Muzeju nakts 2012 Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Bolvu nūvoda muzejs, Kolnasāta, Latgola, Latgolys kulturviesturis muzejs, Ludza, Muzeju nakts 2012, Pīneņi, Preiļi, Roksts, Varakļuoni\nJau itymā sastdīnā, 19. majā, ar devizi „Zyla kruosa – jiura” jau ostoitū godu piec kuortys vysā Latvejis teritorejā byus „Muzeju nakts” nūtikšonys, kuruos muzeji, eistynojūt natradicionalys komunikacejis formys ar apmaklātuojim – taisūt izstuodis, teatralizātus izvadumus, organizejūt ekskursejis i pasuocīņus muzejam narakstureigā laika, tys ir – vokorā i naktī, rauga pīvierst sabīdreibys viereibu kulturys montuojumam.\nAkcejis „Muzeju nakts” iniciators ir Francejis Kulturys i komunikacejis ministreja, kas kotru godu aicynoj vysys Eiropys vaļsts kaidā nu pavasara nedelis nūgolem eipašu viereibu pīvierst muzejim. Akceja, kas radeita, kab ar demokratiskim i natradicionalim pajiemīnim pīvārstu sabīdreibys uzmaneibu kulturys montuojumam, kas globojuos muzejūs, kai ari rūsynuotu muzeju darbinīkus jaunom komunikacejis formom dorbā ar apmaklātuojim, godu gaitā ir klivuse par tradiceju daudzuos Eiropys vaļstīs i ījāmuse nūzemimeigu vītu Eiropys kulturys dzeivis kalenderā.\nKotru godu muzeji, kuri īsasaista akcejā, interpretej kaidu kūpeigu temu – itymā godā ar ilgu i cereibu zylū kruosu i devizi „Zyluo kruosa – jiura” teik isuokts „Muzeju nakts” treis godu cykls, kas nūsaslēgs 2014. godā, kod Reiga byus Eiropys kulturys golvyspilsāta, i kai Latvejis kulturys simbols tiks gūdynuots dzintars. „Muzeju nakts” cyklu, kas tematiski simbolizēs dzintara topšonys ceļu, taiseis treis kruosys i treis Latvejis duorgumi – zyluo jiura, zaļais mežs i sorkonais dzintars.\nItūgod „Muzeju naktī” apmaklātuojim tiks pīduovuota īspieja apsavērt muzejūs jiuru, kai ari meklēt atbiļdis iz itaidim Latvejia svareigim vaicuojumim – „Kai šudiņ i iz prīšku saglobuot jiuru ceistu i biologiski boguotu?”, „Kai nūsorguot pījiurys īdzeivuotuoju tradicionalū dzeivisveidu?”, „Kai vyslobuok ļaut jiurai stiprynuot myusu vaļsts tautsaimnīceibu i ekonomiskū naatkareibu?” i c.\n„Muzeju nakts” nūtikšonys Latgolys pusē:\n„Zyluo kruosa – jiura”\nBolvu nūvoda muzejs (Breiveibys 46, Bolvi)\n20:00 „Muzeju nakts” atkluošona. Izstuode „Sveicīņs nu Litorinys jiurys.”\n21:00 „Pirelli” kalendera atkluošana muzeja pogrobā.\nJuoņa Gleizda ceļojūšuo izstuode „Juoņa Gleizda kruosu pasauļs”;\nEdeitis Madernīcys gleznu izstuode „Skaļuo doba”;\nJolantys i Valda Dundenīku keramikys izstuodel;\nDaiņa Puncuļa duovynuojums Bolvu Nūvoda muzejam – „Bolvi senojuos fotografejuos”;\nPastuoveiguo muzeja ekspoziceja.\n„Tikai kaija nu jiurys sveicīņu nes…”\nDaugovpiļs nūdovpietnīceibys i muokslys muzejs (Reigys īla 8, Daugovpiļs)\n19:00 – 00:00 Ceļojums pa muzeju sveču gaismā spūku pavadeibā.\nMāra Čačkys grafikys izstuode.\nIzstuode „Lele” sadarbeibā ar bīdreibu „Baltejis Autorleļu i rūtaļlītu meistaru Baltejis Gilde” (komercizstuode – īeja ar 50 % atlaidi).\n19:00 – 22:00 „Muzeju nakts” radūšuos darbneicys.\n19:00 – 20:00 J.Raiņa Daugovpiļs 6. vydsškolys teatralizāts izvedums „Spolvyskuota stuosts”.\n19:30 – 20:30 Daugovpiļs pilsātys Gluobšonys dīnasta gluobieju iudiņsleidieju apreikojuma demonstriešona.\n20:00 – 00:00 „Muzeju nakts 2012” koncerts. Pīsadola bārnu popgrupa „Pērlītes”, DU teatris „Nākam gaismā”, 2012. goda Eirovizejis Nacionaluos atlasis pusfinala dalineica Alsa May, I. Ustinskova i c.\n22:00 – 00:00 Muokslys dīnys 2012 Daugovpilī nūslāguma akceja.\nDaugovpiļs Muola muokslys centrs\nFestivala „Latgolys Muola Trauks” ītvorūs:\n10:00 – 18:00 Pūdnīceibys izstruodojumu godatiergs, keramikys meistarklasis pilsietnīkim, atkluotuos keramikys nūdarbeibys.\n16:00 – 18:00 Latgolys keramikai veļteituos skulpturys svineiga atkluošona Skulpturu duorzā. Tautys folklorys kūpu i dzigu kolektivu koncerts.\n20:00 – 22:00 Latgolys tradicionaluo molkys cepļa guņu vāruošona.\n„Da jiurai nav tuoli…”\nDaugovpiļs cītūkšņa kulturys i informacejis centrs (Nikolaja īla 5, Daugavpils cietoksnis, Daugavpils)\n19:00 – 01:00 Vokora ekskursejis pa cītūkšņa valni, kazematim i iudiņs pacelšonys āku.\nCītūkšņa duorza stryuklakys „Sapyni par jiuru” instalaceja.\nPlakatu izstuode „”Baltic Ships”.\nZvaigznis gruomotneica (Reigys īla 61, Daugovpiļs)\n18:00 – 02:00 Cenu pārsteigums „Muzeju nakts” laikā.\n„Saldonais sapyns par jiuru”\nSkrindu dzimtys muzejs (Vabale, Vabalis pogosts, Daugovpiļs nūvods)\n19:00 Sasatikšona ar kolekcionaru Juonu Ivbuli i juo „soldonuos” kolekcejis apsavieršona muzejā.\n20:00 – 22:00 Īsapazeišona ar jaunuokajom izstuodem i videokinom Skrindu dzimtys muzejā.\n22:00 – 00:00 Jautruos aktivitatis „soldonuo” sapyna pīpiļdejumam pi „Muzeju nakts” guņkura.\n“Zylūs azaru zeme”\nKruoslovys viesturis i muokslys muzejs (Piļs īla 8, Kruoslova)\n19:00 – 01:00 Muzeja ekspozicejis „Pīci airi” i izstuožu apsavieršona.\n19:00 Olgys Jevsejevys gleznu izstuodis „Laikabīdri” atkluošona.\n19:30 Romualda Kasinska gleznu izstuodis „Latgolys ainovys” atkluošona muzeja vosorys izstuožu zalā.\n19:45 – 20:15 Kruoslovys deju grupys „Alise” prīšknasumi(vadeituoja Alla Zabelova).\n20:15 – 20:45 Kruoslovys damu šivieju mūdis tārpu skate.\n19:00 – 21:00 „Kruoslovys amatnīku brolistes” meistardarbneica.\nVizinuošonūs ar zirgim pīduovoj zyrgu sāta “Klajumi” (eipašneica Ilze Stabulniece).\nZvaigznis gruomotneica (Reigys īla 118, Leivuons)\n18:00 – 02:00 Cenu puorsteigums „Muzeju nakts” laikā.\n„Es izaugu sorkonbolta\nLudzys Nūvodpietnīceibys muzejs (J.Kuļņeva īla 2, Ludza)\n20:00 – 20:30 Dobys aizsardzeibys puorvaļdis fotografeju izstuodis „Zyluo kruosa Latvejis dobā” atkluošona.\n20:30 – 21:00 Tematiskuo ekskurseja „Ai, zaļuo leidaceņa, ej ar mani rūtuotīs” Dobys ekspozicejis biotopā „Azars”.\n21:00 – 21:30 „Zyluo puosoka” i cytys zylys lītys literaturā.\n21:30 – 23:00 Ceļojūšuos izstuodis „Latvejis eipašuos zivs” atkluošona.\nDobys izzinis i cytys radūšuos aktivitatis. Aktivitatis koordinej Dobys aizsardzeibys puorvaļdis Latgolys regionaluos administracejis vacuokuo vaļsts vidis inspektore Regīna Indriķe.\n23:00 – 24:30 Zivu zupys degustaceja i makškernīku stuosti.\nZvaigznis gruomotneica (Kr. Barona īla 43A, Ludza)\nPreiļu viesturis i lītišķuos muokslys muzejs (Raiņa bulvars 28, Preiļi)\n19:00 – 21:00 Atvārtys muzeja ekspozicejis i izstuodeis:\n„Preiļi godsymtu spīgeļūs”, „Nūvodnīks, vaļstsveirs i pošvaļdeibu darbinīks Juoņs Volonts”, Elgys Paurys akvareli (Raiņa bulv.28).\n„Školys Preiļu nūvodā”, „Rūtaļu pasauļs” (Daugovpiļs īlā 34).\n„Polikarps Čerņavskis – meistars i personeiba” (Talsu īlā 21).\nApsaverama Preiļu muižys kapela.\n21:00 – 22:00 Muzeju nakts atkluošona A. Paulāna īlā 4. Iesapazeišona ar programu i aizdavumim.\nIzzinūša kaita „Meklejam naktsvijuoli muzeja kruojuma priekšmatu kruosuos, formuos, siluetūs, rokstūs, stuostūs”.\nOrientiešonuos saceņseibys Preiļu parkā.\n22:00 – 23:00 Muzeju nakts nūslāgums Preiļūs. Puorsteiguma bolvys. Tradicionaluo „Muzeja nakts zupa”. Naktsvijuoļu guņkurs.\nZvaigznis gruomotneica (Tierga laukums 4, Preiļi)\n„Zyla jiura dabasu jumā guļ”\nRaiņa muzejs „Jasmuiža” (Aizkalnis pogosts, Preiļu nūvods)\n20:00 – 22:00 Rušuonys amaterteatra izruode Danskovīte „Sīvysmuotis bizness”, režisore Viktorija Bahromkina.\n23:00 – 3:00 Literaruo balleite „Zylūs azaru zemē” (vālams īsarast zylys kruosys apgierbā, īeja – 1 Ls).\nLatgolys kulturviesturis muzejs (Atbreivuošonys aleja 102, Rēzekne)\n19:00 Suoku stuosti – par ko stuosta Rēzeknis upe.\n19:30 Zylī stuosti – fotoizstuodis atkluošana – Aleksandrs Bondarenko „Zyluo”.\n19:30 – 01:00 Muzeja stuosti – ekspoziceju i izstuožu apsavieršona.\n19:30 – 24:00 Breinumu stuosti – radūšuos darbneicys, kaitys i konkursi.\nTūrņa stuosti – piļsātys panorama naktī no Rēzeknis Sv.Treisvīneibys evangeliski luteriskuos bazneicys tūrņa.\n20:00 Pavasara stuosti – tradiceju izvadums ar rumuliešonūs „Pyrmuo gonu dīna”, etnografiskais ansamblis „Rikava”.\n21:00 Zvejnīku stuosti – gribi tici…\n24:00 Muokslinīku stuosti aba jiura da ceļu. Muokslinīku bīdreiba „Artistence”.\n01:00 Ni osokys…\nZvaigznis gruomotneica (Atbreivuošonys aleja 119, Rēzekne)\n„Voi gon tik jiura ir zyla?”\nOntona Rupaiņa muzejs (Reitupis īla 34, Bieržgaļs, Bieržgaļs pogosts, Rēzeknis nūvods)\n19:00 – 01:00 Izstuode „Bieržgaļs i Latvejis azari i upis, tī myusim ir vysumeiluokī, tī myusim sirds prīcej!” foaje telpuos.\n19:00 – 01:00 Školānu zeimiejumu izstuode „Kur es radzu zylū kruosu, ar kū dzeivi izrūtuot?”\n19:00 – 21:00 „Es nūbraucu svešumā zylū kruosu īraudzeit…” Par ceļojumim Italejā, Spānejā, Dānejā, Austrejā, Horvātejā stuosta: Arvīds Dunskis, Daila Ekimāne, Janīna Adijāne.\n21:00 – 01:00 Disco bals – „Armands i Raimonds”.\n“Kolnasāta” – zylūs muorku zeme\nFranča Trasuna muzejs „Kolnasāta” (Kolna īla 3, Sakstagols, Sakstagola pogosts, Rēzeknis nūvods)\n19:00 – 20:00 Mokškoruošonys saceņseibys.\nIdeju konkurss “Kai labīkuortuot trīs “Kolnasātas” muorkus?”\n20:00 – 21:30 Konkurss “Iudiņa nesiejs 2012” pi pierts muorka.\n21:30 – 22:00 Gaismys akceja Laimis pokova muorkā.\n22:00 – 23:00 Folklorys kūpys “Kolnasāta” koncerts pi zivu zupys kotla. Kūpeiga zupys vuoreišona.\n23:00 – 01:00 Zivu zupys baudeišona, tautys daņči i rotalis pi guņkura\nPušys muzejs ,,Radio Randiņš”\n22:00 spylvynu vokors “Sarunys sveču gaismā ar psihologi Sandru Opincāni”\n24:00 Sv. Mišs Rībeņu nūvoda Pīneņu katuoļu bazneicā.\nMuzeja ceļojūšuos izstuodis „Pīneņu katuoļu draudzis bazneicys viesture” prezentaceja.\n01:00 Improvizāti „Maja mieneša dzīduojumi”.\nMuzeju nakts noslāgums. Guņs plūsts Pīneņu azarā.\n„Lubuona jiura Varkys nūvodā”\nVarakļuonu nūvoda muzejs (Piļs īla 29, Varakļuoni)\n14:00 – 16:00 Radūšuo darbneica bārnim ”Plūstu i kugeišu izgataveišona, akmisteņu i glīmežvuoku apgleznuošona”.\n16:00 Izstuodis „Lubuona jiura 9. g.t.p.Kr.” atkluošona. Gastej arheologe Ilze Loze.\n16:30 Kina par Lubuona azaru „Jiurā ar Olti”. Sasatikšona ar Lubuona azara zvejnīkim.\n19:00 Ceļojums breivā dobā „Lubuona Jiurys mekliešona”.\n22:00 Jiurys bals (īsarašona jiurys kruosys i jiurnīku tārpūs).\nIzmontuota informaceja no www.muzeju-nakts.lv. Tī ari viertīs vaira informacejis par „Muzeju nakts” nūtikšonom cytur Latvejā.\nSagatavieja: Agnese Poikāne, Daugovpiļs Universitatis studente.\nKarteņā – Muzeju nakts Latgolys Kulturviesturis muzejā, foto A. Bondarenko


Kommune Vaiņode, Latvia - Byer og landsbyer i verden\nBeliggenhet : Land Latvia, Kommune Vaiņode.\nStore byer : Vaiņode og Embūte.\nVaiņode 2.511 Innbyggere\nEmbūte 406 Innbyggere\nVær Vaiņode (Vaiņode)\nVaiņode


Kategorija:Jeziki z ISO 639-2 kodo - Wikipedija, prosta enciklopedija\nKategorija:Jeziki z ISO 639-2 kodo\nThe following articles should be for the ca. 415 languages included in the Seznam kod ISO 639-2. Other articles included here may be due to generic coding (a creole without its own ISO 639-3 code), copy-paste errors, or editors who don't know the difference between 639-2 and 639-3.\nNot included: Armenian (family) [hyx]\nStrani v kategoriji »Jeziki z ISO 639-2 kodo«\nTa del kategorije vsebuje 134 naslednjih strani, od skupno 134.\nVzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Kategorija:Jeziki_z_ISO_639-2_kodo&oldid=4514999«\nČas zadnje spremembe strani: 21:17, 14. september 2015.


