Kolnasāta - 17.11.2012. - lakuga.lv\nTemys: Emileja Kalvāne, Kolnasāta, Roksts\nItuos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, Gunys Zvīdris par Latgolys karūga ideju, „Kolnasātā” gostūs dzejneica Emileja Kalvāne, “Volūdys klietī” – par latgalīšu uzvuordim.\nKarteņā – Emileja Kalvāne skaita dzeju pasuokumā “Sova ustoba” , foto nu LaKuGys arhiva\nKa nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE


“Muosys” izlaiž jaunu dzīsmi “Gūteņ, muna raibaleite” - lakuga.lv\nKarteņā grupa "Muosys". Foto: Diāna Brence\nTemys: dzīsme, Laima Maslova, latgaliski, Liene Brence, Marta Igaune, Muosys, muzyka latgaliski, tautys dzīsmis\nMuzykalū projektu “Muosys” veidoj treis muosys – Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune. Leluoku atpazeistameibu “Muosys” dabuoja 2016. godā koncertā “Vysi zīdi pļaveņā”, tok niu klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Gūteņ, muna raibaleite”.\nKai stuosta “Muosu” puorstuove Liene Brence, dzīsme topa syltā vosorys dīnā, kod saule rītūt īkruosuoja dabasus vysaidūs tūņūs. Liene revēja puču dūbi i suoce dunguot melodeju tīpat gūteņai ganeibuos.\nDzīsmis pamatam jimti latvīšu tautysdzīsmis vuordi, muzyku veiduojuse Liene Brence, kurei ari īdzīd “Gūteņ, muna raibaleite” i īrokstā spēlej ari vejūli. Marta Igaune dasadola ar mandolinys spieliejumu, tok Laimu Maslovu var dzierdēt spielejam melodiku i bungys.\n2020. goda februarī portals lakuga.lv skaiteituojus īpazeistynuoja ar pyrmū izdūtū “Muosu” dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”. Jau tod “Muosys” stuosteja, ka tuoļuok planavoj izdūt jaunus skaņdorbus.\nDreiž peic tam “Muosys” tyka paaicynuotys spēlēt solo koncertu Latgolys viestnīceibā GORS, leidz ar tū topa vēļ daudz jaundorbu, nu kurūs vīns ir “Gūteņ, muna raibaleite”. Dzīsme ir īraksteita i palaista tautuos pyrma Juoņu kai vosorys nūskaņu melodeja\nIz prīšku “Muosys” planavoj īraksteit vēļ cytus skaņdorbus, lai varātu īprīcynuot klauseituojus.


LaKuGa – Daugovpilī atkluos U. Gurys i L. Zeiļys dorbu izstuodi\nDaugovpilī atkluos U. Gurys i L. Zeiļys dorbu izstuodi\nLaKuGa 2. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Daugovpilī atkluos U. Gurys i L. Zeiļys dorbu izstuodi\n6. oktobrī 16.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) Abonementā tiks atkluota muokslineicys Unys Gurys i keramikis Lilejis Zeiļys izstuode “Caur ēnu gaisma”, informej LCB golvonuo bibliotekare Inga Gedžūne. Izstuodē byus apsaveramys Unys Gurys gleznys i keramika, kai ari Lilejis Zeiļys veiduotī dekorativī škeivi.\nMuokslineica Una Gura ir dzymuse 1972. godā Daugovpilī. Absolvējuse Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolu (sajemūt muokslinīka – meistara – keramika diplomu) i Latvejis Muokslys akademejis Pedagogejis-stuojgleznīceibys fakultati, kas ļuove suokt aktivu darbeibu gleznīceibā. Piečuok turpynuojuse izgleiteibu Daugovpiļs Universitatē, sajemūt magistra grādu muokslā i pedagogejā. Itūšaļt dorbojās gleznuošonā i keramikā, īsasaista Daugovpiļs regiona muokslinīku asociacejis i Daugovpiļs Muola muokslys centra rodūšajuos aktivitatēs, pīsadolūt plenerūs, izstuodēs i cytūs ar muokslu saisteitūs pasuokumūs Latvejā i uorvaļstīs (Boltkrīvejā, Dānejā, Pūlejā i Lītovā). Personeigī rodūšī vaicuojumi teik veiksmeigai apvīnuoti ar pedagogiskū dorbu – kasdīnā Una Gura ir školuotuoja Daugovpiļs Saskanis pamatškolā i Daugovpiļs Dizaina i muokslys vydsškolā “Saules skola”.\nKeramike Lileja Zeiļa dzymuse 1958. godā Daugovpilī. Profesionalū izgleiteibu sajāmuse Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā. 1978. godā īsasaistejuse A. Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis (TLMS) darbeibā. 1986. godā sajāmuse Tautys daiļomota meistara kvalifikaceju. 1992. godā suokuse patstuoveigys pūdnīka gaitys. Itūšaļt voda Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys TLMS “Latgale”. Regulari pīsadola izstuodēs i cytūs ar keramiku saisteitajūs projektūs Latvejā i uorvaļstīs, nūzeimeigu laiku veļtej pedagogiskajam dorbam.\nIzstuodē “Caur ēnu gaisma” skateituoju viertiejumam teik pīduovuotys Unys Gurys gleznys, kas veiduotys, stilizejūt realys ainovys par abstraktom kompozicejom. Ari Lilejis Zeiļys keramikys škeivu gleznuojumi ir abstrakcejis. Tūs vyrmuojūšajuos glazuruos sevkurs var raudzeit saredzēt sev tyvus tālus. Rodūt sovus muokslys dorbus, obejis muokslineicys spielejās ar najaušeibom. I Una, i Lileja plyudynoj i lej, tok kotra sovā materialā – tei ir vīnuota tīkšonuos caur najaušeibu iz harmoniskom, naradzātom kompozicejom, kuruos muokslineicys nūdūd skateituojam.\nUnas Gurys i Lilejis Zeiļys rodūšuo tandema veikums izstuodē “Caur ēnu gaisma” byus apsaverams LCB abonementā i laseitovā nu 6. oktobra da 4. novembra.\nATSLĀGVUORDI » Daugovpiļs, izstuode, Latgolys Centraluo biblioteka, Lilija Zeiļa, Roksts, Una Gura


Ķēniņa dēls ar spārniem.\n8. A. 575. V. Zacharska no 62 g. veca Semenova Rēzeknē. Latvju kultūras kr.\nDzeivuoja vīns kēniņš. Jam beja lela kēneste un tymā kēnestī beja divi piles. Kotrā pilī kēniņš turēja kolpus. Vīnā leluokā pilī dzeivuoja pats kēniņš ar sovu saimi, sīvu un vīnu meitu. Vīnā godā nu vīna cīma kēniņš pajēmja divi jaunus puišus sev par kolpim. Vīnu pajēmja pi sevis lelajā pilī, bet ūtru puisi nūsyutīja uz ūtru pili. Obi draugi kolpuoja kēniņam jau pa treis godi. Vīnu reizi draugi saguoja vīnā vītā un vīns vaicuoja ūtram kai jis dzeivoj. Puiss, kurs dzeivuoja mozā pilī, soka: "Es tagad dzeivuoju pi kēniņa jau treis godi par kolpu, bet nikod naradzēju paša kēniņa. Pats labi nazynu, kam es kolpoju."\nŪtrs draugs jam atbildēja: "Es ari kolpoju un man tai labi, es tai laiku labi puorvežu, ka naredzēju, labi ēžu un dzēru, bet ka man byutu daudz naudas, es ar kēniņa meitu pagulātu."\nKad kolps runuoja itūs vuordus, guoja tyvu pi jūs pats kēniņš un dzierdēja, kū juo kolps runuoja. Kēniņš nūstuoja un suoka vaicuot nu sovu kalpu, kū jī runuoja. Kolpi kēniņam pīsazyna un suoka prasīt kēniņam, ka jis jīm pīdūtu. Kēniņš pasacīja kolpam: "Kurs beja nū mozuos piļs, lai īt uz sātu," bet ūtru kolpu nu leluos piļs pajēmja ar sevi. Atīt kēniņš ar kolpu uz sovu pili un soka kolpam tai: "Tu pasacīji, kai tev labi dzeivuojās pi manis, bet ka tev byutu nauda, tu ar munu meitu pagulātu. Tad labi! Es tev dūdu daudz naudas un tu paguli ar munu meitu. Es dūdu tev laika divi mēneši, jo tu pagulēsi ar munu meitu, tad es atdūšu tev meitu par sīvu, bet jo na, tad tev byus golva nūst!"\n"Labi," pasacīja kolps, un kēniņš jam īdevja daudz zalta naudas, kuras kolpam nanūdzert desmit godūs. Nūīt kolps uz mīstiņu un suoka dzert brandiņu, dūmuodams pats sevī: "Pagulēt ar kēniņa meitu navarēs, par tū, kā tī napatiksi, stuov straža un naīlaiss, bet pa mīstiņu kēniņa meita nastaigoj. Kēniņš taipat nūciers golvu, par tū, ka izpildīt ituo nikas navar."\nVīnu reizu itys kolps vīnā krūgā dzer brandinu. Pīīt pi juo vīns ubogs un prosa jam, kab jis īdūtu jam īdzert. Kolps ar dusmem nūsyutīja ubogu pi valnim. Ubogs itys beja nazkod cīši boguots, nazkaids barons, un cīši muocīts. Kolps dzēra un padūmuoja pats sev: "Naudas ituos man vīnam nanūdzert par taidu eisu laiku."\nPasaucja kolps tū ubogu un suoka pierkt jam brandinu un dzirdēt. Tai jī obadivēji dzeŗ. Kolps suok runuot ubogam, ka jam īdevja kēniņš daudz naudas un pasacīja: "Jo ar juo meitu divu mēnešu laikā es napagulēšu, tad muna golva kriss nu placim, un es tagad labi zynu, ka ituo es navarēšu izpildīt, bet lobuok dzeršu, cik muna dvēsele pījem." Ubogs beja gudrs cylvāks, un suoka runuot kolpam tai: "Es sadūmuoju lobu lītu, ar kuru tu vari tikt kēniņa pilī un pagulēt ar juo meitu."\n"Nu, izstuosti," vaicoj kolps ubogam.\nUbogs soka: "Tu īdūd man pusi tuos naudas, kuru kēniņš tev īdevja, es braukšu uz cytu kēnesti un nūpierkšu tur pašu lobū muzyku, kuras kēniņš nikod nadzirdēja un naradzēja, un zalta vucynu, kurs doncuos vysaidus dančus, bet tys vucyns byus taids, ka vydā varēs sēdēt cylvāks, kurs mīgs pederes, un vucyns doncuos. Kad kēniņš izdzierss taidu muzyku un īraudzīs taidu vucynu, jis nu manis nūpierks jū, bet tu byusi vucyna vydā un tiksi pagulēt pi kēniņa meitas."\n"Labi," pasacīja kolps un īdevja ubogam pusi īdūtuo kēniņa naudas.\nUbogs pajēmja naudu, labi apsavylka un nūbraucja uz cytu kēnesti pierkt itū vucynu un taidu nikur nadzierdātu smukū muzyku. Par nagaru laiku atbrauc tys ubogs, atvad muzyku un zalta vucynu, kurs labi doncoj. Ubogs atroda itū kolpu vīnā krūgā cīši pīdzārušu. Kolps tai daudz dzēra, ka aizmiersa, ka devja naudu ubogam. Ubogs soka kolpam, ka jis atvedja muzyku un zalta vucynu. "Tagad palaissim ziņu, ka taida un taida izruode atbraucja nu cytas kēnests un taidā dīnā ruodīs ļaudim." Kai izlaidja ziņu, vysi ļauds steidzuos redzēt un kēniņš ar sovu sīvu un meitu ari nūguoja paklausīt muzyku un pasavērt, kai tys zalta vucyns doncuos. Jau tei dīna atguoja, sasalasīja daudz ļaužu, atbraucja kēniņš ar sovu saimi un suoka spēlēt muzyka, kaidas kēniņš nikod sovā dzeivē nadzierdēja un pēc tam suoka doncuot zalta vucyns, tai ka kēniņš ar sovu saimi palyka cīši prīcīgs un lyka, kab muzykanti reitā byutu pi juo pilī. Reitā ubogs ar kolpu nūīt uz kēniņa pili. Kolps īleida vucyna vydā, bet ubogs beja par saiminīku. Suoka spēlēt pilī muzyka un vucyns doncuot. Kēniņam un juo meitai brīsmīgi patyka zalta vucyns. Kēniņš vaicoj ubogam: "Puordūd man vucynu!"\nBet saiminīks soka: "Kēniņš, vucyns duorgi moksoj!"\n"Cik," vaicoj kēniņš.\nUbogs jam atbildēja, ka divi garči zalta. Kēniņš tyuleņ pībēra divi garči zalta un nūmoksuoja ubogam. Sajēmja kēniņa kolpi vucynu un pīnesja kēniņa meitas kambarī. Ubogs sajēmja naudu in nūguoja prūjom.\nKēniņa meita īguoja sovā kambarī un ar vucynu vysu laiku kavējās. Kū jī pasoka vucynam, tū jis dora. Tai meita kavējās vysu dīnu, bet kēniņš nikuo nazynuoja. Izleida nu vucyna uorā kolps un suoka bučuot kēniņa meitu. Pats kēniņš dūmoj: "Īšu es pasavārtūs, kū dora meita ar vucynu."\nĪīt kēniņš meitas kambarī, veras: meita guļ gultā, zalta vucyns stuov un nikuo nadoncoj, bet preti juo stuov kolps un soka: "Kēniņš, es izpildīju sovu uzdavumu un pagulēju ar jyusu meitu!"\nKēniņš uz reizes sasatryuka, bet pēcuok runoj kolpam: "Lobi, muna meita ir tova sīva."\nKēniņš apprecynuoja kolpu ar sovu meitu.


