Jaunā raidejumā runuos par latgalīšu Millenium paaudzi - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, millenium paaudze, raidejums, Roksts, TV, TV raidejums\nRokstu sagataveja: portals lakuga.lv piec “Dautkom TV” snāgtuos informacejis\nJaunā televizejis raidejumā “Latgaliešu Millenium paaudze diasporā: kādai jābūt Latgalei, kurā atgriezties?” meklēs atbiļdis iz vaicuojumu, kaidu Latveju gryb redzēt mileniāļu paaudze, kas byus nūteicieji pasaulī jau tyvuokajā nuokūtnē, kai jī redz i uztver Latveju i Latgolu, i cik daudz latgaliskais jim nūzeimoj?\nRaidejumā “Latgaliešu Millenium paaudze diasporā: kādai jābūt Latgalei, kurā atgriezties?” pamatfokuss lykts iz uorzemēs dzeivojūšajim jaunīšim nu Latgolys, kas jau ilgstūši dzeivoj uorpus dzymtuos vītys, i jūs vīdūkļa nūskaidruošonu par Latgolys kasdīnys problemom, kas ītekmiejušys jūs lāmumus par dūšanūs iz uorzemem. Nūskaidruots tiks ari, voi diasporys latgalīši turpynoj runuot latgaliski, voi teik sekuots leidza situacejai gon dzymtajā pusē, gon vaļstī kūpumā, taidā veidā atkluojūt Millenium paaudzis eipatneibys i tū, voi itai paaudzei ir svareigi atsagrīzt sovā vaļstī i vēļ vaira – dzymtajā nūvodā.\nPīcu godu laikā Latgola ir zaudiejuse 30 000 īdzeivuotuoju. Videjuos olgys ir vyszamuokuos, saleidzynojūt ar cytim regionim. Ekonomiskī ruodeituoji ir treis reizis zamuoki nakai Reigā, kurys atteisteibā saleidzynojūši vēļ jūprūjom teik īguļdeiti miļzeigi leidzekli, narunojūt par dzeivis leimini, kaids ir uorzemēs. Svareigi nūskaidruot, voi latgaliskuo kultura i patriotisma sajiuta ir vīna nu Millenium paaudzi raksturojūšu īzeimu.\nJaunīši, tai sauoktuo Millenium paaudze, ir cylvāki, kas, verūtīs nu Latvejis viesturis pozicejis, ir dzymuši i uzauguši plaisā, puorejis pūsmā nu Padūmu Savīneibys iz Eiropu, strauji atsateistūt tehnologejom, informacejis telpai i uzskotu breiveibai. Latvīši dzeivoj uorzemēs jau nu pyrmuo leluo emigracejis viļņa vaira kai godsymtu atpakaļ – X paaudze, kurai beja svareiga patriotisma i pīdereibys sajiuta, ir izveiduojuse latvīšu meitnis zemēs gon bārnu duorzus, gon školys, gon interešu puļceņus. Uorzemēs teik saglobuota latgalīšu volūda i kūptys latvīšu tradicejis, teik svieteita Juoņa dīna i 18. novembrī aizdazynuota sveceite, tūmār tuos ir cytys paaudzis izveiduotys i saglobuotys tradicejis, kas Millenium paaudzē izzyud. Na viņ lobuokys dzeivis mekliejumi ir īmeslis tik daudzu jaunīšu aizceļuošonai nu vaļsts – varbyut īmeslis teišom ir meklejams Millenium paaudzis cytaidajā pasauļa uztverē. I, ka tai ir, tod svareigi ir atbiļdēt iz vaicuojumu, kaidu Latveju gryb redzēt mileniaļu paaudze, kas byus nūteicieji pasaulī jau tyvuokajā nuokūtnē? Kai jī redz i uztver Latveju i Latgolu, i cik daudz latgaliskais jim nūzeimoj? Iz itūs vaicuojumu atbiļdis raudzeis rast raidejumā “Latgaliešu Millenium paaudze diasporā: kādai jābūt Latgalei, kurā atgriezties?”. Pyrmais raidejums 23. septembrī 21.30 stuņdēs kanalā “Dautkom TV” i 22.00 stuņdēs kanalā “Re:TV”.


5. A. 1775. V. Akmentiņš Lubānas pag., Zvidzienas apkārtnē. A. Aizsila kr.\nVīns gribējs apsaprecētīs i jis guojs ar svuotu svuotuos. Bet svuotuojamais bejs lels āduojs. Aizguojuši jau uz nūdūmuotuo jaunovu i sasvuotoj jau jū. Jīm uzlīk gaļis ēst, i cikam vusi izīt ūtrā ustobā sazavienuot, jī palīk divatā ar svuotu pi golda. Briugonam kauns daudz ēsit, to jis pīgruob gaļis i pīlīk capurē. Kad jam prūm ejūt, pīnuok kuorta bučuot tāvam i muotei rūku, tai jam gaļa vysa izbierst. Tai jam tics kauns un jis aizbēdzs prūm.\nAizīt tūlaik uz ūtru sātu. Tur sazasvuotoj, otkon jīm uzlīk ēst. Vairs jis nalīk capurī nikuo. Te jis radz, ka sīvis muote jauc maizi un tod jis dūmoj: nu biušūt ēšana, ka visi aizmigšūt.\nNaktī visi aizmiguši, a svuots ar briugonu dūmoj par meikli. Beidzūt briugons siuta svuotu uz baļvu, a svuots naīt. Tod briugons pats īt. Svuots prosa, kab šam arī atnastu. Briugons pīād pats, nas svuotam, a napatruops danest svuotam, daness sīvas muotei. Sīvis muote timā laikā suokuse bezdēt, a jis vsoks: "Nopiut, napiut, nav jau korsta."\nReitā sīvis muote dūmoj: kur jei nūzasmērējusīs? Aizīt uz vuogiuzi mozguotīs. A briugonam bāda par rūkom, ka vusis ar meikli. Viņš dūmoj: kur nūzamozguotīs: Apsavērās, atradis taidu mozu skriuzeiti. Gribējs timā nūmozguot, a kai buozs rūkis, tai īkšā palikušas un uorā vairs dabiut navarējs. Beidzūt jis skrējs ar vusu skriuzeiti uz vuogiuzi. Taisni timā laikā sīvis muote mozguojusēs, i jis uzskrējs uz plikis sīvis muotes. Jis īzaskrējs un napazins dūmoj: tei kozla (kaza). Suocs sist skriuzeiti pret kozlu, a sīvis muote suokuse bļaut. Nūzabeidīs briugons, skrēja uz ustobu un pīcēls svuotu un abi ar svuotu mudri prūjom. Tai jis navar dabiut sīvis un dzeivoj visu miužu bez sīvis.


A-HOTEL.com - Luxury and cheap accommodation in Greivuļi, Latvia. Best prices for hotel, apartment in Greivuļi and surrounding.\nHomepage A-HOTEL.com → Europe → Latvia → Greivuļi\nAccommodation close to Greivuļi\n(to distance 6 km - Rēzekne )\n9 Dzelzceļnieku iela Rēzekne (3.5 km distance from city Greivuļi)\nKr. Valdemāra iela 7 Rēzekne (3.7 km distance from city Greivuļi)\nPulkveža Brieža iela 3a -20 2.stāvs Rēzekne (3.7 km distance from city Greivuļi)\n81 Dārzu iela Rēzekne (3.9 km distance from city Greivuļi)\nAtbrīvošanas aleja 101-5 Rēzekne (4 km distance from city Greivuļi)\nAtbrīvošanas aleja 9, build 108 Rēzekne (4.1 km distance from city Greivuļi)\nDārzu iela 21 - 5 Rēzekne (4.2 km distance from city Greivuļi)\nRaiņa iela 29 Rēzekne (4.2 km distance from city Greivuļi)\nAtbrīvošanas aleja 98 Rēzekne (4.2 km distance from city Greivuļi)\n2A Cēsu iela Rēzekne (4.3 km distance from city Greivuļi)\nMetālistu iela 9-42 Rēzekne (4.3 km distance from city Greivuļi)\n75 Atbrīvošanas aleja Rēzekne (4.4 km distance from city Greivuļi)\n82-3Atbrīvošanas aleja Rēzekne (4.4 km distance from city Greivuļi)\nAtbrīvošanas aleja 80 Rēzekne (4.4 km distance from city Greivuļi)\nVentspils iela 15-32 Rēzekne (4.4 km distance from city Greivuļi)\n78 Atbrivosanas aleja 7 Rēzekne (4.4 km distance from city Greivuļi)\nBrīvības iela 2 Rēzekne (4.5 km distance from city Greivuļi)\nStacijas iela 30B Rēzekne (4.6 km distance from city Greivuļi)\nPlatači, Rēzeknes raj. Griškānu pag. Rēzekne (6 km distance from city Greivuļi)\n12 Sprūževas iela Rēzekne (6.3 km distance from city Greivuļi)\nShow more accommodation in Greivuļi\nRēzekne (21 hotels) - 4 km\nBumbišķi - 7 km\nBiksinīki (2 hotels) - 7 km\nLitavniki (1 hotel) - 7 km\nGaiduļi - 11 km\nBabri - 13 km\nReiki (1 hotel) - 13 km\nČornaja (4 hotels) - 19 km


Jagoda G. (jgaleza) on Pinterest\nPoland / Poland, 21 y. o. Minimalist. Coffee addicted. Bullet journal.\nWhite things ♥\nJournal OrganizationOrganisation IdeasBullet Journal IdeasBullet Journal InspirationBujoPlanner IdeasWeekly PlannerWeekly SpreadNotebook IdeasDrapingNewspaperDay PlannersBulletsDaily JournalHomeworkPunch BoardSandy BeachesCalendarNotebookSchoolCraftForward


Apartments Donita -Comfort Two Bedroom Apartment with Balcony and Sea View | TripAdvisor - Slano Location de vacances\nApartments Donita -Comfort Two Bedroom Apartment with Balcony and Sea View\n05.07.-19.07. 3 nuits\n20.07.-19.08. 3 nuits\n20.08.-26.08. 3 nuits\n27.08.-31.08. 3 nuits\n01.09.-14.09. 2 nuits\n15.09.-30.09. 2 nuits


Oficialuo i dzeivis volūda | Naktineica\nThis entry was posted in www.diena.lv and tagged diena.lv, dzeive, latgaliski, volūda on 02.11.2008 by saprge.\n← kai beja svātdiņ Boltkrīvyski →\n2 thoughts on “Oficialuo i dzeivis volūda”\nAusma 15.12.2008 at 14:08\nDīna patīšam loba. Asu ļūti, ļūti pateiceiga, ka muns komentars, i reizē lygums, tika jymts vārā. I as tū īmīļotū i dziļi sirdī palykušū raksteņu varu vēlreiz porlaseit. Lai Jysim izadūd vysos jūmos. Lai gaiši i prīceigi atnok Zīmyssvātki i ražeigs jauns gods! Ar patīsu cīņu – jysu gora dorbu cīneitoja.\nPingback: naktineica.lv » Blog Archive » slaists Bermudu trejstyurī


Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba Jelgovā - lakuga.lv\nTemys: Jelgova, latgalīšu volūda, Latgolys Studnetu centrs, LgSC, Roksts\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ituo goda 16. oktobrī aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu Jelgovā.\nNūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19:00 Jelgovā, 6. dīnesta vīsneicys laseitovys telpā (235. ustoba).\nVītu skaits ir īrūbežuots, i interesentim ir juopīsasoka īprīkš zvonūt Valērijam (tel. 287 194 92).


nawzandiq (Prikaz profila) 5. svibnja 2018. 12:46:20\nСерёга (Prikaz profila) 5. svibnja 2018. 14:41:44\nsergejm (Prikaz profila) 5. svibnja 2018. 21:12:41\nСерёга (Prikaz profila) 6. svibnja 2018. 13:37:56\nVinisus (Prikaz profila) 6. svibnja 2018. 22:37:13\nthyrolf (Prikaz profila) 7. svibnja 2018. 07:30:25\nVinisus (Prikaz profila) 7. svibnja 2018. 15:39:50\nRoch (Prikaz profila) 7. svibnja 2018. 16:16:10\nthyrolf (Prikaz profila) 7. svibnja 2018. 16:24:01\nVinisus (Prikaz profila) 8. svibnja 2018. 18:08:53


Aicynoj iz folklorys kūpu sasadzīduošnu Saunā - lakuga.lv\nTemys: Cik jauki vosor's laiceņā, Naktineica, Roksts, Sauna\n2018. goda 4. augustā 14.00 stuņdēs Preiļu nūvoda Saunys pogosta atpyutys laukumā, leita gadinī Tautys nomā, nūtiks projekta “Tradicionālo kultūras vērtību iepazīšana” pasuokums – 3. folklorys kūpu sasadzīduošona “Cik jauki vosor’s laiceņā”.\nPasuokuma tema itymā godā ir maize – tuos cepšonys tradicejis, audzātuoju i cepieju gūdynuošona, byus ari meistardarbneicys. Projekta iniciators ir sabīdriskais centrs “Nianse” sadarbeibā ar folklorys kūpu “Naktineica”.\nIz pasuokumu aicynoj folklorys kūpys i tautys muzykys kolektivus, i vysus puorejūs interesentus. Folklorys kūpa “Naktineica” sviņ 65 godu jubileju i ir vīna nu vacuokūs folklorys kūpu Latvejā.


Raksts publicēts: 2019.11.20. 08:51:02\n0.69141292572021 56(0) - 0.47341752052307 2020.08.11. 22:22 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=204&act=4&art=47674 ip: 172.69.63.26 usememcache: 1


“Ielas garumā” par Stacejis īlu Ludzā - lakuga.lv\nTemys: Ielas garumā, LTV, Ludza, Roksts, Stacejis īla\nStacejis īla suocās pi Ludzys stacejis, tod gondreiž namonami izaruop kolnā, kab tikpat leigoni īsleidietu Mozajā Ludzys azarā. Stacejis īlys paspuornē atsarūn i muokslys i muzykys školys, i Tautys noms, īlai pīsakļaun piļsātys parks i saulis stuņdinīks laukumā pi nūvoda dūmis. Stacejis īla pīdar jaunajai Ludzai – tei īreikuota 20. godu symta suokuos, nu kulturu dažaideiba i nūtikšonu bleivums tī nav mozuoks kai vacpiļsātā.


