmin YOUNGSLAVEDIRTYOrlandoFox livejasmin OrlandoFoxWildfantasy26 livejasmin AdmiredCallie\nDirtyAlexxxx livejasmin NaugthySlaveSlutHoneylustxx livejasmin InfantahNaughtyLovDiva livejasmin CuteTwinkAllanMissRaluk livejasmin CuteTwinkAllanShyAnneMarie livejasmin NaugthySlaveSlutAmandaLeone livejasmin ScottFast\ngreattcouple69 . AutumnsAsianDzyr. LickMyHotAbs. AutumnsAsianDzyr.\nAdmiredCallieSEXYBAIS4YOUYOUNGSLAVEDIRTYMissPinky21 .CayttlynJuneBazadinaLoisLeeSpoiledBoyCorby .OROa0SkyStevensNaugthySlaveSlutHoney1Baby .YoungLoversAJAutumnsAsianDzyrDirtyAlexxxxDirtyAlexxxx .SpoiledBoyCorbyMysteriousTRANNYtastysamanthaSexyCuteGirls1 .KKylieDaisyJewelsAutumnsAsianDzyr1besosxxx .OliviaVeroLexieMonroe69Sweetie0218TommyHartman .LolyVicBazadinaandyrs7Antosphere18 .MissRalukShyAnneMarieItsAvayasensualbabys20 .CuteTwinkAllanRenataCharlesRumbbaajeroxxx .LolyVicANDREWnPOLLUXXXSonyaBarrNaughtyLovDiva .\nAdmiredCallie VideoNaughtyLovDiva VideoYoungLoversAJ VideoDirtyAlexxxx Videovoguebrunette VideoJaceyLinn Video\nKarlyJess VideoMarquez2016 VideoLaneyStar VideoSonyaBarr VideommMia VideoAmberLite Video\ntastysamanthasweetbiglipsCollinHotSexyCindyFord .SEXYBAIS4YOUMeiliMosyShyAnneMarieJaceyLinn .Marquez2016OrlandoFoxInfantahToriSoSaductive .OrlandoFoxInfantahTommyHartmanOrlandoFox .Antosphere18SERGEIIWiildDreamOliviaVero .JaceyLinnLexieMonroe69CurleyAntonioAmberLite .YoungLoversAJANDREWnPOLLUXXXAntosphere18CuteTwinkAllan .Antosphere18ShyAnneMarieWiildDreamArlinna .Sweetie0218NikkiRayneBigBoobsForU1ANDREWnPOLLUXXX .CurleyAntonioJustasweetblondNaughtyLovDivaMysteriousTRANNY .BigBoobsForU1SexyCuteGirls1sweetbiglipsMysteriousTRANNY .


Vileks nūvodā nūtiks tradicionalajai kulturai veļteitys meistardarbneicys - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, Liene Brence, Roksts, tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo vijūlspiele, tradicionaluos rūtalis i daņči, Vilkes nūvods, Zane Šmite\nVileks nūvoda Vidušu pamatškolā nu 22. leidz 24. augustam nūtiks tradicionaluos muziciešonys, dzīduošonys i doncuošonys meistardarbneicys.\nProjekta golvonais mierkis ir nūdrūsynuot tradicionalūs prasmju atteisteibu Vileks nūvodā, veicynuot tūs pīejameibu plašuokai sabīdreibai, eipašu uzmaneibu veļtejūt sabīdreibys izgleituošonai ar naformaluos izgleiteibys paleidzeibu par konkretom namaterialuo kulturys montuojuma prasmem Zīmeļlatgolā i īkļaunūt tuos kai byutisku sastuovdaļu turisma maršrutūs.\nProjekta laikā nūtiks vairuokys meistardarbneicys:\nTradicionaluos dzīduošonys meistardarbneica – vadeis J. Veitūla Latvejis Muzykys akademejis tradicionaluos dzīduošonys pedagoge Zane Šmite;\nTradicionaluos vijūļspielis meistardarbneicu vadeis etnomuzikologe Liene Brence;\nTradicionalūs rūtaļu i danču meistardarbneicu vadeis Upītes jaunīšu folklorys kūpys vadeituojs Andris Slišāns.\nInteresentim, kuri gryb pīsadaleit meistardarbneicuos, leidz 19. augustam ir juopīsasoka pa tel. 26699149 (Sandra). Vītu skaits īrūbežuots.\nProjektu atbolsta: VKKF, LRAA, Vileks nūvoda dūme.\nKarteņa: E. Husare, Upītes jaunīšu folklorys kūpu seminarā “Roksti”