Maltas ceturtā rozīnīte – LATGALISKIE ZĪMOLI - Maltas pagasts\nPirmdiena, 09 Maijs 2022 12:15\nMaltas ceturtā rozīnīte – LATGALISKIE ZĪMOLI\nAprīlis ir caurausts ar latgaliskuma dzīpariņu, jo tajā svinam Latgales podnieku dienas un Latgales kongresa dienu (27. aprīlī). Tieši ar Maltas ciematu un pagastu saistīti vairāki Latgales kultūrtelpā nozīmīgi fakti un nu jau zīmoli.\n“Pūd’, bļūd’, mozbārn’ šviļpuk’” – šie vārdi no mākslinieka Jura Gaigala atmiņu zīmējuma “Borovys tiergs”, kura oriģināls apskatāms Maltas vēstures muzejā, ir visspilgtākais vēstījums par to, ka latgaliskais Maltā dzīvo jau kopš 20. gs. 30. gadiem. Tieši šis zīmējums atgādina par tādiem seniem latgaliešu vārdiem kā skručs (krāsns kurināšanai), ohvōts (podu izcelšanai), cepeļnīks (pannu satveršanai un izvilkšanai no krāsns), skaline (no tāsīm, arī klūdziņu grozi) utt. Maltā dzīvs gan latgaliskais, gan podniecības, keramikas tradīcijas un daudz kas cits, latgaliešu kultūrai raksturīgais.\nLatgaliešu kultūras gada balvas “Boņuks” statuete no māla top tieši Maltas pagasta Garkalnos, Aivara un Vēsmas Ušpeļu darbnīcā “Malny Wylki” (tā pirmo reizi pasniegta 2009. gada sākumā). Viņi popularizē svēpēto jeb dūmoto, arī melno keramiku un savus darbus “paraksta” ar vilka ķepas nospiedumu mālā. (Jāpiebilst, ka turpat netālu - Feimaņu pagastā Māra Rumaka darbnīcā “Baltic Flags” dzimis arī latgaliešu karogs).\nGarkalnos kādu laiku darbojies arī Antons Ušpelis (1944–2015), kurš kopis Silajāņu keramikas tradīcijas un pazīstams kā vāžu un svečturu meistars (dažādu krāsu glazūras un sīkplastikas figūriņas uz traukiem). Radošās darbības izskaņā veidojis podnieku-vecmeistaru portretus.\nSudrabā kaltā sakta Nikodema Rancāna balvai Latgales izcilākajiem pedagogiem top Riharda Cibļa darbnīcā Maltā (pats ir šīs balvas laureāts 2017. gadā). Viņš savu pieredzi rotu kalšanā apkopojis grāmatā “Kalsim rotas” (2013) un 2002. gada 15. maijā izveidojis rotkaļu studiju “Dzeļi”.\nAigars Runčis un grupa “Borowa MC” – mūziķu apvienība, kuri pirmie popularizēja Maltas (agrāk Borowas) vietvārdu, izveidota 2004. gadā. 2006. gadā ar dziesmu “Vysskaistuokai meitinei” grupa uzvarēja “Muzikālajā bankā”. Saīsinājums “MC” nozīmē “Mūžīgi ceļā”. Tā sastāvs pašlaik: Aigars Runčis, Guntra Kuzmina-Jukna (Rēzeknes novada vokālās studijas “Skonai” vadītāja) un Ingars Gusāns (Sovvaļņīks).\nBiogrāfiskā poēma prozā “Pastareite” (1996) bijusi domāta kā Jāņa Klīdzēja Boņuka līdzgaitniece, vienīgā atšķirība – Agnesīte savas bērnības atmiņas par Maltas pagastā pavadīto bērnību mums stāsta latgaliski. Šo bibliogrāfisko retumu radījusi Maltas pagastā dzimusi rakstniece Veronika Tenča-Goldmane. (Viņas piemiņai 2021. gadā Maltas BJC rīkoja Latgales mēroga konkursu “Tāva sāta myužam svāta”, kurā tika iesniegti 30 darbi.)\nTāpat literātu pulkā jāmin Emīlija Astiče, Elvīra Pinka (latgaliski gan dzeja, gan proza), Anna Šīrone, kuras savas domas ietērpušas arī latgaliskos vārdos.\nLatviešu tautasdziesmu ilustrators Juris Gaigals ir viens no dažiem Latgales māksliniekiem, kurš pievērsies šai mākslai un ilustrējis ap 650 tautasdziesmu, apkopojot tos 9 albumos, kas katrs ir vienā eksemplārā (viens no tiem atrodas Maltas vēstures muzejā). Viņa ilustrācijas izmantotas arī Pirmā Latgales kongresa simtgades (2017) izstādes “Pāri slieksnim” izglītojošas daļas veidošanai.\nAttēlā - Pie lielformāta platāka “Borovys tiergs” grāmatas “Maltas pagasts pētījumos un atmiņās” prezentācijas pasākumā Latvijas Nacionālajā bibliotēkā pirmajā Latgales kongresa dienā 2018. gada 27. aprīlī\nDziesmas: “Divys Maltys” ar jau folklorizējušamies vārdiem “Malta, Malta, lobim ļaudim calta” (autors Artūra Uškāns, izpildīja grupa “Patrioti LG”), “Borovōs tiergs” (2021, vārdu autore Elīna Prusaka, mūzika – Normunds Štekels), “Lokotu stōsti” (2022, vārdu autore Elīna Prusaka, mūzika Māris Keišs).\nNovadmācības stundas kopš 2017. gada tiek vadītas Maltas Bērnu un jauniešu centrā. Ņemot vērā aktivitātes latgaliskuma jomā, Maltas BJC pārstāvji tika aicināti piedalīties Latgales kongresā 2022. gadā kā delegāti.\nAttēlos - Maltas bērni novadmācības stundās ir gan griezuši jautājumu ratu, gan veidojuši dažādas rozītes, gan veidojuši balvas “Boņuks” statueti\nMaltā dzīvo arī Aleksandrs Lubāns (attēlā) – biedrības “Kroma kolna bruolistes” vadītājs (dibināta 07.08.2012.), kurš veido rotas pēc vēsturiskajām liecībām un atradumiem no Latgaļu senkapu vietām.\nSavukārt Anna Babre ir Pētera Stroda latgaliešu rakstība ilggadēja popularizētāja, “Pareizraksteibas vōrdneicas” izdošanas virzītāja.\nZīmīgs fakts ir arī “Plōciņu Masis festivals”, kas jau divas reizes ticis rīkots Maltā un pieskandina šo vietu ar dzirkstošu latgaliešu humoru.\nTāpat jāmin latgaliskie nosaukumi Maltā: “Borovys tiergs”, “Borovōs krūgs”, Sauliku ezers (viens no pieņēmumiem, ka latgaliešu valodā “saulikis” nozīmē “saules atspulgs”) un arī fakts, ka Maltā ir iela, kas nosaukta Pirmā Latgales kongresa vadītāja Franča Trasuna vārdā.\nLatgaliskuma pieskārieni noteikti ir Maltas rozīnīte!\n“Saglobōt volūdu i sovu byuteibu var tikai tī, kuri dzeivoj Latgolā.. Vysa muna cereiba ir iz Latgolys kulturys darbinīkim i studejūšū jaunatni. Lai Dīvs jim paleidz!” reiz teikusi novadniece Veronika Tenča-Goldmane. Viņai piebalso Aigars Runčis, sakot: “Na sēdēt i gaustīs, bet kūpā ar vysim īt!...” Un par punktiņu uz “i” var uzskatīt Artūra Uškāna novēlējumu 2018. gadā grāmatas atklāšanas pasākumā: “Lobī Maltys ļauds! Esit drūsmeigi, rodūši i darbeigi, deļ tam, ka na vīta dora cylvāku lobu, bet cylvāks ceļ vītu, i reizī, juos slavu i gūdu!” Lai šie visi vārdi ir mūsu testamenta pamats!\nSagatavoja Skaidrīte Svikša (sadarbībā ar Maltas vēstures muzeju)\nMalta, saulainō Malta,\nPrīcojūs par tovim reitim zalta,\nPar cylvākim ar sirdim zalta,\nKam gudreiba nu Dīva smalta.\nMūdynōt svātumu sirdīs,\nRozentovas bazneicā skaņ zvoni –\nTe mōtes munas, draudzes lyugsnas,\nTe myusu dorbi, myusu dzīsmes.\nKlau, bites līpu zīdūs saņ,\nŪzulūs un kļovūs sylti vēji.\nAr Saulikeņa acim pasaulē tu raugīs,\nPi dōrgōs Tēvijas ar ūzulspāku kļaunīs.\nJasmini smaržoj un zīd,\nPi Maltupes jōņabārni dzīsmes dzīd.\nTe papards zīdeņš krōšņōk mirdz,\nŠe līsmē saplyust muna, Maltas sirds.\nMaltas cīms stōv.\nUn nūstōstu apveits,\nTreju cīmatu apvīnōts tys.\nDažaidu bādu un\nUn otkon uzcalts.\nSvēteits šis cīmats,\nPlauksti un zīdi,\nLai aug bārni!\nLai Dīva svēteiba tev!\nVACŌS SĀTAS SAPYNS\nMyusu lobō, vacō sāta! Tagad stōvēja ceļa molā tukša un pavysam vīntuļa. Mīrynōjumu maklādama, bēdeigom lūgu acim vērēs meža ezereņa mīreigajā iudiņa spīgelī. Kū jei sapņōja, kū īgōdōja? Kū gribēja īraudzeit?\nVarbyut prīcynōja guļbeišu pōra doncōšona un grūzeišonōs ezereņa iudiņūs. Tī gon beja kū redzēt un breinōtīs! Kai putni spēj tai izarōdeit? Bet šūvokor azara spīgeļs beja naparosti gluds un mīreigs, kas nese naglōbamas skumes.\nJā, kaidreiz tei beja lapnōkō mōja vysā cīmā. Bolta, lela kai peiļu mōte. Divim stōvim, sorkonu skōrda jumtu, divom dyumu peipem un daudzim, daudzim lūgim, kurus varēja skaiteit un skaiteit.\nAgrōk jei varēja lepni nūsavērt uz vysim, kas gōja voi brauce pa akmiņainū ceļu. Tys tik beja trūksnis, kod zemnīku roti grabādami kratejōs uz dzeļžceļa staciju ar myltu maisim, svīksta buceņom un kaidu sivēneņu maisā. Mōja vēļ tagad pīminēja tū trokū lūgu treisēšonu. Bet tagad ni kaids daudz gōja, ni brauce garom. Sāta navarēja saprast, kur vysi izgaisuši, par kū jei pamasta pavysam vīna. Voi nabeja tik daudzim pajumti davuse, zīmōs siļdejuse pi vacō cepļa? Bet vosorā te beja tik pateikami vāss.\nVērs vacōs gultas smōrdōja ūzullopu vainags, aiz kirmu izāstō skapa atsaroda aizbōztūs peipineišu un pelējumu slūteņa. Pi sīnas vacais stuņdinīks snauzdams skaiteja un palaikam pasamūdis nūzvaneja kotru stuņdi. Lelais ceplis ustobas vydā kai lels solts lada lōcs vairs nacerēja sagaideit guņs prīceigū sprakstēšonu.\nVacō sāta snaude un sapņōja sovu sapni. Īgōdōja cik pādu un pēdeņu beja mynušas jōs padylušū slīksni. Cik sovā paspōrnē beja uzjāmuse jaundzymušu dvēseleišu, cik viņsaulē aizvadejuse myužu nūdzeivōjušūs. Cik kōzu te beja dzarts, cik cytu svineibu! Vysu saskaiteit, īgōdōt vacō sāta vairs naspēja.\nPrōtā beja palicis mozō Krišuka pīspīstais daguneņš pi aizsolušō lūga, cikom mōte uz oku pēc iudiņa gōja, Anneņas dreizō kōju skraidelēšona pa ustobom, mameņas saudzeigō durovu vyrynōšona, cikom bārni gulēja. Un okas vacō ritiņa čeikstūņa nu reitim. Un kur tod bez svēteigajim Zīmassvātku vokorim! Tod tai golvā beja bolta, meiksta snīga capure, lūgūs atspeidēja egleites sveceišu līsmeņas, un vysus soldi auklēja pateikamais mīrs.\nMōja sapņōja un sapņōja. Bet, jo vairōk pīminēja, jo vairōk skuma. Kas vairs īprīcynōs vacū sātu? Te kaut kas vīgli īsagrabynōja un naveikli pīsadyure pi lūga stykla.\n„Kaiminīņ, nabādoj! Tu naesi vīna. Es vīnmār byušu tev blokus, tepat aiz lūga! Mes vēļ pīdzeivōsim sovu zvaigžņu stuņdi,” tai vacū sātu mīrynōja jaunais kiršu kūceņš, kas auga pavysam klōtyn vacajim myurim.\n„Jā, jā,” pībolsōja ari vīneigō ōbeleite, „pīdzeivōsim, pīdzeivōsim!”\nVacō sāta nadaudz nūsabeida, iztraucāta nu sova sapyna. Jo nu kaids nūsaklausejs, kū jei dūmōja? Bet, paga, dēļ kō bādōtīs un skumt, es jau naasmu vairs pamasta un vīna!


keine Auswahl 30 x 40 cm 30 x 90 cm 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 40 x 120 cm 50 x 40 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 50 x 160 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 60 x 80 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 120 cm 120 x 90 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 90 x 150 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Michelangelo - Jüngstes Gericht I abgegeben worden. –


Kolnasāta 28. majā - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, LR1, raibīs, Roksts\nLatgolys multimuokslinīks Raibīs “Kolnasātys” studejā īsaroda ar lelu zaļu ceļasūmu. Juo dzeive niu paīt Pūlejā, kur piec nacionalistu īšonys pi varys nūteik strauja politiskuo vierzīņa maiņa. Teik runuots ari par Raibuo (eistajā vuordā Oskara Orlova) stuostu kruojumu “Zalta tesmini”.\nVuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par vuordu “tesmini”, kai ari cytim dzeivinīku mīsys daļu nūsaukumim, tūs vys vēļ izmontoj par simbolu puorpiļneibai.\nSovukuort Dace Dambe skaidroj streideigū vaicuojumu par kailciertem, kas jau pamateigai mainejušys Latvejis ainovu – kaidi ir augu i dzeivinīku īgivumi i zaudiejumi piec meža nūciersšonys, i vaicoj, voi ir īspiejams bez tuo iztikt i kai tū izdareit.