Sommier Lattes 160x200 | Lovecynthia sommier a lattes 160x200. sommier tapissier a lattes 160x200. sommier a lattes 160x200 ikea.\nHome » Inspiration Design Maison » Sommier Lattes 160x200 » Sommier Lattes 160x200\nSommier Lattes 160x200 En Kit Cm. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 44 Jeu 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 Cadre Fixe Cm. Sommier Lattes 160x200 ESPEVÄR Gris Fonc. Sommier Lattes 160x200 SEDAC OPTIZONES 160 X 200 Cadre 5 Zones De Confort. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut. Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit. Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre. Sommier Lattes 160x200 Les Meilleurs Sommiers 160 X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier Lattes 160x200 Cadre 140x190 Cm France Matelas. Sommier Lattes 160x200 KIT 18 Cadre Alin A 5 Cm. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT. Sommier Lattes 160x200 Sommiers KIT SOMMIER ALLOmatelas. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 H V A S Lection Morphologique 160 X 200 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 Tapissier Simili Taupe Flexibles Par 5.\nRelated Tags: #sommier a lattes 160x200 #sommier tapissier a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 ikea #sommier a lattes 160x200 conforama #sommier a lattes bultex 160x200 #sommier a lattes pliant 160x200 #sommier a lattes demontable 160x200 #sommier a lattes et matelas 160x200 #sommier cadre a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 but


Kunta Pļaviņas, Latvia - Maailman kaupungit ja kylät\nPaikantaminen : Maa Latvia, Kunta Pļaviņas.\nTärkeimmät kaupungit : Pļaviņa, Vietalva, Klintaine ja Aiviekste.\nPļaviņa 3.672 asukkaita\nAiviekste 818 asukkaita\nSää Pļaviņas (Vietalva)\nPļaviņas


Pūdnīku dīnu īskaņa Rogovkā - lakuga.lv\nKarteite: Pyrmuo (2015) konkursa “Natradicionalais svečturs” dorbi. Maijis Gailumys personiskais arhivs\nTemys: Evija Vasilevska, Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filiale, Maija Gailuma, Pīters Gailums, Pūdnīku dīnys, Rogovka\nPūdnīku dīnu programa suocās ar t. s. “mozajom” Pūdnīku dīnom aba Latgolys regiona školu vizualuos muokslys i keramikys puļceņu radūšū konkursu 16. aprelī 9.30 stuņdēs Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialē. Juos vadeituoja Maija Gailuma itū pasuokumu organizej jau pīktū reizi. Ar dūmu, lai tī bārni, kas rauga sasadraudzeit ar muolu interešu izgleiteibys nūdarbeibuos, justūs sovejī pūdnīku saimē i kaids nu daudzejūs dzeivē izalaseitu tū par profesionalū ceļu.\nPasuokuma organizatore Maija Gailuma: “Dasacejumus vēļ sajamu i sajamu. Iz pasuokumu ir aicynuoti bārni ar školuotuojim nu muokslys školu voi parostūs školu veiduošonys puļceņu, kur struodoj ar plastilinu voi ar muolu. Paguojušu i aizpaguojušu godu ir bejušys 14 školys, pa treis bārni ar školuotuoju nu kotrys. Pat nu Alūksnis atvad bārnus. Jau iz pyrmū konkursu nu Zylupis školuotuoja Aļona atvede sovus krīvyski runojūšūs bārnus. Jī beja cīš uzatraukuši, kas niu ar jim byus myusu latvyskajā vidē. Bet jī turpmuok naizlaide nivīnys reizis, itūgod poši pyrmī dasasaceja. Daudzi pīsadaleituoji mums jau pazeistami nu īprīškejūs godu, bet pasaruoda ari jauni.\nEistineibā tys pat nav konkurss, te ir pīlaideigi nūsacejumi, vysi bārni teik apsveikti. Mes gribim, lai tī ir mozi svātki vysim atbraukušajim bārnim. Nagrybu atsakuopt nu idejis, kas ir tik forši aizguojuse. Es organizeju tū tai, kai varu atsaļaut i kai sirds pasoka prīškā. Mes vairuok uzsveram tū svātku nūskaņu, na aizdavumu gryutumu. Paguojušū godu tema beja latvīšu tautys teikys – jī varēja poši sadūmuot, varēja pajimt realu teiku. Itūgod tema mozajim ir Leldīnis ūla – formu taiseis kai medaļu, videjai grupai latvīšu tautysdzīsmis – atveiduos seikplastikā tū, lelī – vydsškoļnīki – taiseis Leldīnis bļūdys. Te tys knifs – lai nav piparkiuku bļūda, bet Leldīnis.\nKarteite: Maijis Gailumys personiskais arhivs\nŽurejā ir keramiki i muokslys viesturneica Evija Vasilevska. Jei školuotuojim ari lekcejis palosa, bet školuotuoji jau poši ir keramiki. Golvonais, lai bārni sajiut pīdereibu itai saimei, lai jī radz, ka ir, iz kū vierzeitīs – iz muolu. Paguojušajā godā myusu mozī pūdnīki par sovim darbenim diplomus sajēme reizē ar lelajim.”\nŽurejis lūcekle Evija Vasilevska: “Jaunuos paaudzis pīsaisteišona pi muola Latgolā jau ir gona problematiska. Nazynu, parkū Latgolys pūdnīkim nav eistu sekuotuoju. Itys pasuokums ir cīš lobs pajiemīņs, kai bārnus īinteresēt. Jī te lobu pruotu jamās ar muolu, jī jiutās sovejī storp lelajim pūdnīkim. Tei leluo sporta halle īprīškejūs godūs beja pylna ar bārnim, kai jī struoduoja – ar kaidu aizrauteibu, ar kaidu pošatdevi! Tys beja puorsteidzūši. Parkū uorpus taidu pasuokumu bārnim školā nav aizrauteibys? Voi izgleiteibys sistemā koč kas nastruodoj, voi ar školuotuojim nav kuorteibā.\nKonkursi ir tematiski, sevkuru godu ir sova tema – svečturs, soldonumu trauks, kaida folklorys žanra interpretaceja. Ituos temys ramuos bārni paruoda sevi i kai plastikus, i kai stuosteituojus. Reizem var just, ka pedagogs ir labi pastruoduojs – speciali kū pavuicejs, paruodejs kaidus paraugus. Bet bārni taipat muok atrast sovus pajiemīņus i sovu ceļu, kai tū vysu dareit. Breineigi, ka Maija atrūn īspieju piec tam dorbus izkaļteit. Tūs, kas kolstūt izdzeivuojuši, ari apdadzynuot. Tai bārni izdzeivoj na viņ konkursa daļu, bet ari īrauga dorba rezultatu pa eistam – sajam apdadzynuotu muola dorbu.\nItū konkursu Maija īsuoce kūpā ar Pīteri, bet paguojušā godā konkurss nūtyka jau bez Pītera. Itys ir vysa regiona konkurss, partū jam vajadzātu palikt tradicionalam – nūtikt kotru godu, juo kapacitati i apjūmus ar pošvaļdeibu atbolstu var palelynuot i konkursu vajadzātu nūsaukt Pītera Gailuma vuordā. Tys byutu breineigs cīna aplīcynuojums tam, kū jis dareja, Pīters vīnkuorši tū ir peļnejs. Ari muokslys školom byutu nūpītnuoka attīksme, jī laikus gataveitūs, zynuodami, ka ir taids tradicionals konkurss kotru godu.”


Pogoda Bērnāni - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Łotwa Pogoda na jutro - Bērnāni\nAktualna pogoda, godz. 22:45 04:31 22:05\nBērnāni - pogoda godzinowa na jutro\nBērnāni - archiwum pogody\nBērnāni - średnie temperatury\nWybory 2020. Premier ostro o Rafale Trzaskowskim: Widać, co to za nieudacznik\nBasti Haidar Ali


FjallRaven Canvas Brass Belt 4 cm. Autumn Leaf - at\nFjallRaven Canvas Brass Belt 4 cm. Autumn Leaf\nFjallRaven Canvas Brass Belt 4 cm. - 1 Size - Autumn LeafRobuster Canvasgürtel mit verstellbarer Länge. Military-Schnalle mit Messingfinish.Robuster Canvasgürtel. Verstellbarer Länge und Military-Schnalle mit Messingfinish. Weite 4 cm.Artikelnummer: F77297Konzept: OutdoorBreite: 4 cmGewicht: 110 gMaterial: AkrylAußenmaterial: 100% Acrylic Zusatzinformation Zusatzinformation


Sākas latgaliešu literatūras popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!” - VIESTS - Muzyka\nL A T G O L Y S P R O D U C E N T U G R U P A\nSākas latgaliešu literatūras popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!”\n13. decembris, 2018 pl. 11:17, Nav komentaru\nŠobrīd, decembra vidū, sākas latgaliešu literatūras un valodas popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!”, kurā ar video un pastkaršu palīdzību latgaliešu kultūras aktīvisti pievērš uzmanību latgaliski radītiem literāriem darbiem un latgaliski rakstītiem tekstiem.\nVistrauslākā latgaliešu mūsdienu kultūras daļa šobrīd diemžēl ir literatūra. To statistiski apliecina gan nelielais katru gadu latgaliski izdoto grāmatu skaits, gan arī Latgaliešu kultūras gada balvas “Boņuks” nominācijas – balvas norises desmit gadu laikā literatūras nomināciju skaits pretendentu trūkuma dēļ no sešām pirmajā gadā (2008) ir samazinājies līdz divām (vismaz pēdējos četrus gadus). Jaunu augstvērtīgu (kas gūst ievērību kopējā latviešu literatūras laukā) darbu ir ļoti maz, tāpat literatūra latgaliski nav izplatīta lasāmviela tās lietotāju – lasītāju – vidū. Lai veicinātu latgaliešu literatūras popularitāti, atpazīstamību un arī lasīšanu latgaliski, biedrība “Latgolys Producentu Grupa” sadarbībā ar biedrību “Kukuži” īsteno projektu-akciju “Dūmoj ar komatim!”, kura mērķi plānots sasniegt ar 15 literāro darbu video vizualizācijām, kurās skanēs Latgales kultūrā zināmu cilvēku ierunātie dažādu laiku un dažādu latgaliešu autoru literārie darbi, un divu pastkaršu palīdzību, kuras būs pieejamas ikvienam gribētājam Rīgā un Latgalē bez maksas.\nIdeja par “Dūmoj ar komatim!” radās latgaliešu literātam Oskaram Orlovam (Raibīs): “Ideja par “Dūmoj ar komatim” roduos vysā paseņ, verūtīs literarūs procesus uorzemēs, kur gruomotom teik taiseiti treileri, i cytys mini publicitatis akcejis. Tok tys pi myusu eipaši plaši nateik izmontuots. Itymā informativajā pasaulī eipaši literaturai vajadzeigs jauns, aizraunūšs, kūduleigs veids, kai jū pasnēgt, varbyut īiņteresēt skaiteituoju/klauseituoju. Literatura – tei ir mysudīnu cylvāka naatkareiba. Pošam pīsadolūt vysaiduos dzejis i prozys nūtikšonuos, asu nūvāruojs, ka cytu reizi pošim autorim ir biklums i navareiba runuot sovus goradorbus i rakstnīkam na vysod tys ari ir juodora. Jam teksti juoroksta, na juodūmoj, kai jī juopasnādz auditorejai. Deļ tuo ari itūreiz tekstus runoj cyti – latgaliskajā sabīdreibā zynomi ļauds.”\nOskars akcijai atlasījis 15 dažādu laiku un dažādu latgaliešu literātu darbus – video vizualizācijas piedzīvos Ontona Slišāna, Annas Rancānes, Antona Kūkoja, Raiņa, Valentīna Lukaševiča, Naaizmierstules, Franča Trasuna, Anitas Mileikas, Karonhisakes, Jāņa Klīdzēja, Aleksandra Garanča, Eduarda Krustāna, Augusta Eglāja, Līgas Rundānes un arī viens paša darbs. Autoru vidū akcijas rīkotāji vēlējās aptvert vismaz 100 gadu ilgu un dažādu latgaliešu literatūras periodu.\nLiterāros darbus ierunās dziesminieks Kārlis Kazāks, uzņēmējs un grupas “Bez PVN” mūziķis Juris Vucāns, “Ausmeņa Kebabs” saimnieks Valters Murāns, apvienības “Ausmeņa Records” repere Ūga, žurnāliste un literāte Evika Muizniece, horeogrāfs Ilmārs Dreļs, Rēzeknes Tautas teātra aktieris un mūziķis Oskars Lustiks, Latgales vēstniecības GORS vadītāja Diāna Zirniņa, grupas “Galaktika” mūziķis Normunds Zušs, skolotājs, režisors un multimākslinieks Māris Susējs, aktieris, pasākumu vadītājs un grupas “Bez PVN” mūziķis Kristaps Rasims, vieglatlēte Gunta Vaičule, žurnāliste un Rēzeknes Tautas teātra aktrise Anita Graudiņa, dziedātājs Dainis Skutelis un filmas “Piļsāta pi upis” galvenās lomas tēlotājs Dāvis Suharevskis.\nŠonedēļ publiski biedrības “Latgolys Producentu Grupa” profilos sociālajos tīklos Youtube un Facebook tiks atrādītas pirmās piecas literāro darbu vizualizācijas, kuru idejas un tehnisko risinājumu radījuši Viola Lapa un Guntis Rasims, bet pastkartes, kurās iemūžināti šī gada jubilāru – Valentīna Lukaševiča, kurš nosvinēja 50 gadu jubileju, un Ontona Slišāna, kurš būtu svinējis 70, darbu fragmenti, tapušas sadarbībā ar pastkaršu reklāmas servisu “Baddog” un jau ir paņemamas stendos vairāk nekā 30 vietās Rīgā, bet līdz decembra beigām bez maksas būs pieejamas arī Latgalē – dažādās kafejnīcās, bibliotēkās, skolās un citās vietās Rēzeknē, Daugavpilī, Preiļos, Ludzā un citviet. Pārējie desmit video internetā pakāpeniski tiks publicēti līdz 2018. gada beigām. Latgaliešu literatūras popularizēšana video formā izvēlēta, ņemot vērā šī medija veida mūsdienu aktualitāti, kā arī vieglāko un ērtāko ceļu auditorijas sasniegšanai, bet pastkartes ir pirmais aicinājums latgaliešu literatūras darbu “paņemt līdzi”, cerot, ka nākamreiz “līdzņemšanai” kāds jau pats varētu izvēlēties latgaliski rakstītu grāmatu.\nLatgaliešu literatūras popularizēšanas akciju “Dūmoj ar komatim!” īsteno biedrība “Latgolys Producentu Grupa”, sadarbojoties ar biedrību “Kukuži” un pastkaršu reklāmas servisu “Baddog”. Projekts tiek realizēts ar Latgales kultūras programmā saņemto Latgales reģiona attīstības aģentūras, Valsts kultūrkapitāla fonda un A/S “Latvijas meži” finansiālo atbalstu. Plānots, ka latgaliešu literatūras popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!” ar jauniem video un pastkartēm turpināsies arī nākamgad.\n18. decembrī aicynojam iz koncertu "Celīs, bruoļ!"\nLaikmeteiguos latgalīšu muzykys mini albums “Dīna bez gola”\nJauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”\nNūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"\nIzguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums\nJauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus\nKinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV


Juoņs Keičs: Muna Latgola - lakuga.lv\nTemys: dzeja, Jānis Keičs, Juoņs Keičs, latgalīšu literatura, Roksts\nPīduovojam skaiteituojim Juoņa Keiča dzejūļus. Autors latgaliski dzeju roksta nu 2009. goda, ir publiciejīs “Olūtā”, “Tāvu zemes kalendarā”, “Katōļu Dzeivē”, kai ari Rēzeknis i Jelgovys dzejis almanahūs. Izdūti treis dzejūļu kruojumi – “Ar krusta zīmi dvēselē”, “Kad saules loks” i “Zvaigzne drīz nāks”.\nKod pruotā aizkleistu pa vītom,\nKur diervu, pļovu breineiba,\nTī atsaver maņ breinumzeme,\nKur pyrmī sūli – bierneiba.\nKai olūts būrzguļuodams lejās\nAr dzeda, babys puosokom,\nAr bārnu dīnu apskaidreibu,\nKas sūplok īt, koč namonom.\nTai gribīs sajust soltū dvašu,\nKur reitūs bosom kuojom īts,\nI nūreibušam īvu smuordā\nAr raibim lipineišim skrīt.\nSeņ dajiucs jau pi myura sīnu\nI asfalta, kur bremzis kauc,\nCaur īlu murdūni vēļ dzieržu,\nTī, tuolīnē, kaids mani sauc.\nLatgola – puosoka muna\nVeitulu sudobra zorūs,\nVosorys reiti kod zvona\nAzaru dzilīnem puori.\nLatgola – tāvaine muna\nPīgulis naktīs i gonūs,\nJuoņu gunkuru līsmēs.\nLatgola – bierneibys zeme\nSvečturu žuburūs sprīdi\nDzeivu padareit muolu.\nLatgola – audaklys boltais\nMamenis austajūs rokstūs,\nZīmys vokorūs soltūs\nLauskam īsperūt pakšūs.\nLatgola – putojūšs mīzeits\nTāva steipuotā kausā,\nKuru pylnu leidz molom\nDzērem iz laimis sausu!\nLatgola – bazneicu zvoni,\nMyusu mīļuotuo Muora,\nMyužam vadynuos mani\nPasaceļt laikim puori!\nVuords, kas nu Dīva,\nleipinej vysuos dzeļvērtis kruosuos.\nTys agruoks par Īsuokumu\ni garuoks par vysainis atbaļsi.\nTys – viejā aizskanūša\nuors radeita muzyka,\nnaaptveramā zeimeibā Ite,\nVuords, kas nu cylvāka,\nTys napagaist par šņuocenim\ni napuorsamej par meikstynuojumim.\nvaira nadagaideit atsagrīžam.\nšaļtim vareibys tryukst.\nOi, vuordus rodūšais cylvāk,\nDīva tīseibu maņtinīk!\nkai vari nūkaut,\ntai vīglai, ar lyupom,\nVoi ari salikt pakuopīņus\nAr muotis pīnu īzeistuo,\nVoi gotovi caur tevi\nMes itū pasauli i sevi saprast?\nKai prīdis sakne seikstuo.\nDaudz godu klusynuotuo,\nA speitā skanūšuo i sadzierdātuo!\nPar pūra bārza leiksti,\nPar muotis cymdu rokstim,\nPar tāva sastruoduotūs rūku gluostim…\nTu latgaliskuo, eistuo,\nTev lītīs tyukstūš bolsūs,\nKai dzīsmei rūtojūt, kas nagrib puorstuot.\nTev napagaist, tev dzeivuot,\nKab varātum caur tevi sevi atrast.\nPuče iz lūga\ni bazneicys tūrni dabasūs –\ntei pasaule myusu,\nkurā es mūkūs,\nkura tik bezgaleiga.\nsagiut tevi aiz rūkys,\nmīluo tu muna,\ncīsšonys, lūbe i prīca,\nPuče iz lūga…\nPar tevi pasaulī verūs.\nIz kotra muokuļa malenis\nOtkon kleruki zvona,\nreita lyugšonai mūdynoj vysus,\ntik vokora mīram\nsorgeņgeļs kotram sovs.\nDīna piec dīnys\naizskrīn stykuona kuojom,\ndzeivis musturi tai kai colonka auž.\nSirds paceļ spuornūs,\ngribīs tū kasdīnu lauzt.\nPuče iz lūga,\ni bazneicys tūrni dabasūs…\nPīdūd, dzymtuo sāta muna,\nnu teve pasaulī īmu,\nvairs mane nasasaukt.\nKungs, pavuici maņ tū dzīsmi,\nKai izdzīduot, pīsaceļt prīcu,\nEs vuoļojūs pi Tovu kuoju\nTe esmē sovā bez lītys.\nTū dzīsmi par volkotnīku,\nKas blūdej pa pasauļa celim,\nI, atpaziņs grāku sovu,\nĪt tyukstūšom miļu pi Tevim.\nTreis mīsa, dag pādys kai gunī,\nPar vātru, krusu i leitim,\nPar vuojumu sovu, kas kryutīs,\nKab tecīni atrast iz Reitim.\nKungs, dzīdi par nūcejis gaismu,\nKur dvēselei vareibu smeļtīs,\nPar putekļūs aizmierstū Goru,\nKū atrūnūt sevkurs var ceļtīs.\nKai pasauļa golā, kur lekmiņs,\nTu varieji saglobuot vysu,\nKab sakausēt varātu otkon\nMaņ dvēseli kūpā ar mīsu.\nNiu salasejs suokumu sevī,\nEs pylns Tovys harmonejis,\nKas vysam dzeivajam Muote,\nKas izīt nu Mīlesteibys.\nKungs, padzīdi maņ tū dzīsmi,\nKab atsamūstu Tev rūkuos\nI pījimtu nūlicīni\nKai nazkod Tu ierškiežu krūni.\nReit – nabyus nikod\nreit – nabeja\ni nabyus nikod,\ntikai tukšums viņ,\nbet Šudiņ – ir, i Vakar,\ni vysūs laikūs tai byus,\nspāka vektoru Šudiņ\ni veidojūt sevi,\ntaids kai tagad,\nnu tovim Vakar,\ni skume, ilgys, sapyni,\nkai ari dvēselis karsme,\ngon rostais, gon zaudātais –\nveidoj tevi nu seve,\nkaids Šudiņ esi\nSeņtebra sauleitis leits,\nkruosainuos bierztolys klus.\nPuori pamastim cīmim\nmunai skumeigai dzīsmei\nSeņtebra sauleitis mads\ndzaltonuos lopys viejs dzan.\nStuovūt Kriesleitis molā,\ndrusceit nūgaršuot tyka\ntū ari maņ.\nSeņtebra sauleitis byuds\nZaltainys laseitis kreit.\nTik maņ dvēsele nūtreis,\ntikai bolss munejs aizsmūk,\nskanēs vēļ reit?\nSeņtebra sauleitis prīca\nTaidu kai zeimi maņ dūd –\nmyužam naaizmierst sovu\ndzymtū Latgolys molu,\nIr Mīlesteiba tai kai saulis gaisma,\nKas atspeid myužam, nasabeidz nikod,\nStuov puori kotrai myusu dzeivis dīnai,\nKoč namonomai skrīn piec goda gods.\nNav lepneiba jai pījamama, slave,\nJei skaidra tai kai iudiņs olūtā.\nKai dardedze jei nosoj vysys kruosys\nI zīduotīs ir vysod gotova.\nIz pasauļa nav attuolumu taidu,\nKū Mīlesteiba naspiej puorvarēt.\nIz naida atbiļd jei ar labesteibu\nI puoridarejumus pīdūt spiej.\nAr jū var pīsaceļt nu vysu vuorgu,\nKoč apleik skaudeiba i ļaunums viņ.\nKai Fenikss jei nu palnu augšanceļās,\nKab sasiļdeit myus varātu kasdīn.


Nūtiks diskuseja par Latgolys parka Reigā atteisteibu iz prīšku – Bīdreiba "LgSC"\nDiskuseja 27. maja 15 stuņdēs suoksīs ar ekskurseju-nalelu tūri pa Latgolys parku (sasatikšona pi Reigys Nacionaluos sporta manežys), bet 16 stuņdēs turpynuosīs Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatē, apsprīžūt parka niulinejū situaceju, runojūt i diskutejūt, kai Latgolys parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i pīpiļdeit ar saturu, kas ļautu reidzuonim i parka lītuotuojim car tū vaira izzynuot par Latgolu. Ekskurseju i diskuseju vadeis piļsātvidis i turisma pietnīks i kritikis, TV raidejuma “Ielas garumā” vadeituojs Mārtiņš Eņģelis, bet tamā pīsadaleit aicynuoti Reigys dūmis, latgalīšu navaļstiskūs organizaceju, Latgolys planavuošonys regiona, Reigys piļsātvidis atteisteibys organizaceju puorstuovi, Reigys latgalīši i vītejuos apleicīnis dzeivuotuoji. Diskusejai pīsateikt vālams da 25. maja, aizpiļdūt dasacejuma anketu ite (voi tepat zam informacejis): https://ej.uz/latgolysparks. Taipat anketā gadīnim, kod nav variešonys pīsadaleit diskusejā, bet ir redzīņs, kū dareit iz prīšku, ir īspieja pīraksteit sovys idejis parka atteisteibai.


Jūrmala by Rīga. Bulduri | The Mūkusala Art Salon\nOil on canvas. 38,4 x 49,5 cm


Etiqueta: Bajar Babel II Lat. gratis | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Bajar Babel II Lat. gratis’


Autumn Leaves And Cypresses Art Print by Nina Fosdick\nAutumn Leaves And Cypresses Art Print\nAutumn Leaves And Cypresses by Nina Fosdick - 5.375" x 8.000"\nAutumn Leaves And Cypresses art print by Nina Fosdick. Our prints are produced on acid-free papers using archival inks to guarantee that they last a lifetime without fading or loss of color. All art prints include a 1" white border around the image to allow for future framing and matting, if desired.\nwall art art prints river cypress trees autumn reflections branches golden calm peaceful serene serenity leaves\nphotographs river cypress trees autumn reflections branches golden calm peaceful serene serenity leaves\nRevisiting this beauty, dear Nina!!! Love the colors and tone! L/F\nSPECTACULAR, Nina!!! Wonderful colors and light in this magnificent composition! V/F\nThanks so much Hanne! :)\nCypress lined river


Raksts publicēts: 2018.04.26. 06:38:10\n0.33998417854309 103(0) - 0.058511734008789 2019.12.15. 00:27 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=43117 ip: 172.69.63.60 usememcache: 1


Kaida byus Latgola piec 20 godu? - lakuga.lv\nPsihologejā pīzeist, ka vizualizacejis procesā konkretu dūmu varams puormeit realitatē. Latvejis symtgadis prīkšvokorā gribīs vaicuot, kaidu redzim Latgolu piec 20 godu? Par Latgolu nuokūtnē vaicojam sabīdriskajim i kulturys daribinīkim, jūs atbiļdēs izskaņ pozitivisms. Tei varbyut ari ir lobuokuo duovona vaļsts simtgadē – ka mes redzim sovu Latveju, Latgolu i sevi narymtā atteisteibā i kusteibā.\nLatvejis Republikys 13. Saimys deputats Jurs Rancāns (JKP):\nLatgolu piec 20 godu radzu kai ekonomiski aktivu i plaukstūšu Latvejis regionu. Piec 20 godu Latvejā ir atteisteta i moderna infrastruktura, praktiski nav grants ceļu. Vysi, ari mozuokys nūzeimis celi, ir vysmoz ar malnū sagumu. Ir saglobuota i sakūpta vide, atteisteits lauku turisms, muojsaimnīceibom 100% apmārā ir pīslāgts internets, daļa nūdarbynuotūs izmontoj attuolynuotuo dorba īspiejis. Latgolys ekonomika bolstuos iz augstys pīvīnuotuos vierteibys produktu ražuošonu i eksportu, izgleiteibys sistema nūdrūsynoj dorba tiergam atbylstūšys īdzeivuotuoju kompeteņcis i, napīcīšameibys gadīnī, dreizys puorsakvalificiešonys īspiejis. Lauksaimnīceibā ir palelynuots biologiskūs saimnīceibu skaits, Eiropys Savīneibys plateibu moksuojumi sasnādz Eiropys videjū leimini. Piec 20 godu depopulacejis tendeņcis ir pagrīztys pretejā vierzīnī, cylvāki grib atsagrīzt i dzeivuot Latgolā, ir pozitiva demografeja. Latgolā ir vysim daīmamys modernys medicinys īstuodis i kvalitativi socialī pakolpuojumi. Atteisteibys i īdzeivuotuoju lobkluojeibys ziņā Latgola kai regions ir pīsatyvuojuse Skandinavejis vaļstu dzeivis leimiņam.\nBolvu centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule:\nTei paaudze, kas tān ir sevi paruodejuse kai gudrus jaunīšus ar ambicejom i idejom, jī piec 20 godu varātu byut pošūs spāka godūs i emocionalā brīdumā, ar uzjiemeibu atteisteit sovys idejis.\nCylvāku Latgolā, dūd Dīveņ, lai byutu tikpat, bet byus drusku mozuok. Bet tī, kas byus palykuši, tī byus cīši spieceigi. Ari tān tī, kas ir palykuši, ir cīši spieceigi cylvāki. Tei palikšona voi napalikšona laukūs na tikai Latgolā līcynoj par cylvāka rodūšumu, gribiešonu i variešonu. Pošam dūmuot i dareit, na tikai īt vīnkuorši iz dorbu i par tū sajimt naudu. Vysys Latgolys saimisteibys atsateista i pasaplašynoj, i ar mozū īdzeivuotuoju skaitu apstruodoj lelys plateibys, daboj īvārojamu rezultatu. Es dūmoju, ka itei līta īs plašumā. Latgola byus šmuka, sakūpta i apstruoduota.\nNūteikti taipat kai šudiņ gūdā byus tradicionaluo kultura, estetiskuos i katuoliskuos vierteibys. Dūmoju, ka tys, kas ir, 20 godus vēļ var pastuovēt i sekmeigi atsateisteit. Es te dūmoju par tom lītom, kas maņ svareigys, maizi, saļmom, atseviškom kulturtelpom, kas īzeimuotys spieceigys i svareigys. Daudzuos nu tom struodoj i roda cylvāki, kas ir gona jaunūs godūs. Piec 20 godu tī varātu byut pylnbrīds. Jau pavysam cyts spāku aplīcynuojums i ari cyti rezultati kulturys ziņā.\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centra golvonuo kruojuma globuotuoja Zane Melāne:\nLatgolys atteisteiba ir apsaverama kūpejā vaļsts atteisteibys kontekstā. I jei byus taida, kaidu mes poši jū veiduosim, – ar sovu reiceibu i dorbim, na utopiskom vizejom ci stereotipiskim redzīnim. Latvejis symtgadē ir svareigi atguoduot par vīnuoteibu, par vīnu vaļsti i vīnu naceju, nadolūt, nasaleidzynojūt, napeļūt ci nacyldynojūt atseviškys, bet tūmār tik nūzeimeigys juos dalis.\nPrūtams, navar nūlīgt regionaluos identitatis apziņu i juos styprynuošonu. Latgola ir gorā styprī, sirdī syltī i seikstī latgalīši, tuos ir tradicejis, kas juonūdūd nu paaudzis paaudzē, tei ir viesture, kas juozyna i juogūdoj. Ka mes poši, Latgolys cylvāki, ar lobim nūdūmim, uzjiemeibu, energeju i grybysspāku ceļsim regiona socialekonomiskū i kulturvidi, na īsleigsim nabeidzamā polemikā, tod Latgola byus stypra – styprā Latvejā.\nUzjiemiejs, Preiļu nūvoda dūmis deputāts i grupys “Bez PVN” daleibnīks Jurs Vucāns:\nNu uzjiemiejdarbeibys pusis es radzu, ka ir piļneibā sakuortuota infrastruktura, celi mums cīši lobi. Juosariekinoj, ka nikaida demografiskuo spruodzīņa nabyus, nikas par tū nalīcynoj. Es naasu pesimists, bet realists. Ka uzjiemieji muocēs puorsastrukturēt, struoduot ar augstuoku pīvīnuotū vierteibu, iz prīšku vēļ kuopynuot sovu apgrūzejumu i peļņu, tod Latgolā varēsim labi dzeivuot.\nCytaidā ziņā radzu nuokūtnis Latgolu cīši leidzeigu šudiņdīnys Latgolai. Tagad jei nav leidz golam saprosta. Lobu īdeigli īlyka paguojušuo gods Latgolys symtgadis kongress, lai mes varātu apsazynuot sovys saknis, sovu eseibu, sovu “es”. Kur tod eisti ir tei latgalīša pīvīnuotuo vierteiba? Kotram latgalīšam jei ir pošam juoatrūn, nivīns jū gotovu naīdūs..\nNabyusim mes nikod Reigys vītā, itys gols nikod nabyus golvyspiļsāta. Bet mes varim napuorvērst sevi par rezervatu, kas gona mierķtīceigi teik dareits.


Latgaliskuos kulturys viests pyrmū reizi video formatā - lakuga.lv\nTemys: Dāvis Suharevskis, Edeite Husare, Krišjānis Pleiko, kulturys viests, latgaliski, majs, Sergejs Čakāns\nTurpynojūt dūmuot par latgaliskuos kulturys ziņom dažaiduokūs i auditorejai interesantuokūs formatūs, pīduovojam pyrmū reizi nūsavērt viests video formatā – tymuos eisi par latgaliskuos kulturys nūtikšonam īprīškejā mienesī. Kulturys viests veidoj portals lakuga.lv, bet zinis izstuosta Dāvis Suharevskis, kuru vaira īpazynom kai kinys “Piļsāta pi upis” golvonuos lūmys atveiduotuoju.\nPortala lakuga.lv ir plans ir itaida formata viests gataveit reizi mienesī. Ziņu satura redaktore, portala lakuga.lv atteisteibys vadeituoja Edeite Husare soka: “Apsazynojūt, ka pi izvēlis skaiteit viests latvīšu literarajā volūdā voi latgaliski, vys tei gribiešona nav latgalīšu rokstu volūdys vierzīnī, bet video formats i eisa hronometraža ir veids, kai par latgaliskuos kulturys nūtikšonam varim izstuosteit plotuokai auditorejai, nūturūt tuos uzmaneibu.”\nLatgaliskuos kulturys viests cikom byus kai raidejums vīnu reizi mienesī ar atsavieršonu iz īprīškejuo mieneša latgaliskuos kulturys aktualitatem. Pyrmajā raidejumā var izzynuot par grupys “Latgalīšu Reps” jaunuokū video, Valerejis Seilis jubilejis nūtikšonom, Daugovpiļs dasacejumu Eiropys kulturys golvyspiļsātys titulam i cytom viestim.\nPortala lakuga.lv komanda soka paļdis par atsauceibu i atbolstu ziņu sataiseišonā raidejuma vadeituojam Dāvim Suharevskim, video operatoram i montažys režisoram Sergejam Čakānam, grafiku veiduotuojam Krišjānim Pleiko (Upes kinostudija), Ivo Grigalim nu grupys “Latgalīšu Reps” i Diānai Soldānei nu “Daugovpiļs 2027”.