Dzejis dīnu nūtikšonys Latgolā - lakuga.lv\nTemys: dzeja, Dzejis dīnys, Roksts, rudiņs\nDzejis dīnys ir vīna nu vacuokuom kulturys dzeivis tradicejom Latvejā. Pyrmuos Dzejis dīnys nūtyka 1965. godā par gūdu Raiņa symtgadei. Tai par gūdu tyka izvālāts ari laiks – septembris, kas ir i juo dzimšonys, i nuovis mieness. Ari itūgod Latgolā parādzātys vysaidys Dzejis dīnu nūtikšonys.\n8.septembrī Kepovys pogosta bibliotekā tiks atkluota izstuode „Latgalīšu dzeja”.\n10.septembrī Andzeļu pogosta bibliotekā tiks atkluota literaturys i zīdu kompoziceju izstuode „Dzejis dīnu nūskaņuos”, kuru varēs apsavērt leidz 14.septembram.\nDaugovpiļs piļsātā i nūvodā itūgod Dzejis dīnu pasuokumim, kas nūtiks 12.-14.septembrī, dūts nūsaukums „Treis dīnys dzejis dīnys”.\n11:30 Dzejis svātki mozajim daugovpilīšim ar Inesi Zanderi Bārnu bibliotekā “Zeileite”, Mihoelsa īlā 58\n13:00 Autobuss iz Raiņa sātu Berkenelē (nu Daugovpiļs Universitatis, Vīneibys īlā 13)\n14:00 Dzejis dīnu īzvaneišona i „Pasauļa radeišona” ar Bārnu i jaunīšu teātra studeju „Berķeneles kamolītis” Raiņa sātā Berkenelē;\nDzejis dīnu atkluošona i kruojuma „Dzejis dīnys 2012” atvieršona;\nMuokslys viesturnīka Edgara Dubiņa foto izstuode „Pa Aspazijas i Raiņa vītom Lugānā i apleicīnē ”;\nTurpynojās akceja: „Nuoc i īmaini pret eistū!” – gruomotu apmainis plaukts Berkenelē;\n17:00 Autobuss iz Daugovpili\n09:00 Literaturys stundis piļsātys i nūvoda školuos\n11:00 Skotuvis runys konkurss „Zalta sīteņš” Raiņa sātā Berkenelē\n12:00 Teatra studejis „Berķeneles kamolītis” uzvaduma „Sprīdītis” videofilmys nūsavieršona Berkeneles klietī\n15:00 Dzejis stuņde pi J.Raiņa pīminekļa Daugovpiļs Universitatis skvērā\n11:00 Pīminis breids pi Raiņa tāva kopa Daugovpiļs Ļuteru kopūs.\n16:00 Autobuss iz Raiņa sātu Berkenelē (nu Daugovpiļs Universitatis, Vīneibys īlā 13)\n17:00 Fotografu muokslys akcejis “Vīneiguo aina” dorbu izstuodis atkluošona i Dzejis dīnu noslāgums Raiņa sātā Berkenelē;\nDaugovpiļs nūvoda dzejnīku „Molkys tolka” kūpā ar Annu Rancāni, Valentinu Lukaševiču i Preiļu valsts gimnazejis folklorys kūpu „Rūtoj”;\n20:00 Autobuss iz Daugovpili.\n19.septembrī 13.00 Sutru bibliotekā nūtiks pasuokums bārnim „Pateic, pateic, rūķīti”\n11.septembrī 9.30 Pelieču pogosta bibliotekā pasuokums pyrmsškoļnīkim „Rūtalis ar burtu ciļviecenim nu I.Zanderis gruomotys „Diegu burti””\n12.septembrī 11.00 Aizkalnis TN i 14.00 Preiļu golvonajā bibliotekā nūtiks latvīšu originallasejumu cikla „Latvīšu literāti cauri Preiļu nūvodam” pasuokums – Borkovys kulturys noma jaunradis studejis „Pirmatne” dzejis i roka uzvadums „Ar dabasim reizi lai izaskaidruotu”.\n18.septembrī 12.00 Preiļu 1.pamatškolā nūtiks literari muzykals uzvadums „Pa saulainu taku iz školu” ar dzejis kolažu veiduošonu trešū klašu školānim.\nTaipat Preiļu nūvoda bibliotekuos byus ari Dzejis dīnom veļteitys izstuodis.\nRēzeknē dzejis dīna byus 13.septembrī Rēzeknis KN, kurā varēs redzēt treis dzejis izruodis – latgaliski, latviski i krīviski.\nRēzeknis nūvoda bibliotekuos i īstuodēs septembrī planavuoti vysaidys ar dzeju saisteitys nūtikšonys.\nNu 1.septembra Strūžanu bibliotekā gruomotu izstuode „Pasaulei puori dzeja skaņ”\nNu 3.septembra Rikovys bibliotekā izstuode „Svātki, kurūs atplaukst dzeja”\nNu 10.septembra Ūzulmuižys bibliotekā izstuode „Otkon dzejis dīnys kluotyn!”\n13. septembrī 16.30 Nautrānu pogosta zalā nūtiks Dzejis dīnom veļteits literari muzykals pasuokums kūpā ar dzejneicom Intu Naglu i Ievu Trimalnieci, kai ari saksofonistu Oļegu.\n14. septembrī 14:00 Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys zalā Dzejis almanaha 2012 prezentaceja\n15. septembrī 12:30 Pušys muzejā “Radio randiņš” sasatikšona ar dzejnīkim Ievu Tirmalnieci, Māreiti Krasnobaju, Baltjanci i Lauru Kalvāni.\n28.septembrī Muokūņkolna bibliotekā konkurss „Muna dzeja. Munejuo”.\n30.septembrī 14.00 Nagļu bibliotekā dzejis dīnys piecpušdine kūpā ar L.Līpdruvīti, V.Rimšu i M.Strodi.\n11.septembrī 15.00 Vileks nūvoda bibliotekā nūtiks literātu bīdreibys „Viļakas Pegazs” godskuortejuo sasatikšona Dzejis dīnu gaisūtnē.\n15.septembrī 19.00 Upītes TN meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes Uobeļduorzs”.\n21.septembrī 14.15 Rekovys bibliotekā spēle 3.- 4. klašu školānim „Dzejis pasaulī”\n22.septembrī 17.00 Rekovys KC Dzejis dīna\n23.septembrī 15.00 Vileks kulturys nomā literari muzykala kopejneica „Kreit vuordi kai uobeli rosainā zuolē…”. Sirdei tyva latvīšu i krīvu dzeja Vileks nūvoda literatu i muziķu izpiļdiejumā\nDzejis dīnu kalenderu apkūpuoja Laura


Latgolys Vuords nu Reigys - 14.06.2012. - lakuga.lv\nTemys: Anna Rancāne, Bronislavs Sprydzāns, Dainis Mjartāns, Latgolys Vuords, Rekavas dzintars, Roksts, Vuorkova\nSaruna ar NEPLP lūcekli Daini Mjartānu par Kulturys ministrejis konferenci Vuorkovā i 14. juņa nūtykumim viesturē, fragmenti nu Annys Rancānis dzejūļu kruojuma prezentacejis.\nMuzykalajā nūformiejumā dzīž i spielej folklorys kūpa „Rekavas dzintars”.\nKarteņā – Dainis Mjartāns, Ērika Šmeļkova i Teņs Bikovskis Kulturys ministrejis konferencē Vuorkovā.


Kruoslovā atkluos diasporys latvīšu muokslys izstuodi - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Kruoslova, Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs, muoksla, Pasaules latviešu mākslas centrs, Roksts\n22. martā 15.00 Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā tiks atkluota izstuode “Pasaules latviešu glezniecība”, kurā byus apsaverami trymdys latvīšu i uorzemēs dzeivojūšuos jaunuos latvīšu paaudzis muokslys dorbi, kas iz Latveju atceļuojuši nu vysaidu pasauļa vaļstu i kū nu sovys kolekcejis ceļojūšys izstuodis veidā atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā.\nIzstuodē apkūpuotī vaira nakai 20 muokslinīku dorbi kai zīduojumi atceļuojuši nu Amerikys, Australejis, Kanadys i cytom pasauļa vaļstim, iz kuruom Ūtruo pasauļa kara rezultatā davušīs latvīšu muokslinīki. Apmaklātuoji varēs tyvuok īsapazeit ar Augusta Annusa, Fridriha Milta, Niklāva Strunkis, Juoņa Gaiļa dorbim, kas radeiti uorpus Latvejis. Izstuodē puorstuovāta vērtine muokslinīku, kas sovu rodūšū brīdumu sasnīguši sovuos jaunajuos dzeivis vītys zemēs, – Laimonis Mieriņš (Angleja), Juoņs Kalmīte, Girts Puriņš, Gerda Roze, Ojārs Šteiners, Voldemars Avens, Oskars Skušķis, Juoņs Strods (ASV), Juoņs Annus (Vuoceja) i cyti, kai ari myusu dīnu latvīšu diasporys muokslinīki – Valda Oestreichere (Kanada), Juoņs Rūdolfs Nedēļa, Māris Raudziņš (Australeja), Kārlis Rekevics, Gints Grīnbergs, Lelde Vinters Ore (ASV) i cyti.\nIzstuode, kas pyrma diveju godu tyka atkluota Ciesīs, niu, ar mierki diasporys latvīšu muokslu īkļaut Latvejis kulturys dzeivis apritē, apceļoj vairuokys Latvejis piļsātys.\nKruoslovā izstuode byus apsaverama da 18. maja.


Konkrēti objekti > Citi, dažādi > Pļaviņu aizsargdambis\nCiti, dažādi. Pļaviņu aizsargdambis\nSkatāms daba.dziedava.lv sadaļās : Pļaviņas (Pļaviņu novads, Vidzeme)\nBalticmaps.eu: (605484, 6275832)\nSaistītie objekti: Daugava, Pļaviņu promenāde\nKad satiekas dabas un cilvēka spēki, 2013.\nPļaviņu promenāde gar Daugavu, 2018.\nLedus krāvumu vērošana Pļaviņās, 2013.


BlackBerry PlayBook WiMax ekrāntapetes 1024x600.\nBlackBerry PlayBook WiMax ekrāntapetes: 1024x600. BlackBerry tapetes galerija - Bezmaksas fona fonu 1024 x 600.\nZoo fona tapetes - BlackBerry PlayBook WiMax


Pi myusim Latgolā! – 22.11.2013. - lakuga.lv\nRaidejuma veiduotuoji atkluos, cik aktivai lauku uzniemiejdarbeibys vidē dorbojās Bolvu i Vileks nūvoda jaunīši;\nMuokslinīku i kulturys interesentu bīdreibys „Artistence” vadeituojs Andris Uškāns atkluos, voi vēļ jūprūjom pastuov Rēzeknis muokslinīku bohema;\nRaidejuma veiduotuoji gasteis Bolvu nūvodā, kur paraudzeis tikkū captu mazi, uzzynuos, kai teik dareits eists Latgolys ols, atkluos itīnis pyutieju orķestra tradicejis i nūskaidruos, kur Bolvūs meklejami luoči.


28. oktobrī čaja vokors Daugovpilī | Latgolys Studentu centrs\nJau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus.\nOktobra piedejā čaja vokorā – catūrtdiņ, 28.oktobrī 19.00 myzykalais mieness tiks aizvadeits ar sarunom par temu “Latgalīšu jaunuo muzyka – riski i īspiejis”. Eipašais gosts – latgalīšu muzykantu menedžere Anna Briška.\nLatgalīšu daņči Daugovpilī\nTags:čaja vokors, Daugovpiļs


Raksts publicēts: 2020.01.17. 11:58:07\n0.56744408607483 55(0) - 0.35255551338196 2020.04.06. 15:05 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=48091&lnk_src=popular ip: 3.235.66.217 usememcache: 1


Kulturys īsacejumi nedeļai: celi iz Aglyunu, Lubuona mytruoju i Rāznu - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, Agra Ritiņa, apceļoj Latgolu, Cīlovys, Ilze Sperga, Lubuona mytruojs, Osvalds Zvejsalnieks, Sātys kafejneicu dīnys, Sovvaļnīks\nItūnedeļ treis kulturys lītys īsoka portala lakuga.lv redakceja. Mes aicynojam izakustēt nu sātys. Nedeļa nu 9. da 15. augusta zeimeiga ar kasgadejim Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs pajimšonys svātkim, Sātys kafejneicu dīnom Vydslatgolā 13.–14. augustā i vosorys turpynuošonūs, partū baudom tū, kū pa pylnam var viņ vosorā – Latgolys leluokuos iudiņu kruotivis i tū, kas storp jom.\nAglyunys bazilika Osvalda Zvejsalnieka dorbūs\nSvātceļnīki, sakralais laukums, lyugšonys, zynoms sv. mišu parāds, Dīvmuote… Ar kū sovaiduoku var puorsteigt Aglyunys bazilika? Iz jū pasavērt sovaižuok vysplašuokajā nūzeimē var var caur Osvalda Zvejsalnieka glaznom. Paškūrstit glaznu reprodukcejis jam veļteitūs izdavumūs i izstuožu katalogūs. Kruosu kontrasti, naparosti rakursi, vysam puori bazilikys tūrņu vertikalis – Aglyunys ainovā, momenta izjiutā, kristīša apziņā. Glaznu nūsaukumi runoj poši par sevi: “Bazilika. Rudens” 2001, “Aglona” 2000 (P. Zeile “Osvalds Zvejsalnieks no Zvejsalām”, 2004); “Aglona” 2006, “Bazilika” 2006, “Latgale” 2007, “Bazilika. Vējš” 2007 (O. Zvejsalnieks “Baltā baznīca”, 2009); “Baltā ābele. Aglona”, 2012, “Ceļinieks Aglonā” 2012 (O. Zvejsalnieks “Terra Vitae”, 2014); “Aglona” 2015 (O. Zvejsalnieka glaznu izstuodis “Gadiem pāri” buklets, 2019).\nO. Zvejsalnieks “Aglona”, 2015, akr. 70 x 50. Karteņa: Latgolys Kulturviesturis muzejs, 2019\nGlaznuos ap baziliku paruodeituos lītys sajiutamys intuitivi, uzrunoj arhetipiski dzili. Uobeļneica – muotis byuteiba, sylta vosorys augļu nūbrīsšona; sātys ar izteiksmeigim jumtim – mīra sajiuta, seve pījimšona, apleicejūs mīlesteiba; viejs – puormaiņu nesiejs, jauna atskuorsme, cytaida saprasšona.\nUorenīšu muokūni iz mēlis soldonumu pīturā “Cīlovys”\nJau viestejom ITE, ka itūvosor Latvejā nūteik Sātys kafejneicu dīnys, itymā nedeļgolā pi seve gostūs sauc sātys kafejneicys Preiļu, Ludzys i Rēzeknis apleicīnē. 14. augustā īsacejums ir nūbraukt iz Lubuona mitruoju, kur Nagļūs durovys vērs i ar gordanumim cīnuos soldonumu pītura “Cīlovys”, kas ir vīnys saimis īsuokta sapyna eistynuošona par gordu nūstuošonys vītu Lubuona azara apleicīnē. Sātys kafejneicu dīnā “Cīlovys” sūlej, ka varēs paraudzeit, kai garšoj “Teirumnīku pūrs”, “Ļuodānu syls”, “Uorenīšu muokūni”, “Lubuons” i cyti Nagļu apleicīnei veļteiti, latgaliski nūsauktī glazurkekseni.\nTymā pat dīnā Nagļu/Īdenis ceļa krystcelēs, kur atsarūn “Cīlovys”, saimem byus vareiba paraudzeit sovus spākus rodūšajuos darbneicuos, apsavērt muokslineicys Agrys Ritenis dorbu vīnys dīnys izstuodi i pīcuos stuņdēs vokora pīdzeivuot literari muzykalu sasatikšonu ar Ilzis Spergys dzejūlim i Ingara Gusāna (kurs zynoms kai Sovvaļnīks) dzīsmem, bet sešuos stuņdēs vokora izbaudeit etnomuzykys grupys “Muosys” dzīsmis. Pyrma braukšonys gon juodasasoka. Bet dīna ir gona gara, kab pagasteitu i vairuokuos vītuos – izzynuot par Sātys kafejneicu dīnu vītom var Lauku ceļuotuoja sātyslopā ITE.\nLatgolys apceļuošonys akceja “No Rāznas līdz Lubānam”\nAicynojom atlykušuos puora vosorys nedelis pavadeit ceļojūt, īpazeistūt vysaidys apskatis vītys Latgolā. Niu da augusta beigu veļ var paspēt pīsadaleit Latgolys apceļuošonys akcejā “No Rāznas līdz Lubānam”, kurā, sekojūt kartei, ir vareiba aizbraukt gostūs iz 20 interesantom vītom storp divm leluokajim Latvejis azarim – Lubuonu i Rāznu, suocūt ar pūra stygom leidz pat mini zoo i pūdnīku darbneicom. Vaira informacejis ITE.