Latgolys Zyrga dečs LU Sātā Muzeju naktī | Latgolys Studentu centrs\nLatgolys Zyrga dečs LU Sātā Muzeju naktī\nCategories: LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive\nGoda viesturiskuokīs pasuocīns – Muzeju nakts – ītūgod nūtyka ar jaunu uzstuodejumu – sābri. Muzeji i muzeju sābri sapierka kopeju i vēre valī durovys vokora pusī, lai dorba tauta i intelektualuo jaunatne varētu pasavērt, kaidi breinumi (i hlami) godim ejūt kurā muzejā savuokti.\nKur muzeju sābri, tī i LU, a kur LU, tī – LgSC. LU izdūmuoja attaiseit sovys durovys tūpūšīm studentim i paruodeit, kū tī lobu var vuicētīs i ar kū lobu breivū laiku varātu aizpildeit – korporaceju beja sasalasejs navuoji daudz – dzīduo vīnā boltā gobolā tai, ka vyss Raiņa buļvars treiceja i drebeja (i LgSC breivpruoteigajim beja juoklīdz, kab sovim interesentim par bīdreibu pastuosteitu).\nKū tod LgSC tī drareja? Nu eistineibā dancynuoja apmaklātuojus iz Zyrga deča, kas nu pīduovuotuo beja popularuokuo atrakceja – sovus spākus i lūkaneibu daudzi gribeja puorbaudeit, i saguoja labi. Juosoka gon, ka spālātuojim vīgļuok beja īnimt joga cīneigu pozu nakai sovim spākim atrast raudivi, prasu, mārgu, stuņdinīku, lepetnīku ci vušku iz Zyrga deča. Bet deļ tam jau mes tī bejom, lai nastu gaismu pasauļam.\nFoto nu Latvejis Universitatis arhiva\nTai caur kaitom LgSC stuosteja par sevi. Beja viktorina, beja jūki, beja volūda, beja ari čajs i capumi. Prauda – apmaklātuoju vareja byut vaira – vysi pa muzejim rozkleiduši, i izavēre, ka LU Sāta nav tys popularuokīs objekts – golu golā – napylngadeigīm tik vālai iz īlys eisti byut navar, leidz ar tū puorsvorā pa fakultašu i organizaceju prezentacejom kleida tī poši studenti.\nJuorauga moš cytu godu Tonis biroja durovys iz itū pasuocīni taiseit valī – golu golā – tān tī ir tik daudzi monta, ka tys iz muzejs-biblioteka-veikals-izgleiteibys centrs-atpyutys komplekss. Vyss vīnā kabūzeitī. Par kū ta nā?\n* Ari iz prīšku raudzeisim, kab piec pasuocīnim kaids nu LgSC aktivistim pīraksteitu sovu redzīni par aizvadeitū nūtykumu i tāņ ar sovu pasadaleja Kristīne.\nTags:LgSC, LU Māja, zyrga dečs


Ekspozicejis | futureofmuseums.eu\nLKM var īsapazeit ar trejom pastuoveigom ekspozicejom, kas sevkura sovā veidā uzrunoj i viesturis pietnīkus, i tautys i profesionaluos muokslys cīneituojus. Vysuos trejuos ekspozicejuos kūpā eksponāti 1694 LKM kruojuma prīškmati, tai nūdrūsynojūt unikalu kruojuma eksponatu daīmameibu sabīdreibai.\nLatgolys keramikys ekspoziceja „Muola i guņs puormeju radeits breinums”\nLatgolys keramika – spylgtuokais Latgolys zeimyns Latvejis kulturys montuojumā. Tei ir leluokuo keramikys ekspoziceja Latvejā i pasaulī, kas vizuali boguoteigi paruoda pūdnīka omota atteisteibu viesturyskajā aspektā nu pyrmsuokumu – neolita laikmata – da myusu dīnu Latgolys keramikys meistaru sasnāgumu, eksperimentu i atteisteibys tendeņču.\nEkspozicejā var na viņ apsavērt keramikys prīškmatus, tok ari aptausteit bez glazurys muola raupumu i vuopātūs pūdu maigumu, sadzierdēt Latgolys dobys i pūdnīka sātys nūskanis, Lubuona šolkys, pūdnīka bolsu tierga laukumā, sajust pūdnīka ustobys vīnkuoršeibu ar reitišku krūzeišu brazdiešonu, īpazeit stylyzātu pūdnīka darbneicu i apjaust muola breineigū sasatikšonu ar guni, kod trauki atdzymst puorsteidzūšuos kruosuos i skaņuos.\nVar lītuot audiogidu (latvīšu, angļu, krīvu volūdā), kab smolkuok īsapazeitu ar ekspozicejā izlyktajim eksponatim i Latgolys keramikys viesturi.\nRēzeknis viesturis ekspoziceja „Rēzekne laikmatu grīžkūs”\nEkspoziceja īpazeistynoj ar Rēzeknis – piļsātys Latgolys sirdī – viesturi septiņu godu symtu garumā. 9.–12. g. s. te atsaroduse senejuo latgaļu kūka piļs, juos vītā Rēzeknis upis krostā izcalta Livonejis ordena myura piļs. Pyrmū reizi Rēzeknis vuords mynāts Lībekys dokumentūs 1285. godā. Rositten, Rzežyca, Režica, Rēzekne – tai viesturiski puorsamejs piļsātys nūsaukums. Rēzekne jau nu seneju laiku bejuse vysaidu tautu – vuocīšu i zvīdru, krīvu i pūļu, žydu i čyguonu: īkaruotuoju i tierguotuoju, svātceļuotuoju i turistu – krystceli.\nEkspozicejā var īpazeit Latgolys personeibys nu Rēzeknis piļsātys i nūvoda (režisors, akters, scenarists Teuvo Tulio (eistajā vuordā Teodors Tugajs), baletdejuotuoja Helēna Elvīra Renkvista (Rönnqvist, dz. Garšina), fotografs Juoņs Gleizds, varganiste Iveta Apkalna, kardinals Juoņs Pujats, muokslinīks Arkadejs Naišloss i c.), kas nasuši Rēzeknis vuordu tuoli pasaulī.\nEkspozicejis struktura: Senejūs latgaļu kūka piļs periods, Rēzekne kai Livonejis piļsnūvoda centrs 13.–16. g. s., Rēzekne Pūlejis vaļsts sastuovā (1562.–1772. g.), Krīvejis imperejis sastuovā (1772.–1917. g.) i Pyrmuo pasauļa kara laikā, Rēzekne Latvejis pyrmuos breivvaļsts laikā, Ūtrais pasauļa kars i tragedejis godi, 20. g. s. īvāruojamuokī rēzeknīši, Trešuo atmūda i myusu dīnys.\n(eksponāta Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys (RMDV) Muokslys nomā, 18. novemra īla 26)\nLatgolys gleznīceibys kolekceja ir LKM leluos kolekcejis atspulgs, kas apjam sevī muokslys izpausmis Latgolā nu 20. g. s. 30. godu da myusu dīnu. RMDV Muokslys noma (19. g. s. beigu–20. g. s. suokuma sāta) savrupuos ākys interjera telpuos breineigi īsakļaun Latgolys gleznīceibys vacmeistaru, jūs sekuotuoju i jaunuokuos paaudzis muokslinīku dorbi.\nMuokslys nomā eksponāti vacmeistaru F. Varslavāna, A. Filkys, S. Kreica, V. Kalvāna, A. Eglis, L. Tomašicka i c. dorbi, trymdys muokslinīku – J. Soikāna, J. Gaiļa, J. Gorsvāna – dorbi, rēzeknīšu J. Beketova, O. Kūkuoja, J. Undys, H. Kuzminys-Svilānis, O. Zvejsalnīka, O. Rancāna, E. Paurys, V. Paura, J. Brieža, P. Ostapceva i c. Latgolys muokslinīku dorbi.


Dīnānātha Vyāsa | Open Library\nSaradāra Vallabhabhāī Paṭela\nIndia. Emperial Legislative Council,\nYou could add Dīnānātha Vyāsa to a list if you log in.\nAre you sure you want to remove Dīnānātha Vyāsa from your list?


Book of Ra, Sizzling Hot, Lucky Lady's Charm - slotovi koje volite sada su online u Germania Casinu! - Sportske Novosti\nBook of Ra, Sizzling Hot, Lucky Lady's Charm - slotovi koje volite sada su online u Germania Casinu!\nOsim Book of Ra, Sizzling Hot i Lucky Lady's Charm u Germania online casinu dostupne su sve popularne Green Tube casino igre poput Dolphins Pearl, Faust, Columbus, Ultra Hot,... Posjetite Germania online casino i provjerite kompletnu ponudu.\nPotrebno je samo da registrirate račun u Germania online casinu, pokrenete Book of Dead slot i 20 BESPLATNIH vrtnji odmah će vam biti dodijeljene na račun.\nKljučne riječi (tagovi): casino, online casino, icasino, kladionica, rezultati, tipovi, tipovi za klađenje, casino igre, casino bonus, internet casino, germania, germania casino, ronaldinho, loto, admiral, novomatic, automat klub, automat klubovi, book of ra, sizzling hot, lucky lady


Voi latgalīšu portalam lakuga.lv byus juopuortrauc dorbuotīs? - lakuga.lv\nTemys: finansiejums, LaKuGa, lakuga.lv, Vineta Vilcāne, VKKF\nRoksta autore: Vineta Vilcāne, portala lakuga.lv redaktore\nJuņa ūtrajā pusē Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv sajēme skumeigu viesti – Vaļsts Kulturkapitala fonds nūraideja projektu portala darbeibys nūdrūsynuošonai. Finansialuo atbolsta nasajimšona nūzeimoj, ka portals lakuga.lv nu rudiņa navarēs dorbuotīs pylnvierteigi i vysdreižuok piļneiga darbeiba byus juopuortrauc ar 2021. gods janvari.\nPortalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, nu breivpruoteigi uzturātys sātyslopys tys itūs godu laikā ir palics par kvalitativu medeju, par sova veida Latgolys vizeitkarti. Lakuga.lv ir nanūviertejama nūzeime latgalīšu volūdys saglobuošonys i atteisteišonys procesā, tymā skaitā volūdys prestiža ceļšonā – tys ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs ir tikai latgalīšu rokstu volūdā. Eiropā reši kurā regionalajā, mozuoklītuotajā volūdā ir pastuoveigi saturu rodūšs rakstisks medejs. Bet izaver, ka latgalīši sovu “privilegeju” tyvuokūs mienešu laikā zaudēs…\nLatgalīšu portala lakuga.lv saturs vysod ir bejs daīmams bez moksys. Kab panuoktu regulara, vierteiga i interesanta satura izveidi, portala darbeibys nūdrūsynuošonai ir tics pīsaisteits projektu finansiejums.\nPortala asameiba ir vīna nu nadaudzūs latgaliskūs aktivitašu, kas paleidz dzeivē eistynuot Latvejis Republikys Vaļsts volūdys lykumā izsaceitū apsajimšonu – saglobuot, aizsorguot i atteisteit latgalīšu rokstu volūdu. Par tū ir piļneigi pošsaprūtami, ka portala darbeibu caur dažaidom kulturys i medeju programom atbolsta nu vaļsts budžeta leidzekļu. Da šam finansiejumu ir daškiers Vaļsts Kulturkapitala fonds (VKKF), finansiejums sajimts ari kasgadejūs Latgolys kulturys programu ītvorūs, kai ari nu Latvejis Medeju fonda.\nItūs godu laikā ir tukyši pīraksteiti naskaitomi projekti, pa vairuokim kotru godu, jo finansiejumu nikod nav bejs īspiejms sajimt ilguokam laika periodam, pīmāram, 12 mienešim.\nKasgods finansiejums ir tics “sakaseits” nu vysaidu projektu, i tys nikaidā veidā nav ļuovs pylnvierteigi i tuolredzeigi plānuot portala dorbu i pīsaisteit jaunus cylvākus komandā.\nSovdabeiguos kulturys finansiešonys politikys deļ VKKF konkursūs nikod nav sajimts vyss projektūs praseitais finansiejums. Kab portals pastuovātu, voi nu ir tics samazynuots projekta eistynuošonys termeņš (kas nūzeimoj – mudruok juoteik pi nuokušuo projekta atbolsta) ci portala saturā īsaisteitī ir sajāmuši mozuokys atleidzeibys na kai suokūtnieji plānuots. Leidzeigi ar Latgolys kulturys programu. Turkluot portala satura veiduotuojim nav bejs nikaidu socialūs garanteju, pīmāram, lakuga.lv 13 pastuoviešonys godu laikā nikod nivīns darbinīks nav bejs atvalinuojumā. Voi vēļ kurā medejā ir tai bejs?\nItaida situaceja ir veiduojusēs aiz tuo, ka tics optimizāts daīmamais finansiejums. Kab samazynuotu portala izmoksys i ar daīmamū finansiejumu varātu piec īspiejis ilguokā laika periodā nūdrūsynuot portala dorbu, ar īsaisteitū personalu ir tykuši slāgti autoratleidzeibu i uzjāmuma leigumi, na dorba leigumi. Dorba leigumi i attīceigais nūdūkļu režims portala izmoksys palīlynuotu teju div reizis. Bet tys nanūzeimoj, ka portala darbeibys nūdrūsynuošonai tiktu daškierts attīceigi vaira finansiejuma.\nLakuga.lv dorbam nūzeimeigs atspaids bejs ari Medeju Atbolsta fonda finansiejums, tok tys ir bejs daīmams viņ dažus mienešus godā.\nMes cīši nūviertejam da šam snāgtū atbolstu, bez tuo nikai lakuga.lv nabyutu variejuse dorbuotīs tik daudzus godus. Tok aiz kotra roksta stuov reali cylvāki ar sovom kasdīnys vajadzeibom, jī taipoš kai cytūs medejūs i jūmuos struoduojūšī ir peļnejuši, kab jūs dorbs tyktu adekvati nūvārtāts i jim byutu skaidreiba par sovu dorba vītu ilgtermeņā. Turkluot, lai varātu struoduot lakuga.lv, ir napīcīšamys specifiskys – izcylys latgalīšu rokstu volūdys – zynuošonys. Taidys ir viņ dažim, teju iz vīnys rūkys pierkstim saskaitomim cylvākim, i jī ir zalta vērtē, partū ir eipaši svareigi jūs nuturēt portala komandā.\n2020. gods pyrmūs četrus mienešus lakuga.lv dorbuojuos ar VKKF atbolstu, finansiejums tyka sajimts 2019. gods 3. projektu konkursā.\nProjekts VKKF tyka snāgts ari ituo gods obejūs konkursūs. Pyrmajā reizē tys tyka nūraideits ar pamatuojumu, ka projekta dasacejums ir mozuok aktuals cytu konkursā īsnāgtū projektu dasacejumu kontekstā, ūtrajā – projekts jau ir atbaļsteits VKKF finansialūs īspieju rūbežūs.\nItūšaļt lakuga.lv dorbojās ar finansiejumu, kas tyka sajimts 2020. gods Latgolys kulturys programā. Tys tyka praseits darbeibys nūdrūsynuošonai da gods beigu, tok natyka daškierts pylnā apjūmā. Ar daškiertajim leidzeklim portala darbeiba teik nūdrūsynuota leidz septembra beigu, i tyka carāts atlykušajim ituo gods mienešim i 2021. gods suokumam tū īgiut VKKF konkursā. Tok cereibys napīsapiļdeja.\nAtseviškys publikacejis itūšaļt teik sagatveitys Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programys ītvorūs. Ir zynoms, ka nu oktobra da gods beigu ik mienesi lakuga.lv varēs skaiteit viņ sešus, septeņus rokstus, kuri tiks sagataveiti itymā programā. Nikū vaira itys projekts naparedz i finansiejuma vaira rokstim nav.\nPar lakuga.lv tuoļuokū darbeibu nav nikaidys skaidreibys. Ka natiks rosts rysynuojums, lakuga.lv darbeiba piļneibā byus juopuotrauc ar 2021. gods 1. janvari.\nItūs godu laikā lakuga.lv ir tics īguļdeits daudz breivpruoteiguo dorba, ik pa laikam ir bejuši bezfinansiejuma mieneši, tok tys ir turpynuojs raksteit. Vys tik entuziasms nav bezgaleigs.\nNui, portals ir svareigs kotram, kas tymā dorbojās, ka tys nabyutu sirdsdorbs, tod lakuga.lv dorbs byutu apsastuojs jau pyrms daudzu godu. Latgaliski rokstūšs medejs ir svareigs ci byutu juobyun svareigam vysai latgalīšu kūpīnai, Latvejis kulturtelpai, i na tikai Latvejis, bet Eiropys i pasauļa. Itūšaļt Latvejis vaļsts ir pasacejuse, ka naradz vajadzeibys piec latgaliski i latgalisku saturu rodūša kulturys medeja…\nNu sovys pusis mes asam izmontuojuši vysys daīmamuos īspiejis projektu konkursu finansiejuma pīsaistei. Ka kaidam ir redziejums i konkretys idejis, kai nūdrūsynuot latgalīšu portala lakuga.lv dorbu nuokūtnē, asam īinteresāti juos uzklauseit.\nItys ir emocionals breids, kod juoapsazynoj, ka var izabeigt tys, kamā ir īguļdeits tik daudz dorba, laika, ideju i degsmis. Bet ir ari teicīņs – kab suoktūs koč kas jauns, koč kam ir juosabeidz. Varbyut latgaliskajai kulturai ir vajadzeigs restarts i lakuga.lv ir pyrmais pīturys punkts itymā puormaiņu ceļā.