Ebook Descargar Sitios Gratis Maria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición\nLibros Maria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición Descargar PDF\nMaria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición PDF libro del autor, que es Aurora Marsotto, se ofreció a comprar el editor Nau llibres a 14 EUR euros por copia. Al 01.03.2008, el libro era una Maria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición PDF ISBN (mkt0003117102) personal y el siguiente PDF formatos disponibles para la lectura libre en los dispositivos móviles y para su descarga. Ensamblar libremente y obtener acceso ilimitado, no sólo a la Maria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición PDF libro, sino también a otros materiales. Descargar Maria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición PDF gratis ahora.\nMaria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición Reseñas de libros\nTítulo Del Libro: Maria estuardo. traducción de edit. juventud. quinta edición\nMaría estuardo. traducción del alemán por ramón mª tenreiro.\nLa clavariesa. la novela rosa nº 247. edit. juventud\nNueva traducción de las respuestas claras y sencillas á las objeciones que mas comunmente suelen hacerse contra la religion. quinta edición corregida y aumentada.


Lobs ar lobu sasatyka - lakuga.lv\nTemys: Ludza, Ludzys muokslys škola, Ontons Kūkuojs, projekts, Roksts\n2009. godā Ludzys nūvoda i Glubokoje pošvaļdeibys realizēja pyrmū kūpeigū projektu “Latvīšu i boltkrīvu folklorys tradiceju vizualizaceja puorrūbežu muokslys tylta izveidē”, ituo projekta ītvorūs Glubokoje piļsētā tyka attaiseita Glubokoje muokslys škola, nūsastyprynuoja cīša sadarbeiba storp ituom divejom īstuodem. Projekts veicynuoja pīrūbeža jaunīšu izpratni par latvīšu i boltkrīvu nacionaluos kulturys kūpeibu i sovdabeibu, paleidzēja atteisteit rodūšū izdūmu i muokslinīciskū gaumi, izmontojūt modernuos tehnologejis. Sovukuort projekts “Izgleiteibys apstuokļu uzlobuošona muokslys montuojuma saglobuošanai Latvejā i Boltkrīvejā puorrūbežu sadarbeibys ītvorūs” aba saeisynuoti “Virtualuo realitate” Nr.LLB-2-244 ir ituos sadarbeibys turpynuojums.\nProjekta mierkis ir veicynuot muokslys uorpusškolys izgleiteibu Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežu zonā, reikojūt kūpeigys aktivitatis sadarbeibys styprynuošonai muokslys izgleiteibys jūmā. Itys projekts sasaista muokslu i modernuos tehnologejis, nacionaluos kulturys i muokslys vierteibys skota cytā dimensejā, pīškir nuokūtnis vīzeju, nu naaizmierst ari par tom vierteibom, kurys ir atzynuši myusu seņči. Paguotne, tagadne i nuokūtne: senejais, pastuovūšais i modernais caurvyn projekta eistynuošonys gaitu. Virtualuo realitate – tys nūzeimoj, ka sadarbeibai rūbežu nav. Projekts pīruoda tū, ka izmontojūt IT tehnologejis ir īspiejams na tik sasazynuot, nu ari eistynuot vuiceibu procesu, dabuot zynuošonys virtualūs stuņžu laikā.\nProjekta ītvorūs tyka izremontietys Ludzys i Glubokoje muokslys školys, īguoduotys mebelis i IT apreikuojums, t.sk. interaktivuo tāfele, nūtyka pedagogu apvuiceibys, kai lītuot jaunuokuos tehnologejis taišni muokslys izgleiteibys procesā. Teik izstruoduots Metodiskais materials i izveiduots kūpeigs produkts – kruosojamuo gruomota par diveju Latgolā i Glubokoje zynomu muokslinīku: A. Kūkuoja i J. Drozdoviča dzeivis faktim i daiļradi.\nLaika pūsmā nu 20. novembra leidz 23. novembram Ludzā nūtyka projekta nūslāguma pasuokums, kurymā pīsadaleja Ludzys i Glubokoje muokslys školu audziekni i pedagogi. Kūpeigā dorbā jaunīši īpazyna sova nūvoda popularuokūs muokslinīku ieguļdejumu kulturā i muokslā. Ludzys muokslys školys pedagogi boltkrīvu bārnus īpazeistynuoja ar Ontona Kūkuoja daiļradi, muokslu. Pasuokuma laikā tyka apmaklāta muokslinīka dzymtuo vīta Rogovkā, Nautrānu škola, muokslinīka kopavīta, kai ari Kūkuoja pīminekls Rēzeknē.\n21 bārna sirdīs teik īsāta siekleņa ar dūmu par tū, ka dzymtuos zemis skaistums, kultura, viesture ir tys duorgums, kas juolūloj, juosorgoj, juoizzīdynoj i juonūdūd tuoļuok cytom paaudzem. Leidzeigi kai tū ir darejušys paaudzis pyrms myusu. Ontona Kūkuoja davums Latgolys kulturā i muokslā ir dzeivs laikabīdru atmiņuos i nav puosakluojs ar putekļu kuortu, kas dūd vareibu nūdrūšynuot tīšu puormontuojameibu i jiutu pasauļa kluotynbyutni komunikacejā. Partū nūslāguma pasuokumu, kurymā Latvejā, Ludzā sasateik 11 bārnu nu Glubokoje i 10 bērnu nu Ludzys, vīns nu aizdavumu ir ļaut sajust, pīdzeivuot – kai garšoj Latgolys iedīni, kai izaver Latgolys lauku sāta myusu dīnuos, kurā dzeivuoja O. Kūkuojs, kai tys ir – nest gaismu tymsā luopu guojīnā iz Ludzys piļsdrupom (leidzeigi kai Andryvs Jūrdžs deve gora gaismu drukys aizlīguma laikā Latgolā), kai skaņ tradicionalī muzykys instrumenti tautys muzykanta Gunāra Igauņa izpiļdejumā i kai tī skaņ bārnu rūkuos improvizietā projekta orkestrī. Projekta nūslāguma pasuokumu intensitate praseja i nu bērnu, i pedagogu īkšejū spāku mobilitati i “izkuopšonu” nu kasdīnys ryupu i gaitu ritma, padorūt projekta laiku par eipašu.\nNūslāguma pasuokuma dalinīki gasteja laikmeteiguos muokslys, kulturys i izgleiteibys centrā Daugovpilī – Marka Rotko muokslys centrā, kur tyka apsavārtys ekspozicejis, kurys veidoj Marka Rotko dorbu originali i reprodukcejis, digitaluo ekspoziceja par muokslinīka dzeivi i daiļradi, kai ari kulturviesturiskuos ekspozicejis.\nRoksta autoris: Ludzys muokslas školys direktore Sandra Vuorkale, projektu vadeituoja Ilona Mekša


Wortform von: aedituandi\n Gen. des Gerundiums von aedituāre, aedituō, aedituāvī\n Gen. des Gerundiums von aedituārī, aedituor, aedituātus sum\n kein pers. Gerundivum von intrans. aedituārī, aedituor, aedituātus sum\n3. Belegstellen für "aedituandi"\n© 2000 - 2022 - /LaWk/La01.php?qu=aedituandi&ab=Hui - Letzte Aktualisierung: 12.10.2021 - 15:37


Prediksi Persahabatan Euro 2012 About Us\nTag archive for ‘prediksi persahabatan euro 2012’ By admin On Tuesday, May 22nd, 2012 0 Comments Prediksi Persahabatan – Polandia vs Latvia EURO 2012 (22 mei 2012) Prediksi Skor Bola – Polandia vs Latvia. Prediksi Skor Polandia vs Latvia. Prediksi Polandia vs Latvia. Salah satu tuan rumah Piala Eropa 2012, Polandia akan berhadapan dengan Latvia dalam laga bertitel Friendly More... Comments


Upeitis Uobeļduorzs - Vikipedeja\nMeilys aiļu i dzīšmu festivaļs "Upeitis Uobeļduorzs" irā pošu vacais regularais latgaļu kulturys festivaļs. Tys nūteik kas gods rudiņa mieneša trešajuo sastdinē Upeitys Tautys nomā, Vileks nūvoda Škilbanu pogostā.\nPyrmais festivaļa sariedīņs nūtyka 2002 godā, kura iniciators beja ailinīks Ontons Slyšāns. Jis izguoduoja, ka rudiņa mienesī vysapleik nūteik aiļu dīnys, a nikur eisti jaunīši naapmeklej. Tod vīns pajiemīņs kai daviļkt jaunīšus klauseitīs aiļu, byutu vīnā sariedīnī jaunīšim pošu aktualuo laikā dalykt nazcik lītu - vysaižu stiļu muzyku, ailis i latgaļu volūdu. I vēļ sariedīnim kai dastateigs nūsacejums byutu, ka vysuvaira ailem i muzykai vajag byut latgaliskai.\nItys irā sovpateigs festivaļs latgaļu volūdā kuramā vīnuvīt skaņ ailis i muzyka. Zeimeigai, ka sariedīnī pīstuov vysu stiļu muzykai - i folkloram, i rokam. Festivaļs irā zeimeigs, ka bejs pyrmuo vareiba uzastuot iz vīnys scenys kai labi zynomom grupom i alininīkim, tai i suociejim. Nu "Upeitis Uobeļduorza" īdvēsmi dabovuši nazcik cyti tautys kulturys dareituoji, atdorūt jaunus latgaliskuos kulturys sariedīņus, taipoš tys irā vadynuojs izaraisteit jaunom grupom i literatim.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Upeitis_Uobeļduorzs&oldid=13102"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 00.47, 2011. gada 9. sulu mieness.


Die 10 Besten Hotels nahe Venezia Nuova, Livorno\nBeste Hotels nahe Venezia Nuova, Livorno\nLesen Sie Bewertungen zu Venezia Nuova.\n1’472 von 7’914 Unterkünften passen zu Ihren Filtereinstellungen. Alle Filter löschen\nFilternBeliebige Entfernung ab Venezia Nuova\n2.5 km von Venezia Nuova\n0.3 km von Venezia Nuova\n0.4 km von Venezia Nuova\n0.7 km von Venezia Nuova\n0.6 km von Venezia Nuova\n1.0 km von Venezia Nuova\n1.2 km von Venezia Nuova\n1.5 km von Venezia Nuova\n1.9 km von Venezia Nuova\n2.8 km von Venezia Nuova\n3.3 km von Venezia Nuova\n6.0 km von Venezia Nuova\n8.3 km von Venezia Nuova\n7.3 km von Venezia Nuova\n8.6 km von Venezia Nuova\n9.8 km von Venezia Nuova\n18.6 km von Venezia Nuova


Datum tisku: 29. 3. 2020 10:33


LaKuGa – Kū var skaiteit “A12” oktobra/novembra numerī\nKū var skaiteit “A12” oktobra/novembra numerī\nLaKuGa 12. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Kū var skaiteit “A12” oktobra/novembra numerī\nŽurnala “A12” jaunajā rudiņa numerī:\n• Sasatikšona ar jaunū uzjiemieju i muziki Juri Vucānu par patriotismu, optimismu i laimi.\n• Dzimšonys dīna dyžajam školuotuojam i monsinjoram Nikodemam Rancānam.\n• Saruna ar Latgolys mārgu Ilzi Spergu.\n• Žurnals gastej Rēzeknis Augstškolys jaunattaiseitajā vydsškolā.\n• Dzīduotuojis, komponistis Īvys Paršys latgaliskuos vierteibys.\n• Gostūs pi gaisa i jiurys kapteiņa Andra Strucka.\n• Lūznovys muižys vylynuojums myusu dīnuos.\n• Ondrupinis viesturis puslopys.\n• Pastaigys pa dobys līgumu “Ļubasts” Daugovpiļs nūvodā.\n• Jauni i gordi latgalīšu iedīņu recepti nu Rēzeknis nūvoda Feimaņu.\n• Turpynuojuoms ceļuojumam apleik Baļtejis jiurai – itūreiz Pūlija!\nAbonej žurnalu “A12” 2016. godam – pozitiva piecgarša garantāta!


Visa varukorg “Korda Heavy Latch Stik Needle” har lagts i din varukorg.\nXtremefishing Wiggler 0 Whiting 0 Water wolf Vision 0 Viking Valt Unique Flies Trangia 0 Thermacell Storm 0 Simms 0 Shimano 3 Scott Scierra 0 Scientific Anglers 0 Savage Gear 1 Salt Rio 0 Rapala 2 Prologic 19 Primus 0 Power Pro Petitjean Penn 1 Patridge Patagonia 0 Okuma 2 Nils Master 0 Myran Morakniv 0 Minn Kota 0 Loop Loon Lamson 0 Korkers 0 Kamasan 2 JRC 3 Hällmark 0 Hardy 0 Guideline 0 Greys 0 Geoff Anderson Frödin 0 Fox 89 Flydressing 0 Flydresing 0 Fladen 5 Einarsson 0 Drennan 25 Daiwa 8 Cwc 0 Costa Del Mar 0 CND 0 Bomber Bft Big Fish Tackle 2 Berkley 6 Baltic 0 Ahrex 0 Adventure Food 0 Aclima 0 AceCamp 0 Abu Garcia 0\nAgility 3M Square Keepnet\nFox Powerpoint Cam Lok QR…\nFox R-Series Tri Sleeve 12ft…\nRon Thompson Refined Carp 360\nRea! 599 kr 499 kr Lägg i varukorg\nFox Exocet Trans Khaki Monofilament\nFox Edges Safety Lead Clip…\nFox Camolite Compact Rigid Lead…\nKorda Goo Supreme 115ml\nFox Edges Short Line Alignas