"Latgolys prozys skaitejumūs 2021" uzvar Annele Slišāne - lakuga.lv\nKonkursa "Latgolys prozys skaitejumi 2021" vizualizaceja, autore Jolanta Keiša\nTemys: Amanda Anusāne, Annele Slišāne, Evija Martukāne-Laganovska, Ilze Sperga, Latgolys prozys skaitejumi, Prozas lasījumi\nSvātdiņ, 12. decembrī, tīšraidē nu Rēzeknis beja konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāgums, kas beja ari daļa nu storptautyskuo festivala “Prozas lasījumi”. Konkursā par uzvarātuoju ūtrū reizi žureja atzyna Anneli Slišāni.\nAr sovu stuostu skaitejumim konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” pīsadoleja treis konkursā vysvaira punktus sajāmušūs dorbu autoris, bet tīšraidis vierzeituojs beja myusdīnu latgalīšu literaturai veļteituo raidīroksta “Puslopys” vadeituojs, muzikis Arņs Slobožanins.\nĪsyuteitūs dorbus viertēja žureja: rakstneica Laima Kota, dzejneica, publiciste, dramaturge Anna Rancāne, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule i literaturzynuotneica Maija Burima.\nĪsapazeisti ar konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” pyrmūs treis vītu sajiemiejom i konkursa nūslāguma dalineicom:\nIII vīta. Ilze Sperga ir rakstneica, publiciste i filologejis doktore, stuostu kruojuma “Dzeiveiba” i bārnu gruomotys “Munā sātā” autore. Par sovim literarajim dorbim i publikacejom sajāmuse septenis Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kruojums “Dzeiveiba” bejs nomināts Latvejis Literaturys goda bolvai 2015, itūgod stuosti nu tuo izskanēja pyrmajūs radejis lasejumūs latgaliski. Dreizumā izīs Ilzis dzejūļu kruojums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”.\nII vīta. Evija Martukāne-Laganovska ir Nacionaluos enciklopedejis redaktore, kurai dzymtys saknis dzili īsastīp Latgolā. Kasdīnā Evijai pateik vāruot ļauds i nūtikšonys, pīraksteit radzātū, jei par sovu guru stuostu veiduošonā tur Rūdolfu Blaumani. Juos stuosti i roksti publicāti dažaidūs žurnalūs i medejūs Latvejā i uorpus tuos. Evija ir pīsadalejuse “Prozys skaitejumūs” i Reigā, i ari Kūrzemē, bet niu ir ceļā iz sovu pyrmū stuostu gruomotu.\nI vīta. Annele Slišāne ir tekstilmuokslineica i rakstneica, ari pārnejuo goda konkursa “Latgolys prozys skaitejumi” uzvarātuoja, gruomotu “#100dečiLatvijai” i “Tuoraga stuosti” autore. Par projektu “#100dečiLatvijai” sajāmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2018”. Itūgod deču stuosti izguojuši ari audio formatā, kai ari zeimu volūdā i braila rokstā. Niu Annele struodoj pi “Tuoraga stuostu” turpynuojuma.\nLatgolys prozys skaitejumu 2021 īrokstu var nūsavērt ite:\n“Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāguma nūtikšonu taiseja bīdreiba “LgSC”, pasuokuma režisore Amanda Anusāne, bet konkursa nūtikšonu atboaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds, festivals “Prozas lasījumi” i literaturys, publicistikys i viesturis žurnals “Domuzīme”.\nGalerejā konkursa “Latgolys prozys skaitejumi” nūslāgums, foto Amanda Anusāne.


6. novembrī nūtykušais latgalīšu dzejis, prozys i muzykys pasuocīņs “Vālais rudiņs” Kongresu nomā, Reigys Gruomotu svātkūs. Fotogalereja. Vaira par pasuocīni: https://lgsc.lv/gruomotu-svatki-aizvadeiti/ Latgalīšu literaturys skaitiejumu pasuocīņs Kongresu nomā Pasuocīņa vadeituoja Līga Rusiņa Dzīž Verners Martinovs (“Restauratori”) Latgalīšu literaturys i muzykys klauseituoji Autori Ontons Slišāns Valentins Lukaševičs Autori: Ontons Slišāns, Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, Ilze […]


Bioi peloponnēsiōn andrōn ; kai tōn exōthen eis tēn Peloponnēson elthontōn, klērikōn, stratiōtōn kai politikōn tōn agōnisamenōn ton agōna tēs epanastaseōs / 1996 Ihr Browser zeigt an, ob sie diesen Verweis schon einmal besucht haben.\nBioi peloponnēsiōn andrōn : kai tōn ethōthen eis tēn peloponnēson elthontōn klērikōn, stratiōtōn kai politikōn tōn agōnisamenōn ton agōna tēs epanastaseōs / Chrysanthopulos, Phōtios. - Ē parusa ekd. einai pistē analyp. tēs prōtotyp. ekd. tu 1888. - Athēna : Bergina, 1996 Ihr Browser zeigt an, ob sie diesen Verweis schon einmal besucht haben.\nVioi Peloponnēsiōn andrōn : kai tōn exōthen eis tēn Peloponnēson elthontōn, klērikōn, stratiōtōn kai politikōn tōn agōnisamenōn ton agōna tēs Epanastaseōs Ihr Browser zeigt an, ob sie diesen Verweis schon einmal besucht haben.\nAutor: Phōtakos; Nikētaras; Nikos Asēmakopoulos\nBioi peloponnēsiōn andrōn : kai tōn ethōthen eis tēn peloponnēson elthontōn klērikōn, stratiōtōn kai politikōn tōn agōnisamenōn ton agōna tēs epanastaseōs Ihr Browser zeigt an, ob sie diesen Verweis schon einmal besucht haben.\nTotal Number of Matches displayed (Single Matches excluded): 4\nTotal Time needed: 8.387 seconds


Valts Ernštreits par lībīšu volūdys saglobuošonys ceņtīnim - lakuga.lv\nKarteņa: Valta Ernštreita personeigais arhivs\nTemys: interveja, lībīši, lībīšu volūda, LU Lībīšu instituts, Valts Ernštreits, Vineta Vilcāne\nLībīšu kūpīna nav lela, bet stypra. Vīns nu tuos radzamuokūs puorstuovu ir LU Lībīšu instituta vadeituojs VALTS ERNŠTREITS. Sarunā ar Valtu par tū, kai suocēs juo lībīšu aktivista gaitys, par lībīšu volūdys situaceju i volūdys saglobuošonu.\nKai suocēs jiusu kai lībīšu volūdys i kulturys aktivista gaitys?\nSuokums tam, da kuo asmu nūguojs da šudiņdīnys, ir Atmūdys laikā. Atmūda atsatīc na tikai iz latvīšim, bet ari lībīšim. Nūtykums, kas lyka pamateiguok pīsavērst ar lībīšim saisteitom aktivitatem, beja Līvu savīneibys atjaunuošona 1988. godā. Es tymā laikā beju sasataisejs studēt arhitekturu, bet Atmūdys laiks grūzeja munus planus.\nTāva muoseica beja atjaunuotuos Līvu savīneibys pyrmuo vadeituoja. Ar jū kūpā 1990. gods 15. majā, kod Interfronte reikova uzbrukumu Augstuokajai Padūmei, es beju grypā, kas aizstuovēja Augstuokū Padūmi. Ka puorejī stuovēja ar Latvejis karūgim, tod mes ar lībīšu karūgu.\nPīsaviersšona lībīšu dzelom rezultējuos ar tū, ka piec školys beigšonys nūbrauču iz Tartu Universitati, kas iz tū šaļti beja vīneiguo universitate myusu regionā, kur beja īspiejams padzilinuoti studēt i pieteit lībīšu volūdu. Latvejā taidys īspiejis tūlaik nabeja. Tartu lībīšu volūdys vuiceišonys i pieteišonys tradicejis beja jau nu 1920. godu.\nIlgu laiku, leidz pat LU Lībīšu Instituta izveidei, beju cīši saisteits ar Tartu Universitati. Asmu tī beidzs gon bakalaura studejis, gon magistranturys, gon ari doktoranturys, struoduojs ari kai pietnīks.\nGon jau jauneibā, asūt lībīšu volūdys aktivistam, beja ideali i mierki, kurus gribējot sasnēgt. Voi tys ir izadevs?\nEs saceitu, ka nui. Na vyss ir veiksmeigi saguojs, bet daudzys lītys ir izdareitys. Tu jau vari plānuot sovys idejis, bet, lai sasnāgtu, vajag, lai ari cyti cylvāki pīsaslādz. Eipaši tys atsatīc iz volūdys saglobuošonu i atjaunuošonu. Vajag, lai cylvāki i sabīdreiba kūpumā saprūt, ka tys ir svareigi.\nMaņ cīši grybātūs, lai aktivs volūdys atjaunuošonys i saglobuošonys dorbs byutu suocīs jau 90. godu vydā. Tūlaik lībīšu volūdys runuotuoju beja īvārojamai vaira. Volūdys situaceja nabeja loba, bet, saleidzynojūt ar myusu dīnom, situaceja volūdys lītuojuma jūmā beja īvārojamai lobuoka. Daudzi vacuoka goda guojuma volūdys runuotuoji ir jau myruši.\nIzpratne sabīdreibā par tū, kas lībīši ir, mainuos cīši lānai. Lībīši viesturiski dažaidu īmesļu deļ nu Latvejis kulturys ainovys ir teireiti uorā. Verūtīs nu myusu dīnu skotu punkta, tam ir glups īmeslis, bet nu 19. g. s. vyds skotu punkta – saprūtams. Tymā laikā par identitatis pamatu tyka pījimta volūda, beja vēļme izveiduot koč kū vīnuotu, skaidru naceju, bet lībīši tymā biļdē eisti naīsaderēja. Nabeja izpratnis, ka Latvejis spāks ir taišni dažaideibā.\nAr tū faktiski lībīšu problema ir suokusēs, jī ir izstumti uorā. Rezultats ir tys, ka lelā mārā tyka skaiteits, ka lībīši 13. g. s. ir izmyruši. Tys beja īsasakņuojs dažaidūs veidūs. Atguodoju, ka školā viesturis školuotuojs stuosteja, ka lībīši 13. g. s. ir piļneibā izmyruši, bet maņ ar jū ir juodiskutej, ka tys tai nav, juopīruoda, ka lībīši ir. Leidzeigi maņ ir bejs, izjamūt pasi, kod es gribieju, lai tamā īroksta lībīšu tauteibu, bet maņ stuosteja, ka nav taidys tauteibys. Pādejūs 15 godūs situaceja gon ir meinejusēs, cylvāki zyna, ka taidi lībīši ir. Tei ir vīna nu lītu, kū izadevs maineit pādejūs 20 godu laikā. Nav vaira juosastreid ar nivīnu par tū, ka lībīši ir.\nKaida itūšaļt ir realuo situaceja ar lībīšu volūdu, cik daudz ir runuotuoju?\nLībīšu volūda myusu dīnuos ir Eiropys Savīneibys apdraudātuokuo volūda. Bīži viņ tys pasleid garom. Piec 2011. gods Tautys skaiteišonys datu Latvejā ir 250 lībīši. Lībīšu izceļsmis cylvāku ir īvārojami vaira.\nLībīšu volūdys runuotuoji nav eisti saskaiteiti, tys skaitlis, kū es parosti lītoju, ir apmāram 20 cylvāku. Tys nūzeimoj, ka īspiejis lītuot lībīšu volūdu ir cīši mozys. Tys padora myusu dorbu volūdys saglobuošonys jūmā vēļ sarežgeituoku. Tymā šaļtī, kod beigsīs lībīšu volūdys pratieji, tod ari vyss tys lībīšu namaterialais kulturys montuojums, kas ir īkodāts volūdā, paliks “aizslāgts”. Ni ar igauņu, ni suomu volūdys zynuošonom nabyus leidzāts.\nMes meklejam īspieju volūdys pratiejus īsaisteit dorbā ar lībīšu volūdu, tei ir vīneiguo īspieja nūdrūsynuot, lai jī atsarūn lībīšu volūdys vidē. Ka cylvāks grib saglobuot latgalīšu volūdu, jam ir īspieja atsarast volūdys vidē. Jei varbyut nav idela, bet pīteik aizīt iz veikalu, attaiseit “Youtube”. Lībīšu volūdai taidys situacejis nav, i dīz voi koč kod byus. Ka nav īspiejis komunicēt, tys naļaun volūdu saglobuot.\nLībīšu kūpīna nav bejuse lela pādejūs puora symts godu laikā. 19. g.s. vydā lībīšu beja apmāram 2,5 tyukstušys. Pādejuo vīta, kur jī kompaktai dzeivuoja, beja Lībīšu krosts. Suocūt nu 19. g.s. vyds jī ir četrys reizis teireiti uorā. 19. g.s. vydā beja lībīšu dumpis, kura rezultatā nu vysu Lībīšu krosta īdzeivuotuoju 38% lībīšu tyka izmytynuoti īkšzemē i jūs vītā īlyka latvīšu saimis. Ūtrais trīcīņs beja Pyrmuo pasauļa kara laikā, kod Kūrzemē beja vuocu okupaceja. Beistūtīs, ka cara armeja bruks vydā, vuocīši veice īdzeivuotuoju pylnu deportaceju, piečuok lībīši atsagrīze atpakaļ. 20.– 30. godūs beja aktiva lībīšu sabīdryskuo dzeive, bet iz tū šaļti beja jau 1000–1500 lībīšu. Ar vysu tū izdeve sovys gazetys, gruomotys, dorbuojuos kuori i tt. Tod atguoja Ūtrais pasauļa kars, beja Kūrzemis kotlys, deportacejis. Lībīšu krosta teritorejā tyka īvīsts padūmu pīrūbeža režims, kas nūzeimuoja, ka vītejī īdzeivuotuoji navarēja dūtīs zvejā. Lībīšu krosta geografeja nūsoka, ka zvejnīceiba beja golvonais iztykys olūts. Ka zveja tyka aizlīgta, beja juobrauc prūjom. Tuo rezultatā myusu dīnuos leluokuo lībīšu kūpīna ir Reigā, tod sekoj Ventspiļs, piec tam Lībīšu krosts, faktiski Kolka.\nPyrma kaida laika vīnā nu raidejumu “Kultūršoks” redzieju, ka beja īcere izveiduot vītu nūruodis lībīšu volūdā. Voi itei īcere ir eistynuota?\nIznuokuma cikom nav. Ite mes atsagrīžam atpakaļ pi cylvāku zynuošonu par lībīšim i pi tuo, cik svareigs ir lībīšu montuojums Latvejai kūpumā. Sabīdreibā leidz golam nav izpratnis par lībīšu statusu, ka lībīši ir Latvejis pyrmīdzeivuotuoji, ūtruo pamattauta sūpluok latvīšim. Latveja ir pījāmuse vairuokus lykumus, kurūs lībīšu statuss ir nūfiksāts. Tys ir fiksāts ari Vaļsts volūdys lykumā, kur cyta storpā ir nūsaceits, ka Lībīšu krosta teritorejā vītu nūsaukumus lībīšu volūdā var pastateit. Tys nivīnu reizi nav dareits. Pyrms kaida pusūtra goda rūsynuojom pošvaļdeibys izmontuot itū lykumu, juos tys uzrunuoja. Tys ļautu paruodeit lībīšu volūdys montuojumu tī, kur jis ir. Tuos ir lībīšu kai pamattautys tīseibys redzēt sovu volūdu dzeivajā.\nPošvaļdeibys gribēja izveiduot nūruodis divejuos volūduos – lībīšu i latvīšu, i ari pastateit. Tys apsastuoja pi Vaļsts akceju sabīdreibys “Latvijas Valsts ceļi”, mes jūprūjom sasarokstom. Es saceitu, ka ite mes sasaskarom ar izpratnis tryukumu par lībīšu vaicuojumim. Jim ir čudna argumentaceja, parkū nagrib saskaņuot zeimu pastateišonu, ka nav Lībīšu krosta kai administrativys teritorejis, ka ceļu satiksmi nūsacejumi naparedz īspieju izmontuot lībīšu volūdu, ka nūsaukumi lībiski varātu maldynuot. Vysā pasaulī ir prakse, ka nūruodis ir vairuokuos volūduos, pīmāram, Norvegejā pat trejuos.\nVoi ir koč kaida atškireiba storp jiedzīnim “lībieši” un “līvi”?\nEisti nav starpeibys. Pamatatškireiba ir, ka “lībīši” ir termins, kū lītoj akademiskā vidē, gon ikdīnā. “Līvi” dreižuok ir poetisms, leidzeigi “latvieši” i “latvji”, voi “vācieši” un “vāci”.\n2019. godā Lelbritanejā angliski i lībiski izdeve jiusu dzejis kruojumu “Taidi, kai mes” (“Seļļizt nemē mēg/People like us”). Itūgod tei poša izdevnīceiba izdeve latgalīšu dzejis kruojumu. Kū itei gruomota deve lībīšu atpazeistameibai storptautyskā leiminī?\nMyusim ceļš iz storptautyskū arenu suocēs vēļ godu mudruok, kod izguoja treis lībīšu dzejnīku dzejis kruojums “Trillium”, kas ari beja bilingvals – lībiski i angliski. Tys tyka veiduots Londonys gruomotu tiergam i sovā ziņā tys beja simboliski, jo pyrmuos lībīšu gruomotys izguoja taišni Londonā 19. g.s. vydā. Ar gruomotu gribējom paruodeit myusu dīnu lībīšu kulturys sluoni Baltejā, ka te ir vēļ vīna volūda i literatura. Piec tam sekuoja muns kruojums.\nIzdevnīceibys (red. pīz. izdevnīceibys „Francis Boutle Publishers”) mierkis ir popularizēt mozuok lītuotuos volūduos, mozuok pazeistamuos volūduos. Munupruot, jī tū dora cīši veiksmeigi. Vīns ir volūdys atpazeistameiba, paruodeit, ka ir taida volūda, paruodeit tū iz uorpusi. Ūtrys, daudz byutiskuoks ir tys, ka ituos gruomotys, gon lībīšu, gon latgalīšu, paruoda kulturys procesu. Ka ituos volūdys na tikai pastuov, bet tymuos tūp ari kvalitativa myusu dīnu kultura. Maņ personiski itys ruodīs vyssvareiguokais sevkurys tautys i volūdys pastuoviešonā.\nVaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam, kai vīns nu receibys vierzīņu ir nūsaceits veicynuot lībīšu volūdys vitalitati. Kai vierteji tū?\nLībīšu instituts snēdze prīkšlykumus itom pamatnūstuodnem. Breineigi, ka ir itaidi dokumenti, bet vaicuojums ir par tū, kai dokumenti teik esitynuoti. Lībīšu pīredze ruoda, ka tys automatiski nanūzeimoj realu atbolstu. Lībīši ir īraksteiti lykumā par kulturys autonomeju (red. pīz. lykums “Par Latvijas nacionālo un etnisko grupu brīvu attīstību un tiesībām uz kultūras autonomiju”), kurā saceits, ka Latvejis vaļsts pasajam atbiļdeibu par lībīšu kai Latvejis pamatīdzeivuotuoju saglobuošonu, atteisteibu. Leidzeigi ir Vaļsts volūdys lykumā, ka vaļsts pasajam atbiļdeibu. Vēļ pyrma pīcu godu goda finansiejums vysom lībīšu aktivitatem beja nulle. Ite ir stuosts, ka dokuments ir, bet vaicuojums ir, voi koč kas reals sekoj.\nVaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnem mes īsnēdzem viertini aizdavumu, kurus vajadzātu eistynuot. Voi tī tiks eistynuoti, voi koč kam nu tuo tiks atrosts finansiejums, ruodeis laiks.