Grupa “Krampis” pīduovoj dzīsmi ar Ontona Slišāna vuordim - lakuga.lv\nTemys: Krampis, latgalīšu muzyka, muot, muzyka, Nūlīku, Ontons Slišāns, Roksts, Upītes Uobeļduorzs\nTyvojūtīs mīlesteibys aiļu i dzīšmu festivalam “Upītes Uobeļduorzs”, latgalīšu grupa “Krampis” ir īrakstejuši dzīsmi ar festivala tāva Ontona Slišāna vuordim “Nūlīku, muot”.\nDzīsme nav pavysam jauna, tei radeita jau pyrma kaida laika i grupys muzykys klauseituoji nūteikti tū jau ir dzierdējuši koncertūs, nu niu tei beidzūt ir ari īraksteita. Kai soka poša grupa, vysim dalinīkim itei dzīsme cīši pateik, partū “Krampis” jū parosti spielej vysuos uzstuošonuos reizēs.\nMuzyku ir sacerējuši grupys puiši. Par vuordim ir pajimts Ontona Slišāna dzejūļs “Sorkonu…”, kuru dzejnīks beja veļtejs sovai muotei.\n“Nūlīku, muot” ir saraksteita speciali festivalam “Upītes Uobeļduorzs”, partū ari izvālāts dzīsmi publiskuot taišni pyrma ituogods festivala i veļteit tū Ontona Slišāna pīmiņai.\nKarteņa: nu LaKuGys arhiva (autore: Edeite Husare)


Marius Kloppe | TätowierMagazin\nDie Leser des TätowierMagazins haben per Voting ihre Entscheidung getroffen: Mokathi, Marius Kloppe und Lisa Bürg sind die Finalisten des TM-Nachwuchswettbewerbs 2019. Beim »Battle of the Best« auf der Tattoomenta Tattoo- und Piercingshow in Kassel am 30. November und 1. Dezember wird sich entscheiden, wer den Contest für sich entscheidet und den Titel »Nachwuchstätowierer 2019« gewinnt


Latgolā cer iz pandemejis Dzīšmu i deju svātkim / LR1 / / Latvijas Radio\nLatgolā cer iz pandemejis Dzīšmu i deju svātkim\nKa bārnim ir apsūleiti svātki Mežaparkā voi Daugovys stadionā, ar dejom i dzīsmem vītejā estradē nabyus gona. Tai Dzīšmu i deju svātkus i tūs īspiejamuos nūrisis scenarejus pandemejis īrūbežuojumu laikā viertej raidejumā uzaicynuotī – horeografs Ilmārs Dreļs, Dīnvydlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys kūpu koordinatore Anna Kārkle, kai ari koru i vokaluo ansambļa „Varbyut” vadeituoja Bolvu nūvodā Linda Vītola.\nŠkolu jaunuotnis dzīšmu i deju svātku atcelšona ūtrū godu piec kuortys varātu ilgtermeņā atsaspēlēt cīši suopeigai – tai pyrma puora dīnu, skaidrojūt īspiejamūs svātku nūrisis scenarejus, izsvēre kulturys ministrys, Dzīšmu i deju svātku padūmis prīšksādātuojs Nauris Puntulis (NA).\nKoč ari XII Latvejis Školu jaunuotnis dzīšmu i deju svātkim izstruoduoti treis tūs nūtikšonys scenareji i daudz kas vēļ ņimoz nav zynoms, vītejī koordinatori suokuši gatavētīs vysmaz dalieji tūs atzeimuot regionali. Anna Kārkle atkluoj, ka folklorys kūpom Latgolā planavuots sasatikt julī Rībeņu pusē. Cikom lobuokī Latvejis doncuotuoji i koristi cerej puļcētīs Reigā i atjaunuotajā Mežaparka estradē.\nPandemejis laikā „golus daīt saviļkt” ari kulturys darbinīkim. Raidejuma gosti stuosta, ka pošdarbnīku kolektivi nareši cīš nu tuo, ka napīteik naudys nūpierkt tārpus. Sovpus kolektivu vadeituojim, kab nūpeļneitu, juostruodoj vairuokūs dorbūs. Par speiti vysam aktivuokī mieginuojumus rauga puorceļt ari iz virtualū vidi. Viertejūt prīšklykumu dorbuotīs i vareibu mieginuot svaigā gaisā, kolektivu vadeituoji gon ir vysā skeptiski. Koristim taidā gadīnī juonūdrūsynoj aizviejs, cikom doncuotuoji īvāruot diveju metru distaņci navar vyspuor.


Neuigkeiten Verein - SV Uedesheim1928 e.V.\nHallo liebe Sportler, auf Grund der Sturmwarnung für heute Nacht\nNEUE COVID19-MAßNAHMEN AB DEM 13.01.2022 FÜR DEN HALLENSPORT: * Für Sportler,\nHannah Kroll\t6. Januar 2022\nLiebe Mitglieder, auf diesem Wege wünschen wir Ihnen noch ein\nChristian Haas\t15. Dezember 2021\nHannah Kroll\t23. November 2021\nLiebe Vereinsmitglieder und Sportinteressierte des SV Uedesheim, aufgrund der steigenden


Navigation: Population / Countries / Latvia / Līvāni\nQuestion: What is the population of Līvāni? Answer: Līvāni, Latvia (Administrative unit: Līvāni) - last known population is ≈ 7 500 (year 2016). This was 0.381% of total Latvia population. If population growth rate would be same as in period 2015-2016 (-0.13%/year), Līvāni population in 2021 would be: 7 410*.\n[1979-1989] +2.53 %/year\n[2000-2011] -2.25 %/year\n[2015-2016] -0.13 %/year\nGPS coordinates: 56.354, 26.176\nLocal time in Līvāni: 13:09 Wednesday GMT+2.\nLīvāni on city and population density map\nPopulation for places near Līvāni


LgSC projekti – Page 3 – Latgolys Studentu centrs\nNu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys…\nPostkartis latgaliski? Myusim ir!\nTipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo - pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni…\nPosted on 19.06.2014.\n“Zynuot” pusmaratons nūsasliedzs\n„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā. Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys…\nPrīceiga viests! Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts 2014. godā” 3000 EUR apmārā. Projekta…\n„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku…


Lūk, dzīve.: Lūk [bīp būp bīp] Dzīve\nTiktiešām vv to domāja 19:22\nAnonīms 2015. gada 16. novembris 03:17\npiezīme sev: nelasīt woļa blogu, kad uz sāna guļ meitene. pat apslāpēti smiekli izraisa pasīvo bezmiegu


Hoshū Jugyō. (manga) [Chapter titles] - Anime News Network\nLET WE GO 11.\nKEEP ON THE SCHOOL LIFE You can contribute information to this page, but first you must login or register\nserved by mayu-chancloudflare ray# 21ec53907c822438-IAD


Pi myusim Latgolā! – 13.09.2013. - lakuga.lv\nRaidejuma veiduotuoji skaidruos, kas ir „virdžinās” i ar kū itūgod eipašys Baroka muzykys dīnys\nRaidejuma veiduotuoji dūsīs gostūs pi rēzeknītis, Baroka muzykys dīnu iniciatoris, čellistis Ilzis Grudulis\nRaidejuma veiduotuoji dūsīs gostūs iz Leivuona nūvodu, kur baudeis paguotnis elpu Daugovys puorcaltuvē, īsavērs stykla muzejā, apsarunuos ar jaunīšim par dzeivi Leivuona nūvodā