2021. gada 19. septembris\nValentins Lukaševičs - Ondrupinis izlūksne maņ laikam vysmeiluokuo\nAutors: Lukaševičs Valentīns\nLatgolā ir kur ta pi 60 izlūkšņu. Maņ pateik itei dažuodeiba. Kai “geili viekš” i vuordus izlūka Zīmeļlatgolā, “īdļam da dzjokim” pi Pušmucovys, kai īplyust runā garais o pi Leivuona.\nA Ondrupinis izlūksne maņ laikam vysmeiluokuo. Jī nasoka kačs, začs, a kakis, zakis! Runovam, a ni runuojom. Pateikami ausei, vīgli mēlei i reiklei!\nBazneica. Šadursku laikūs tyka pastateita tānejuo Ondrupinis katuoļu bazneica. Jū budavova 19. gs. 40. godūs agruok nūdagušuos kūka bazneicys vītā. Budavuošonys dorbi nūtyka par Ignaceja Šadurska naudu (kai vacī latgalīši saceitu – iz juo košta). Bazneicu īsvieteja 1850. goda 24. septembrī Jumprovys Marejis skapularu gūdam.\nNu 1901. leidz 1908. godam Ondrupinē par prāvestu aba probštu beja Pīters Smeļters – aktivs sabīdryskais (kai vacī latgalīši saceitu – ļaudeibys) darbinīks, literats i folklorists. Nu 1911. leidz 1914. godam par prāvestu beja Benedikts Skrynda, a nu 1914. leidz 1921. godam Antans Rimavičs.\nBenedikts ir vīns nu mariaņu kongregacejis atzora izveiduotuoju Latgolā, a lītuvīts (kai vacī latgalīši saceitu – lītaunīks) Antans beja talanteigs i ražeigs kūkgrīziejs. Juo dorbus var apsavērt i Šauļūs, i cytur. Ari Kauņā – zam vīna jumta ar Mikaloja Konstantina Čurļuoņa gleznom.\nKod 1921. godā bazneickungs Antans Rimavičs tyka puorcalts iz Rudzātu draudzi, juo īdzeivi (kai vacī latgalīši saceitu – skarbu) puorvest paleidzēja daži vītejī – ari Daiņa Platača dzeds, krīvu-japuoņu kara daleibnīks Kazimirs Utkins. Nu kara jis atguoja, dīvamžāļ, bez kreisuos kuojis (piec tuo kara Krīvejis imperejā miļzeigim sūlim atsateisteja proteziešonys nūzare!). Juo vastūs rotu aizmugurē beja īkrauts ūzūlkūka blučs. Pret vīnu kolnu braucūt, kūka gobols izkryta nu vazuma. Kazimirs naīcēle īškā – voi ta nu bazneickungam molkys pītryuks! Tai blučs i palyka gruovmolā. Kod pajiugs beja golapunktā, brauciejus sagaideja Antans Rimavičs. Kod bazneickungs redzeja, ka rotūs navā bluča, jis saceja: “I kur ta muns svātais Pīters? Voi tik nav pa ceļam izkrits?”\nNu 1962. leidz 1975. godam Ondrupinē prāvests beja Onufrijs Pujāts – eipoši īmīļuots jaunistis vydā, jū bazneickungam beja muoceits i pludmalē jis vareja paruodeit puikom, kai juostaigoj iz rūkom. Ari jis, taipoš kai Antans Rimavičs, beja prasmeigs gaļdnīks.\nNavā daudz Latgolā bazneicu, kurom byutu veļteita atseviška brošura voi gruomota. Dyžon labi, ka byutu tai par vysom, precizuok, par kotru! Puorsamej krysteiguos tradicejis, izamaina tautys religiozitate, renovejās ceļtnis, aizamierst nūtykumi parapejis dzeivē – itys vyss ir peļnejs īmyužynuošonu. 2015. godā izguoja divdesmitpīcgadeiguos autoris Ingys Sivickys gruomota “Andrupenes baznīca, draudze un tās kalpi”1, kurā var pasasmeļt daudz kū par bejušū, a taipoš padūmuot i par tū, kas byus.\nMuiža. Ondrupine kai vārā jamama apdzeivuota vīta suoka veiduotīs piec 1910. goda, kod vītejais muižnīks Kārlis Klopmanis ite izbyuvēja pyrmuos četrys sātys. Pati muiža beja kaidu 1 km nu bazneicys. Daiņa Platača baba Mareja Utkina (dz. Žeimote) puoris godus Klopmaņa muižā beja viriejis paleidze. Tys beja vēļ pyrms Pyrmuo pasaulis kara i tod jai beja kaidi 12 godi. Mareja piečuok struodova Moskovā, beja aukleite pi bogotim kungim.\n1919. goda 19. decembrī Latvejis vaļdeibys Īšklītu ministrs Arveds Bergs izdeve reikuojumu nr. 292, kurymā nūsauce 36 personys, kurys “piedalījušās Golca-Bermonta nodevīgā uzbrukumā Latvijas valstij un pabalstījušas viņu nodomus, tādēļ uzskatāmi par Latvijas valsts nodevējiem”2. Sarokstā puorsvorā ir vuocu tauteibys cylvāki, reikuojums paredzēja konfiscēt itūs personu vysus eipašumus. Itymā sarokstā mynāti barons Rūdolfs Engelhards nu Vacbornis muižys Ilyukstis apriņčī, Ignatijs Nikoļskis nu Antopolis muižys Rēzeknis apriņčī, barons Maksimilians Engelhards nu Briģu muižys Ilyukstis apriņčī, Sergejs fon Ditmārs i Aleksandrs fon Tīzenholcs nu Latgolys, ari barons Kārlis Klopmanis nu, kai tī raksteits, Andrepnys muižys Rēzeknis apriņčī.\nAgraruos reformys laikā Ondrupinis muiža (778,2 ha) tyka sadaleita 51 zemnīku saimisteibā. Muižys ākys leidz myusu dīnom ir gona labi sasaglobovušys. Ilgus godus tī beja mežnīceibys kanturs, tod kvateris. Niu tī ir īkuortuota gostu sāta ar pierti i lelu zalu vīseibom.\nTe tyka filmeita vīna zeimeiga viesturiskuos eiskinys “Pyrmī osni. Lauleibys” epizode. Obeju Franču lūmuos īsajuta akteri Kristaps Rasims i Muorteņš Egliens, a režisori itai 2017. godā izguojušajai eiskinai beja Daiņs Platacs i Inese Mičule.\nAzari i meži. Bejušuo Ondrupinis muiža atsarūn smukā vītā – Biža azara krostā. Kungu sātai pretī beja Līpu sola, vēļ Ūtruo pasaulis kara godūs iz solys slēpēs dezertiri. Lelys līpys tī vēļ ir, tikai solys jau seņ navā – niu tī nazkas leidzeigs pussolai.\nBiža (Bižys, Biržu) azari Latgolā ir vairuoki. Kai i Kovša (Kausys), Ilģa (Ilgys), Sološnīku (Soluoja). Tim azarim laikam ir kaida to kūpeiga pazeime, par tū i nūsaukums vīns.\n2 km iz zīmelim nu Ondrupinis ir solom bogotais, nu prūtams, Soluoja azars. Smukā krostā gon populara pierts, gon gostu sātys. Ar ituo azara nūsaukumu saistās vīns zeimeigs kuriozs.\nŽurnalā “Daba un Zinātne” 1938. godā var skaiteit tuo laika voldūšajai tendencei preteimys, sovā ziņā pat drūsmeigys dūmys:\n„Vietu vārdu latviskošanā mēs rīkojamies daudzkārt dīvaini: tautas dotam, tīri latviskam nosaukumam cenšamies sameklēt kādu fonētiski tuvu svešvārdu, pēc kam to tulkojam latviski. Tā tautas dotos raksturīgos vietu vārdus pārvēršam neizteiksmīgos pārdēvējumos (piem., Ūdrāji un Sienupi par Rītupi un Zilupi). Tas nav nacionāls darbs.\nAndrupenes pagastā (Rēzeknes apr.) atrodas kāds pagarš, stipri līčots ezers ar 10 salām, kuru vietējie iedzīvotāji sauc par Soloja ezeru, no vārda sola (sala). Vietējie iedzīvotāji, kā krievi, tā latvieši, arī atvasina ezera nosaukumu no šī vārda. Tomēr dažādās kartēs ezera vārds pārtaisīts par krieviski skanošu Solovja vai arī Soloveja ezeru. Šis vārds pēc tam tulkots latviski par Lakstīgalas ezeru, kā tas arī iegājis Konversacijas vārdnīcā. Kā no nacionālā, tā arī no prioritātes viedokļa, priekšroka būtu jādod tautas dotam vārdam.”3\nUlmaņlaika kartēs, turisma ceļvežūs var redzēt, ka ituo azara nūsaukums ir Lakstīgalu. Ir pat itam kluotyn dadūmuots stuosts – nikur cytur Latgolā laksteigolys tik smuki nadzīd kai pi ituo azara! Par tū i nūsaukts par Laksteigolu azaru. I na prostuos pļovu molu laksteigolys te pūgoj, a pavysam rats zorts, ar vēļ teikamuoku muziciešonu – azara laksteigolys!\nItais kišmišs ar azara nūsaukumu turpynovuos ari sovetu godūs, tik dasalīkūt kluotyn jau tuo laika direktivom, iztapūneibai i glupeibom. Naboga azars!\nApoloneja Laurinoviča (1886–1967) beja vīna nu sešu sīvīšu, kurys tyka īvālātys Latvejis Republikys Satversmis sapuļcē. Viesturnīka Henriha Soma datu bāzē “Latgales dati” raksteits, ka Apoloneja Laurinoviča beja pyrmuo sīvīte uorste latgalīte ar augstuokū izgleiteibu, nu 1926. leidz 1938. godam jei beja Kalkunu bārnu noma direktore, a tod – Satversmis sapuļcis pādejuo puorstuove trymdā4. Cik var sprīst, Apoloneja ir dzymuse taišni tymā Klismetu dzeraunē, kura atsarūn pi Soluoja azara dīnvydu krosta. Vēļ Klismeti Ondrupinis apleicīnē ir 2 km iz reitim aiz Oloveca azara.\nAp Ondrupini daudz mežu, kuri boguoti ar kūkim, putnim i meža zvārim. Kai ba i luoči te radzāti, a Butkuonu kolnā ari lyuss. Muns dzeds Nikodems, Rykovys i Ūzulmuižys cylvāks, taidu vuordu nikod nalītuoja, a saceja tikai – mežakačs. Kai salikteni i ar lelu pietati, tai kai na meža vepri, vylku ci luoci, a mežakači skaiteja par Latgolys mežu kieneņu.\n1 Sivicka I. Andrupenes baznīca, draudze un tās kalpi – Rēzekne: LKC izdevniecība, 2015.\n2 Rīkojums // „Waldibas Wehstnesis", 20.12.1919.\n3 Villerts E. Piezīmes pie Latvijas ģeografijas // “Daba un Zinātne”, 1938., Nr. 2.\n4 https://latgalesdati.du.lv/persona/493 (skat. 27.10.2020)\nŅems aizņēmumu Industriālā parka Locikos būvprojekta izstrādei


13. A. 1641. E. A. Simsons no A. Petrovska Ludzas apr. Zvirgzdienas pag. Latvju kultūras kr.\nDzeivuoja vīns veirs ar sovu sīvu, jī dzeivuoja na cīši la Sīva vysod svīdja kartus sova cīma sābrim un tai jū vysi izynuoja, ka jei runoj kartuos taisnību. Pīīt tys pi auss pašam kēniņam reizi. Tuos kēnests kēniņs, kur dzeivuoja veirs ar sovu sīvu, nūgaisynuoja lelu naudu. Kēniņš sasaucja pi sevis vysaidus būrus, bet nivīns navarēja pasacīt, kas atroda, vai nūzo kēniņa naudu.\nPasaucja kēniņš tuo zemnīka sīvu, kura labi metja kartus. Atbrauc sīvīte, kēniņš devja sīvītei treis dīnas laika un pasaceja:: "Jo tu par treis dīnas naizzynuosi, kur muna nauda, tad tev tūlaik golva nu placim, bet jo izzynuosi, tad es tev labi samoksuošu!"\nKū darīt? Sīvīte dūmoj paša sevī: "Tagad gon jau varbyut gols dzeivei."\nSīvītei kēninš lyka dūt kambari, kur jei vīna paša lai sēd un dūmoj. Kēniņam beja divi taisnīgi kolpi, kuri vysod staiguoja pi juo. Kolpim vuordi beja: vīnam Vādars, ūtram Mugora. Kolpi vysu laiku staiguoja un klausījuos, kū kaids zynuotuojs pasacīs. Sīvīte ēd un dūmoj, kas byus, jo jei nikuo navar zynuot, kas nūzoga naudu. Jau padējuo dīna un stunde dreiži atīs. Kēniņš pavaicuos, kas pajēmja naudu, tūlaik byus jai slikti. Taišņi tai šaltī kolpi klausīdamīs pi durovom, vīns pakrita, un sīvīte dūmoj, ka kēniņš īt un soka bolsā: "Tagad byus vādaram un mugorai."\nKolpi izdzierda, ka sīvīte runoj: "Byus vādaram un mugorai," -- nūsabeida par tū, ka jī beja zagļi un nūzoga. kēniņa naudu. Īguoja kolpi tymā kambarī un suoka prasīt sīvītes, kab jei napasacītu kēniņam. Sīvīte saprota un vaicoj: "Kur jyus nūlykot naudu?"\nKolpi jai vysu izstttostīja un pasacīja, ka kēniņa nauda nūglobuota kēniņa duorzā zam māslu gubas. Sīvīte izlaidja nu sova kambara kolpus. Atīt kēniņš un suoka vaicuot: "Nu, kai izzynuoji, kur muna nauda?"\nSīvīte pasacīja, kur ir kēniņa nauda. Kēniņš vaicoj: "Bet kas jū nu manis nūzoga?"\nSīvīte jam atbild: "Tuo, kas nūzoga, jau nav uz šuo pasauļa."\nAtīt kēniņš ar sovim kolpim uz tū vītu un atroda zam māslu gubas naudu. Kaut nauda jau atrasta, bet kēniņš nav ar tū mīrā; jis grib, lai jei vē’l kaut kū jam izgudroj. Kēniņš lyka kolpim izvuorēt vuornu un nūlikt uz golda. Jo sīvīte izzynuos, ka jai padūta vuorēta vuorna, tūlaik jei byus zynoma pa vysu kēnesti. Kolpi nūlyka uz golda vuorētu vuornu un runoj sīvītei, ka jei sāstūs pi golda ēst, bet kēninš stuov un runoj uz sīvīti: "Sēstīts, sēstīs!"\nSīvīte sāstās pi golda un runoj : "Dīvs, muns Dīvs, cīma buoba tyka pi kēniņa golda kai vuorna!"\nKēniņš dzierdēja, ka sīvīte runoj par vuornu un jis tvuleņ pīsacīja īdūt jai cytu ēdīni. Sīvīte pajēmja. Kēniņš vēļ dumoj : "Vajag, kaut kū sataisīt!"\nKēniņš pīsacīja kolpim palikt karetā, kurā vess sīvīti už sātu, zam sādamuo vystas ūlu. Jo sīvīte pazeis, tūlaik jei byus zynoma pa vysu kēnesti."\nJau sīvīte īt pi karetas. Kolpi pajēmja sīvīti aiz rūku un sādynoj karetā, bet kēniņš stuov un verās. Kad kolpi sadynuoja sīvīti, jei runoj: "A, Dīvs muns, mani sādynoj kai vystu uz ūlu!"\nKēniņš vysu dzierdēja un tyuleņ izmoksuoja sīvītei ielu naudu. Veirs ituos sīvas tagad dzer brandiņu par juos nūpelnētiī naudu.


21. skotuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” rezultati (+VIDEO) - lakuga.lv\nKarteņa: Maijis Gailumys veiduotuos muola vuolyudzis uzvarātuojim. Foto: LVLKŠA arhivs\nTemys: Annele Slišāne, Kaspars Stolipins, LVLKŠA, skotuvis runys konkurss "Vuolyudzāni", Tuoraga stuosti, Veronika Dundure, Vuolyudzāni\nRoksta autore: Veronika Dundure, LVLKŠA vadeituoja\n27. aprelī, Latgolys kongresa pīminiešonys dīnā, nūtyka skotuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” i 20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā nūslāguma attuolynuotais tīšsaistis pasuokums, kurā tyka gūdynuoti uzvarātuoji. “Vuolyudzānūs” šūgod pīsadaleja 21 deklamātuojs i latgalīšu prozys tekstu skaiteituojs.\nDailrunuotuojus vērtēja dzejneica Anna Rancāne i režisore Māra Zaļaiskalns. Jūs viestejums skaņ: ““Vuolyudzāni” – tei godskuortejuo pavasara prīca! Jau ūtrū godu bārnim i jaunīšim juopuorvar saskarsmis tryukuma barjera, tys, ka videoīrokstā navar sajust klauseituoja tyvumu, bet jī ar tū veiksmeigi teik golā. Itys gods īsazeimej ar loba, vacumam pīmāruota repertuara izvēli. Prūtams, vīgļuok ir skateituoju pajimt ar jūku paņtenim, bet myusu “vuolyudzāni” teik golā ari ar nūpītnu, dziļu literaturu. Tū var redzēt jūs acīs, jo acs namaloj!\nKonkurss līcynoj par tū, ka saimēs tūmār ir dzeiva latgalīšu volūda, ka bārni jū muok i lītoj. Paļdis vysim dalinīkim, gūdolguotūs vītu nav daudzi, bet grybātūs bez laureatu paslavēt vēļ tūs, kam datryuka nadaudz – i Grietu, i Kresceņteju Tekli, i Romualdu, Ralfu i Rūtu, da i vysus, vysus! Paļdis školuotuojim, paļdis vacuokim, eipaši jau tai breineigajai babeņai, kura sovu unuku Kristoferu vuica tāvutāvu volūdeņā! Lai vysim Dīva paleigs i prīca!”\nŠūgod daudzi školāni runuot beja izalasejuši fragmentus nu jaunuokuos latgalīšu literaturys, tū atzeimēja i Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska.\nTaipat nu poša reita školys varēja pīsadaleit nūvodvuiceibys stuņdēs. Jaunīši, kas vadeja stuņdis, – Ēriks Zeps, Dāvis Suharevskis, Evika Muizniece – jau ir īrakstejuši sovu vuordu Latgolys kulturviesturē. Nūvodvuiceibys stuņdis var nūsavērt ite.\nAicynoju sovu latgaliskū identitati aplīcynuot ar konkretim dorbim, na vuordim!\nDailrunuotuoju konkursa “Vuolyudzāni” rezultati:\n1.–4.kl. – Kristiāns Dzalbs, Kruoslovys Vaļsts gimnazeja, školuotuoja Valentīna Geka;\n5.–9.kl. – Agate Opincāne, Bieržgaļa pamatškola, školuotuoja Gunta Kopeika;\n10.–12.kl. – Kaspars Stolipins, Malnovys koledža, školuotuoja Inta Minina;\nSimpateju bolva – Kristofers Apeins (3 godi), Reigys PII “Austreņa”, školuotuojis Mārīte Bikovska, Inese Apeine.\n1.–4.kl. – Paula Blusanoviča, Ludzys Muzykys pamatškola, školuotuoja Dace Tihovska;\n5.–9.kl. – Emīls Grišāns, Kruoslovys Vaļsts gimnazeja, školuotuoja Ingrīda Grišāne, Ilga Stikute;\n10.–12.kl. – Maksims Pavlovs, Ludzys piļsātys gimnazeja, školuotuoja Vanda Žulina.\n1.–4.kl. – Olga Meleka Galilejeva, Mežvydu pyrmškola, školuotuoja Inga Skrebinska;\n5.–9.kl. – Andris Anckins, Ruguoju nūvoda vydsškola, školuotuoja Evija Konivale;\nKaspars Vistopols, Tukuma E. Birznieka-Upīša pamatškola, školuotuoja Tamāra Balode;\n10.–12.kl. –Viktorija Lukšāne, Nautrānu vydsškola, školuotuoja Ruta Krišāne.\nKaspars Stolipins ar stuostu nu Annelis Slišānis gruomotys “tuoraga stuosti”.