Jaunajā animacejis kinā latgaliski Vinnejs Pūks īsarūn Viļānūs - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Sarmīte Gaidule, Viļāni, Viļānu Muzykys i muokslys škola, Vinnejs Pūks, Vinnejs Pūks Viļānūs\nRoksta autore: Sarmīte Gaidule\nPīktdiņ, 17. augustā, Viļānu Muzykys i muokslys školā nūtiks animacejis kinys pyrmizruode par tū, kai Vinnejs Pūks atbraucs gostūs iz Viļānim. Itei ir trešuo animacejis kina, kuru veidoj Viļānu Muzykys i muokslys školys audziekni kūpā ar paleigim.\nŠkolānim kinu paleidziejuši veiduot Inta Brence, Dainis Poikāns, Maruta Latkovska, Jurs Ruļuks i Anita Volāne. Pyrmais mieginuojums itymā žanrā beja “Biteit munu, zaltspuorneit”, kam sekuoja animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”. Niu ir topuse jau trešuo animacejis kina “Vinnejs Pūks Viļānūs”. Tai muzyku komponiejuši i īrakstejuši poši, taipat ari tykuši golā ar montažu. Izstruodis gaitā beja četri dorba dalejuma bloki – muzyka, muoksla, sižets, skaņa, kai ari papyldus Anitys Volānis vadeibā nūtyka runys darbneica, kur bārni vuicejuos skotivis runu, lai varātu labi īrunuot tekstus.\n“Pyrmajā daļā Ružovais Sivieneņš, luoceits Mikeleits i palāda Zole raksteja dzimšonys dīnys apsveikumu Vinnejam Pūkam, bet ūtrajā Vinnejs Pūks brauc gostūs,” stuosta Inta Brence, Viļānu Muzykys i muokslys školys direktore. “Mums cīši īsapatyka animacejis žanrs, tamā var apvīnuot na tikai muokslu i muzyku, bet ari režeju, partū turpynojam tū dareit.”\nJau īprīkš īpazeitī varūni sagaideis gostūs sovu Anglejis cīmeņu, kas ar gaisa balonu nūsalaiss Viļānu stadionā. Jūs golvonais atkluojums byus, ka latgalīšu volūda ir cīši leidzeiga angļu mēlei, partū saziņa nūtiks obuos volūduos. Vītejī izruodeis Viļānus i labi pavadeis laiku kūpā ar slovanū Vinneju Pūku.\nInta Brence atzeimoj, ka latgalīšu volūdā veiduota animacejis kina ir interesanta pošim bārnim, kuri pīsadalejuši tuos veiduošonā. “Kina ir par i ap Viļānim, myusu dzymtū pusi, myusu dzymtajā volūdā, kū ir svareigi popularizēt bārnu vydā,” soka I. Brence.\n17. augusta vokorā Viļānu muižys parkā jau nu 19 stuņžu nūtiks muzykys vokors, kurā pīsadaleis dzīdūšī jaunīši nu Dekšuoru, kai ari Dekšuoru saksofonistu kvartets i Rolands Naglis. Piec koncerta byus animacejis kinys “Vinnejs Pūks Viļānūs” pyrmizruode.


Viesturs Kairišs: kultura tys ir nabeidzams process / LR1 / / Latvijas Radio\nViesturs Kairišs: kultura tys ir nabeidzams process\n23. februāris 2019, 18:15\nPar latgaliskū vaicuojumu kasdīnys kuorteibā – volūda, kultura, latgaliskuo daudzums i svors medejūs i cytys lītys, kas lānai, bet īt iz prīšku.\nAr kinu, teatra i operys režisoru, pārnejuo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” goda cylvāku kulturā Viesturu Kairišu sasarunojam par vaļstiski svareigū latgaliskū, kulturu, myusdīnu izaicynojumim, kasdīnys dorbim i profesionalajim planim iz prīšku.\n"Maņ nav nikaidu titulu, asu vīnkuorši cylvāks, režisors, kurš nūsadorboj ar sovu lītu. Režeja ir taida loba līta, jo ite tu nikod navari sasnēgt piļneibu, vari vīneigi īt iz prīšku."\nViesturs stuosta, ka jam pateik byut Latgolā. Tei naasūt apzynuota tradiceja, bet bīži viņ piec padareita dorba gribīs atbraukt i kaidu strēči padzeivuot ite. Ari tagad, piec napaseņ kai pyrmizruodi pīdzeivuojušuos teatra izruodis “Baltiešu gredzens” .\n"Maņ beja cīši daudz dorba i niule es asu atbraucs iz dzerauni, kur maņ varbyut pateik vyslobuok pasaulī dzeivuot, i siežu sovā darbneicā, verūs pa lūgu, ainova, tukšs lauks, upe. Nikuo vaira maņ navajag. Grybātu Latgolā pavadeit cik viņ var laika.\nEs vysod asu braucs iz Latgolu. Maņ jau beja pošam taida nalela sieteņa, ari darbneicu iztaiseju. Tī vyss maņ dzymst. Maņ vajag klusumu i plotumu – i munā dzeraunē tys ir. Tikai vajag laiku, kab es varātu ite padzeivuot. Itūgod es raudzeišu saraksteit kaidus jaunus scenarejus, deļ tuo vosorā ite dzeivuošu daudz."\nPyrma diveju godu Latgolā, Rēzeknē, nūtyka 4. Pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”, kurš piečuok tyka vārtāts vysā pretruneigi. Tūlaik Viesturs pasaruodeja kai sova veida Latgolys viestness, latgaliskuos idejis viestness i poša kongresa viestness puornūvadnīkim. Pats režisors dūmoj, ka tys beja cīši svareigs i vajadzeigs nūtykums.\n"Maņ tod i ari tagad ir sajiuta, ka tys beja pādejais breids koč kū taidu izdareit. Absolutys taisneibys sajiuta i nikod nav bejs nikaidys nūžālys, i tei rezonaņse jau beja taida napuorprūtama – vacais pret jaunū, taipoš ari politika beja īsaisteita, kas vysod napamat lobu īspaidu. Šudiņ mes varim saprast, ka tys vyss īt iz prīšku, i mes turpynojam ceineitīs par itim vaicuojumim. Par volūdu, par medejim latgaliski. Vyss ir dīnys kuorteibā. Vysod juoīt iz prīšku i juodūmoj par tū. Maņ ir gandarejuma sajiuta par tū, ka mes naklusiejom, nataisejom taidu kuortejū lentys puorgrīzšonys-puču padūšonys pasuocīni, kur vysi tik dzīd i doncoj. Mes taisejom pasuocīni, kam ir jāgs i kur teik runuots par byuteibu, i tū na vysod vysi grib dzierdēt. Tok tys namaina nūzeimi – par tū vajag runuot."\nVēļreiz atsaverūt iz “Latgolys symgadis kongresu”, Viesturs ir tīšs i puorlīcynuots, ka latgaliskais ir vaļstiski svareigs.\n"Latgaliskais vaicuojums nav koč kaida īgryba, mūrgi, tys ir tīsyskuma i demokratejis vaicuojums, i niule mes redzim, ka tys vyss ir otkon apdraudāts. Nu ituo aspekta verūtīs, tys ir juosakuortoj.\nLatgalīšu vaicuojums ir tīsyskuma i viesturiskuos taisneibys vaicuojums. Deļ tuo, kab napagaistu vēļ vīna volūda, kas ir arhaiskuo latvīšu volūda, kas sasaglobuojuse, tys, munā skatejumā, byutu nūzīgums pret Latvejis vaļsti i pasauli. Mes navarim tū pīļaut."\nPar jaunuos vaļdeibys deklaracejā īraksteitū atbolstu latgalīšu rokstu volūdai Viesturs dūmoj, ka tys ir viesturiskys breids, nasaverūt pat iz tū, kai tys dzeivē īsadūs. Tys ir labi i svareigi.\n"Var pasceit, ka pyrmais beja vuords i niu tys jau ir koč voi nūsaukts vuordā. Skaidrys, ka tys nagaraņtej realizaceju, tok tys jau ir daudz. Niule juostruodoj, mums ir ari izgleiteibys ministre, iz kuru mes vysi veramīs ar lelom cereibom. Parteju deklaracejis, akts ari verās itymā vierzīnī. Es varu tikai vēlēt, lai vysi saprūt tuo nūzeimeigumu.\nTys ir nacionalys nūzeimis, ni marginals vaicuojums, i ka kaids deputats tū nasaprūt, tod tei ir juo problema. Beistitēs tū nūsaukt par marginalu vaicuojumu, jo tys ir lels, lels vaicuojums. Īsoku izreiz, byus vīgluok dzeivuot. Na jau politiski dzeivuot, vīnkuorši tū naapsazynuot ir taida tuvredzeiba i tys politiķa karjerai, kai maņ redzīs, izreiz puorvalk taidu streipi puori. Ka jis grib palikt par nacionalys nūzeimis politiki, jam par itū ir juodūmoj."\nIte interveju verīs video versejā:\nTikū kai sabīdreibā aktualiziejīs vacuojums par tū, voi vaļstei juoīguļdej nauda byuvēs, “betonā” voi vys tik cylvākūs. Ite mes pīsaskoram vīnai nu nūzeimeiguokūs sātu Latgolys kulturys dzeivē – Latgolys viestnīceibai GORS, kur savulaik ari leli leidzekli tyka īguļdeiti taišņi ākā, ni kulturys voi izgleiteibys darbinīku atolguojumā.\n"Nui, tei celtne ir izdarejuse koč kū fantastisku, tok na leidz golam. Mes redzim, ka programā nav pīteikami daudz latgaliskuo, jo tei nav nacionalys nūzeimis Latgolys koncertzale. Tai nav atbilstūša finansiejuma. Juosaprūt, ka tys ir finansiejuma vaicuojums, nacionaluos politikys i drūšeibys vaicuojums. Par Latgolys viestnīceibu GORS maņ ir piļneigi skaidrys, ka tai juobyut nacionalajai koncertzalei ar atbilstūšu finansiejumu. Latgalīšim ari ir juobyut nacionala leimiņa kulturys īstuodei."\nStuostūt par sovu nūsadorbuošonu i izaicynuojumim režejis lauceņā, Viesturs atzeist, ka jam jau latvīšu volūdā nav vīglai atrast sovu auditoreju, jo jis narunoj par vīglom, jautrom i pateikamom lītom. Vys tik arviņ vaira i vālams sistematiski juoroda ari koč kas latgaliski.\n"Es vēļ raugu saprast tū mehanismu, tod raudzeišu īt iz Kulturys ministreju runuot, jo gribīs pastuoveigu pamatu, ka mes zinim, ka vysmoz divejis, treis izruodis latgaliski godā byus. Piečuok jau tys vyss ir atkareigs nu pīprasejuma. Es grybu paruodeit, ka latgalīšu volūdā tu vari stuosteit tūs pošus nūpītnūs stuostus, kurus tu vari stuosteit vysuos pasauļa volūduos."\nAtbiļdūt iz vaicuojumu par tū, voi ar latgaliskū navar samazynuot, pagaisynuot auditoreju, Viesturs ir vysā skorbs.\n"Maņ ruodīs, ka ir lobuok īsaut sev kuojā, ni golvā kai daudzi dora, vyspuor nadūmojūt, kas ar tevi i tovu tautu nūtiks. Es dūmoju, ka tuos ir bednu cylvāku runys. Es par taidom vyspuor nadūmoju. Es grybu paruodeit, ka latgalīšu volūdā tu vari stuosteit tūs pošus nūpītnūs stuostus, kurus tu vari stuosteit vysuos pasauļa volūduos."\nItuo goda vosorā Latgolā aktivi tyka struoduots pi režisora Viestura Kairiša itūšaļt taiseišonys procesā asūšuos kinys “Pilsāta pi upis”. Viesturs atkluoj, ka patīseibā fiļmiešonys process vēļ nav leidz golam nūzasliedzs.\n"Nav tik vīnkuorši vyss, mes vēļ Rēzeknē pi tautys noma taiseisim vīnu svareigu epizodu. Pyrmizruodei juobyut 2020. goda janvarī. Tī ir leigumi ar izplateituojim i tys ari byutu tys scenarejs, piec kura mes vodamīs.\nPagara tei kina beiguos saīt, ka mani nanūmušej producenti, jei ir viers diveju stuņžu, kas ir daudz. Cerams, ka nabyus garlaiceiga. Es tik struodoju, kai tī īsadūs, laiks ruodeis.\nIr gryuši paruodeit vīnā kinā tik daudzus svareigus nūtykumus caur cylvāku prizmu, deļ tuo itei kina ir par prostim, tok na sprostim, vīnkuoršim i dzilim cylvākim.\nEs asmu tys cylvāks, kuram pateik dareit tū, kū jis grib i napateik gaideit koč kaidys laimis īspiejis, deļ tuo itūšaļt es grybu nūsakonceņtrēt i saraksteit koč vēļ divejus scenarejus. Dūmys ir."\nPyrma goda Viesturs sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2017”, nominacejā “Goda cylvāks kulturā”.\n"Tys beja cīši pateikami, paļdis brangajai i skorbajai žurejai! Latgaliskuo kultura maņ vysu dzeivi ir bejuse cīši svareiga. Kod maņ nūmyra vacaistāvs i vacuomuote, es vaira aizguoju Reigys vierzīnī, tok nazkai atsagrīžu atpakaļ. Niule ari dzeivoju daleji ite. Ari ar volūdu i vysu cytu vysu laiku atsagrīžu Latgolā. Par kū es ilgi latgalīšu kulturā nabeju dzierdams, radzams, nazynu.\nEs vysys filmys asu ite filmiejs, taisejs. Es naradzu cytu ainovu, maņ gryuši koč kū cytur iztaiseit. Ceru, ka kaidu reizi īsadūs.\nKultura – tys ir nabeidzams process, viersyunis. Ka nav procesa, nav ari kulturys, “Boņuks” koč kai nūdrūsynoj itū procesu. Kai poša ceremoneja tei vīnnūzeimeigi ir lobuokuo Latvejā, jo tei vysod ir taida jautra, ar humoru, dzeiva. Nav taidu banalu lītu."\n«Teātris.zip»: Rīgas Krievu teātra izrādes «Karalis Līrs» veidotāji\n9. marts 2019, 21:00\n8. februāris 2019, 18:53\n11. decembris 2018, 23:00