Ludzys garnizona lazarete Naatkareibys kara laikā - lakuga.lv\nTemys: epidemejis, Inna Gīle, Ludza, Ludzys garnizona lazarete, Naatkareibys kara laiks, Roksts, sanitaruo puorvaļde\nLatvejis armejis Sanitarajai puorvaļdei piec vuocu zemissrogu nūdaļu likvidiešonys 1920. goda pavasarī beja juopuorjem tuos īstuodis i montys – divejis lazaretis (Ludzā i Rēzeknē), Sanitaruo nūlyktova, diveji zūbuorstnīceibys kabineti, sanitarais transports, četri sanitarī automobili, kai ari uorstu komisejis akti. 1. aprelī Sanitaruo puorvaļde tū vysu puoejēme – lazarete Rēzeknē suokumā tyka nūsaukta par Kūrzemis divizejis lazareti Nr. 2, bet vāluok puorvītuota iz Daugovpili i puorformēta par Daugovpiļs garnizona lazareti. Sanitarais transports tyka puorveiduots par Kūrzemis divizejis Sanitarū transportu ar atsarasšonys vītu Zarjas muižā, bet Vuocu zemissorgu lazareti Ludzā puorformēja par Ludzys garnizona lazareti, i tū atstuoja sovā agruokajā vītā.\n1. aprelī Ludzys garnizona lazaretis personals sastuovēja nu 33 cylvākim, nu tim mediciniskais personals beja 20 cylvāki (tymā skaitā aptīkys puorziņs Rudolfs Bitzkijs i zūbuorsts Maksis Lihtenšteins). Ar armejis vierspavieļnīka pavieli par lazaretis vacuokū uorstu atstuoja Herbertu Haču, kurs lazareti vadeja jau īprīšk. Jaunuokais uorsts Haralds Šeinpflugs izpiļdeja vacuokuo uorsta pīnuokumus, cikom H. Hačs beja devīs komandiejumā. Personala sarokstā beja atrūnamys ari personys ar dižciļteigom saknem – muosys Inga fon Minkvica i baronese Gertrūde Engelharta, saimnīceibys puorziņa vītys izpiļdeituojs Volfgangs fon Tobiens, puortykys puorziņs Helmuts fon Blankenhāgens, sanitars Nikolajs fon Vilkens i vacuokais rakstveds Valters fon Zikards.\nPavasarī tyka lyugts palelynuot personala skaitu aiztuo, ka asūšais naspieja pīnuoceigi veikt sovus dorba pīnuokumus, tys beja ari nūdarbynuots cytūs dorbūs, pīmāram, molkys ciersšonā. Muosys tyka nūdarbynuotys iedīņu gataveišonā, sliminīku apkūpšonā, kai ari pacientu pījimšonā ambulancē. Golvanais uorsts nūruodeja ari iz tū, ka sanitari navarūt piļdeit muosu dorbus, deļtuo ka tī pa leluokai daļai bejuši giustekni i ir napītīkami apvuiceiti. Lyugumu palelynuot medicinys darbinīku skaitu lazaretē pamatuoja ari ar tū, ka tymā atsarūn 12 sliminīki ar veneriskom slimeibom i kuri ir eipaši namīreigi, i ar tim asūšajam personalam asūt gryuts tikt golā. Taipat ari duorzus i laukus, kab īgiutu puortyku lazaretei, apstruoduot navarēja aiztuo, ka, pyrmkuort, pi lazaretis naatsaroda zeme i, ūtrkuort, personals beja par mozu, kab varātu itaidus dorbus veikt.\nLudzys garnizona lazaretis vacuokuo uorsta H. Hača izsnīgtuo izziņa sanitāram F. Michievam par tū, ka jis naslymoj ar epidemiskom slimeibom, 1920. g. 20. majs (LVVA)\n1920. goda junī Sanitaruos puorvaļdis prīšknīks uorsts pulkveds (vāluok generals) Pīters Sniķers par vuiceibu sanitarim Latvejis Kara slimineicā apstyprynuoja 33 veirīšus. Julī tūs apvuiceitūs karaveirus, kurī beja izturiejuši puorbaudejumu, īdaleja dažaiduos karaspāka daļuos, bet papyldu puorbaudejumu izturiejušūs vuiceitūs karaveirus sanitarprīšknīks īdaleja kai apvuiceitūs sanitarus – dezinfektorus pa vīnam Valmīrys garnizona lazaretē, Ludzys garnizona lazaretē, 5. Cāsu i 12. Bauskys kuojinīku pulkā.\nSanitarūs pīdarumus, inventaru i apgierbu personalam Ludzys garnizona lazarete īgiva nu Sanitaruos nūlyktovys i Amerikys Sorkonuo Krysta kruojumim, tūmār tī navarēja piļneibā nūdrūšynuot apgierbu i apavus lazaretis darbinīkim. Saimnīceibys puorziņa Volfganga fon Tobiena ziņojumūs, kurūs apraksteita situaceja majā, saceits, ka lazaretis apguodeiba ar apgierbim i apavim ir cīši naapmīrynūša, lazaretis personala leluokuo daļa sajāmuse tikai apvolkuotys kūrpis. Vēļ pītryucs ari zeču, jūstu i getru. Vyspuor nabeja sajimti rūcinīki, viersnīku i īriedņu apgierbi, piec kurim pīprasiejums beja īsyuteits jau 15. majā. Kaut gon 1920. goda junī lazaretis apguode ar apavim i apgierbu beja uzalabuojuse, tūmār vēļ jūprūjom beja lītys, kuo tryuka, pīmāram, frenči. Pavysam taidi beja 11, bet nu tim daži beja nūvolkuoti vuocu frenči. Viersnīku apgierba vyspuor nabeja, bet inventara gruomotuos beja atzeimeiti 53 šņūrzuoboki, nu kurim treis puorus sev leidza beja pajāmuši sanitarī dezertiri. Lela daļa nu itim zuobokim beja par mozu vai sapleisuši, i tim beja vajadzeiga lobuošona. Juļa beiguos lazaretis vacuokais uorsts pavielēja lazareti personalam volkuot atbylstūšu formu i vērtīs, kab vysim byutu kokardis i nūzeimis, kas līcynoj par tū, ka situaceja apgierba i apavu ziņā beja uzalobuojuse.\nSaimnīcyskuo situaceja lazaretē\nLudzys garnizona lazaretis saimnīceibys puorziņs regulari ziņuoja Kūrzemis divizejis saimnīceibys prīšknīkam par vyspuorejū saimnīciskū stuovūkli 1920. goda vosorā. Lazarete puortyku i zyrgu bareibu leidz 10. majam sajēme nu 13. Tukuma kuojinīku pulka saimnīceibys rūtys, bet piec ituo datuma nu mynātuo pulka saimnīceibys puorziņa. 5. augustā saimnīceibys puorziņs ziņuoja, ka uzturs asūt lobs, tikai tryukstūt buļbu, kuruos sliminīkim napīcīšams lītuot uzturā. Parosti par pīguoduotū puortyku nabeja syudzeibu, bet beja ari izjāmumi, pīmāram, vīnreiz pīguoduoja četrus (apmāram 65,5 kg) pudus maizis, kas beja sapeliejuse. Saimnīceibys puorziņs uzsvēre, ka maize sapelejūt tikai tod, ka nav kuorteigi izcapta, ar tū nūruodūt, kab nakvalitativu maizi vairs napīguodoj.\nNaatkareibys kara laika slimnīka gulta, karteņa lat.gorod.lv\nProblemys ar puortykys uzglobuošonu saguoduoja tys, kas produktu nūlyktova beja moza i tymā beja korsts. Ludzys garnizona lazaretē beja ari cytys, vāsuokys telpys, kuruos varātu uzglobuot puortyku. Pīmāram, vīnu pīteikami lelu i vāsu ustobu aizjēme Ludzys Tīsu arhivs. Jau junī saimnīceibys puorziņs ziņuoja, ka, nasaverūt iz lelajom pyulem, naasūt izadevs atbreivuot Ludzys Tīsys arhiva aizjimtū telpu. Nūtyka sarunys par arhiva puorvesšonu ar piļsātys komandantu, policejis prīšknīku i Ludzys aprinķa prīšknīku, bet tikai apgobola tīsys prīšksādātuojs beja izateics, ka arhivs dreizumā tikšūt nūsyuteits iz Rēzekni.\nLazaretis saimnīceibys puorziņs ceņtēs atrysynuot vaicuojumus, kuri saisteiti ar veterinareju. Jis ziņuoja, ka samozynuotuo deva – ostoni maisi auzu dīnā – vīnam zyrgam ir par moz, deļtuo ka tī beja cīši nūslūgūti. Ziņuojumā vēļ saceits, ka zyrgu stuovūklis junī nav uzalobuojs, kam lazaretei naasūt ganeibu. Sanitarprīšknīka atsyuteitajūs štatūs beja paredzāti četri zyrgi i diveji braucieji, bet saimnīceibys puorziņs nūruodeja, ka ar tik mozu zyrgu skaitu nav īspiejams izdareit napīcīšamūs dorbus.\nPiec puorrunom ar sanitarprīšknīku tyka īsnīgts ziņojums Sanitarajai puorvaļdei par zyrgu i braucieju skaita pasalelynuošonu. Tyka lyugts, kab zyrgu skaitu palelynoj leidz ostonim (beja seši), vazumnīku skaitu – leidz četrim, bet rotu – leidz treis. Zyrgu, vazumnīku i rotu skaita palelynuošonu pamatuoja ar tū, ka lazaretei napīcīšams daudz molkys iedīņa gataveišonai, vannom, dezinfekcejis īkuortai i driebu mozguošonai, deļtuo kotru dīnu divejim rotim ar četrim zyrgim juobrauc iz mežu, kas atsarūn 7 verstis (apmāram 7,5 km) tuoli.\nTaipat ari kotru dīnu vīni roti devēs iz viļcīni, kas atsaroda treis verstu (apmāram 3,2 km) attuolumā, uzjimt slymūs, kuri beja atsyuteiti nu frontis. Viļcīnī regulari uzjieme īvainuotus i slymus karaveirus. Pīmāram, 25. julī lazaretis vacuokais uorsts H. Hačs lyudze Sanitaruo viļcīņa prīšknīkam uorstam kapteiņam Valteram Jaunzemam, kab nu Ludzys iz Reigys Kara slimineicu puorvad 18 slymus karaveirus (vīnu jaunuokū feldšeri Aleksandru Bredau, treis dižkareivjus i 14 kareivjus). Ar rotu paleidzeibu beja juopuorvad ari evakuejamī – beja gadīni, kod vajadzēja pat divejus rotus, kam vīnūs vysim napītyka vītys.\nTyka ari uzsvārts, ka dažaidus saimnīceibys prīškmatus, apgierbus i produktus lazarete sajem Rēzeknē, kurei nu Ludzys atsaroda apmāram 20 verstis (apmāram 21,3 km) tuoli. Ari elpe (zyrgu bareiba) beja juopīvad, deļtuo ka tyvumā tuos nabeja. Leidz ar tū zyrgu skaits beja juopalelynoj leidz ostonim, kab byutu īspieja aizbraukt piec elpis, kas nu lazaretis atsaroda apmāram treis verstis tuoli. Leluoks zyrgu skaits lazaretē nūdrūšynuotu ari tū, ka tī natyktu puorlīku nūdzeiti. Leidzuos lyugumam palelynuot tū skaitu jau 15. majā tyka nūsyuteits pīprasejums ari piec jaunim zyrgu aizjiugim.\nKoč ari zyrgu skaita palelynuošonys napīcīšameiba tyka seiki pamatuota, tūmār 3. julī Latvejis armejis vierspavieļnīks štaba Organizacejis dalis prīšknīks puļkveds Juoņs Kurels eisi nūruodeja, ka „liela zirgu trūkuma dēļ zirgu skaitu Ludzas garnizona lazaretē palielināt nevar”. Juļa vydā zyrgu skaits tūmār tyka palelynuots par vīnu zyrgu, bet augusta suokumā vēļ par vīnu – nu 13. Tukuma kuojinīku pulka iz Ludzys garnizona lazareti tyka puorvasts zyrgs vuordā Hannibals. Beidzūt lazaretei beja ostoni zyrgi.\nSituaceja epidemeju laikā\nLudzys garnizona lazaretei lelys gryuteibys saguoduoja 1920. goda suokumā plaši izaplatejušuos epidemejis (tīfa, dizenterejis i c.). Par kotru saslymšonys gadīni ar lipeigom slimeibom lazaretis vacuokajam uorstam H. Hačam nasakavejūt beja juoziņoj sanitarprīšknīkam i Kūrzemis divizejis lazaretis vacuokajam uorstam kapteiņam Alfredam Rubinam. 8. aprelī H. Hacš ziņuoja A. Rubinam, ka Ludzys garnizona lazaretē ir 29 sliminīki, nu tim ostoni slymi ar izsytuma tīfu. Nuokušajā dīnā jis ziņuoja, ka diveji medicinys darbinīki (lazaretis sanitars i 13. Artilerejis diviziona medicinys students) ari saslymuši ar izsytuma tīfu.\nPavasarī situacejis kontrolis ītvorūs P. Sniķers aizdeve vysim karaspāka daļu uorstim vajadzeibys gadīnī vierstīs piec paleidzeibys pi Īkšlītu ministrejis Veseleibys departamenta Lipeigu sārgu apkaruošonys nūdaļom, kurys Latgolā beja vairuokys – uorsta A. Koppes vadeituo Rēzeknis nūdaļa, uorsta V. Izakoviča vadeituo Ludzys nūdaļa i H. Civiana vadeituo Bolvu nūdaļa.\nUorts inventars Naatkareibys kara laikā, karteņa lat.gorod.lv\n1920. goda 23. junī lazaretis vacuokais uorsts H. Hačs ziņuoja sanitarprīšknīkam, ka dizenterjis epidemeja pīaug spākā. Ludzys garnizona lazaretē nabeja īspiejis sliminīkus, kuri slymuoja ar dizentereju, nūdaleit atseviški, leidz ar tū roduos draudi, ka ari puorejī lazaretis sliminīki varātu saslimt ar itū slimeibu. Nabeja ari tik lels darbinīku skaits, kab ar dizentereju slymojūšūs varātu apkūpt atsevišķs personals. Deļtuo H. Hačs lyudze jam dūt reikuojumu, kū dareit ar itim sliminīkim. Ka beja juosyuta iz cytu lazareti, tod lyudze nūruodeit, iz kaidu. 28. julī sanitarprīšknīks lazaretis vacuokajam uorstam raksteja, kab jis sliminīkus ar dizentereju uorstej sovā lazaretē.\nEpidemeju apkaruošonys nūlyukā Ludzys garnizona lazaretis vacuokais uorsts 1920. goda 31. julī izdeve pavieli, kurā aizlīdze pierkt tiergā uobuļus, ūgys i duorzuojus i ēst tūs naapstruoduotus. Taipat ari aizlīdze dzert navuoreitu iudini i personalam lyka styngri īvāruot teireibu – regulari mozguot rūkys pyrms iesšonys, uzturēt telpys teirys, naatstuot produktus iz golda, kam taidā veidā vairuojuos myusys, kas puornosuoja slimeibys.\nLudzys garnizona lazaretei beja daudz dorba Latgolys atbreivuošonys laikā Lazarete uzjēme īvainuotūs i slymūs karaveirus, uorstēja tūs i organizēja tūs nūguoduošonu iz aizmuguris medicinys īstuodem, taidā veidā snīdzūt cīši napīcīšamū medicinyskū paleidzeibu Latvejis armejis daļom. Ludzys garnizona lazareti likvidēja 1920. goda decembrī, i tuos īkuortys i pīdarumi tyka nūdūti Sanitarajai nūlyktovai i cytom medicinys īstuodem.\nRoksta autore: Inna Gīle


January 2012 – Naktineica\nPosted on 26.01.2012 Author saprgeCategories fotoTags atminis, cyrks, kartenis, pasuokumi, Sv. Speerx, zynuotne2 Comments on Disertācijas aizstāvēšana\nBērniņam, kurš mirst… atslēgts telefons\nPēdējās dienas visi satrakojušies – draugos un tviterī pārsūta viens otram ziņu “steidzami vajadzīgs donors 3 negatīvās asins grupa bērniņam, kurš mirst tel.: 28950195 ” un brīnās, ka tāds numurs nemaz neeksistē.\nProtams, ka neeksistē. Kāpēc lai eksistētu?\nŠis numurs LV saitēs figurē jau kopš 2009. gada vismaz.\nViltotā labdarība. Pārsūti ziņu, ieklikšķini “man patīk”, retvīto – tālāk pofig. Misija paveikta.\nBet! Ieraksti Googlē “28950195 site:lv” un paskaties rezultātus.\nPirmais no augšas – laacz un 2009. gads:\n“Par vienu no veiksmīgākajiem palīdzības lūgšanas veidiem kritiskos gadījumos (kādam nepieciešamas asinis, ziedojumi, utt) ir draugiem.lv, kad šo ziņu draugs pārsūta draugam. Draugs takš herņu nesūtīs, ne tā?”\nUn Aleksejs raksta komentāros 2009. gada 11. maijā:\n“Vēl novēroju, ka Latvijā šis ziņojums tika izplatīts ar citu numuru 28950195. Kā daži jau pārliecinājās, šāds numurs neeksistē.”\nValsts Asinsdonoru centra @AsinsDonori ziņa tviterī: “Vienīgais tālrunis uz kuru vajadzētu zvanīt, ja vēlaties ziedot asinis, ir bezmaksas informatīvais tālrunis donoriem: 8000 0003.”\nJa patiešām gribi darīt labu, nespamo un nekavē savu un citu laiku.\nVispirms pajautā savējiem, kā viņiem iet, aprunājies. Jo visvienaldzīgākie mēs esam pret tiem, kuru mīlestība šķiet pašsaprotama.\nJa gribi palīdzēt bērniem, suņiem vai pensionāriem, ieej ziedot.lv.\nJa gribi ziedot asinis mirstošiem bērniņiem, te jaunākā asins donoru akcija “Mīlestības svētki”. Tas ir Baltijā lielākais asins ziedošanas projekts, tā mērķis ir ziedot asinis nelaimē nonākušajiem, kā arī aktualizēt asins nodošanas tēmu, tās nozīmīgumu Latvijas veselības aprūpē un katra iedzīvotāja lomu tajā.\nMīli savu tuvāko kā sevi pašu. Cieni savu lasītāju – nespamo sociālajos tīklos.\nKāpņutelpā atrastas avīzes un tuneļos salasītas skrejlapas taču arī neviens nenes mājās un nedala draugiem un tuviniekiem. Kāpēc tad laid tālāk nepārbaudītas ziņas?\nPosted on 11.01.2012 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags cylvāki, dusme, Latveja12 Comments on Bērniņam, kurš mirst… atslēgts telefons\nAtbluozme nu vosorys\nKod pādejuo sīna vešola beja lykta pyunē, ar sābrim Puškinu, Valerku i Dimku braucem iz Viļānim piec šņaba.\nPrymakūs atguojušais sābru Puškins prīceigs trynuos pa siedekli. Tod pieški suoce stuosteit par kaidu tī sovu paziņu:\n– Vot, dzeivuoja cylvāks, a niu jau seņ mirs. Lai mīrs juo dvēselei. Lobs cylvāks byutu bejs, kab tik tei mēle nabejuse tik gara. A, vot, beja, beja i nūmyra… I kur jis niu? Nav ni cylvāka, ni dzeivis. Ni juo mēlis. Beja i izbeja. Kai vysā nabyutu i bejs.\nI tod ar taidu kai nūžālu, ka ūtram itai nūsaveics – jis jau pi vītys, Puškins pi seve saceja:\n– A ja, vot, vsjo motajus’ po belu svetu. I ni konca, ni serediny.\nNūsapyuš, nūslauka svīdrus zam kepkys. Izlīk capuri atpakaļ, sapruovej. Pluoni, sasveiduši moti. Siermi i pylni sīna puteklim. Sīna laikā nav vīgli, dorbs dorba golā, svīdri i svīdri.\nPuiši sēd, nikuo nasoka. Dimka ir Mitjkalāna padieļs, jau aug ūsys, a bolss kai gailānam. Valerka vysod daudz runoj, jam jau pi pīcdesmit. Valerka nu dobys nav švaks, tik na cīši gudrys. Tik seve nikod naapbižuos – viļteigs kai lopsa. Kod sīna laiks, rauga aizalaist meituos. Niu nazkai palics dzeraunē i tics iz tolku. Tok byus šņabs. Tys labi. Valerka sēd i laimeigs klusej.\nŠoseja šveikst zam mašynys skrytuļu. Vosora. Saule. Kurs teirums jau nūpļauts, kurs jau sakosts. Kurā otkon tik kryumi i kiula aug.\nDabasi augsti i zyli, sauleite, zaļa zuole, i ceļa molys kūkūs treis lopys. Rati bolti muokuleiši kleist dabasūs kai izzeimāti.\nPuškins verās, verās pa lūgu. I jau cytā bolsā soka:\n– A krasivo tak! Živi i živi. I raduisja kak durak.\nPosted on 03.01.2012 Author saprgeCategories seikumiTags atminis, cylvāki, dzeive, latgaliski, Mukulis, vosora1 Comment on Atbluozme nu vosorys\nAtskaitis punkts. 01.01.\nUn tā atkal pagāja svētki – smaidot un bez neviena raksta par tamborētiem eņģeļiem un sniegpārsliņām. Jo Ziemassvētki nāk, jo bloga statistika rāda, cik izmisīgi praktiskie latvieši meklē shēmas un padomus, kā uztamborēt svētkus. Tomēr arī šogad man nesanāca sīkas vaļas uztamborēt eņģeli ielikšanai blogā. Priekš kam gan. Eņģeļiem tak ir jātic un jāļaujas, nevis jāmāžojas ar niekiem – kā var uztamborēt laimi, ticību un cerību.\nAgri vai vēlu viss piepildās.\nLaimīgajiem nav daļas par sīkumiem, jo tie dzīvi saskalda fragmentos – nevienā no tiem vairs neieraudzīt sevi.\nŠudiņ atrodu sovu vacu rokstu par laimi, gaismu i smaideišonu:\nCik tys vīnkuorši. Vajag tik īsaciklēt lobā sajiutā i dūmuot, tei sajiuta pamazeņam puorjem. Kai iz gaisa spylvyna. Kai gaismā, kai bazneicā, kai saulainā vosorys mežā.\nGols golā es tai i izdūmuoju – tys ir taipat kai īsadūmuot, ka manī vydā ir gaisma. Es eju pa īlu i sevī nasu gaismu. Tys ir tys pats kas smaideišona.\nVot i vyss. Duorgakmini ir i manī, i tevī. Tik pa laikam juosaskoloj i juoizlej nateirais iudiņs, kab otkon cauri speidātu saule i iudiņs dzierkstim laisteitūs ap akminim.\nTaida dvēselis higiena.\nKai vacu godu pabeigsi, tai jaunu nūdzeivuosi. Vyss pīsapylda. I nikuo navar ni eisti paspēt, ni pa eistam nūkavēt.\nA pa tū laiku izsnyga snīdzeņš i Norvegejā zeme puorpleisa.\nMaņ vaicuoja, voi dīnrokstam asu atmatuse ar rūku. Nā, naasu. Tikai vysa dzeive nav raksteišona. Raksteišona gon ir kai dzeive – pasaceļšona puori. Goreigais orgasms, kod reizē esi Radeituojs, reizē eņgeļs. I gona tikai pasabreinuot par sevi, kab vaira navarātu ni burta.\nKa šaubīs, īlyuzsi. Ka dūmoj, īlyuzsi. Ka breinojīs, īlyuzsi.\nTiceiba ir breinuma radeišona. Leidzdaleiba.\nVaca goda beiguos pādejā minotā pabeidžu vīnu stuostu nu vacūs kruojumu – “Puika mežā” – ilgi marineitu idejis konspektu, puors stuņdēs pīraksteitu da gola. Niu tikai sleipeišona palykuse, a tī jau taidi seikumi. Pret dorbu, kas padareits. Skaiti Lakugā voi ite.\nA pošuos beiguos reklama.\nMuns meiluokais dīnroksts: Vilnis Kronbergs.\nPa munam, švakys muzykys tī nav, a lela daļa ir loba muzyka.\nPosted on 02.01.2012 Author saprgeCategories seikumiTags dīna, dzeive, laimeLeave a comment on Atskaitis punkts. 01.01.