4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis darbeibys puorskots - lakuga.lv\nTemys: 4. pasauļa latgalīšu saīts, rezoluceja, Roksts\n4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē 2017. goda 6. majā tyka īvālāta saīta rezolucejis izpiļdis komiteja, tuos darbeibys pamatmierkis ir sekuot saīta pījimtuos rezolucejis izpiļdei i stimulēt rezolucejis izpiļdi. Komiteja publiciejuse sovys darbeibys puorskotu par periodu 02.11.2017. – 30.05.2018.\nŪtruo perioda darbeibys puorskotā komiteja akcentej veiksmeigū sadarbeibu ar cytom latgalīšu navaļstiskajom organizacejom, atsevišķus pasuokumus, kas nūtykuši, pasateicūt kūpejai darbeibai. Leluokais akcents itamā periodā ir Sabīdryskūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu i jūs puorvaļdeibys lykumam i praseibai vysmoz 10% nu raidlaika nūdrūšynuot latgalīšu rokstu volūdā.\nJūprūjom saskaņuošonys procesā ir latgalīšu volūdys pareizraksteibys reika vaicuojums, kai ari Latgolys kongresa dīnys i Latgolys reiceibys plana 2018.-2021. godam apstyprynuošona.\nSaRIK ir atvārta sadarbeibai ar sevkuru, kas dūmoj par Latgolys regiona atteisetiebu. Saziņai, vaicuojumim i prīšklykumim: ilga13@inbox.lv.\n4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis darbeibys puorskotu\npar periodu 02.11.2017. – 30.05.2018. var lejupluodēt šeit.


Prīceigu Leldīni! - lakuga.lv\nAtīt Leldīne par augstu kaļneņu,\nZalta ūlys mātuodama;\nAizīt Leldīne par augstu kaļneņu,\nZalta ūlys laseidama.\nLeldīne ir taids kai jauns suoku punkts gon dobā, gon saimisteibys, gon bazneicys dzeivē. Deļ tuo, suocūtīs itam jaunam, Latgalīšu Kulturys gazeta ari grib sveikt svātkūs i atsaļaun citēt vacuos latgalīšu gazetys – „prīceigu Leldīni vielej leidzstruodnīkim, bīdrim, skaiteituojim, draugim i leidzjiutiejim!”\nSveicīņam kab skaņ Ciblys folklorys kūpys „Ilža” dzīsme „Atīt(i) Leldīne”.


SS.lv Chrysler - 300C - Rezerves daļas, Cena 30 €. Изготовление и программирование ключей Auto 24/7. Быстро, замков - Sludinājumi\nSvēt: Pēc vienošānas - По договоренностиMarka Chrysler 300c, 300m, cirrus, concorde, crossfire, daytona shelby, grand voyager, le baron, lhs, neon, new yorker, pacifica, prowler, pt cruiser, sebring, stratus, town & country, viper, vision, voyager, eagle, jeep cherokee, jeep grand cherokee, jeep wrangler, plymouth, sundance, daytona, es, gs, gts, saratoga, valiantTips:Aizdedzes slēdzenesCena:30 €\nNosūtīt e-pastuVisi sludinājumi ar šo E-mail adresiWWW:apskatītiesVieta:RīgaPievienot MemoIzdrukātDatums: 21.06.2017 15:31Pārsūtīt sludinājumuUnikālo apmeklējumu skaits: 1


Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kultura pārnejuo goda grīzumā. Itūgod tyka sajimtys da ituo rekordskaits – 215 dasacejuma anketys, nu kurūs kūpejais bolvys pretendentu skaits beja 115 ļaužu, nūtikšonu i aktivitašu. Nu sajimtūs dasacejumu tyka izvārtāti pretendenti, kas atbylda bolvys nūlykumam. Itūšaļt teik paziņuoti bolvys pretendenti 17 nu vysu 19 bolvys nominaceju. Bolvys pretendenti nominacejuos „Radejis hits“ i „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ tiks paziņuoti, tyvojūtīs ceremonejai. Ūtrū godu tiks padūtys bolvys nominacejā „Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī“, kura, īsadvesmojūt nu Ingys Ābelis romana „Klūgu mūks“ sasnāgumu, tyka sataiseita pārn.\nIlga Šuplinska (literaturzynuotneica)\nŠkārsteikla radejis kanala „Pieci latgalieši" sataiseišona\nLatgaliskūs gudreibu i ospruoteibu lopa socialajā teiklā Facebook „Latgaļu humors i dzeivis gudreibys"\nLatvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums „Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa"\nDokumentaluo kina par dzīduotuoju Aiju Rimšu „Īsamirdzi zvaigznem leidza"\nArtūrs Slišāns ar remiksim dzīsmem „Kur tu skrīsi Vanadzini", „Jaunis puiši, siermi zyrgi", „Puor Gauju"\n„Dabasu Durovys“ ar dzīsmi „Pādys" i koncertdarbeibu\nKārlis Kazāks ar dzīsmi „Kuo vairuok man vāg!"\n„Sovvaļnīks“ ar dzīsmi „Ceļš" i koncertdarbeibu\nVokaluo studeja „Skonai” ar dzīsmem „Kod Tevis nav" i „Muna zemeite"\nEtnografiskais ansamblis „Vabaļis" ar gareigūs dzīšmu albumu „Lobais reits"\nFolklorys kūpa „Upīte" ar albumu "Vusi ļauds breinovuos"\n„Ginc&Es” ar dzīsmem „Puor Gauju" i „Muorys zemei"\nDzejis i foto albums „Latgales sirdspuksti"\nBolvys „Boņuks 2015” viertiešonys komisejā dorbuojās pārnejuo goda bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, režisors Viesturs Kairišs, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, muzikis i uzjiemiejs Jānis Kuzminskis, režisore Māra Zaļaiskalns, bīdreibys „Kroma kolna broliste” vadeituojs Aleksandrs Lubāns, komponiste Ilona Rupaine, muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, muzike i pedagoge Guntra Kuzmina, literate Ilze Sperga, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, muzikis Arnis Slobožaņins, komponists Rihards Dubra, muzikis Ainārs Majors, muzikis Alvis Bernāns, muzikis Kārlis Kazāks, muzikis Artūrs Uškāns, muzikis Alvis Bernāns, žurnalists Tenis Bikovskis, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs, volūdnīks Juris Cibulis i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.


Viļāni ( pronunciation ) (German: Welonen, Polish: Wielony) is a town in Eastern Latvia, situated in the western part of Rēzekne District. The railway line Riga-Moscow, and the motor highway Riga-Moscow, and the road Preiļi-Balvi cross Viļāni. The Malta river flows through the town.


Datum tisku: 29. 3. 2020 11:28


Cyblā izzynuos senejuos piļskolnu nūslāpumus - lakuga.lv\nTemys: arheologeja, Cyblys vydsškola, Ilža, Ināra Kuniga, Jurs Urtāns, Ķīšukalns, Kroma kolna bruoliste, latgali, Ludza, Roksts\n22.septembrī 13.00 Cyblys vydsškolā nūtiks Baltu vīneibys dīnys pasuokums, iz kuru teik aicynuoti vysi interesenti.\nCyblys vydsškolys zalā byus vareiba nūsaklauseit arheologa, kulturviesturnīka, viesturis zynuotņu doktora i habilitātuo muokslys zynuotņu doktora Jura Tuolivaļža Urtāna lekceju “Vai senā Ludza atradās Ludzā”, kai ari nūtiks gruomotys “Ķīšukalns. Ludza pirms Ludzas” prezentaceja. Vidis darbneicys – senejūs tārpu, īrūču i ceiņu paraugdemonstrejumus ruodeis “Kroma kolna bruoliste”, sovukuort par Reigys jaunūs arheologu nūmetnis dorbu rezultatim Kīšukolnā stuosteis Ināra Kuniga.\nPasuokums turpynuosīs Kīšukolnā 16.00, kur kūpā ar folklorys kūpu “Ilža” tiks izdzīduotys spāka dzīsmis, īsavārts senejūs omotu meistaru teltī, kūrts gunkuru, nasts zīduojums i viestejums seņčim, kai ari baudeits aromatisks i spāku dūmūšs čajs.\nProjekts “Seno latgaļu mantojums- Ķīšukalna pilskalns, Ludza pirms Ludzas” teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu.


VYSUSVĀTŌKŌS JAUNOVAS MARIJAS DZIMŠONA\nPYRMAIS LASEJUMS Mih 5, 1-4a\nMesija ceļsīs nu Betlemes.\nLASEJUMS NU PRAVĪŠA MIHAS GRŌMOTAS\n«Un tu, Betleme Efrata, esi moza storp Jūdas tyukstūšim. Nu tevis maņ nōks tys, kurs vaļdeis pōr Izraeli. Un jō izceļsme nu seņsenim laikim, nu myužeibas dīnom. Tōdēļ Kungs jūs atstōs leidz laikam, kod dzemdēs tei, kurai jōdzemdej. Tod atlykušī nu jō brōlim atsagrīzs pi Izraeļa dālim. Un jys stōsīs un ganeis Kunga spākā, Kunga, sova Dīva, vōrda majestātē. Un jī dzeivōs mīrā, tōdēļ ka jō lelums tod snēgsīs leidz pat zemes rūbežom. Un jys pats byus mīrs.»\nPSALME 96 (95)\nRefrens: Muna dvēsele gavilej Dīvā. (Is 61, 10b)\n1 Dzīdit Kungam jaunu dzīsmi,\ndzīdit Kungsm, vysa zeme!\n2 Dzīdit Kungam, teicit jō vōrdu,\njō pesteišonu sludynojit nu dīnas dīnā!\n11 Lai prīcojās dabasi un gavilej zeme,\nlai šalc jyura un vyss, kas tur mōjoj,\n12 lai līksmoj lauki un vyss, kas tū pīpylda,\nit vysi meža kūki lai gavilej.\n13 Kunga vaiga prīškā, jo jys tyvojās,\njo jys nōk, lai tīsōtu zemi.\nPasauli jys tīsōs pēc taisneibas\nun tautas – sovā patīseibā.\nŪTRAIS LASEJUMS Rom 8, 28-30\nDīvs leidzdorbojās tim, kuri jū mīļoj.\nMes zynom, ka tim, kas mīļoj Dīvu, vyss nōk par lobu, tys ir, tim, kas saskaņā ar jō lāmumu ir aicynōti. Jo tūs, kurus jys īprīkš pazyna, tūs ari nūzeimēja kļyut leidzeigim sova Dāla attālam, lai jys byutu pyrmdzymtais storp daudzim brōlim. Bet tūs, kurus jys īprīkš nūzeimēja, tūs ari aicynōja: un kurus aicynōja, tūs ari attaisnōja; bet kurus attaisnōja, tūs ari apveļteja ar gūdeibu.\nLaimeiga tu esi, Vysusvātōkō Jaunova Marija,\nun ikvīna pagūdynōjuma cīneiga,\ntōdēļ ka nu tevis ir dzimis taisneibas saule – Kristus, myusu Dīvs.\nEVANGELIJS Mt 1, 1-16. 18-23\nKas Marijā dzimis, tys ir nu Svātō Gora.\nJezus Kristus, Davida dāla, Abrahama dāla, ciļmes grōmota. Abrahamam dzyma Īzāks, Īzākam dzyma Jākubs, Jākubam dzyma Jūda un jō brōli. Jūdam nu Tamaras dzyma Faress un Zara, Faresam dzyma Esrons, Esronam dzyma Arams, Aramam dzyma Aminadabs, Aminadabam dzyma Nasons, Nasonam dzyma Salmons, Salmonam nu Rahabes dzyma Boozs, Boozam nu Rutas dzyma Obeds, Obedam dzyma Jesse, Jessem dzyma kēneņš Davids. Davidam dzyma Solomons nu tōs, kas beja Ūrija sīva. Salomonam dzyma Roboams, Roboamam dzyma Abijs, Abijam dzyma Azs, Azam dzyma Jozafats, Jozafatam dzyma Jorams, Joramam dzyma Ozijs, Ozijam dzyma Joatams, Joatamam dzyma Ahazs, Ahazam dzyma Ezehijs, Ezehijam dzyma Manass, Manasam dzyma Amons, Amonam dzyma Josijs, Josijam Babilonas trimdā dzyma Jehonijs un jō brōli. Un pēc Babilonas trimdas Jehonijam dzyma Salatieļs, Salatieļam dzyma Zorobabeļs, Zorobabeļam dzyma Abiuds, Abiudam dzyma Eljakims, Eljakimam dzyma Azors, Azoram dzyma Sadoks, Sadokam dzyma Ahims, Ahimam dzyma Eliuds, Eliudam dzyma Eleazars, Eleazaram dzyma Matans, Matanam dzyma Jākubs. Bet Jākubam dzyma Jezups, Marijas veirs, nu kuras pīdzyma Jezus, kas teik saukts Kristus. Ar Jezus Kristus dzimšonu beja tai: Kod jō Mōte Marija beja sadarynōta ar Jezupu, pyrms nakai jī sagōja kūpā, izarōdeja, ka jei ir mōtes cereibōs nu Svātō Gora. Jezus, jōs veirs, byudams taisneigs un nagrybādams jai ceļt naslavi, gribēja jū klusom atstōt. Bet cikom jys par tū dūmōja, lyuk, Kunga eņgeļs pasarōdeja jam sapnī, saceidams: «Jezup, Davida dāls, nasabeisti pījimt sovu sīvu Mariju, jo, kas jymā dzimis, tys ir nu Svātō Gora. Un jei dzemdēs Dālu, un tu jū nūsauksi vōrdā Jezus, jo jys atpesteis sovu tautu nu tōs grākim.» Bet tys vyss nūtyka, lai pīsapiļdeitu, kū Kungs beja runōjis caur pravīti, sokūt: «Lyuk, Jaunova ījims un dzemdēs Dālu, un jū nūsauks vōrdā Emanueļs», kas tulkōjumā ir «Dīvs ar mums».