Izbaudi ziemu Ziemeļlatgalē! | Lauku tīkls\n18. Februāris, 2017 līdz 19. Februāris, 2017\n29327265 , inga.bernane@karsava.lv


Toyota Belta - красота по-японски - автоновости Санкт-Петербурга\n11:02:15, 29 ноября 2005\nНовый компактный седан Toyota Belta дебютировал в Японии. Название этой новинки в переводе с итальянского означает "красота".\nВсе автоновости Toyota Belta - красота по-японски


Šȉškōvci m mn <G mn -ovācā>\nnaselje (u blizini Županje), 625 stan.\nDom na samote - Privát Šiškovci — (Habovka,Словакия) Категория отеля: Адрес: Habovka 396/2, 02732 Hab … Каталог отелей\nCerna, Croatia — Cerna … Wikipedia\nCerna (Vukovar-Syrmie) — Pour les articles homonymes, voir Cerna. Cerna Pays Croatie Comitat … Wikipédia en Français\nTeplica — in SobotišteVorlage:Infobox Fluss/KARTE fehlt DatenVorl … Deutsch Wikipedia\nšiškovački — šȉškovačkī prid. DEFINICIJA koji se odnosi na Šiškovce i Šiškovčane ETIMOLOGIJA vidi Šiškovci … Hrvatski jezični portal\nŠiškovčanin — Šȉškovčanin m (Šȉškovčānka ž) <N mn Šȉškovčani> DEFINICIJA stanovnik Šiškovaca ETIMOLOGIJA vidi Šiškovci … Hrvatski jezični portal


Data: Trešdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 18 dīnys 17 stuņdēs 50 mynotūs\nLiterarais konkurss “Aicinājums”\nTeik izsludynuots Latvejis Rakstnīku savīneibys i Latvejis Dramaturgu gildis organizātais literarais konkurss jaunim cylvākim nu 13 da 19 godu vacumam (da 1985. g. dz.).\nDorbi teik vārtāti divejuos vacuma grupuos:\nA – 16 - 19 g. jauni autori; B – 13 - 15 g. jauni autori.\nTeik gaideiti na mozuok kai 10 dzejūli voi vysmoz 7 A4 puslopys teksta prozā voi dramaturgejā. Autori dorbus īsyuta dzymtajā volūdā. Tei var byut latvīšu, latgalīšu, lībīšu, kai ari sevkurys Latvejā dzeivojūšis mozuokumtauteibys volūda.\nDorbi juoīsyuta da 1. marta (posta zeimūgs).\nAdress: “Literāro darbu konkursam”, Latvijas Rakstnieku savienība, Kuršu iela 24, LV-1426.\nVar izmontuot e-postu: drama_N@N_latnet.lv. Dorbus nadreikst īrakstēt e-posta viestulē, tī juosyuta pīvīnuotā Word voi RTF failā!\nDorba titullopā (naatkareigi nu tuo, voi dorbu syuta izdrukuotu voi elektroniski) obligati juonūruoda autora vuords, pavuorde (literarais pseidonims), dzimšonys gods i kontakttelefons (e-posta adress). Ka nabyus nūruodeits vacums, dorbs tiks vārtāts A grupā.\nKa dorbu īsyuta pa postu, tam juopīvīnoj tukšs konverts ar izleimātu marku, nūruodeitu autora vuordu i atpakaļadresu. Itymūs konvertūs konkursa daleibnīkim da 14. apreļa tiks nūsyutāts žurejis lāmums, a uzvarātuojim ari paaicynuojums iz literarajim seminarim i apbolvuošonu apreļa pādejā nedeļā. Pa e-postu syuteitajim dorbim atbiļde tiks syutāta pa e-postu. Informaceja par konkursa nūrisi i uzvarātuoju dorbi, bez papyldu saskaņuošonys ar autoru, tiks īlykti interneta portalā www.satori.lv. Ka jius nagribit taidys publicitatis, lyudzu, nūruodit tū sova dorba titullopā!\nKonkursu atbolsta Kulturkapitala fonds.\nPapyldinformaceja: dainis_N@N_drama.lv; hb_N@N_inbox.lv; tel. 6446903.\n> Literarais konkurss “Aicinājums” > Teik izsludynuots Latvejis Rakstnīku savīneibys i Latvejis > Dramaturgu gildis organizātais literarais konkurss jaunim > cylvākim nu 13 da 19 godu vacumam (da 1985. g. dz.). > Dorbi teik vārtāti divejuos vacuma grupuos: > A – 16 - 19 g. jauni autori; B – 13 - 15 g. jauni autori. > Teik gaideiti na mozuok kai 10 dzejūli voi vysmoz 7 A4 puslopys > teksta prozā voi dramaturgejā. Autori dorbus īsyuta dzymtajā > volūdā. Tei var byut latvīšu, latgalīšu, lībīšu, kai ari > sevkurys Latvejā dzeivojūšis mozuokumtauteibys volūda. > Dorbi juoīsyuta da 1. marta (posta zeimūgs). > Adress: “Literāro darbu konkursam”, Latvijas Rakstnieku savienība, > Kuršu iela 24, LV-1426. > Var izmontuot e-postu: drama_N@N_latnet.lv . Dorbus nadreikst > īrakstēt e-posta viestulē, tī juosyuta pīvīnuotā Word voi RTF > failā! > Dorba titullopā (naatkareigi nu tuo, voi dorbu syuta izdrukuotu voi > elektroniski) obligati juonūruoda autora vuords, pavuorde > (literarais pseidonims), dzimšonys gods i kontakttelefons > (e-posta adress). Ka nabyus nūruodeits vacums, dorbs tiks > vārtāts A grupā. > Ka dorbu īsyuta pa postu, tam juopīvīnoj tukšs konverts ar > izleimātu marku, nūruodeitu autora vuordu i atpakaļadresu. > Itymūs konvertūs konkursa daleibnīkim da 14. apreļa tiks > nūsyutāts žurejis lāmums, a uzvarātuojim ari paaicynuojums iz > literarajim seminarim i apbolvuošonu apreļa pādejā nedeļā. Pa > e-postu syuteitajim dorbim atbiļde tiks syutāta pa e-postu. > Informaceja par konkursa nūrisi i uzvarātuoju dorbi, bez papyldu > saskaņuošonys ar autoru, tiks īlykti interneta portalā > www.satori.lv. Ka jius nagribit taidys publicitatis, lyudzu, > nūruodit tū sova dorba titullopā! > Konkursu atbolsta Kulturkapitala fonds. > Papyldinformaceja: dainis_N@N_drama.lv ; hb_N@N_inbox.lv ; tel. > 6446903.


Perdele WILMA - set 2 perdele, 35% bumbac, 65% poliester Lat145×L300cm. Negru/Verde deschis/alb/rosu deschis. Pret: 39,9 lei


Vogulu saimis radūšuo piecpušdīne Latgalīšu rakstnīceibys muzejā | Rēzeknes Novads\nSākumlapa Kultūra Vogulu saimis radūšuo piecpušdīne Latgalīšu rakstnīceibys muzejā\nVogulu saimis radūšuo piecpušdīne Latgalīšu rakstnīceibys muzejā\n2020.gada 25. janvarī plkst. 14.00 Vladislava Lōča Latgalīšu rakstnīceibys muzejā Rēzeknē, Kruoslovys īlā 4B nūtiks izcilajai keramiķu i muokslinīku Vogulu saimei veļteita daiļradis piecpušdīne. Tamā daleibu jims ari folklorys kūpa “Kolnasāta”.\nKeramikis Voldemārs Voguls (dz. 1952.g.) 2019.g. izskaņā izdevs sovu pīktū dzejis kruojumu “Dzeiveibas sola”. Leidz tam izdūti: “Uz zvaigžņu tylta” (1998), “Mes vīnā laikā” (2002), “Aglyunas patvārumā” (2005), “Sirds bolss” (2013). Sovukuort latgalīšu pedagogs, muzikis i literats, dricānīts Ontons Matvejāns (1937-2008) daudzejim Voldemāra Vogula tekstim komponiejs muzyku, radeidams unikalus skondorbus.\nDaiļradis vokorā viereiba tiks pīgrīzta ari keramikys topšanai i tuos nūzeimei Voldemāra i Olgys Vogulu dzeivē, jo kai nikai – ari obeju dāli sevi ir atroduši itamā muokslys veidā. Kai atzeist Vladislava Lōča latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Lōcs ideja par itaidu pasuokumu rodās, pasasokūt Voldemāra pīktajam dzejūļu kruojumam “Dzeiveibas sola”.\nIz pasuokumu aicynuots sevkurs interesents, kas gotovs klauseitīs, vaicuot i byut kluot!\nVladislava Lōča fonds,\nHarijs Bernans: 29415999, bernans@gmail.com\nVaira informacejis par pasuokumu:\nPīters Lōcs (6667368)


Bārenītes laime Drawing 0527-29219 1937 Ilustrācija pasakai Bārenītes laime.\nBarn doors Drawing 0527-31698 1926 Andrejs Bunks Klēts durvis.\nBarn doors Drawing 0527-31699 1926 Andrejs Bunks Klēts durvis.\nBarn doors Drawing 0527-31700 1926 Andrejs Bunks Klēts durvis.\nManuscript Image Audio/Video Work 01639-buramvardu-kartoteka 29434-buramvardu-kartoteka Peteris-Smits-A Peteris-Smits-SR 38398-buramvardu-kartoteka 18518-buramvardu-kartoteka 38519-buramvardu-kartoteka Peteris-Smits-001 Peteris-Smits-002 Peteris-Smits-003 Peteris-Smits-004 Peteris-Smits-005 Peteris-Smits-006 Peteris-Smits-007 Peteris-Smits-008 Peteris-Smits-009 Peteris-Smits-010 Peteris-Smits-011 Peteris-Smits-012 Peteris-Smits-013 Peteris-Smits-014 Peteris-Smits-015 Peteris-Smits-016 Peteris-Smits-017 Peteris-Smits-018 Peteris-Smits-019 Peteris-Smits-020 Peteris-Smits-021 Peteris-Smits-022 Peteris-Smits-023 Peteris-Smits-024 Peteris-Smits-025 Peteris-Smits-026 Peteris-Smits-027 Peteris-Smits-028 Peteris-Smits-029 Peteris-Smits-030 Peteris-Smits-031 Peteris-Smits-032 Peteris-Smits-033 Peteris-Smits-034 Peteris-Smits-035 Peteris-Smits-036 Peteris-Smits-037 Peteris-Smits-038 Peteris-Smits-039 Peteris-Smits-040 Peteris-Smits-041 Peteris-Smits-042 Peteris-Smits-043 Peteris-Smits-044 Peteris-Smits-045 Peteris-Smits-046 Peteris-Smits-047 Peteris-Smits-047a Peteris-Smits-048 Peteris-Smits-049 Peteris-Smits-050 Peteris-Smits-051 Peteris-Smits-052 Peteris-Smits-053 Peteris-Smits-054 Peteris-Smits-055 Peteris-Smits-056 Peteris-Smits-057 Peteris-Smits-058 Peteris-Smits-059 Peteris-Smits-060 Peteris-Smits-061 Peteris-Smits-062 Peteris-Smits-063 Peteris-Smits-064 Peteris-Smits-065 Peteris-Smits-066 Peteris-Smits-066a Peteris-Smits-067 Peteris-Smits-068 Peteris-Smits-069 Peteris-Smits-070 Peteris-Smits-071 Peteris-Smits-072 Peteris-Smits-073 Peteris-Smits-074 Peteris-Smits-075 Peteris-Smits-076 Peteris-Smits-076a Peteris-Smits-077 Peteris-Smits-078 Peteris-Smits-079 Peteris-Smits-080 Peteris-Smits-081 Peteris-Smits-082 Peteris-Smits-083 Peteris-Smits-084 Peteris-Smits-085 Peteris-Smits-086 Peteris-Smits-087 Peteris-Smits-088 Peteris-Smits-089 Peteris-Smits-090 Peteris-Smits-091 Peteris-Smits-092 Peteris-Smits-093 Peteris-Smits-094 Peteris-Smits-095 Peteris-Smits-096 Peteris-Smits-097 Peteris-Smits-098 Peteris-Smits-099 Peteris-Smits-100 Peteris-Smits-101 Peteris-Smits-102 Peteris-Smits-103 Peteris-Smits-104 Peteris-Smits-105 Peteris-Smits-106 Peteris-Smits-107 Peteris-Smits-108 Peteris-Smits-109 Peteris-Smits-110 Peteris-Smits-111 Peteris-Smits-112 Peteris-Smits-113 Albanian English Armenian Azerbaidžāņu valoda Belarusian Bulgarian Czech Roma Danish French Georgian Croatian Estonian Italian Hebrew Yiddish Russian Latgalian Latin Latvian Livonian Lithuanian Norwegian Polish Romanian Slovak Slovenian Finnish Spanish Turkish Ukrainian Hungarian German Swedish No Yes No Yes No Yes\nImage 0527-29219 lv No Yes No\nImage 0527-31698 lv Yes Yes No\nImage 0527-31699 lv Yes Yes No\nImage 0527-31700 lv Yes Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0001 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0002 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0003 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0004 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0005 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0006 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0007 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0008 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0009 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0010 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0011 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0012 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0013 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0014 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0015 lv No Yes No\nManuscript Peteris-Smits-001 0527-Peteris-Smits-001-0016 lv No Yes No


The lost ryū - Bethlehem Area Public Library System\nThe lost ryū / by Emi Watanabe Cohen.\nCohen, Emi Watanabe,(author.).\nBethlehem Main Library jY (Text) 33062009608606 New Juv Middle Reader Available -\nPublisher: Montclair [New Jersey] : Levine Querido, \nRunning out of time to make his grandfather smile ... once again before it's too late, Kohei searches for a ryū--a dragon of legend--in this multigenerational story about the lengths to which people will go to protect those they love. Read More


Hypoleria cassotis; Godman & Salvin, , Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 1: 54, 3 pl. 5, f. 10; Godman & Salvin, , Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 2: 648; [BCR], 232\nHypoleria libera Godman & Salvin, ; Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 1: 53, 3 pl. 4, f. 12-13; TL: Panama\nHypoleria fumosa Godman & Salvin, ; Biol. centr.-amer., Lep. Rhop. 1: 53, 3 pl. 4, f. 14 (hyb.); TL: Panama


Kūču vokors - lakuga.lv\nTemys: Laura Keiša, Roksts, Zīmyssvātki\nČetrys nedelis pyrma Zīmyssvātku cylvāki nūsadūd gaideišonys breinumam. Kotru nedeļu aizdadzūt svecis Adventa vaiņukā, teik gaideiti Zīmyssvātki. Sovukuort tradicionalajā latvīšu kulturā dīna pyrma Zīmyssvātku teik saukta par Kūču vokoru.\nKūču vokors ir myusu dīnu Svātvokors, kas ir 24. decembra vokorā. Itaids nūsaukums radīs nu tradicionaluo iedīņa, kū ēde vokorā pyrma Zīmyssvātku. Iedīni sauc kūčis. Cytūs Latvejis nūvodūs itū iedīni gataveja, vuorūt mīžu ci kvīšu gryudus kūpā ar cyukys golvys pusi. Latgolā itū iedīni gataveja nu vasalim, izmierceitim ci apvuoreitim i mada iudinī soldynuotim mīžu, ratuok kvīšu gryudim, kuru lītuošona simbolizēja lobkluojeibu i augleibu.\nIz itim svātkim var pasavērt nu divejim aspektim – kai nu paguoniskuos, tai nu kristeiguos tradicejis. Saskotūt i kūpeigys īzeimis, i atškireigys. Kai kūpeigu var nūsaukt tū, ka sātuos teik īvīsta kuorteiba, telpys teik izrūtuotys i teik izgraznuota svātku egleite, kai ari teik sagataveits svātku golds.\nMītiskajā tradicejā itī svātki saistuos ar tymsys atsakuopšonu i gaismys uzvoru. Itei dīna ir pylna ar maģiskom darbeibom i lītom, kas nav īspiejomys cytuos dīnuos. Cylvāki var sasazynuot ar myrušajim i saprast dzeivnīku volūdu. Tys beja vokors, kod, pīmāram, cylvāki raudzeja nūteikt sovys dzeivis garumu. Kotrs izvylka vīnu saļmeņu, i kuram tyka vysueisuokais, tys ari vysdreižuok mieršūt. Pastuovēja ari vairuokys darbeibys ci aizlīgumi, kas beja saisteiti ar materialū lobkluojeibu, pīmāram, nadreikstēja sukuot motus, kab vystys naizkašuotu duorzu. Ka gribēja, kab vuškom byutu bolti jāri, tod meitinem vajadzēja piec pierts kailom skrīt da klāva i atspīst klāva durovys ar bārza molkys pagali, bet, ka grbēja malnus jārus, tod ar apdagušu pagali.\nAri kristeiguo tradiceja sevī sagloboj gaismys simboliku. Gaisma teik saisteita ar Kristus pīdzimšonu. Itei dīna saistejuos ar lelu gavieni, kas tyka īvāruots, gaidūt leluos svātku vakarenis, kas tyka pasnāgtys, pasaruodūt pyrmajom vokora zvaigznem, kū saisteja ar Betlemis zvaigzni. Golds tyka kluots ar boltu goldautu, i iz golda tyka lykts sīns, kū ari saisteja ar Jezus bierneņa pīdzimšonu. Svātku vakareņuos nadreikstēja byut galis i pīna produkti. Kai jau pasaceits suokumā, goldā beja kūčis, kai ari zivs, zierņi, zupys, vysaidi pluocini, kliņgeri. Pi golda beja vīta nagaideitam gostam, kura personā, piec ticeigūs tradicejis, tyka saskateita Kristus seja. Piec vakareņom cylvāki skaiteja puotorus i dzīduoja dzīsmis, kai ari agri guoja pi mīra, kab nu reita varātu dūtīs iz svātku dīvakolpuojumu.\nAri šūbreid itys vokors ir cīši nūzeimeigs. Lai gon lela daļa vaira nazyna, kas ir kūčis, tūmār daudzys nu tradiceju ir sasaglobuojušuos. Kai seņuok, tai arī tāņ tī ir saimis svātki, kod vysa saime ir kūpā. Itamūs svātkūs teik sveikta gaisma i vyss lobais.