You searched for: Authors Farrukh Remove constraint Authors: Farrukh Authors Dharamdās Remove constraint Authors: Dharamdās Authors Amīr Khusraw Dihlavī, ca. 1253-1325 Remove constraint Authors: Amīr Khusraw Dihlavī, ca. 1253-1325 Repository Walters Art Museum Remove constraint Repository: Walters Art Museum


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: 2009


LaKuGa – Sarunu festivalā LAMPA byus Latgolys telts\nSarunu festivalā LAMPA byus Latgolys telts\nLaKuGa 6. Juņs, 2016. gods Comments Off on Sarunu festivalā LAMPA byus Latgolys telts\n1. i 2. julī Cēsu piļs parkā nūtiks sarunu festivals LAMPA, kurymā itūgod byus ari Latgolys telts. Īīšona festivalā byus bez moksys, pi piļs parka paradzāta ari telšu piļsieteņa, viestej festivala sātys lopa.\nPar Latgolys telti atbiļdeiga byus bīdreiba “Preiļi izglītotai Latvijai”. Tī kūpā saīs entuziastiski školuotuoji, omotu meistari, sabīdriski aktivi cylvāki, kab meistarklasēs i dūmu apmaiņuos dūtu pozitivus impulsus festivala apmaklātuojim.\n“Dzīves garša Latgalē” teltī byus padūmuots par vysom vacuma grupom. Pavysam mozajim byus vysaidys sportiskys aktivitatis i puosoku miestarklase, jaunīšim – vareiba pīruodeit sovys zynuošonys “Olimpiadē”, bārnu vacuokim i školuotuojim – elpuošonys i relaksacejis prasmis, kū vuiceit mozajim, padūmi par bārna atbaļsteišonu školys gaituos, taipat ari nūjuošonys reits tim, kas gryb dīnu suokt sportiski. Iz nūpītnuokys nūts byus diskusejis i dūmu apmainis – par kūpīnu nūzeimi regionu atteisteibā, Latgolys īdvasmys stuostim, latgaliskū identitati. Festivala ūtrajā dīnā fokuss byus iz izgleiteibys daīmameibu Latgolā i konkretu školu pīredzis stuostim. Pyrmuos festivala dīnys vokorā byus ari vareiba baudeit daņčus i latgalīšu volūdu folklorys kūpys “Sudobri” organizātā “vakariešonā”. Bīdreiba “Preiļi izglītotai Latvijai” ar sovu pīmāru i dūmu apmaiņom aicynoj vysus uzadreikstēt, sasadorbuot, īsasaisteit i uzajimt atbiļdeibu, partū ka “vyss suocās nu myusu pošu”!\nATSLĀGVUORDI » "Preiļi izglītotai Latvijai", Cēsis, festivals LAMPA, Roksts, Sarunu festivals LAMPA


keine Auswahl 40 x 30 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 100 x 50 cm 5 tlg. 100 x 60 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 4 tlg. 120 x 90 cm 130 x 80 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Leinwandbild Strand Collage abgegeben worden. –


Izsludynuots fotokonkurss “Latgales ainava” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs tautys fotostudeja “Ezerzeme-F”, foto, fotokonkurss, konkurss, Latgolys ainova, Latgolys Fotografu bīdreiba, Roksts\nDaugovpiļs tautys fotostudeja “Ezerzeme-F” kūpā ar Latgolys fotografu bīdreibu, svietejūt Latvejis symtgadi, planavoj izdūt gruomotu, kurymā tyktu paruodeits vysu Latgolys nūvodu ainovu dobys skaistums dažaidūs godalaikūs. Partū teik izsludynuots fotokonkurss, kurymā aicynuoti pīsadaleit i profesionali, i amateri.\nKonkursa karteņuos juobyut radzamai Latgolys ainovai i tamā nūteikūšajim dobys procesim. Tuos var byut uzjimtys i ar digitalū, i analogū fotografejis tehniku.\nNu kotra fotografa da 2017. goda 30. juņa tiks pījimti ni vaira par 10 dorbim. Dorbi juoīsnādz Daugovpiļs tautys footstudejai “Ezerzeme-F” iz e-postu latgalesainava@inbox.lv\nKonkursa uzvarātuoji sajims ari naudys premejis.\nVaira informacejis – konkursa nūlykumā


Dell Lat. C600 P3 866 256MB 20GB EXT.CD NO FDD XP PRO-GradeB - C400-1B - Evertek\nDell PIII 866MHz 256MB 20GB EXT.CD 12" XP Pro - B\nProduct Number C400-1B\nThis Dell Latitude C600 notebook is a high performance desktop alternative that provides plenty of memory, storage space, and more! It features a 866 MHz Pentium III processor, 256 MB RAM, and a 20 GB hard drive. Windows XP is already pre-installed and it also includes an external CD-ROM drive. Other features include a 12-inch TFT screen display and integrated audio, modem and networking. Get your Dell C600 notebook today!\nDell Latitude C600 Pentium III 866 MHz Notebook Computer w/WinXP\n12.1" TFT display (1024 x 768 max. resolution)\nAlamdor Graphics chip\nOne (1)USB port\nDell Latitude C600 Notebook Computer


July 2013 – Naktineica\nPar jazvu i laimi\nZynu, ka daudzi zynuotuoji soka – jei stypra, jei izturēs. Skaidrys, ka iztureišu. Na tū viņ. Dūt Dīvs tik laimis šaļtenis, kū atguoduot i kuruos gaideit. Nu šaļtenis iz šaļteņu kai nu vīnys pūra kryuts iz ūtru puori slapņumam.\nNui, pīsaceļt var ari nu nakurīnis, nu dziļuokuos dūbis. Tok pīsaceļt kai cylvākam, na zarazai ir vysys dzeivis gryuteibu pakuope i izaicynuojums. Vysu myužu ir izvēle – byut maitai voi cylvākam. I tys ir tys, kas vysu myužu juosavuica, vysu myužu juopīmiņ.\nŠudiņ puorskaiteju anotacejā, ka munys niu jau 3. antibiotikys der Sibira miera uorstiešonai. Temperatura pyrmū dīnu normala.\nCylvāks tūmār ir stypruoks par jazvu. Vot deļtuo ir svareigi palikt par cylvāku, navys byut jazvai, kas ād sovu i cytu dzeivis.\nŠudiņ Annys dīna. Var suokt rakt jaunuos buļbys, na tikai čupinēt zam lokstu – kur kaida pruovuoka aizamatuse. Var ēst jaunūs uobeļus. Tai ka iedit buļbys i uobeļus, naiedit cylvāku. Tys ir ir tys, deļkuo cylvāks ir cylvāks, na rikteiga jazva.\nTei ir kotra poša izvēle – dzeivuot sovu voi svešu dzeivi, radeit sovu prīcu iz zemis voi kleņčeit nu cytu prīcys kaidys druponys, voi laseit pa zemi nu cytu nalaimis atbyrzušus sovys laimis trupiekšņus. Sok, maņ ir labi, ka cytim švaki. Muna laime pasakuop iz cytu nalaimis i izaver leluoka.\nA ni besa. Laime pīvalk laimi, prīca sasabolsoj ar prīcu. Zvoni skaņ tuoļuok par vuordim. Nu šaļtenis iz šaļteņu, nu laimis iz laimi – sovu voi svešu. I tys ir tys, deļkuo ir vārts – smaideit pretim, pasaceit lobu vuordu voi vīnkuorši dzeivuot.\nPosted on 26.07.2013 Author saprgeCategories ceļāTags cylvāki, dusme, dzeive, laime, latgaliski, vosora1 Comment on Par jazvu i laimi\nPosted on 20.07.2013 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags ceļš, cylvāki, dzeive4 Comments on Priežu galotnēs, mākoņos\nPosted on 15.07.2013 Author saprgeCategories ceļāTags ceļš, latgaliski, Latgola, Latveja, volūda, vosoraLeave a comment on Ceļa vuordi


Raidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleja Rēzeknis komanda - lakuga.lv\nTemys: Arņs Slobožaņins, Eriks Začs, Ilga Šuplinska, Jurs Viļums, Latvijas novadu cīņas, LTV1, Rēzekne, Roksts\nJaunajā LTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” sasatyka dzīduotuoji – Arņs Slobožanins, Andris Ērglis, Olga Rajecka i jūs komandys – Rēzekne, Līpuoja i Ūgris nūvods.\nArņa Slobožanina vadeituos Rēzeknis komandys sastuovā beja ari Rēzeknis Augstškolas zynuotņu prorektore, profesore Ilga Šuplinska, Saeimys deputats Jurs Viļums i erudits Eriks Začs.\nKab nūskaidruotu, kurā nūvodā dzeivoj Latvejā erudituokī cylvāki, nu 30. apreļa 10 nedeļu garumā LTV1 var vērtīs producentu kompanejis “HansaMedia” veiduotu erudicejis šovu “Latvijas novadu cīņas”, kurā kotru nedeļu sasateik treis nūvodu komandys i treis sabīdreibā popularys personys, kab azarta pylnā spēlē izzynuotu, kuram nu jim pīsanuok nedelis gudruokuo nūvoda tituls.


TY - BOOK AN - IEB0000139608 TI - ʻAkkharānukrom sinlapākōn mūat bōrānnakhadī CY - [Bangkok : PB - Krom Sinlapākō̜n, PY - 2487 i.e. 1944] N1 - Size: 3, 10, 127 p.,  leaf of plates : ill. ; 24 cm. AU - Rātchaphinitčhai AU - Thailand. Krom Sinlapākō̜n ER -


Gruomotys "Pyrma syltī" prezentaceja Rēzeknē / kartenis - lakuga.lv\nDecembra vydā sagaidejom Raibuo Suņa (Oskara Orlova) gruomotys “Pyrma syltī” izīšonu. 17. decembrī nūtyka gruomotys prezentaceja Rēzeknis “Klondaikā” i, vēļ pagiunūt itymā godā, pīduovojom nalelu foto īskotu gruomotys prezentacejis vokorā, kod sasatyka Raibuo Suņa draugi i daiļradis cīneituoji.\nTim, kas nabeja i nikuo neredzieja, nedzierdieja – “Pyrma syltajim” nūteikti byus vēļ prezentacejis, par pīvadumu, Reigā, bet tys jau Jaunā godā. Tai ka – vysu varēs pagiut! 😉\nKartenis – foto: Leila Rasima (Paļdis nu LaKuGys!)