LaKuGa – Aglyunā atkluots karaļa Mindauga i karalīnis Martys pīmineklis\nLaKuGa 21. Septembris, 2015. gods Comments Off on Aglyunā atkluots karaļa Mindauga i karalīnis Martys pīmineklis\n20. septembrī Aglyunys bazilikys sakralajā laukumā atkluoje karaļa Mindauga i karalīnis Martys pīminekli. Atkluošonys pasuokumā pīsadaleja gon goreidznīki, gon Latvejis i Leitovys vaļdeibu puorstuovji.\nTreisfiguru kompozicejā Karaļa i Karalīnis tāli simbolizej lītuvju i latvju tautu radnīceibu i vīneibu, mozais puisāns – Priņcs ir kai cereibys zeime myusu zemju i tautu nuokūtnei, skaidroj idejis autori.\nPīminekļa autors ir lītuvīšu skulptors Vidmants Giliki, pīmineklis bronzā atlīts Viļņā.\nPīminekļa izgatavuošonys izmoksys ir ap 54 000 eiro, leidzekļus zīduoje gon Latvejis, gon Leitovys ļauds.\nATSLĀGVUORDI » Aglyuna, Aglyunys bazilika, karaļa Mindauga i karalīnis Martys pīmineklis, karalīne Marta, karaļs Mindaugs, latgali, Mindaugs, Roksts


Kolnasāta 29. martā - lakuga.lv\nTemys: Arvis Vilkaste, Kolnasāta, LR1, Roksts, škārsteiklys\nItuos nedelis raidejumā saruna ar bobslejistu i Soču olimpiskūs spieļu gūdolguotuos Melbārža ekipažys styumieju Arvi Vilkasti. Jis pastuosteis i par īspaidim, turūt rūkuos medaļu, i par ceļu leidz olimpiadei.\nVuordineicā Valentins Lukaševičs grīzs viereibu iz myusu dīnu latgalīšu verseju par internetu – škārsteiklu.\nSižetā Guna Zvīdre atsavērs iz Daugovpiļs Universitatis 2013. goda bolvys padūšonu.


Seamus Kotyk - Wikipedia\n"Seamus Kotyk". hockeydb.com. Retrieved 2009-09-17. External links\nSeamus Kotyk career statistics at The Internet Hockey Database\nSeamus Kotyk profile at Eurohockey.com\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Seamus_Kotyk&oldid=717235142"\tCategories: 1980 birthsLiving peopleAugusta Lynx playersBoston Bruins draft picksBuffalo Sabres scoutsCleveland Barons (2001–06) playersEHC Wolfsburg playersHC TWK Innsbruck playersHK Acroni Jesenice playersHouston Aeros (1994–2013) playersIce hockey people from OntarioMemorial Cup winnersMilwaukee Admirals playersOttawa 67's playersRockford IceHogs (UHL) playersSportspeople from London, OntarioCanadian ice hockey goaltender stubsHidden categories: Eurohockey template with ID different from WikidataWikipedia articles with VIAF identifiersAll stub articles\tNavigation menu\nDeutsch\tEdit links\tThis page was last edited on 26 April 2016, at 14:10.


“Latgalīšu Repam” byus ūtrais albums “Cyta dzela”, izlaiž video nu jaunuo albuma - lakuga.lv\nTemys: albums, Cyta dzela, latgalīšu muzyka, Latgalīšu reps, muzyka\nApvīneibai “Latgalīšu Reps” pavysam dreiž izīs jauns albums “Cyta dzela”, i klauseituoju viertiejumam jī nūdūd albyma pyrmū singlu i videoklipu “Shamani”. 21. martā gaidoms ari apvīneibys solo koncerts Rēzeknē, kuram dūts jaunuo albuma nūsaukums.\nPar jaunuo albuma “Cyta dzela” nūsaukumu grupys dalinīki soka: “Īmam sūli augšuok, lobuokā kvalitātē i izpiļdejumā. Dzīsme “Shamani” ir kai grāksyudze myusu interpreteacejā, kas līk aizadūmuot i īsadzilinuot tymā, cik teira sirdsapziņa ir kotram nu myusu pret leidzcylvākim i par tū, cik svareigi naaizmierst vīnam ūtru i prast pīdūt.”\nDzīsmis vuordu autori ir Didzis Kozlovs i Ivo Grigalis, muzykys autors – Niklāvs Sekačš (Niklāvz). Audio apstruodi veics Fakts (Jānis Šmediņš) “Prime Time studio”. Pi video montažys struoduojs Jānis Jēkabsons. “Latgalīšu Repa” jaunuokuo dzīsme daīmama ari Spotify, iTunes, Deezer i cytūs straumiešonys servisūs.\nGrupys “Latgalīšu Reps” uzvarys guojīņs aizasuoce 2017. godā, tai bejuši vairuoki veiksmeigi hiti – “Skots pa lūgu”, “Es tycu”, “Atver durovys”, “Kūdra deg”, “Trešuo zvaigzne”, bet da šam popularuokajai dzīsmei “Žārej gali” nu pyrmuo solo albuma vītnē “YouTube” ir jau 1,8 miļjoni skatejumu. Apvīneiba sajāmuse ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par veikumu 2017. i 2018. godā. Radejis “Pieci.lv” 2018. gods 7. septembra raidejumā grupa tyka TOP pyrmajā vītā ar dzīsmi “Žārej gali”. Muziki īgivuši atzineibu nu Vaļsts prezidenta Egila Levita i tyka uzaicynuoti uzastuot juo inauguracejis sareikuojumā.\n“Latgalīšu Reps” 2019. gods vosorys sezonā ir uzastuojušs taidūs pasuokumūs kai “Summer Sound”, “Ghetto Games” festivalā Ventspilī, festivalā “OGLE”, Ozola jubileja koncertā Siguldā i c.


Purvejati, Pūrvejāti, Purve-jati: 1 definition\nPurvejati means something in Hinduism, Sanskrit. If you want to know the exact meaning, history, etymology or English translation of this term then check out the descriptions on this page. Add your comment or reference to a book if you want to contribute to this summary article.\n[«previous (P) next»] — Purvejati in Sanskrit glossary\nPūrvejāti (पूर्वेजाति).—(f.), substantially = pūrve-nivāsa, and noted only in a line of verse also containing that word; pūrvenivāsaṃ bhagavān pūrvejātim anusmaran Mv i.282.4 = ii.93.18 = 188.9 = 237.5 = iii.26.6 = 89.21.\nDiscover the meaning of purvejati in the context of Sanskrit from relevant books on Exotic India\nPartial matches: Purve, Jati.\nNo search results for Purvejati, Pūrvejāti, Purve-jati, Pūrve-jāti; (plurals include: Purvejatis, Pūrvejātis, jatis, jātis) in any book or story.


centrinisa6 | Авто форум | Autogidas.lt\nsveiki.susiduriau su tokia beda.uzkurus masina(a6)uzsirakina dureles ir kol uzkurta neatsidaro, nebent 2kartus trukteleji rankenele tada kartais atsidaro(kartais .kai uzgesini atsirakina.kur ieskoti bedos?\n2015-01-28 14:47 писал:sveiki.susiduriau su tokia beda.uzkurus masina(a6)uzsirakina dureles ir kol uzkurta neatsidaro, nebent 2kartus trukteleji rankenele tada kartais atsidaro(kartais:).kai uzgesini atsirakina.kur ieskoti bedos?\nAnkščiau taip nebuvo? Panašu į signalizaciją.\nbudavo kad uzsirako ir iskart atsirakina.odabar tai visiskai sudurniavo.kartais net uzgesinus nebegaliu dureliu atidaryti, tai per pulteli nuduodi kad centrinis rakinetu tada vel atsidaro.\nSveiki pacanai man irgi yra problema su durimis... visos duris atsirakina išskyrus vairuotojo. Situacija buvo tokia kad duris užrakinau iš vidaus ir žiuriu kad neatsirakina vairuotojo durys nors visos kitos atsirakina.Troseliai yra vietoi kai trauki rankenėle girdisi kaip dirba visas mechanizmas. Kam teko susidurti su tokia problema HELP