18. viestule / Šudiņ laiks taids lānuoks beja | VestulesnoVejdzirnavucela\n18. viestule / Šudiņ laiks taids lānuoks beja\nVasali i vasali!\nNu tai – muna pyrmuo oficialuo dorba nedeļa šudiņ golā. Piec februara atvalinuojuma otkon sajutu pīktdīnis prīcu. Tik na iz ilgu. Reitu breiva dīna nu reita da vokora, bet svātdiņ ustabenis (vuordineica.lv pīduovoj izmontuot vuordu ustabneica, bet cikom ruodīs par daudzi jūceigs) darbeņš. Dorba stuņžu par itū nedeli cīši daudzi nabeja – tik 17 (10 pi pūdim i 7 pa ustobom), bet taipat tuos sadaleituos dīnys drupeit jūceigys cikom ruodīs. Ak, jau, vyss viņ pīroduma vaicuojums.\nTualetu dorbā šudiņ laiks ruodejuos taids lānuoks. Ka pyrmajuos dīnuos dūmuoju, ka troka palikšu – kai lai vysa paspiej, tod šudiņ tai mīreigi dareju i vēļ palyka puori. Tys maņ atguodynuoja radejis laikus, kod minots da ēteram beja kai vasala myužeiba – kū tik vēļ navarēja paspēt padareit – i iz tualetu aizīt, i čaju sataiseit, deļ tuo ari navajag skrīt ite. Munu pruotu dīzgon daudzi niu nūdarbynoj vaicuojumi par teireišonys leidzekļu i veidu efektivizaceju, laika konsolidaceju i kai paspēt kuorteigi padareit. Gon jau byus i rysynuojumi. Asu īsavuiciejuse tualetu dorba kolegu vuordus. Kai i beja sūleits – jaukys damys. Taipat zynu jaunus vuordus, kai sauc dažaidus leidzekļus, instrumentus, vītys i tai – profesionalismi īt munā vuordu kruojumā. Viņ gryuts maņ pīrost pi tom angļu laipneibom – kotru reizi kai sateiku, tai „Oh, you are doing very well!” i taidā gorā. Es jau kai aizdūmeigais latvīts – gon jau, ka tys teik saceits viņ saceišonys piec. Taipat kai tik īrostais „Goodbye, my love!”. Es sirdī kuorteigs zīmeļnīks. Tai ka suocit beitīs – kod atbraukšu atpakaļ, mož i dabuosit dzierdēt – ū, lavli, ou, voderful, ā, greit, mai lav! :D Nui, i niu kotru dīnu juovalk iuzys, nikaidu auskaru, kruosu i moti asteitē. Par auskarim i brunčim, kurūs navar, maņ vysvaira žāļ.\nItymā nedeļā nikuo jauna uorpus dorba nav, deļ tuo šudiņ vaira ilustrativa viestule ar kadrim nu telefona, par tū, kas par seikumim itūnedeļ maņ ceļā ir gadejušīs. Ai, nā – samaluoju! Beju tak trešdiņ pabā (krūgā). Muosa i Klaivs savuoce nu dorba i jim taids kai pūla (biljards laikam latvyski) treneņš. Tod nu siedieju pakseitī i vierūs, kai Līga vysus apspielej. Cylvāku cīši moz, taipat moz fun i dreiži viņ braucem iz sātu. Dabuoju zynuot, ka izaveru jaunuoka par jaunuokū muosu. Kai jei poša smiejās – deļ tuo, ka nasaballeju, nasakruosoju i nalītoju alkohola. Bet drupeit taida jūceiga atsagrīzšona vītā, kur pyrma tam beju bejuse jau treis reizis – taišni viers tuo krūga muosys nūdzeivuoja daudzus godus da pārnuo goda novembram, kod daguoja maineit dzeivis vītu.\nVierūs portalūs i socialajūs teiklūs par 8. marta prīceigū napruotu Latvejā. Anglejā taida nav. Pučis i kartenis lelai daļai sīvīšu byus 10. martā, kod ite Muotis dīna – tam tod ari veļteita vysa veikalu i reklamu viereiba. He, tikkū taisejūs likt punktu, bet viers golvys otkon suoce skraideit trokuo vuovere. Nui, dzeivoj vīna taida viers ūtruo stuova grīstu i nu reitim skraidelej iz prīšku i atpakaļ, ka trokam juopalīk. Izaruod, ka na viņ nu reitim.\nNiu gaidu pyrmūdīni. Byus jauni gosti munā golā! ;)\n← 17. vēstule /No viena grāvja otrā\n19. vēstule / Vējš un draugi →\n4 thoughts on “18. viestule / Šudiņ laiks taids lānuoks beja”\n09/03/2013 plkst. 10:32\nTys prīkšauts kai nu pioneru formys. A auskarus nimoz, nimoz nadreikst?! :)\n09/03/2013 plkst. 14:51\nNu taidus mozuokus jau ruodīs, ka dreikst, tik maņ gondreiž vysi taidi leluoki… :)\n10/03/2013 plkst. 13:22\nVysa “žogotys būdis” kolekceja i stils pagolam! Bet pec dorba tod – divtik garus, spylgtus i myrdzūšus , lyudzu! :)\n10/03/2013 plkst. 14:54\nOi, gryuts Tev tys jaunīs dorbs, Edeit! As vysmoz navarēju izturēt ustobenis dorbu ilguok kai 3 mienešus.\nI vēl, ka bez brunčim i auskarim… Turīs!


Riga, Latvia. Aerial View Of Cityscape In Summer Evening Or Night Lights Illumination. Top View Of Latvian National Library At Blue Hour.. Купить фото № 28700193. Фотограф easy Fotostock / Фотобанк Лори\nИзображение № 28700193\n040544305, aerial, view, architecture, baltic, beautiful, bird, s, eye, blue, hour, building, built, structure, capital, city, cityscape, copy, space, culture, education, europe, evening, famous, house, human, settlement, illuminated, illumination, landmark, latvia, latvian, library, light, lights, man, made, modern, national, night, no, people, old, outdoors, popular, riga, roof, scene, sight, sightseeing, sky, street, summer, tourism, town, travel, urban, above, visit, well, known, white, world, locations, worth, seeing, yellow, esy, easyfotostock


Virziens «Baltkrievija — Latvija» в настоящий момент все заявки выполняются.\nPinska (BY) — Almaty (KZ) ~ 4721 km\nBaltkrievija (BY) — Taškenta (UZ)\nMogiļeva (BY) — Tbilisi (GE) ~ 2272 km\nGrodņa (BY) — Almaty (KZ) ~ 4946 km\nceltniecības materiāli , Mašīnu sk.: 2 (gar.=9m)\nBresta (BY) — Almaty (KZ) ~ 5008 km\nSoligorsk (BY) — Orala (KZ) ~ 2103 km\nnebīstamas izejvielas , Mašīnu sk.: 5\nalkohols , Mašīnu sk.: 2\nceltniecības materiāli (gar.=9,2m)\nGomeļa (BY) — Bishkek (KG) ~ 7294 km\nGrodņa (BY) — Suceava (RO) ~ 859 km\nPolocka (BY) — Atirau (KZ) ~ 2356 km\naprīkojumu , Mašīnu sk.: 2\n1 200 000 TNG\nBresta (BY) — Pavlodara (KZ) ~ 4203 km\nСтоимость фрахта palielināta uz 100000 TNG\nMinska (BY) — Almaty (KZ) ~ 4668 km\nBresta (BY) — Nur-Sultan (KZ) ~ 3808 km\nBresta (BY) — Aktebe (KZ) ~ 2797 km\nMinska (BY) — Nur-Sultan (KZ) ~ 3468 km\nСтоимость фрахта palielināta uz 50000 TNG\n1 050 000 TNG\nBaltkrievija (BY), Maskava (RU) — Almaty (KZ)\nHlibokaje (BY) — Dušanbe (TJ) ~ 4586 km\nVitebska (BY) — Šimkenta (KZ) ~ 3782 km\nBresta (BY) — Atirau (KZ) ~ 2785 km\nGrodņa (BY) — Semeja (KZ) ~ 4457 km\nMinska (BY) — Tbilisi (GE) ~ 2479 km\nGrodņa (BY) — Nur-Sultan (KZ) ~ 3746 km


Velosipēdu piederumi » Velo sēdekļi\nBērnu velo sēdeklis DYTO\nVelosipēda sēdeklis bērniem DYTO Krāsa: Melna Izmērs: Garums 21cm, Platums 14cm\nVelo sēdeklis Sport Tourist Gel DYTO\nVelo sēdeklis Sport Tourist Gel. Sēdekļa platums 21 cm. garums 26 cm. Krāsa: Melna\nVelo sēdeklis Classic DYTO\nVelo sēdeklis Classic DYTO Krāsa: Melna\nVelo sēdeklis Basic DYTO\nVelo sēdeklis Basic DYTO Krāsa: Melna\nSieviešu velo sēdeklis Tour Gel DYTO\nSieviešu velo sēdeklis Tour Gel DYTO Krāsa: Melna\nVīriešu velo sēdeklis Tour Gel DYTO\nVelo sēdeklis Tour Gel DYTO Krāsa: Brūna Izmērs: Garums 27cm, Platums 20cm\nVelo sēdekļa uzlika GEL DYTO\nVelo sēdekļa uzlika GEL DYTO Universāls izmērs ar šņori pievilkšanai Krāsa: Melna\nVelo sēdeklis Tourist DYTO\nVelo sēdeklis Tourist DYTO Krāsa: Melna\nVelo sēdeklis - melns/pelēks MTB DYTO\nVelo sēdeklis Mountain bike Izmērs: Garums 26cm, Platums 16cm Krāsa: Melns ar pelēku\nVelo sēdeklis - melns/sarkans MTB DYTO\nVelo sēdeklis Mountain bike Izmērs: Garums 27cm, Platums 15 cm Krāsa: Melns ar sarkanu


Note Legali e Privacy - La Raia\nPartita I.V.A. 01998450066 – Reg. Imp. Alessandria


Nūteik dorbs pi dokumentaluos kinys “Maršruts - 6486” - lakuga.lv\nBīdreiba “KUKUŽI” i rodūšūs ļaužu apvīneiba Ausmeņa Records itamā vosorā ir suokuse i niu turpynoj dokumentaluos kinys Maršruts – 6486 fiļmiešonu.\nZam taida nūsaukums sliepās eists maršruts, kas nūteik pa Viļānu i Rēzeknis nūvodim.\nKina ir par tū, kai tymā maršrutā nūteik cylvāku kusteiba. Kai ļauds dzeivoi, kū dora leluokajuos maršruta pīturuos, kai – Viļāni, Nagli, Gaigolova, Drycani. Kaidi sapyni i realitate atsaspūguļoj dzeivojūt lauku teritorejā.\nDorbs pi kinys nūsarysynuosīs i turpmuok. Kinys prezentaceja paradzāta itu goda beiguos.


Aicynoj dasasaceit projektam „Satiec savu meistaru!” - lakuga.lv\nTemys: Kulturys montuojums, omotnīceiba, Roksts, Satiec savu meistaru\nLatvejis Nacionalais kulturys centrs aicynoj tautys lītiškuos muokslys meistarus, stuostnīkus, teiciejus, muzykantus i sevkuru, kam ryup tradicionaluos kulturys vierteibu saglobuošona i tuoļuok nūdūšona, dasaceit sovu iniciativu leidzdaleibai projektā „Satiec savu meistaru!”, kas jau sastū reizi Latvejā nūtiks nu 2014. goda 4. leidz 6. apreļam.\n„Satiec savu meistaru!” ir 2009. godā suoktuos Tradicionalūs prasmu školys turpynuojums, kas īkļauts kūpeigā Eiropys projektā „Eiropas amatu prasmju dienas”. Leidzeigi pasuokumi, kur tradicionalūs prasmu zynuotuoji uzjam pi seve muocekļus, vīnlaiceigi nūteik ari Francejā, Spānejā, Itālejā, Beļgejā i cytuos pasauļa valstīs.\nProjekta byuteiba ir viesteit plašuokai sabīdreibai par vierteiguokū, kas myusim ir, – cylvāku, juo zynuošonom i prasmem, kas saglobuotys i puormontuotys nu paaudzis iz paaudzi. Pasuokuma forma ir breiva – meistari teik aicynuoti reikuot meistardarbneicys, individualys nūdarbeibys, atvārtuos darbneicys, paraugdemonstriejumus, lekcejis, prīškskaitejumus, koncertus ci dančus, ci ari koč kū cytu.\nProjektā aicynuoti pīsadaleit ari Latgolys meistari, kab varātu īpazeistynuot sabīdreibu taišni ar Latgolys regionam rakstureigajom omotu prasmem.\n„Satiec savu meistaru!” nūlykums i dasasaceišonys anketa atrūnama Latvejis Nacionaluo kulturys centra sātys lopā.\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec projekta organizatoru informacejis


Hip Hop Drum Breaks - Full of Juicy Hip Hop Breakbeats And Loops!\nHip Hop Drum Breaks Bundle Other Customers Bought:\n"You'll be able to find some solid drums in these kits no matter if you're just starting out or you've been collecting and creating drums for years. All it takes is that one sound to spark new creativity. Definitely something to have in your production toolkit." SaintJoe - (SoundsAndGear.com)


Vinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu - lakuga.lv\nVinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu\n9 Maijs 2017\nTemys: albums, Edeite Husare, latgalīšu muzyka, Lūznovys muiža, muzyka, Roksts, Vinsents Kūkuojs\nRoksta i karteņu autore: Edeite Husare\n7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs.\nAlbuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrma ar dzīsmem nu jaunuo albuma, kurymuos meļdeņūs īveiti dzierdami kai juo poša, tai i Vinsenta tāva, Ontona Kūkuoja, vuordi. Saimis steigu koncertā turpynuoja ari Vinsenta dāls Rihards, braši turūt rytmu, koncertejūt kūpā ar tāvu. Sūpluok poša dzīsminīka dzīsmem, izskanēja ari gostu, cytu Latvejā zynomu dzīsminīku dzīsmis – gostūs beja atbraukuši Haralds Sīmanis i Egons Pičners. Kai eipašs puorsteigums nazynuotuojim beja E. Pičnera dzīsme, kurei veļteita Rēzeknē asūšajam pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru. Dzīsme topuse deveņdasmytūs godu suokā, verūtīs kai tielnīks Andrejs Jansons struodoj pi atjaunuotuo pīminekļa taiseišonys. Koncerta golā saguojušūs prīcynuoja ari grupa “Trikmīņs”, kurymā V. Kūkuojs muzicej plotuokā sastuovā i kuruos repertuarā ir taidys dzīsmis, ar kurom sovulaik Vinsents Latgolā taišni i tyka pazeistamuoks – “Šmakovceņa”, “Večerinka” i cytys.\nMuzykaluo svātdīnis piecpušdīne Lūznovys muižā paguoja prīceigi sirsneigā atmosferā, dzīsmem mejūtīs kai ar jūkim, tai sveicīnim Vinsentam juo lelajā dīnā, tai ari poša Vinsenta duovonom – rodim, draugim i atbaļsteituojim kai pateiceibu duovynojūt uobeļneicys.\nJaunajā dzīsminīka albumā “Breineigō nosta” īraksteitys 17 dzīsmis. Tamuos kai sovim, tai tāva dzejis vuordim Vinsents dasyt pi myusu sirdsapzinis i atguodynoj, cik daudz spāka sevī globoj Latgola. Albuma īrokstā pīsadalejuši ari Rihards Kūkuojs, Pīters Daugulis, Aivars Sarnovičs, Einārs Lipskis, Mārcis Lipskis. Albuma izdeviejs ir bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta””, bet izdūšonu podtur bīdreiba “LR”, kai ari Rēzeknis nūvods.\nBīdreibys “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovs Dainis Mjartāns par Kūkuoju soka: “Vinsents Kūkuojs nav guojs pi myusu laika kavēt. Jis ir atguojs myusus mūdynuot laikā, kod latgalīšu volūda, izspīsta nu plašsazinis leidzekļu, bez īspiejis apgiut tuos raksteibu, kotru dīnu naatgrīziniski zaudej sovu eipašū skaniejumu. Jis tū sauc par breineigu nostu – ar sovom un tāva Ontona ryndom klauvēt pi myusu sirdsapzinis un atguodynuot, cik daudz spāka sliep Latgola. Izgrīzt sovu dvēseli uorā un ūtram cylvākam paruodeit, kū jis ir radejs! Dzeitīs piec popularitatis? Nā, tū jis nagryb. Tod var pazaudēt sevi. Pazaudēt sevi – tys nav tys, kū gryb dvēsele.”\nVinsenta uzastuošona tikū Rēzeknē nūtykušajā “Latgalīšu volūdys naktī” http://straume.lmt.lv/lv/kultura/kultura/vinsents-kukojs/1000498


Līmlapiņas Super Sticky MIAMI 76x76mm/90lap. asorti, 6gab..\nSākums Līmlapiņas 75x75 mm Līmlapiņas Super Sticky MIAMI 76x76mm/90lap. asorti, 6gab.\nLīmlapiņas Super Sticky MIAMI 76x76mm/90lap. asorti, 6gab.\n(12.94 € bez PVN)\n• superlipīgās asorti līmlapiņas\n• viena blociņa ir 90 līmlapiņas\n• izmēri: 76x76\n• EAN 076308499419


Kolnasāta 28. martā - lakuga.lv\nTemys: Edgars Romanovskis, Kolnasāta, LR1, Marika Zeimule, Roksts, Sandra Kindzule\nĪprīkšejais reiceibys plans Latgolys atteisteibai izpiļdeits dalieji, niu Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreja gatavej jaunu i plānoj regionā īguļdeit 52 miļjonus eiro nu ERAF leidzekļu. Diskusejā raidejumā Kolnasāta teik skaidruots, voi Latgolu vajag gluobt i voi ar programom i reiceibys planim tū īspiejams padareit. Par Latgolys atteisteibu diskutej VARAM ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule, uzjiemiejs, SIA “Latgales dārzeņu loģistika” puorstuovs Edgars Romanovskis i Nūdorbynuoteibys Vaļsts agenturys Bolvu filialis vadeituoja Sandra Kindzule.\nĪrokstā Renāte Lazdeņa stuosta par uzjiemiejim Āri i Normundu Vanagim, kas Kruoslovā nūsadorboj ar lāzergraviešonu.


Etiqueta: Anime Gantz Jap. y Lat. en 50mb | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Anime Gantz Jap. y Lat. en 50mb’


Twelve kinds of austerities (tapas)Edit\nFive kinds of observancesEdit\nSix essential dutiesEdit\nJain, Vijay K. (2013), Ācārya Nemichandra's Dravyasaṃgraha, Vikalp Printers, ISBN 9788190363952\nJain, S. A. (1992), Reality (Second ed.), Jwalamalini Trust\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Acharya_(Jainism)&oldid=921086468"


Etiqueta: Bajar Excel Saga Jap. y Lat. gratis | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Bajar Excel Saga Jap. y Lat. gratis’


Tautys muzykants Pīters Justs, Latgolys atbreivuošona, symtgadeigi stykla foto negativi / LR1 / / Latvijas Radio\n18. janvāris 2020, 18:15\nItūreiz raidejumā klausīs sarunu ar dekšuorīti Pīteri Justu, kurš saleidzynūši naseņ pīskaitoms ari tautys muzykantu saimei. Latgolā tautys muzyka vēļ arviņ ir dzeiva, koč ari vacmeistaru kliust mozuok, tai pīzeist ari Pīters. Dekšuorīts spieļoj gon divryndu garmanis, sauktys ari par hromku, gon ari sovu tīsu sarežgeituokuos treisryndu Pīterburgys garmanis, kuru sovpateiba ir taida, ka plešūt vaļā skaņ cyta tonalitate nikai taisūt cīši.\n„Muna vysleluokuo vieleišonuos niule ir īsavuiceit skaistai spieļuot treisryndu ermonikys. Kū nūzeimoj skaisti? Tai, lai vysim pateik, natikai pošam. Pošam, saprūtams,ari.” Vēļ kaids nu Pīera sapynu ir dabyut sovā eipašumā vysu tonalitašu garmanis.\nĪspiejams vīnu nu unikaluokom seņejūs garmaņu kolekcejom iz Varakļuonu nūvoda Dekšuorem beja nūbraucs apsavērt Ēriks Zeps.\nPyrma diveju godu Daugovpiļs nūvoda Silenē atrosta unikala, aptyvai 100 godu vaca stykla foto negativu kolekceja. Vaira nikai 180 negativu niu ar profesionalu fotografu paleidzeibu ir atjaunuoti, digitalizēti i tūs kopeju izstuode apsaverama Daugovpiļs nūvoda Skrudalīnys pogosta Skrudalienā. Tī pabeja i vaira par itū izstuodi sižetā stuosta Ausma Sprukte. Sovpus poša izstuode i stykla platis ari iz prīšku byus apsaveromys daudzfunkcionalajā centrā “Skrudaliena”.\nViesturis rubrikā Kaspars Strods turpynuos īprīškejā raidejumā aizsuoktū temu i pastuosteis vaira par Latgolys atbreivuošonys ceiņom pyrma symta godu, kas beja pamats Latvejis Republikys pylnvierteigai apvīnuošonai.


Reidzinīks ar portugalīti saimnīkoj fermā Viļānūs - lakuga.lv\nTemys: interveja, Intervija, kanepis, Obeliškas, Roksts, Viļāni\nPamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī – Viļānūs, Obelišku fermā. Sarunā Debora stuosta par gryutū izvieli, dzeivi i dorbu fermā pi kanepu audziešonys, kai ari nuokūtnis planim.\nPastuosti drupeit vaira par sovu saimi.\nMes asam jauna, daudzvolūdeiga saime: Andris (33), Gabriela (6), Fredis (4), Debora (31). Pi myusu sātā runoj treis volūduos – latvīšu, portugaļu i angļu. Mes puorsacēlem iz dzeivi Viļānūs, Obelišku fermā, nu Londonys deļtam, ka gribējom, lai myusu bārni aug dabiskā vidē. Es asu portugaļu izceļsmis sīvīte, dzymuse i auguse Portugalis golvyspiļsātā Lisabonā, deļtuo maņ nikod nabeja īspiejis vairuok īpazeit dobu i dobys boguoteibys. Bierneibā i jauneibā vysvaira maņ patyka breivdīnys, kod beja vareiba pavadeit laiku pi tāva laukūs. Cikom augu, poša deļ seve saprotu, ka doba i dabeigs dzeivis veids maņ ir svareigs, tys sevī īkļaun gon sportisku atpyutu, gon sovu augļu i duorziņu audziešonu, gon vareibu ļaut sovim bārnim augt lauku vidē. Ite, myusu fermā, bārnim ir ideala vīta, kur augt i atsateisteit.\nGon juopīzeist, ka dzeive laukūs i vareiba nūdrūsynuot sovu saimi nimoz nav vīglys uzdavums. Eipaši, ka vyss teik suokts nu nullis, kai tys beja munā i Andra gadīnī. Gryuteibys saguoduoja dorba atrasšona deļ mane, tuo īmasla deļ Andrim kaidu laiku dasaguoja struoduot Reigā, kab varātu nūdrūsynuot saimi. Laimeigā kuortā es atrodu finanšu analista dorbu uzjāmumā “Factset”, itys dorbs snādz maņ daudzi prīcys, deļtuo ka maņ ir vareiba runuot sovā dzymtajā (portugaļu) volūdā. Es struodoju nu sātys, bet piec vajadzeibys ari īsarūnu ofisā. Andris atroda pusslūdzis dorbu Varakļuonu muižys pilī, leidz ar tū mes tykom tyvuok sovu sapynu eistynuošonai.\nViļanu fermys “Obeliški” saimnīki Andris, Fredis, Debora, Gabriela\nCik ilgs laiks paguojs, kūpš jius dzeivojat Viļānūs?\nViļānūs dzeivojom kūpš 2014. goda. Vēļ kod dzeivuojom Londonā, beja ideja par naudys īkruošonu, lai varātu atsagrīzt iz Latveju i nūpierkt ite sātu.\nKoč kaida īmasla deļ es skaidri zynuoju, ka grybu ar sovu saimi dzeivuot taišni Latvejā. Mes raudzejom atrast sātu Latvejā daudzūs regionūs, bet myusu budžets nabeja cīši lels. Beiguos mes palykom pi diveju vītu: sāta Aizkrauklē voi sāta Viļānūs. Pyrmajā mes gastejom Aizkrauklis sātā, bet nazyn parkū tymā sātā mes naspiejom izatāluot sovu nuokūtni, piečuok mes gastejom Viļānu sātā, kas niu ir myusejuo, itymā gon es acumirkleigi īsamīļuoju. Mes zynuojom, ka sāta atsarūn tuoli nu Reigys, bet nūlēmem riskēt. Itys beja cīši gryuts lāmums, bet, kai zynoms, dzeive ir vīns lels pīdzeivuojums, juospiej izkuopt nu sovys komforta zonys, lai izbaudeitu koč kū jaunu. Es tycu, ka tys beja lobuokais lāmums, kū sovā dzeivē asam pījāmuši.\nLyudzu, pastuosti jiusu stuostu – kai obi īsapazynot?\nMyusu stuosts suocēs vēļ pyrma tuo, kai es ar Andri sasatyku. 2007. godā vīns draugs maņ pastuosteja par Erasmus apmainis programmu. Tymā šaļtī es zynuoju, ka grybu paraudzeit koč kū jaunu, deļtam suoču pastyprynuoti iņteresētīs par apmainis programys īspiejom. Maņ vysod ir iņteresejuse vareiba īpazeit jaunys kulturys, cylvākus i vītys. Puorrunu laikā ar sovys universitatis atbiļdeigū departamentu, maņ tyka dūta vareiba izavielēt vīnu nu treis vaļstim: Spāneju, Itāleju voi Latveju. Jemūt vārā, ka es praktiski nikuo nazynuoju par Latveju, es iz reizis ziņkuoreibys vadeita pīkrytu dūtīs iz itū vaļsti. Īsarūnūt Latvejā, maņ beja zynoms kulturals šoks, deļtuo ka ite vyss beja pavysam cytaiži nakai munā dzymtajā vītā, maņ beja vajadzeigs vysai ilgs laiks, lai aprostu ar jaunū situaceju. Kod 2009. godā Latvejis Muokslys akademejā satyku Andri, vyss dīzgon strauji mainejuos. Taišni kūpā ar jū asu īpazynuse gon Latveju, gon tū, kai byut par daļu nu ituos vaļsts. Byuteibā varu saceit, ka es īsamīļuoju gon Andrī, gon itymā vaļstī.\nKaids beja jiusu ceļš pi ituo saimnīkuošonys veida – kanepu audziešonys?\nKanepu audziešona beja Andra ideja, leidz tam jis beja iņteresiejīs par itū lītu i mekliejs papyldu informaceju. Puorsaceļūt iz dzeivi fermā, mes zynuojom, ka nūteikti saimnīkuosim sovā zemē, cyta storpā leidz tam bejom ari dazynuojuši, ka Latgolā ir sena kanepu audziešonys viesture i tradicejis, deļtam nūlēmem, ka kanepu audziešona byus ituos fermys prioritate. Kod bejom izlāmuši par lobu kanepu audziešonai, par cytom īspiejom vaira nadūmuojom, paraleli tam, ka mes atjaunojam godim ilgu tradiceju, mes ari popularizejam kanepu audziešonu kai taidu. Niu myusim nav šaubu, ka nu kanepu var ražuot puortykys precis, drēbis, veiduot sātys i izmontuot medicinā.\nPastuostit drupeit vaira par radūšuom i izzynūšom darbneicom, kurys regulari reikojat Obeliškūs?\nItūreiz myusu fermā ir pīejamys vairuokys aktivitatis saisteibā ar kanepu audziešonu. Mums ir nūsaceits aktivitašu saroksts, bet mes varim tū pīlāgot sevkurom vajadzeibom, taidā veidā dalinīki var poši izlemt, ar kū jī gryb nūsadorbuot. Mes pīduovojam kanepu zīpu taiseišonys darbneicu, vareibu atkluot voi atguodynuot sev par latgalīšu tradicionalajim iedīnim, kai ari kanepu viervis izgataveišonys darbneicu. Darbneicys ir paradzātys sevkuram, kurs ir īiņtereseits īsavuiceit koč kū jaunu. Taipoš interesenti var izīt ekskurseju, kod ir kanepu augšonys sezona (juņs–augusts). Ituos turis paradzātys, lai cylvākim byutu vareiba vaira izzynuot par tū, kai i kaidā veidā teik audzātys kanepis i kai tuos teik puorvārstys nūdereigūs produktūs. Beiguos mes pīduovojam izgaršuot kanepu produktus: aleju [eļļa], sāklys, kanepu zemesrīkstu svīkstu, kanepu pesto, suoli i daudz kū cytu.\nTaipoš mums ir komandys salīdiešonys programa deļ korporativūs uzjāmumu. Jau pārņ pi myusu gasteja vairuoki uzjāmumi, prīcej, ka piec jau nūtykušim salīdiešonys pasuocīnim asam sajāmuši lobys atsauksmis. Itūgod raudzeisim turpynuot īsuoktū pasuocīņu tradiceju, gostūs gaideisim gon uzjāmumus, gon ekskurseju grupys, kai ari individualus turistus.\nEs i Andris cīši struodojam pi tuo, kab kotrys nu gostu byutu īkļauts īkš vysa procesa i maksimali daudz izzynuotu jaunys, vierteigys informacejis.\nNu ituo goda asam ari starptautiskys kusteibys Workaway dalinīki, dreiži pi myusu gostūs brauks struoduotgrybūši ļauds nu vysa pasauļa, kuri gon poši vuiceisīs, gon paleidzēs saimnīceibys dorbūs. Cerim, ka paleigi atīs ari poši ar sovom idejom, kai fermys darbeibu atteisteit tuoļuok. 30. junī nūsarysynuos pyrmais kurss par kanepu izmontuošonu ceļtnīceibā, tū vadeis starptautisks eksperts Stīvs Allins (Steve Allin).\nRezumejūt grybātūs pastreipuot, ka mes na tikai raugom stuosteit plošuokai sabīdreibai par tū, cik kanepis ir vierteigs i vysaidūs veidūs izmontojams augs, bet ari paruodom, ka jauna saime var dzeivuot Latvejis laukūs.\nKaidi plani nuokūtnei?\nCerim turpynuot atteisteit vysaida veida radūšuos darbneicys, taipoš juoturpynoj radeit arviņ jaunus produktus. Itys byus ūtrais gods, kod mes audzejom kanepis, dūmoju, ka leidz šam asam sasnāguši gona daudz, vystik mums vēļ ir kur augt. Mes asam svieteiti ar breneigim cylvākim sev apleik, kuri kasdīnā īdrūsynoj īt i dareit tuoļuok. Vysvaira mes cerim, ka myusu stuosts var īdvasmuot cytus, kab sekuot sovim sapynim, lai cik naaizsnīdzami tī ari nasalyktu.\nVaira informacejis par “Obelišku” fermu atrūnams jūs sātys lopā i Facebook kontā Obelisk Farm


Pavasara saulgrīžu suprātkys Malnovā - lakuga.lv\nPavasara saulgrīžu suprātkys Malnovā\nTemys: "Dzīles", Aina Barsukova, Kuorsovys nūvods, Leldīnis, Malnova, Roksts, suprātkys\n26. martā 11.00 Kuorsovys nūvoda Malnovys cīma maizneicā “Dzīles” teik reikuotys suprātkys, kas veļteitys Leldīņu tradicejom, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Kūpā ar saimineicu Ainu Barsukovu gosti kruosuos ūlys i ceps Leldīņu maizi.\nKulturys zeimis “Latviskais mantojums” nesieja maizneica “Dzīles” i tuos saimineica Aina Barsukova, kas puorstuovēja Latgolu LTV šovā “Īstās latvju saimnieces” pavasara saulgrīžu laikā sovim gostim pīduovoj izzynuot Leldīņu tradicejis. Ūla senejajim latvīšim apzeimuoja dzeiveibys nesieju i saulis simbolu, partū tūs rūtuošonai tyka veļteita eipaša viereiba. Kūpā ar saimineicu gosti izzynuos ūlu kruosuošonys paražys Latgolā, īsavuicūt gatavēt Leldīņu maizi i pavadeis piecpušdīni eistyn latviskuos nūskaņuos.\nDaleibys moksa pīaugušajim ir 7 eiro, bārnim – bez moksys. Vaira informacejis i dasasaceišona (da 22. marta), zvonūt 26538016.\nSuprātku dalinīki ir aicynuoti leidza jimt ūlys, dzejis dīgus i dobys materialus, kab varātu pasadaleit ar sovys dzymtys ūlu kruosuošonys tradicejom i kūpā pīpiļdeit Leldīņu skalini ar skaistom i raibom ūleņom.