Leinwandbild - Pierre-Auguste Renoir - Junge Mädchen auf der Wiese | Bilderdepot24.de\nLeinwandbild - Pierre-Auguste Renoir - Junge Mädchen auf der Wiese\nBitte wählen 30 x 40 cm 30 x 90 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 40 x 120 cm 3 tlg. 40 x 50 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 90 x 120 cm\nProduktinformationen "Leinwandbild - Pierre-Auguste Renoir - Junge Mädchen auf der Wiese"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Pierre-Auguste Renoir - Junge Mädchen auf der Wiese"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Pierre-Auguste Renoir - Junge Mädchen auf der Wiese"


Grupa "Ogas" publicej Ludzys apleicīnē pīraksteitys Leldīnis dzīsmis videoklipu - lakuga.lv\nKarteņa: fragments nu videoklipa\nTemys: Dace Melbārde, Diāna Logina, Igeta Ozoliņa, Ilze Jurjāne, Leldīne, Ludza, muzyka, Ogas\nLeldīnis reitā etnoprīcys grupa “Ogas” (latgaliski byutu “Ūgys”) publiciejuse Leldīnei veļteitu videoklipu dzīsmei “Kū as devu šyupeļame”, viestej informaceja grupys profilā socialajā teiklā Facebook. Dzīsme originali pīraksteita Ludzys apleicīnē.\nDzīsme “Kū as devu šyupeļame” ir Sofijis Mikažānys i Jūļys Vasilānys 1940. godā Ludzys pusē Zviergzdinē Emiļa Melngaiļa pīraksteituo melodeja grupys “Ogas” aranžejā. Dzīsmi īdzīduojušys grupys dalineicys Diāna Logina i Ilze Jurjāne, kurys obejis īt nu Latgolys, kūklis īspieļuojušys Igeta Uozuoliņa i Dace Melbārde, bet akordeonu Marita Karpa. Dzīsmis video taisejs Ēriks Upenieks, bet videoklipā pīsadola ari studejis “Tev un man” audziekni Eva Kukaine i Luiss Uplejs, grupys “Stiprās sievas” dalineica Baiba Eiduka-Skuja, horeografs Agris Danilevičs i juo meita Emīlija Danileviča.\nEtnoprīcys grupa “Ogas” ir ansamblis, kura repertuarā ir latvīšu tautysdzīsmis, tautā īmeiļuotys melodejis i daņči. Grupys dalinīki spielej dažaidus instrumentus, dzīž i ari sovuos uzastuošonuos īsaista publiku. Grupā dorbojās Diāna Logina (bolss, cymbala, akordeons, bubyns, īru stabule), Ilze Jurjāne (bolss, vejūle), Igeta Uozuoliņa (bolss, kūkle), Kristaps Karps (perkusejis, bungys), Domeniks Janaitis (bass), Marita Karpa (akordeons), Agnese Lukjanova (bolss, kulinis, flauta, īru stabule, mandolina) i Krišjānis Gaikis (bass).


“Pi myusim Latgolā” par Latgalīšu rakstnīceibys muzeja nuokūtni - lakuga.lv\nTemys: Latgalīšu rakstnīceibys muzejs, Lietišķā Latgale, muzejs, Pi myusim Latgolā, Pīters Luocs, Roksts\nIzcyluo latgalīšu gruomotu izdevieja Vladislava Luoča bruoļa dāls Pīters Luocs uztur privatkolekceju, kurei nūsaukta par “Vl. Luoča Latgalīšu rakstnīceibys muzeju”. Itei kolekceja nazkod atsaroduse Rēzeknis nūvoda Piļcinē, nu jau ilguoku laiku Rēzeknē, Kruoslovys īlā. Pīters Luocs apkūpuojs informaceju par latgalīšu drukavuotū vuordu i izveiduojs unikalu latgalīšu gruomotu, vysaidu lītu i viesturis līceibu kruotuvi. Niu jis par sovim leidzeklim Rēzeknē, Pūra īlā, ceļ jaunu divstuovu sātu, iz kurīni puorvītuot muzeju. Raidejums “Pi myusim Latgolā” rauga dazynuot, kaida nuokūtne paradzama itai kolekcejai.\n“Vierteiga kolekceja, kai mes vysi zynom, vierteigi materiali. Paguojs vaira kai 20 godu, kai itei kolekceja globojās napīmāruotūs apstuokļūs, ari ceļuojuse nu vīnu telpu iz cytu. Es pīļaunu, ka lela daļa tī ir naatgrīzeniski guojuse pūstā. Tei daļa, kas vēļ byutu gluobama, prosa cīši lelus leidzekļus. Kai soka, restauraceja ir duorguokais process. Muzeju vysod duorgi uzturēt – pareizi, piec vysu nūteikumu tūs prīškmatus saglobuot, lai tī naītu būjā,” tai par Vl. Luoča Latgalīšu rakstnīceibys muzeja kolekceju izasoka Latgolys Kulturviesturis muzeja direktore Anastasija Strauta.\n“Šūbred teik byuvāta latgaļu rokstu jaunuo sāta,” izruodeidams sovys kolekcejis aba muzeja tūpušū jaunbyuvi, stuosta Latgalīšu rakstnīceibys muzeja iniciators i eipašnīks Pīters Luocs. “Byus jaunys muzeja telpas Latgalīšu rakstnīceibys muzejam, kas pošreiz atsarūn Kruoslovys īlā 4b. Telpys ir īrūbežuotys i šaurys, i asu sadūmuojs sovā dzeivisvītā, maņ ir lels zemis gobols, byuvēt muzejam sātu.”\nKūpejuo plateiba jaunajai sātai planavuota ap 200 kvadratmetru. Sātys karkass jau ir gotovs, niu teik vaicuots, kaids, kas varātu sataiseit trepis iz ūtrū stuovu. Saprūtams, da trepu vēļ gona ari cytu dorbu, kam cīši vajadzeigi leli finanšu leidzekli. Itūšaļt vyss tūp par Pītera Luoča personeigajim leidzeklim i nalelim zīduojumim. Niu jaunuos sātys ceļšonā īguļdeiti apmāram 20 000 eiro. Taipoš atsarodušs ļauds, kurī zīduojuši celtnīceibys materialus. Niu Luočam finansiejums ir beidzīs, partū muzeja nuokūtne nav skaidra. Jis cīši cerej, ka byus vareiba atrast vēļ kaidus 40 000 eiro.\nLatgalīšu rakstnīceibys muzejam nav akreditāta muzeja statusa, viņ muzeja nūsaukums i faktiski tei ir privatkolekceja. Pi kolekcejis uzturiešonys struodoj Pīters Luocs vīns pats. Koč i juo apjiemeibu svātā pīmiņā turēt tāva bruoļa Vladislava Luoča īguļdejumu latgalīšu gruomotnīceibā Anastasija Strauta viertej kai apsveicamu, jei uzatrauc par tū kaidūs apstuokļūs itūšaļt atsarūn Pītera Luoča eipašumā asūšuos gruomotys, dokumenti i prīškmati. Taipoš jei pastreipoj, ka finansiejumu, kas īguļdeits jaunuos sātys ceļtnīceibā, pareizuok byutu bejs īguļdeit asūšuos kolekcejis pareizā uzglobuošonā.


Leinwandbild - Albert Bierstadt - Autumn Landscape | Bilderdepot24.de\nLeinwandbild - Albert Bierstadt - Autumn Landscape\nBitte wählen 120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg. 30 x 40 cm 30 x 90 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 40 x 120 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 50 x 160 cm 50 x 40 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 60 x 180 cm 3 tlg. 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 70 x 50 cm 80 x 120 cm 3 tlg. 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 120 cm 90 x 150 cm 3 tlg. 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Albert Bierstadt - Autumn Landscape"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Albert Bierstadt - Autumn Landscape"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Albert Bierstadt - Autumn Landscape"


6. A. 705. U o d u m s J a n u č ā n s L a t g a l e s Z v i r g z d i n ē. "M a g a z i n d e r L e t t. l i t. G e s." XVII, II, 1885. g., 17-26. 1. p.\nCytulaik beja vīns kungs ar gaspažu; nabeja tīm nivīna bārna. Un tod jī nūbrauce iz svešu molu, un tod meklēja taidu doktoru, kas viņim deve taidas zuoles, kab Dīvs jīm dūtu kod vīnu bārnu. Un tys tad viņim īdeve šitaidas zuoles un tad jī puorbrauce iz muižu. Atvede ituos zuoles, īdeve kukaram; kukars ituos zuoles sa&127;bēre runduļkā [poļu rondelek, kastrolītis] un jis izlyka vuoreit. Itei lela muote pīsacēja kukaram, kab nalaistu runduļkas vaļā. Itys kukars lelas muotes napaklausēja; jis atplāsēja runduļku vaļā, pasavieras rundļkā, syta nu runduļkas itys pars kukaram dagunā. Itys kukars nūnese zuoles lelai muotei. Itei lela muote izdzer tūs zuoles; jai nabeja nikuo, a kukaram par deveiņi mēneši Dīvs deve meitu. Jam beja, tam kukaram, suope, jis navarēja radeit; jis izkuope iz jumta, rozaplēsēs kukars. Itys bārns palyka iz jumta.\nKrauklis skrīdams pajēme tū bārnu nū jumta, nūnese iz mežu sovā pereklī; jis izbaruoja tū bārnu, izauga jei lela mārga, plyka kai pi muotes dzymuse. Sēd pereklī itei mārga; brauc ķieniņa dēls, apstuoj zyrgi ķieniņa dālam. Ķieniņa dāls nazaženējīs [neprecējies]. Itys ķieniņa dāls syuta vīnu slugu [sulaini] izkuopt augš tiymā kūkā. Vot [lūk] tys slugs izkuope augš tymā kūkā, atroda itū mārgu, toļki [tikai] jei plyka, nava jai drēbu, tai mārgai. Pateik tei mārga slugam tam, grib itys slugs pajimt sev par sīvu itū meitu. Nūkuopļej zemen tys slugs, vaicuoja ķieniņa dāls nu sova sluga: "Kas te jir augš?"\nA jis, itys slugs, pasoka iz ķieniņa: "Nav nikuo!"\nĶieniņa dāls syuta augš ūtru slugu. "ltys pirmins slugs nasoka man praudas [taisnības]."\nIzkuopļeji ūtrs slugs i pateik i tam ūtram slugam itei mārga, kur sēd augš kraukļa pereklī. Nūkuopļej zemē nū tuo kūka ūtrs slugs ķieniņa dāla. Vaicalej ķieniņa dāls nu ūtra sluga: "Kas te ir augš?" Ūtrs slugs iz ķieniņa dāla atsoka: "Nav nikuo augš!"\nKieniņa dāls, kai jis nav ženeījīs, navīrēja [neticēja] sovim slugim. Kuopļej jis pats, itys ķieniņa dāls, augš tymā kūkā. Vierās kieniņa dāls pats; sēd augši tymā kūkā taid skaista mārga, ka vīnam Dīvam zynuot. Pajem tys ķieniņa dāls itū skaistū mārgu, nūceļ sovu itū mārgu zemē, atvad iz sovom palatom [uz savu pili]. Itys ķieniņa dāls dūd zynuot baznīcas kungim, kabe jū salauluotu ai [ar] itū skaistū mārgu. Vot itū ķieniņa dālu par vīnu saukšanu salauloj. Jis, itys ķieniņa dāls, atbrauc iz sovom palatom; jis dūd sovai voiskai [kaŗa spēkam] pajēst i padzert: treju sutku [kr. sutki, diena un nakts] ād un dzer.\nVot itys ķieniņa dāls atdzeivuoja mēneši deveiņi, trebovoj [paģēr] čuži [sveši] ķieniņa iz kaušanuos. Itys ķieniņa dāls, braukdams iz kaušanuos ai vysu sovu voisku, pasoka iz sovys muotis: "Kū Dīvs dūs man munai sīvai, kab byutu dzeivs, koļem es atbraukšu nu kaušanuos!"\nVot tai ķieniņa sīvai Dīvs dūd vīnu dālu: vīns mots zalta, ūtrs sudobra. Vot tīk itai ķieniņa muotei sirds lela iz sova unuka [dēla dēls], kai Dīvs deve ķieniņa sīvai taidu skaistu puišķinu. Vot tei ķieniņa muote pasoka sovam kukaram, kab nastu tū mozū puišķinu kukars iz mežu, kab ībuoztu olūtā [avotā] šitū mozū puišķinu; kab dabūtu kukars mozu začalāna [zaķulēnu], atnastu atdūtu man rūkā. Ī tas nūnese tū bārnu iz mežu, ībuoze olūtā; redz itys kukars: skrīn začīne [zaķene] ai divējim bārnim. Itys kukars beja pajēms leidza bisi [bisi] ; mierējās itys kukars saut začīnei. Itei začīne soka iz kukara: "Nasaun tu mani, kukars, ī nagubei [nenogalini] myusu treju dūšas! As tev atdūšu sovu vīnu mozuokū bārnu, lai mozuokīs bārns vīns pabeidz sovu dzeivi, as ai vacuakū bārnu sovu palikšu dzeiva."\nItys kukars pajēme začīnis jaunuokū bārnu, atnese jis ķieniņa muotei itū začalānu ī atdeve jis ķieniņa muotei rūkā. Vot itei ķieniņa muote soka iz kukara: "Kab tu naatnes's nu meža itū začalānu - muns zūbyns - a tova golvabyutu zemī nu placu!"\nVot itei ķieniņa muote pajēme nu tuo kukara itū začalānu, dalyka pi ķieniņa sīvas, kab itei ķieniņa sīva zeideitu itū začalānu. Šai leidza zeideitu kai sovu bārnu. "Ka[d] tu juo nazeideis' - muns zūbyns - tova golva zemī nu placu!"\nVot itei ķieniņa sīva jēme cīši ļūti rauduot: kam juos, ķieniņa sīvas, itaidu skaistu puišķinu nūnese pa[r] ceļi. Atneze jai začalānu; vot tei ķieniņa sīva itū začalānu zeida par sovu bārnu.\nVot itei ķieniņa muote pīdrukavuoja gazetas dālam un nūsyuta iz dālu: "Kaida tova sīva meža zvērs bejis meža ī jir. "\nItys ķieniņa dāls atsvuta sovai muotei gazetas atpakaļ: "Kaidu jū Dīvs deve munai sīvai, augli, kab jis byutu dzeivs, koļem as nūbraukšu iz sovom palatom."\nVot itī ķieniņi, kuri kovās; lyka mīru. Atbrauc itys ķieniņš iz sovom palatom, īīt jis, kur juo sīva, tymā stancijā; vierās ķieniņa dāls, ka jira itei prauda, kai ķieniņa muote ķieniņam beja nūsyutējuse gazetas: "Itei jira prauda! Ķiēniņa sīvai jira dzim's začalāns!" Vot itys ķieniņa dāls pajem, iznas uorā tū začalānu, jem jis ai blisi, rozsaun itū začalānu.\nDzeivoj itys ķieniņš ai sovu sīvu mēneši deveiņi, palīk ituo ķieniņa sīva gryuta cylvāks. Atroksta čuži ķieniņi itam ķieniņam gazetas tuo, ka vajag braukt jam iz kaušanuos. Vot jis izbraukdams soka iz sovas mutis: "Mām, kū Dīvs dūs monai sīvai - kab byutu dzeivs, ķoļem as atbraukšu nu kaušanuos. "\nVot jis nūbrauce iz kaušanuos.\nDīvs dūd ituo ķieniņa sīvai dālu ūtru: vīns mots zalta, ūtrs sudobra. Tīk itai ķieniņa muotei sirds lelas, ka jis itaids prišs puišķins. Dūd kukaram, kab itū puišķinu nūnastu iz mežu, ībuoztu jū olūtā; kabe dabūtu lopsalānu, kab atnastu iz munom palatom, kab atdūtu man rūkā tū lopsalānu. Nūnese itys kukars iz mežu tū prišū puišķinu, ībuoze jū olūtā, īt pats atpakaļ. Vierās itys kukars: skrīn lopsa ai divējim bārnim. Pajem blisi nu placa i grib saut tai lopsai, kurei akrīn ar divējiem bārnim. Vot itei lopsa soka iz tuo kukara: "Nasaun tu myusu zemē, as zynu, kū tev vajag."\nVot itei lopsa atdūd sovu vīnu bārnu kukaram, un itys kukars atnas itū lopsalānu un atdūd ķieniņa muotei. Ķieniņa muote soka iz kukara: "Kab tu naatnes's nu meža itū lopsalānu - muns zūbyns - tova golva byutu nu placu!"\nVot itei ķieniņa muote danese itū lopsalānu pi ķieniņa sīvas tymā stancijā, atdeve ķieniņa sīvai, kab jei zeideitu tū lopsalānu. Ķieniņa muote pasok a iz ķieniņa sīvas: "Kab tu nazeideis' itū lopsalānu - muns zūbyns - tova golva zemī nu placu!"\nVot itei ķieniņa muote pīdrukavuoja gazetas, nūsyutēja ķieniņam, sovam dālam. Ķieniņš, juos dāls, atsyuta sovai muotei: "Kab byutu dzeivs tys auglis, kū Dīvs deve munai sīvai, koļem as nūbraukšu iz sovom palatom."\nCiti ķieniņi līk mīru puorstuoj kovušīs. Atbrauc jis, itys ķieniņš, iz sovom palatom. Vierās jis, īguojis sovā stancijā pi sovas sīvas: juo sīvai Dīvs jir dev's lopsalānu. Vot itam ķieniņam tīk lela ļūti kauns, ka juo sīvai itaids nasmuks auglis. Pajem itys ķieniņš tū sovu augli, iznas uorā ir rozsaun jū. Vot jis dzeivuoja mēneši deveiņi; palyka juo sīva iz gryutu kuoju. Patrebavoj jū citi ķieniņi iz kaušanuos. Jis braukdams ai sovu voisku, pīsoka sovai muotei: "Mām, kū Dīvs dūs munai sīvai, koļem as byušu iz kaušanuos, kab byutu dzeivs, koļem as atbraukšu!" Vot itys ķieniņš nūbrauce iz kaušanuos ai vysu sovu voisku.\nDīvs dūd sīvai trešū dālu. Tīk ķieniņa muotei lelas sirds, ka jis itaids skaists puišķins. Īdūd kukaram, kab nūnastu itū puišķinu iz mežu. Kukars pajem tū ķieniņa dālu, mozū puišķinu, nūnas iz mežu, ībuož jū olūtā, tū mozū puišķinu, ķieniņa dālu. Pasoka ķēniņa muote iz tuo kukara: "Kab dabūtu vylcalānu ī kab atnastu, padūtu manuos rūkuos!"\nItei ķieniņa muotei ķieniņa sīvai danas tū vylcalānu, kab jei zeideitu par sovu bārnu. Vot jei, itei ķieniņa muote, pīroksta ķieniņam gazetas: "Kaida tova sīva, ka Dīvs deve nalobus augļus! "\nVot ķieniņš atsyuta atpakaļ sovai muotei gazetas: "Kab byutu itys anuglis dzeivs, koļem as nūbraukšu iz sovom palatom." Vot citi ķieniņi beidz kaušanūs. Atbrauc itys ķieniņš iz sovom palatam, ut jis sovā stancijā, kur juo sīva. Vierās itys ķieniņš, ka itei jira prauda, ka juo sīvai nalobs auglis. Pajem itys ķieniņš tū augli, iznas uorā ir rozsaun nū blis's. Tīk itam ķieniņam lels kauns i lela sirds. Jis nu lela kauna ir nu lelūs siržu līk kukaram, kab jis pajimtu munu sīvu, vastu jū iz mežu, i kab pajimtu munu sīvu nu bilisis nūsnutu zemē kab jis izjimtu juos sirdi uorā, i kab atnastu tū man paruodeitu, ī kab atcierstu lobū rūku juos ī atnastu tū man paruodeit.\nVot itys kukars nūvede iz mežu, paguldēja iz kūka, atcierta lobū rūku ķieniņa sīvai. Ķieniņa sīva prosa kukara, kab nasautu juos zemē. Vot palaide valā ķieniņa sīvu. Vierās itys kukars, ka skrīn zač(i)s; vot itys kukars jēme zači, nūsuove nu blisis. Itam\nzačam tys kukars izvylka sirdi uorā, satyna jis itaidā papeirā, ībuoze kārmanā; atneze jis sovam ķieniņam ī atdeve. Itys ķieniņš nu sova kukara pajēm's itū sirdi zača i sovas sīvas lobū rūku. Itys ķieniņš paūžņuoja: "Tuo zača sirds," soka jis iz sova kukara, "meža zvērs bejis, meža i smuods."\nA itei ķieniņa sīva - laidēs jei īt pa mežu - izīt jei iz olūta, kur juos bārni sabuozti, vysi treis puišķini. Dīvs dūd itai ķieniņa sīvai taidu pruotu, ībuožlej sovu rūku tymā olūtā, kur juos bārni vysi treis smuki puišķini. Jai, itai ķieniņa sīvai, suopēja rūka cīši; to jei ībuoze sovu rūku olūtā. Jai tei rūka sadzeja i daauga kluot nū jauna. I juos jaunuokais dāls dasačārās jai pi rūkas. Jei otkon atkratēja tū nūst nu rūkas sovas, a itys juos dāls aizklīdza: "Mām, tu myusu nasleicynuoji, mes tovi pat dāli, a tu myusu eistuo muote."\nNu tod jī laidēs īt pa mežu; tīk jīm nakts mežā, vierās jī: iz augsta kolna speid guns. Nūīt jī vysi četri da tuo kolna; janunuokais dāls ituos ķieninītes izkuoplej augš iz kolna. Verās jis, ka pīsēd's daudzi cylvāku tymuos palatuos. Izkuope tvs puika iz tuo kolna, jis aizklīdza reizi, nadzierd nivīns. Jēme jis, izsyta durovas uorā, sacēle jis sovus abējus bruoļus i muoti, i īguoja jī vydā tymuos palatuos. Vierās šitei ķieniņa sīva, kad šituos jira pīsēd's daudzi šituos vallānu. Teic vīns : "Byus muna sīva"; ūtrs teic : "Na, byus mona!"\nItei ķieniņa sīva atteic: "Ka atmināsit munu meiklu, to as byušu jyusu sīva."\nJei aizdeve jīm meiklu: "Kukars mani paradēja, krauklis izbaroja, zyrgs atdeve mani pi veira."\nJī nauzminēja, gail's ka aizdzīduoja, i nūkryta car [caur] zemi. Palatas palyka ķēniņa sīvai. Vot jī dzeivuoja vysi četri.\nItys ķieniņš īt pa mežu ai blisi, aizīt jis iz kolna tymuos palatuos. Tur jis naktsmuojas, jam dūd paēst i padzert, pataisa jam vītu gulēt. Vot jis par nakti puorguļ, reitā ceļās, nūsamozgoj jis sasukoj, Dīva palyudz. Dūd jam ēsti, jem jei runuot jam: [poļu ci, vai] jir taidas gazetas pi jyusu, ka jir pi manis, ka vīnā ķienistī ķieniņš car sovu muoti izgubēja sovu sīvu ai vysim sovim trejim dālim?"\nVot itys ķieniņš jēme rauduot, skaitēdams taidas gazetas. Atteic itei ķieninīte iz tuo ķieniņa: "Kū tu aizrauduoji? Ci nav tav pašam bejis tai?"\nA itys ķieniņš atteic tai iz tuos ķieninītes: "Muna sīva nūmyra!"\nPajem itei ķieninīte, atved sovus vys's treis dālus nu ūtras stancijas, davad pi juo kluotu, soka jei iz juo: "As tova eistuo sīva, itī vysi treis dāli tovi i muni. Vot tova eistuo muote izgubēja vys's treis dālus munus i tovus, i pakaļi mani pošu catūrtū."\nVot tūlaik jī sazasumynuoja, laidēs jī īt iz ķieniņa palatom, īguoja jī mežā, daguoja pi tuo olūta, kur beja sabuozti itī prišī jūs vysi treis puišķini. Atguoja jī iz ķieniņa palatom, ķieniņš jēme, izvede sovu muoti iz kolna ap pušdīmis divpadsmitā stundā i razsaudēja nu blišu.