Kai Latgolā tiks svieteita Mikeļa dīna - lakuga.lv\nTemys: Mikeļa dīna, Roksts\n29.septembris teik svieteita kai Mikeļa dīna – rudiņa saulgrīži. Tī ir ari ražys svātki, kod vysam, kas duorzā izaudzs, jau ir juobyut zem jumta. Tradicionali Mikeļa dīnā tei reikuoti godatiergi, kas taipat kai cytys svātku nūtikšonys, paradzātys Latgolā itymā nedelis golā.\n8.00-13.00 Preiļūs, Raiņa bulvarī 19 byus „Mikeļa dīnys tiergs”, kurā īdzeivuotuoji aicynuoti aktivi pīsadaleit i papyldynuot kruojumus zīmai.\n9.00 Bolvu nūvoda Vactiļžys pogosta Sporta i atpyutys centrā nūtiks rudiņa tiergs.\n9.00 Daugovpiļs nūvoda Kolupis pamatškolys stadionā suoksīs tradicionalais Mikeļa dīnys godatiergs. Saimineicys teik aicynuotys dasasaceit konkursim „Gorduokais sātys sīrs” i „Varenuokais kirbs”. Dīnys gaitā bārni varēs pavadeit laiku pīpyušamajuos atrakcejuos, vyzynuotīs ar elektromobilim un pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos. 11.00 tierga dalinīkus prīcynuos koncerts „Rudineigu danci grīžu”, kurā pīsadaleis Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra jaunīšu deju kolektivs „Laismeņa”, Ilūkstis nūvoda kulturys centra jaunīšu deju kolektivs „Ance” i Leiksnys pogosta kulturys noma videjuos paaudzis deju kolektivs „Daugaveņa”.\n9.00 Mikeļa dīnys godatiergs ari Kruoslovā, Ūstys īlā i Rēzeknis nūvoda Muokūņkolna pogostā pi Muokūņkolna Tautys noma.\n12.00 pi Aglyunis kulturys centra byus i nūpierkami, i nūbaudami laukūs ražuoti lobumi i gordumi. Tierguošonuos, saimis golds, degustacejis, originaluokuos receptis konkurss i jautreiba kūpā ar Izvolta bārnu folklorys kūpu “Mozī latgalīši”.\n13.00 Mikeļdīnys tiergs pi Vuorkovys Tautys noma.\n14.00 Vileks nūvoda Žeigurūs suoksīs Susuoju pogosta reikuotī „Uobeļu svātki”, kuru ītvorūs paradzāts tierdzeņš laukumā pi kulturys nomā, kai ari uobeļu šķirņu i cytys lauku produkcejis izstuode kulturys nomā. 17.00 paradzāts koncerts, kurā pīsadaleis „Boltī luoči”, Jurs Ostrovskis, Sprukuļu saime, „Laikam līdzi” i Māris Pūris. 19.00 suoksīs bals, kurā bez jau nūsauktajim muokslinīkim, spielēs ari Ingai i Normunds i Ginc&Es.\n14.00 Leivuona nūvoda Turku saītu nomā „Mikeļa dīna Turkūs”.\n18.00 Leivuona nūvoda Jersikys Tautys nomā Maizis i uobeļu svātki „Rudenuoji – 2012”. Programmā paradzāta rudiņa i maizis gūdynuošona, maizis izstruoduojumu izstuode i puordūšona, vakariešona ar rūtaļom, kūpeigu sasadoncuošonu i sasadzīduošonu. Pīsadola folklorys kūpys nu Leivuona, Krustpiļs i Rēzeknis nūvodim.\n18.00 Ludzys nūvoda Ņukšūs nūtiks starpnūvodu Tautys muzikantu svātku „Mikeļa dīnys večerinka Ņukšūs”.\n22.00 Kuorsovys nūvoda Saļņovys KN Mikeļdīnys bals. Spielej Aigars.\n9.00-13.00 Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā byus Mikeļa dīnys tiergs, kurā byus atrūnami lauku lobumi, amatnīku dorbi, konkursi, rūtalis i danči. Rodūšajuos darbneicuos varēs paraudzeit izzeimēt pošu skaistuokū rudiņa lopu i nu rudiņa lobumu sataiseit kaidu figuru, izzeimēt rudini, spēlēt duorziņu dambreti, sataiseit čudnūs duorziņu i augļu izstuodi.Tiergā pīsadaleis ari kapela “Vīteri“, grupa “Rikši” i folklorys kūpa “Rūta“. Ar zyrgim vyzynuos “Rudūs kumeļu pakolni“. 12.00 byus kapelys „Dziga” jaunuo diska „Gotovs” prezentacejis koncerts. Īejis moksa Ls 0,50, bārnim da školys vacuma īeja par veļti.\n10.00 Daugovpiļs nūvoda Skrudalīnys pogosta Silenis klubā tiks svieteiti Skrudalīnys pogosta svātki ar Kulturys centra tautys deju ansambļa „Līksme” daleibu, ka ari nūtiks Mikeļa dīnys tiergs.


"Mājas kafejnīcu dienas" Daugovpilī - lakuga.lv\n“Mājas kafejnīcu dienas” Daugovpilī\n23/07/2021 @ 00:00 – 24/07/2021 @ 00:00\nNu juļa da oktobra “Mājas kafejnīcu dienas” nūteik 32 apvydūs vysā Latvejā. 23.-24. julī ir Daugovpiļs kuorta interesentus lutynuot ar vysaidim gordonumim.\nVysa kū gordu Daugovpilī varēs pagaršuot kopejneicā “Coffee time” Rēzeknis īlys 17A pogolmā, saimis mini captuvī-kopejneicā “Nekomimi”, retro kopejneicā “Ēdnīca nr.1”, kopejis sātā “What about coffee?”, kai ari terasī “Dubrovin Bar and Grill”.\nVysu “Mājas kafejnīcu dienas” pīduovuojumu Vydslatgolā var redzēt ITE.