Iz pyrmssvātku koncertu aicynoj vokaluo studeja “Skonai” - lakuga.lv\nTemys: koncerts, Rēzeknis nūvods, Roksts, Skonai\nPīktdiņ, 18. decembrī, 18.00 Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā (Atbreivuošonys alejā 95A, Rēzeknē) nūtiks Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys vokaluos studejis “Skonai” pyrmssvātku koncerts “Ziemas ceļa stāsti”.\nKoncertā bārnu izpiļdejumā skanēs latgalīšu komponistu originaldzīsmis i Zīmyssvātku stuosti. Īīšona koncertā – bez moksys.


Conveyor Belts by Audubon, the Wire Mesh ... - Mesh Belt\nWire mesh Conveyor Belts. Specification, designation, how to measure, how to identify your wire mesh ... S: Single or Conventional. How to Measure AUDUBON'S Conventional Weave and Single Weave. 1. Place the ruler on a Diagonal (not straight across as with the other mesh ... "Conveyor Belt Manufacturing since 1884"\nLess chance of damage due to cutting and buffing the strength members of the fabric plies when preparing and stripping the belt ends. Life cycle four times greater than conventional step splices done on conventional -plied or straight-warp conveyor belt constructions. Versatility in installing the Finger Splice on a bias or square.\nNo, the DSI Sandwich Belt High Angle Conveyor is very low maintenance, requiring the same or less effort than conventional conveyors operating in the same capacity. At several of the units we've visited in the past, plant managers and those working directly with the conveyor system say the same thing.\ntool belt i


Dokumentu kaste A4 7cm kartona zila\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta caurspīdīga balta\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta caurspīdīga dzeltena\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta caurspīdīga oranža\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta caurspīdīga zaļa\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta caurspīdīga zila\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta melna\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta pelēka\nDokumentu kaste A4 7 cm plastikāta zaļa\nDokumentu kaste A4 9.5 cm Wow balta\nDokumentu kaste A4 9.5 cm Wow melna\nDokumentu kaste A4 9.5 cm Wow oranža\nDokumentu kaste A4 9.5 cm Wow rozā\nDokumentu kaste A4 9.5 cm Wow zaļa\nDokumentu kaste A4 9.5 cm Wow zila\nDokumentu kaste Faux-Leather brūna\nDokumentu kaste Faux-Leather gaiši brūna\nDokumentu kaste metāla Wiremesh melna\nDokumentu kaste metāla Wiremesh sudraba\nDokumentu plaukts ar 3 atvilknēm Faux-Leather gaiši brūns\nPage Nr. 4 no 24\nNikijas dienasgrāmata 23:15\nMans lidojums uz Gambiju 18:48\nUzpirksteņu komplekts 2gab. gumijas All comments »


La especialidad Navajas se compone de 2 piezas.\nCatálogo de Navajas\nNavaja 7,5 cm.\nNavaja 8 cm.


Latgolys ilgdzeivuotuojis - lakuga.lv\nTemys: A12, ilgdzeivuotuojis, Žurnals "A12"\nPa laikam medejūs pasaruoda zinis par pasauļa vacuokū cylvāku i ceņtīni izdybynuot ilguos dzeivis nūslāpumu. Parosti taida nav. 30. godūs Latvejis prese pīgrīž viereibu Latgolys ilgdzeivuotuojom – daugovpilītei Trīnei Purviņai (120 iz 1939), viļānītei Soļai Lauciniecei (123 iz 1936), rēzeknītei Feigai Arjevai (118 iz 1938), rogovkītei Annai Krišānei, dzymušai Slaveitei (110 iz 1931). Kuņdzis dzymušys dzymtlaikūs, piļsietneicys krušuok pīdzeivuojušys vacumdīnu tryukumu.\nT. Purviņa dzymuse Meņgelis pogostā kolpu saimē, poša jauneibā struoduojuse cytu sātuos. Iz Daugovpili atguojuse, kod “krīvu keizaram Pīterburgā nūrautys kuojis“, 18 godus nūstruoduojuse iz dzeļžaceļa, izaudzynuojuse septeņus bārnus, četri jau pyrma juos guļdeiti Daugovpiļs kopūs. Vīns dāls devīs iz Ameriku, meita – iz Perseju, trešais – pagaiss bez viests. Da 1937. gods sīvīte dzeivuojuse pošys caltajā mozmuojeņā Drujis īlā 2, tod piļsātys vaļdis darbinīki pīrunuojuši puorsaceļt iz naspiejnīku patversmi. Bejuse slovona pyušļuotuoja ar lobsirdeigu raksturu, jāmusēs ar rūžu varažiešonu, zūbu suopu remdiešonu. Da nuovis saglobuojuse lobu veseleibu i redzi, viņ dzierde pādejā laikā pasaslyktynuojuse. Jei bez dzymtuos latvīšu muociejuse vēļ četrys volūdys – krīvu, vuocu, igauņu i čyguonu, puorskaitejuse Beibeli 50 reižu i īsavuicejuse nu golvys dzīšmu gruomotu.\nS. Lauciniece nikod dzeivē nav slymuojuse, pat nazynuojuse, kai golva suopūte. Dzymuse dzymtļaužu saimē. Muižnīks ar vagaru izsprīduši, ka jū izdūs vagara bruoļam. Zynuojuse, ka pretuošonuos veļteiga, sasamīrynuojuse. Vīnu dīnu sajāmuse uzaicynuojumu īsarast muižā, pyrmū reizi īraudzejuse jauniču, tymā pošā dīnā salauluoti. Sadzeivuojuši 11 bārnus, myuža pabeigus Soļa pavadejuse pi meitys, kurai pošai puori 80.\nF. Arjeva dzeivuojuse Kuldeigys īlā 13, mozā kūka ustabeņā, sābri pīzynuši, ka jei nūteikti vacuoka par 120. Apsaprecejuse 20 godu vacumā, piec 60 lauleibā nūdzeivuotim godim nūmirs veirs, bārnu nav bejs, četri bruoli i div muosys ari jau myruši. Vacuokais bruoļs nūdzeivuojs da 126 godu. Iztykuse nu apleicejūs duovonu, lobi ļauds jau godim moksuojuši juos īri, ar 100 latim pabaļstejs ari vaļsts prezidents. Lobu pruotu runuojuse treis volūduos, labi āduse, daudz lītuojuse škeistuma – 9 gluozis čaja dīnā. Tīpat sābrūs dzeivuojs ap 100 godus vacs veirs Stalbovs, kurs iztikšonu peļnejs ar bārnu sagataveišonu pyrmajai komunejai.\nBazneickungs K. Pudniks atrakstejs “Katōļu Dzeivei” par A. Krišāni. Jei dzymuse Griudinišku sādžā, labi atguoduodama kungu laikus i daudzūs karus. Nikod dzeivē nav slymuojuse, nu golvys zynuojuse daudz saļmu i sovpateigu tautysdzīšmu, kū pat juos apleicīnis jaunuoku paaudžu cylvāki pat nabeja dzierdiejuši.


Izziņoj pretendentu dasaceišonu BOŅUKS 2018 - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2018, Gors, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks"\n2019. goda februara beiguos vīnpadsmytū reizi nūtiks kasgadejuo latgaliskuos kulturys aktivistu i nūtikšonu sasatikšona – tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu bolvys sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2019. goda 10. janvara. Suocūt jaunū bolvys godu desmiti, puormeits “Boņuka” nūlykums i cytugod bolvys sajims 11 latgaliskuos kulturys aktivitatis, nūtikšonys, procesi i personeibys. “Boņuks” vēļ arviņ ir vīneiguo bolva, kurei eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē.\nDa ituo Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” kas gods tyka padūtys vysmoz 18 nominacejis, nu, aizsuocūt jaunu bolvys godu desmiti, “Boņuks” sajiemieju skaits byus 11. Iz prīšku bolvai ari nabyus atseviški izvierzeitu nominaceju, bet pretendentus varēs īsnēgt treis kategorejuos, nu kuru bolvys žureja izavēlēs 10 bolvys sajiemiejus – aktivitatis, personeibys, nūtikšonys, dorbus, bez kuru vysa vaira nabyutu īsadūmojama latgaliskuo kultura 2018. godā. Vīna bolva namaineigi tiks padūta par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā. Pretendentus bolvai kategorejuos “Volūda. Literatura. Publicistika”, “Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys” i “Audio. Video” var īsnēgt da 2019. goda 10. janvara.\nKas gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja ir na tik atsavieršona iz īprīškejā godā padareitū, nu ari latgalīšu kulturys aktivuokūs ļaužu, interesentu i atbaļsteituoju sasatikšona. 2019. goda 24. februarī Lagolys viestnīceibys GORS Lelaja zalē bolvys padūšonys ceremoneju muzykali boguotuoku padareis apvīneiba “Latgalīšu Reps”, grupa “Baritoni”, Arņs Slobožanins, etnografiskais ansamblis “Vabaļis”, grupa “Lata Donga”, projekts “Teksasys latgalīši”, “Misters&Nospiedumi” i “Ausmeņa Records” repere Ūga i cyti. Pyrma ceremonejis tīpat Latgolys viestnīceibā GORS kotrys grybātuojs varēs pīsadaleit pruota spēlēs “Aļberts”, kuruos īrosts nūteik Kuorsovā, raugūt atbiļdēt iz ar Latgolu saisteitim vaicuojumim.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejā godā. Bolvys jubileja reizē, kurei nūtyka ituo goda februarī, “Boņuks” tyka padūtys 19 nominacejuos. Bolvys par padareitū, sasnāgumim voi aktivitati latgalīšu kulturā 2017. godā sajieme Raibīs, gruomotys “Gostūs pi Boņuka” i “Kačeiša patmalis”, Viesturs Kairišs, bankys “Citadele” bankomāti latgaliski, Latgolys symtgadis kongress, “Reigys Ausmeņa Kebabs” saiminīks Valters Murāns, Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai, Latvejis Radejis stuostu cyklys par Latgolys kongresu, Latvejis Radejis kora koncertizruode “Latgales gredzens”, latgaliskūs vierteibu īkļaušona Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā, grupys “Bez PVN”, “Tautumeitas”, “Galaktika”, apvīneiba “Latgalīšu Reps” i Riharda Dubrys oratoreja “Marija”, bet par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tyka gūdynuots sabīdryskais darbinīks, literats i školuotuojs Aļberts Spuogis i volūdneica Lideja Leikuma.\nAizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2018” tīšsaistē voi pa postu Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2019. goda 10. janvara. Īsnāgtūs dasacejumus izvērtēs latgaliskū kulturvidi voi attīceigū bolvys lauku puorzynūša žureja vysmoz 25 ļaužu sastuovā.\nLatgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. “Boņuks 2018” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv.\nBolvu padūšonys ceremonejā kluotyn byut var kotrys grybātuojs. Beleti nūpārkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cena 5,00 i 7,00 €.\nDasacejuma anketu internetā var atrast: http://bonuks.lv un http://latgalesgors.lv.\nVideo īsavieršona dasmytuo “Boņuka” ceremonejā ituo goda februarī ite:


Var pīsadaleit vijūlis spēlis nūmetnē Baļtinovā - lakuga.lv\n18 Juņs 2019\nKarteņa: Bolvu regiona kulturviesturis datubāze\nTemys: Andrejs Rancāns, Baļtinova, tautys muzyka, vijūlis spēle\n10.–13. julī nūtiks tradicionaluos vijūlis spēlis vuiceibu nūmetne Baļtinovā. Īdvesmis olūts tai ir ilggadejais tautys muzykants – vijūļnīks Andrejs Rancāns, kuram itūgod palyktu 90 godu. Nūmetnis vuiceibspāki byus tradicionaluos vijūlis spēlis pedagogi i izpiļdeituoji, kurim ir īmanis Latgolys nūvodam soveigā vijūlis spēlis stylā i kuri vuicejušīs itū spēli ari nu Andreja – Asnate Rancāne, Liene Brence, Elīna Reinika i Liene Logina, par gaidomū nūtikšonu informej L. Brence.\nTiks veiduotys div vuiceibu grupys: 1. grupa – repertuara apgivei (daleibnīki ar pamatzynuošonom vijūlis spēlē), 2. grupa – styla izkūpšonai i pylnveiduošonai (daleibnīki ar padzilinuotom zynuošonom i prasmem vijūlis spēlē). Dasasaceit nūmetnei varams, aizpyldūt anketu i atsyutūt da 5. juļa iz adresi birojs@folklorasbiedriba.lv\nDaleiba vuiceibu procesā ir bez moksys. Nūdarbeibys tiks organizātys Baļtinovys muzykys i muokslys školā. Daleibnīkim, kurim ir vajadzeigs, pošim juosamoksoj par ādynuošonu i izguldynuošonu. Papyldu par nūmetnis vuiceibu procesu informēs Liene Brence, t. nr. 28602773, e-posts brenceliene@gmail.com\n13. julī 18.00 stuņdēs nūtiks Tautys muzykys koncerts, veļteits vijūļnīka A. Rancāna pīmiņai. Koncerts i večerinka piec juo nūtiks dabiskā lauku vidē, A. Rancāna lauku sātā “Mākoņi”. Koncertā pīsadaleis nūmetnis daleibnīki i pedagogi, kai ari tyvuoki i tuoluoki gosti: folklorys kūpys “Grodi” i “Garataka” nu Reigys, Baļtinovys etnografiskais ansamblis i kapela, muzykanti nu Upītis, Saļņovys i Rogovkys. Eipašī gosti – Aļgirds Klova ar kapelu nu Leitovys.\nTautys muzykants A. Rancāns (1929–2014) sovys vijūlis spēlis aktivuokūs godus ir pavadejs Baļtinovā, apcīmuodams apleicīnis muzykantus, pīraksteidams melodejis, kai ari spālādams Baļtinovys i Upītis kapeluos. Partū nūmetnis reikuošonai pīmāruotuokuo vīta izalaseita taišni Baļtinova. Nūmetnis nūdarbeibu ītvarūs golvonū repertuara daļu sastuodeis Andreja spālātuos melodejis. Sūpluok tam, eipaša lūma tiks īruodeita spēlis styla, maneris i soveiguokūs pajiemīņu apgivei. Nūmetni i koncertu organizej Latvejis Folklorys bīdreiba sadarbeibā ar Baļtinovys nūvoda pošvaļdeibu, atbolsta VKKF.