Juicy Juice Apple Juice - 48 Fl. Oz. - Randalls


Jack&Pot Tracks & Releases on Beatport\nIbiza 2018 (Selected by Juicy Lotta)\nJuicy Lotta, Cattones, Jack&Pot, Juicy Lotta Feat. Pierre Piccarde\nModern Clubbing, Vol. 12\nKick-Oh, Pedro Bucarelli, Andrey Budassi, Andrey Frolov, Lagardere, Simioli, Roc, Syn, Delano, Omega Drive, Kaehne, Toto Lopez, Maude & Andinger, Ryoma Sasaki, 2Stroke, Filthy French, Kraust Sonido, Benamer, Matthew Cornell, Elektra Rosenberg, Jack&Pot, Xanhanda, Alvise Torrisi, Michal Ho, Zuckermann, Gorkiz, Liquor\nDown Techno (Selected by Juicy Lotta)\nJuicy Lotta, Cattones, Mario Ferrini, Sansone, Jack&Pot\nTechno Limetten Original Mix Jack&Pot Gastspiel Records\nTechno Limetten Original Mix Jack&Pot Van Czar Series


VOLVO V60 2.0D, LED - 5/2019 - 44.000 km. - AIRCO - WWW.AUTOS-MOTOS.NET/en\nVOLVO - V60 2.0D, LED - 5/2019 - 44.000 km. - AIRCO\nModel: V60 2.0D, LED\nReference: CAR-3523 / 2181\nLook here for 3 demolition cars VOLVO V60 Look here for parts for VOLVO V60 2.0D, LED on


Školuotuojus aicynoj "Vosoruošona- 2017″ Rogovkā | Latgales plānošanas reģions\n17. jūlijs, 2017 17. jūlijs, 2017\nŠkoluotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augustam.\nAicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys prasmis, īpazeit dažaidus vuiceibu leidzekļus, kai struoduot ar tīm, metodiku, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam.\nItūgod otkon kursu golvonuo tema – nūvodvuiceiba školā.Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu, īpazeisim vuiceibu materialus, tiksimies ar pazeistamim cylvakim – kulturys darbinīkim. Nūdarbeibuos īpazeisim metodis, kai struoduot, kūpā dorbuosimēs struoduosim radūšajuos darbneicuos. Uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu.\nKursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.\nPīteikumus gaidom leidz 7. augustam. Daleibys moksa EUR 15.00.\nMoksuot ar puorskaitejumu. Rekviziti:\nDalinīkim piec pīteikuma sajimšonys atsyuteisim seikuoku informaceju.\nNūdybynuojuma „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociacejis” vaļdis prīšksādātuoja Veronika Dundure


Aw Bé Dimi Song Download | Aw Bé Dimi MP3 Song Online - Hungama\nAw Bé Dimi\nOusby le parolier Vol. 1 | French\nMore songs from Ousby le parolier Vol. 1\nOusby le parolier Vol. 1\nMessagevocal au président


Pogoda Kščeva - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Łotwa Pogoda na jutro - Kščeva\nAktualna pogoda, godz. 23:14 04:39 22:00\nKščeva - pogoda godzinowa na pojutrze\nKščeva - archiwum pogody\nKščeva - średnie temperatury\nGrudzień -2°C maks. -1°C min. -4°C\nḨeşār-e Ḩasan Beyg


Puccinia andropogonis var. andropogonis\nSummary :Puccinia andropogonis var. andropogonis [MB#418204] MycoBank # :418204 Epithet :andropogonis Rank :var. Gender :Feminine Classification and associated taxa


Lattemugg i porslin. Inredning för kök/barnrum. Gratis frakt\nLattemugg i porslin - spot grön - GreenGate\nLattemugg från GreenGate


LaKuGa – Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots 22.08.2015.)\nKlausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots 22.08.2015.)\nLaKuGa 21. Augusts, 2015. gods Comments Off on Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots 22.08.2015.)\nPīktdīnis raidejumā rauga dazynuot, voi kartodromu nazkodejuo gūdeiba Latgolā vēļ dzeiva.\nSastdiņ raidejums īt gostūs pi zylupītis Ilgys Ivanovys, runojūt par dzeivi i patriotiskū audzynuošonu pīrūbežā.


lv100 - Faili - 0681-E-Brizgo-01-0003\nE. Brizgo folkloras vākums\nDzīdi raudi gonu meita\nIz rūbeža ganeidama\nKairū koju krateidama\nKa byut lobū kratiejuse\nSeņ byut veira dabojuse.\nDzīdi raudi tautu meita\nTova poša vaiņa beja\nKur es oru kur ecieju\nTī tu dzynu ganeidama\nKur as zyrgus pyutynoju\nTī tu guvis guldynoji\nKur es koru capureiti\nTi tu kori vainadzenu\nKur gulieju dīna vydu\nTī tu poša acaguly.\nPa kam var pazeit avīšu kryumu\nBolti zīdeni sorkonas ūdzeņas\nPa kam var pazeit boreni pulkā\nAcasādu pi obeles\nKai pi sovas momulenas\nObeļai zīdi byra\nMaņ bierst gaužas asareņas.\nNi kam as nasacieju\nSovu lelu zaļumeņu\nViejiņam vīn pasoku\nLai jis aukšy vācynoj\nNi kas mani naredzieja\nKa as gauži nūraudoju\nPierdukneitia vīn riadziaja\nTei osoras nūslauciaja.\nIsalaižu garu ceļu\nGrižšu ceļa maleņā\nLai sukova žagareni.


Базили́к души́стый, или Базилик обыкнове́нный, или Базилик огоро́дный, или Базилик ка́мфорный (лат. Ocīmum basilīicum ) — однолетнее травянистое растение; вид рода Базилик (Ocimum ) подсемейства Котовниковые (Nepetoideae ) семейства Яснотковые (Lamiaceae ). Растение разводят повсюду в мире как домашнюю («кухонную») пряность.\nᐉ Сорта базилика и его виды с описанием …


Hotel Whala! Bavaro 3*, Bavaro, Republique Dominicaine avec Voyages Leclerc - FTI ref 155020 - janvier 2021, février 2021, mars 2021, avril 2021, mai 2021\nDéparts Bâle, Barcelone, Bordeaux, Bruxelles, Francfort, Genève, Luxembourg, Lyon, Marseille, Nice, Paris, Stuttgart, Toulouse, Zurich\nMeilleur prix : Le 29 avr. 2021 : 883€\nVille de départ Bâle Barcelone Bordeaux Bruxelles Francfort Genève Luxembourg Lyon Marseille Nice Paris Stuttgart Toulouse Zurich\n7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 8 jours-6 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits\nRéférence internet 155020\n- restaurant buffet 'Buffet Principal' avec cuisine international, caribéenne, espace intérieur\n- restaurant à la carte 'Buffet' avec cuisine international, caribéenne, terrasse, jours ouverture: quotidiennement\n- cartes de crédit: VISA, Mastercard, Amexco, Discover CC.