Muna vīta: voi nūvoda nūsaukuma puormeišona mainejuse ari dzeivi Naujinē? - lakuga.lv\nTemys: Aigars Lociks, Andris Meškovskis, Augšdaugovys nūvods, Daugovpiļs nūvods, Lociki, Naujine, Olga Kuzmina, Ontons Soms\nRoksta autore: Sandra Ūdre, Sintija Augustova, portals lakuga.lv\nAugšdaugovys nūvoda Naujinis pogosta dzeivi 2009. i ituogods administrativi teritorialuos reformys (ATR) daudz nav mainejušys – tūlaik pogosts palyka lelā Daugovpiļs nūvodā, atseviška Ilyukstis nūvoda izveide jūs dzeivi daudz nagrūzeja. Partū ari niulenejuo ATR i nūvoda apsavīnuošona ar Ilyukstis nūvodu Naujines pogosta dzeivē otkon nikuo radikali napuormeja, ka vīneigi – nūvoda nūsaukumu, kū naujinīši pīzeist par problemu. Dreizuok Naujinē vairuok nūsaraiziejuši par gaidomū reformu – piļsātys i nūvoda apsavīnuošonu. Iz diskuseju Locikūs, Naujinis kulturys centrā, atguoja Lāču pamatškolys direktors Andris Meškovskis, zemnīks i z/s “Krustceļš” eipašnīks Aigars Lociks, Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina, uzjiemiejs i SIA “Meliors Krauja” eipašnīks Ontons Soms.\nReforma reformys piec\nMyusu diskusejā atsakluoj, ka 2009. i ituogods ATR ir kai vīns riņčs – sasadola mozuokuos vīneibuos, tod otkon apsavīnoj. Parkū vyspuor beja vajadzeigys ituos reformys? Ontons īsuoc diskuseju: “Navaru aizmierst 2009. goda reformys najiedzeibys, kurys sadaleja rajonus. Latveju sadrumstaluoja, nu 26 rajonu izveidojūt puori symtam vīneibu. Tān jēme i savīnuoja, izveidojūt gondreiž tūs pošus rajonus. Ir saguojuse reforma reformys piec. Parostam cylvākam juovaicoj – kaidys tuos reformys i voi “augšā” sēd izgleituoti cylvāki.\nMaņ kai privatuzjāmuma vadeituojam ni 2009. goda, ituo goda reforma nikaida īspaida nav atstuojuse, i pat kovids naatstuoja, viņ daži uzjāmuma darbinīki izslymuoja. Runojūt par sovu uzjāmumu, mes struodojam bejušūs Daugovpiļs Kruoslovys i Preiļu rajonu rūbežūs. Kod Īlyukste beja atdaleita, taipat beja dareišona ar Daugovpiļs byuvvaļdi.”\nKarteņā: SIA “Meliors Krauja” Antons (Ontons) Soms, foto Edeite Husare/lakuga.lv\nAndris papyldynoj: “Varu pīkrist Ontona kungam, suokumā beja Daugovpiļs rajons, tān Augšdaugovys nūvods tymūs pošūs Daugovpiļs rajona rūbežūs. Pats asu izaudzs Īlyukstis pusē, a struoduojs ite. Partū deļ mane itei apsavīnuošona ir kas pozitiva, a vaicuojums, parkū vajadzēja tūreiz daleit, palīk. Gryuši pasaceit – reforma nas pozitivys voi nagativys izmanis. Nūvoda centralajai administracejai reformys deļ daudz problemu juorysynoj, cikom vysu puorjam, savīnoj strukturys i īstuodis. Mes kai izgleiteibys īstuode najiutam, ka kas byutiski mainejīs.\nVoi vyspuor ir bejs izviertiejums īprīškejai reformai? Pīmiņu TV raidejumu par div pogosta padūmem, kas sasastreida i izveidoj kotra sovu nūvodu. Varbyut vajadzēja pabeigt īprīškejū reformu, pasavērt, kai īt, kod ir tī par kritereju izvierzātī 5000 dzeivuotuoju? Tod reikuotīs tuoļuok.”\nAigars paturpynoj īsuoktū dūmu: “Leidzeigi vaicuojumi ir ari maņ. Reformu veice ar sauklim, lai dzeivuotuoji lobuokus pakolpuojumus sajimtu. Kaidā veidā jaunuo sistema byus lobuoka par vacū, nav skaidrys. Voi dzeivuotuoju daudzums nūvess pi itim mierkim? Voi teišom nūteik vierzeiba iz mierkim, voi ari tei ir reforma reformys piec? Voi kaidam ir vizeja, ka tys teišom byutu nūdereigi? Varbyut kaidam jaunā sistemā vīnkuorši byus ārtuok struoduot? Ir gona gryuši komplicātu sistemu izmaineit. Ka piec byuteibys kas nastruodoj, tod ir juoīsajauc. Eisti naradz, kai ītekmēs reforma, bet ir haoss ar adresem iz tom pošom aplūksnem, ir nūdrukuoti turisma bukleti, ir gruomotys i daudz publikaceju, kur pīmynāts nu jau bejušais Daugovpiļs nūvods. Voi itys ATR radeitais haoss atsver koč kaidus īgivumus?\nPasyutūt pacenis nu uorzemu, nazynuoju, kū nūruodeit – Daugovpiļs voi Augšdaugovys nūvods. Sistema it kai vēļ pīduovoj “Daugovpiļs”, tod dūmoji – syutejums atīs voi naatīs. Pījamu, ka itei nabyus lela problema. Cytu izmaiņu, atskaitūt nūsaukumu, nav.”\nNūvoda nūsaukumu puormeit navajadzēja\nNūvoda nūsaukums puormeits partū, ka apsavīnuojuši div nūvodi. Iz prīšku gaidomuo nūvoda i Daugovpiļs vaļstspiļsātys apsavīnuošona varātu otkon atgrīzt pi Daugovpiļs vuorda. Voi jau pa\nNaujinis pogostam Augšdaugovys nūsaukums nav svešs. Naujinis pogosts ir vīns nu 10 pogostu, kur atsarūn eipaši aizsorgojamuo dobys teritoreja “Augšdaugova”, taišni Naujinis pogostā nūteikūšais storptautyskais tautys muokslys festivals “Augšdaugava” pādejūs godūs puļcēja tykstūšom cylvāku. Kai kasgadeju “Augšdaugovys” dīnu tradiceju Naujinis pogosta padūme jū īsuoce 1998. godā, a pyrmī Daugovys svātki Slutišku sādžā beja 1994. godā. Par itom lītom diskusejis daleibnīki ir lapni, tok pīzeist, ka nūvoda nūsaukumam Augšdaugovys vuords nader gon.\nKarteņā: Naujinis kulturys noma vadeituoja Olga Kuzmina, foto Edeite Husare/lakuga.lv\nOlga pīzeist, ka pi jaunuo nūvoda nūsaukuma vēļ nav pīroduse, a Ontons argumentāti izskaidroj, ka jaunais nūsaukums naatbylst piec byuteibys, partū ka Augšdaugova ir ari Kruoslova. Tys dar Daugovys lūku parkam, na vysam nūvodam. Daugovpili zyna vysā Latvejā, sābru vaļstīs zyna, pieški vysa turisma informaceja juopuormej. “Augšdaugova” ir ari sarežgeits vuords, pošim, a kur vēļ svešinīkim, jū gryuši izrunuot.\nSatrauc vaļstspiļsātys i nūvoda apvīnuošona\nJau īsapazeistūt ar bejušuo ministra Jura Pūcis pīduovuotū Daugovpiļs nūvoda apvīnuošonu ar Daugovpiļs piļsātu ATR pyrmajā variantā, piļsāta bejuse pret, nūvods – vēļ vairuok. Ari myusu diskusejis daleibnīki dūmoj, ka nadreikst pīvīnuot mozu pošvaļdeibu pīcys reizis leluokai pošvaļdeibai, nūvods vīnkuorši pazuss i nūvoda dzeivuotuoji, kulturys i izgleiteibys īstuodis zaudēs vysaidā ziņā. Partū jūs satrauc vaļstspiļsātys i nūvoda apvīnuošona nuokušajuos vieliešonuos. Ontons pastreipoj, ka piļsietnīki ir aktivuoki vālātuoji par lauku cylvākim. A, ka vēļ jimt vārā daugovpilīšu nacionalū sastuovu, asūt skaidrys, ka Naujinis pogosts i Augšdaugovys nūvods paliks zaudātuojūs.\nKarteņā: z/s “Krustceļš” eipašnīks Aigars Lociks, foto Edeite Husare/lakuga.lv\nAri tān Naujinis cylvāka nūvoda vadeibā nav, a tys jūs nauztrauc, partū ka struodoj izaveidojūšuo sistema. Par niulenejū situaceju Aigars soka: “Mums byus tys centralais aparats. Mums tuos “trepeitis”, hierarheja, caur kuru mes pīroduši staiguot, nasamaineis. Tys, ka ir kluot Īlyukste, dīz voi myus ītekmēs.\nPatīseibā gryuši izmiereit, kū tuos puormainis atnasušys. Mes navarim pasaceit ari, ka kas ir nūtics taišni ATR rezultatā. Lobuok bejs sataiseit div scenarejus, pasavērt vīnu, tod pasavērt ūtru i objektivi izviertēt. Mums nav pamata dūmuot, ka byus švakuok, bet nav ari pamata dūmuot, ka byus lobuok. Ari piec laika napasaceisim, kū izmaineja reforma, kū kaidi globalī tiergi. Maņ taids skeptisks optimisms.”\nAndris paturpynoj: “Tepat blokom vīns nūvods sasadaleja pīcūs nūvodūs. Daugovpiļs rajons sasadaleja div lelūs nūvodūs – Daugovpiļs i Īlyukstis nūvodūs. Infrastruktura palyka, i tyka atteisteita. Dūmoju, ka tān turpynuos atsateisteit. Voi tys byus daudz lobuok, gryuši pasaceit. Slyktuok ari palikt navajadzātu. Pagaidom naasam pīvīnuoti lelam, lelam centram, kuram gona sovu problemu.”\nKarteņā: Lāču pamatškolys direktors Andris Meškovskis, foto Edeite Husare/lakuga.lv\nOlga pastreipoj, ka Īlyukstis nūvoda kulturys cylvāki byus īgivieji, jim lelys problemys bejušys ar nasakuortuotu sistemu. Apsavīnuošona sakuortuos kulturys lītys Īlyukstē. “Mes prīcojamēs, ka pi myusu vyss sakuortuots, skaidri zynoms, kas nūteik i kai. Īvāruoju, ka leidz manim tān daīt vairuok informacejis par tū, kas nūteik tamā pusē, partū ka ir vīnuota informacejis lopa. Nūteikti jī zyna ari vairuok par myusim.”\nOntons kai pīredziejs uzjiemiejs osuok saredz problemys: “Īprīškejā ATR tūlaik uzsvors beja iz leidzekļu ekonomiešonu, pa itim 10 godim nasaceišu, ka tuo nabeja. Bet, radzūt, kai dažs rajons tyka sadaleits pīcūs sešūs nūvodūs, ni par kaidu ekonomeju runuot navar. Vīna prīšknīka vītā roduos seši, kurim tān ir baiguo tragedeja. Vīns div darbinīki nu tuo mozuo nūvoda dorbu dabuos, a puorejī? Aizīs bezdarbnīkūs? Tuos ir vysaida veida tragedejis. Es puordzeivoju par cylvāku, kurs normali dzeivuoja, guoja iz dorbu, pieški – otkon reforma i vaira dorba nav.”\n2009. goda ATR laikā bejs prīkšlykums, ka Naujinei vajag veiduotīs par nūvodu, jim bejuse aktiva pogosta prīšksādātuoja i dzeivuotuoju tūlaik bejs ap 6500. Tys nazkur pagaiss, varbyut i labi, ka tai.\nNaujinīši lapnojās ar sovu vītu\nCik cīši naujinīši jiutās kai Latgola? Ontons atbiļd tai: “Mes ar skaudeibu veramēs iz Rēzekni, Bolvim, kur tys vairuok izteikts. Tī vairuok muzykantu i puorejūs muokslinīku, kuri nasakaunej runuot latgaliski. Tys vaira radzams, kai pi myusu. Bet es nagrybu kritizēt sovu. Mes ari dzeivojam labi, asam patrioti i sovu Augšdaugovys nūvodu aizstuovēsim. Bet tī iz augšu vairuok jiutams latgaliskais gors.”\nPar sovu atpazeistameibu najinīši navar syudzētīs. 1990. godu suokumā iz 10 latu banknotis tyka īmyužynuots pasavierīņs iz Rozališku i Sandarišku Daugovys lūkim. Tān iz itū panoramu var nūsavērt nu 2015. godā atjaunuotuo Vasargelišku skotu tūrņa. Nūvods uztur augstā leiminī daudzūs Naujinis dobys i viesturis pīminekļus, te dorbojās moderns Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejs ar etnografisku breivdobys nūdaļu Slutišku sādžā. Kur vēļ lapnuok, kai dzeivuot viesturiskā vītā, kur nu senatnis apdzeivuoti piļskolni i Livonejis laiku Dinaburgys piļs, liktiņupis Daugovys lobajā krostā! “Soka – Zalta rudiņs Siguldā, atbraucit pi myusu iz Zalta rudini, pastaigojit sakuortuotajā Juzefovys parkā!” aicynoj diskusejis daleibnīki.\nJuzefovys bazneicys viesturi zyna Ontons: “Juzefovys bazneicā es jauneibā ar meitinem doncuoju. Tī tūlaik beja kulturys noms. Leluokuo daļa vyspuor nazynuoja, ka tei ir bejušuo bazneica. Izcēle bazneicu, vajadzēja īsvieteit. Padūmu vara pījēme lāmumu – te byus kulturys noms. Tūrņus nanūjauce, bet krystus naizlyka. Es tūlaik apmāram 3. klaseitē Kolupā vuicejūs, tān jau 30 godus naujinīts.”\nAigars pastreipoj, ka vītai ir fantastisks potencials. Logistikys magistralis jū savīnoj ar Boltkrīveju, Leitovu. Ari Latvejis mārūgā Naujinis pogosts atsarūn pi magistraļu Reiga–Kruoslova, Daugovpiļs–Rēzekne.” Ari puorejī pībolsoj, ka pasateicūt celim i geografiskajam stuovūkļam natuoļ nu piļsātys, te atsateistejuse kultura i uzjiemiejdarbeiba.\nStorptautyska lidūsta Locikūs\n1998. gods izdavumā “Daugavpils novads” puslopā par Naujinis pogostu atrūnama informaceja, ka “pagasta teritorijā darbojas lidosta “Latgales AVIO” ar reisu Daugavpils–Liepāja–Kopenhāgena”. (42) Sovutīs 2002. gods ūtruo siejuma izdavumā “Latvijas pagasti” par lidūstu atrūnama jau itaida informaceja: “Pag. teritorijā atrodas lidosta “Latgales AVIO” (2001. g. 9. novembrī lidostā ar personīgo lidmašīnu ieradās Velsas princis Čārlzs).” (94) Pavasar diskusejuos par Daugovpili kai potencialū Eiropys kulturys golvyspiļsātu 2027 izskanēja ideja par storptautysku lidūstu Locikūs. Cik reala itei ideja redzīs pošim naujinīšim?\nOntons īsasmej: “Tuo, tūlaik padūmu, lidlauka izjaukšonā jiemu aktivu daleibu. Mes jēmem nūst dzeļžbetona plitys 6 x 2 m, daļa nu jūs tān atsarūn Aglyunys bazilikys laukumā, kū byuvēja pāvesta vizeitei.”\nPuorejī pīzeist, ka tys nūteikti byutu pozitivi. Radeitu jaunys dorbavītys i atteisteitu infrastrukturu, tok drūši viņ piļsāta īsastīptu da Lociku. Ontonam ir atminis par padūmu laikim: “Sataiseitu ūtrus Križus. Tī beja vīns nu leluokūs vysā Padūmu Savīneibā galis kombinatu. Izaveiduojušais cīmats ir Daugovpiļs piļsāta, a vysapleik Daugovpilei – Naujinis pogosts. Lidlauks atsarūn gondreiž blokus. Ūtru leidzeigu plankumu Daugovpiļs teritorejā sataiseitu.”\nVar sacynuot, ka cylvāki Naujinē piec 2009. i 2021. gods ATR jiutās kai vynnātuoji, partū ka pyrmajā ATR sovu atsevišku nūvodu naizveiduoja, i tānejā reformā jim navajadzēja rysynuot apsavīnuošonys problemys. Tai jī naiztārātū energeju i ītaupeitūs resursus var izmontuot atteisteibai pretstotā pyrmajā ATR sadrumstaluotajom pošvaļdeibom. Kab vēļ nabejs ari līkuos nūvoda nūsaukuma mainis. Ka tān nav problemu, tod naujinīšus uztrauc, kai byus iz prīšku, kod Daugovpiļs vaļstspiļsātai daīs apsavīnuot ar Augšdaugovys nūvodu.\nP. S. Cikom tyka gataveits itys roksts, portalam lakuga.lv Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys Sabīdryskūs attīceibu specialists Dainis Bitiņš atsyuteja informaceju par pošvaļdeibys nūstuoju naatbaļsteit nūvoda i vaļstspiļsātys apsavīnuošonu. 28. oktobra Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys dūmis sēdē tyka pījimts lāmums naatbaļsteit Latvejis Republikys Saeimys ATR komisejis sagataveitū lykumprojektu “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” i napīkrist Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys pīvīnuošonai Daugovpiļs vaļstspiļsātys pošvaļdeibai, partū ka nateik īvāruots nu Satversmis tīsys sprīduma izrītūšais Saeimys pīnuokums vērtēt varamūs atteisteibys centrus Augšdaugovys nūvodā.\nAugšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys dūmis sēdē deputati pastreipuoja, ka, bolstūtīs iz apstyprynuotū Augšdaugovys nūvoda i Daugovpiļs vaļstspiļsātys ilgtspiejeigys atteisteibys strategeju da 2030. gods, primari juoizviertej Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys pastuoviešonu pošreizejūs rūbežūs i juonūsoka strategejā pīduovuotūs regionaluos nūzeimis atteisteibys centrus Augšdaugovys nūvoda teritorejā, partū ka puorejī nūvodu izveiduošonys kritereji, kurī pīmynāti lykuma “Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likums” anotacejā teik izpiļdeiti.\nAugšdaugovys nūvodā ilgtspiejeiguos atteisteibys strategejā par atteisteibys centrim tyka apstyprynuotys div vītys – Špoģu cīms i Īlyukstis piļsāta.


quintessence of a woman's beauty\nQuintessence of a woman's beauty. Location Riga, Latvia. photo by Andris Dūmiņš


everydayBus Station, 1 Pragas iela str. 19:00Riga - Pärnu\neverydayBus Station, 1 Pragas iela str. Weather Pärnu04 Sun.-8°C Morning-6°C Day-4°C Evening05 Mon.+4°C Morning+3°C Day+2°C Evening06 Tue.-5°C Morning-6°C Day-6°C Evening07 Wed.-3°C Morning+2°C Day+2°C Evening08 Thu.+4°C Morning+5°C Day+6°C Evening Popular destinations from Riga\nRiga - TallinnRiga - WarszawaRiga - KievRiga - LvivRiga - VilniusRiga - PrahaRiga - MinskRiga - Sankt-PeterburgRiga - MoskvaRiga - KaunasRiga - BerlinRiga - ZhytomyrRiga - PskovRiga - VitebskRiga - RivneRiga - LutskRiga - PärnuRiga - TartuRiga - GrodnoRiga - ChernivtsiRiga - Ivano-FrankivskRiga - KovelRiga - PolotskRiga - KlaipedaRiga - GomelRiga - OdessaRiga - LiepajaRiga - MogilevRiga - LidaRiga - SiauliaiRiga - KharkivRiga - DaugavpilsRiga - VentspilsRiga - DniproRiga - PanevėžysRiga - Tallinn sea port terminal DRiga - MarijampolėRiga - Hradec KrálovéRiga - Veliky NovgorodRiga - ValgaRiga - ValmieraRiga - LugaRiga - BraslawRiga - BialystokRiga - BratislavaRiga - PoltavaRiga - HannoverRiga - HamburgRiga - Tallinn sea port terminal ARiga - BauskaRiga - PalangaRiga - LondonRiga - SmolenskRiga - MannheimRiga - AshmyanyRiga - StuttgartRiga - WroclawRiga - OrshaRiga - SalacgrīvaRiga - VerkhnyadzvinskRiga - Frankfurt am MainRiga - TruskavecRiga - ShimskRiga - KrakowRiga - KatowiceRiga - AugustowRiga - Warszawa airport ChopinaRiga - SauļiRiga - WienRiga - Piotrkow TrybunalskiRiga - Den HaagRiga - GdanskRiga - PopeRiga - BraunschweigRiga - SkidalRiga - PoznanRiga - ZürichRiga - LeipzigRiga - DüsseldorfRiga - MagdeburgRiga - JelgavaRiga - OlaineRiga - Baložu pagrieziensRiga - SaldusRiga - DobeleRiga - AizkraukleRiga - LimbažiRiga - CēsisRiga - AinažiRiga - RezekneRiga - GulbeneRiga - JekabpilsRiga - SuwalkiRiga - MadonaRiga - NarvaRiga - Vilnius airportRiga - ĀdažiRiga - KuldīgaRiga - KalnciemsRiga - Ostrow MazowieckaRiga - Kohtla-JärveRiga - Liepāja Ķempes ielaRiga - Iecava (3055)Riga - SkrundaRiga - Iecavas stacija (3057)Riga - Sēnīte (Inčukalns) (3202)Riga - LivaniRiga - Fabijoniškės (Vilnius)Riga - KaliningradRiga - PreiļiRiga - Valmiera VTURiga - LielvārdeRiga - JoniškisRiga - TukumsRiga - Kauguru TCRiga - ValkaRiga - Tallinas šoseja (Limbažu raj. : Liepupe)Riga - DortmundRiga - LomzaRiga - OlsztynRiga - KasselRiga - JohviRiga - KraslavaRiga - KandavaRiga - DuisburgRiga - DresdenRiga - MünchenRiga - BielefeldRiga - GottingenRiga - MālpilsRiga - Ludzas AORiga - StrasbourgRiga - LublinRiga - DagdaRiga - Glybokaye (Vitebskaya obl.)Riga - KarlsruheRiga - KölnRiga - RēzekneRiga - HelsinkiRiga - NurnbergRiga - ElblagRiga - EssenRiga - GvardeyskRiga - AntwerpenRiga - SharkovschinaRiga - Sovetsk (Kaliningradskaya obl.)Riga - KobenhavnRiga - DarmstadtRiga - UkmergėRiga - ParisRiga - KingiseppRiga - ApeldoornRiga - KetrzynRiga - OffenburgRiga - GiessenRiga - Seda (LV: Valkas raj.: Sedas lauku teritorija)Riga - VoronovoRiga - AglonaRiga - BudapestRiga - LilleRiga - GroningenRiga - AlsungaRiga - BrusselRiga - BrnoRiga - OldenburgRiga - NevelRiga - BaranovichyRiga - AarhusRiga - OstrovRiga - Freiburg im BreisgauRiga - KoldingRiga - ShchuchynRiga - Baden-BadenRiga - SalcininkaiRiga - AugsburgRiga - UlmRiga - BernRiga - PytalovoRiga - LodzRiga - OlomoucRiga - BrestRiga - ZwolleRiga - RomaRiga - VilkijaRiga - ArnhemRiga - AmsterdamRiga - Sankt GallenRiga - AlytusRiga - HeilbronnRiga - CzestochowaRiga - RotterdamRiga - WinterthurRiga - LojaRiga - Saulītes (Valmieras raj. : Kocēni)Riga - WurzburgRiga - MilanoRiga - VejleRiga - PinskRiga - SzegedRiga - UtenaRiga - ErfurtRiga - GrazRiga - BremenRiga - GeraRiga - TauragėRiga - VelizhRiga - RūjienaRiga - ChemnitzRiga - Slonim Popular destinations in the city Pärnu\nMinsk - PärnuRiga - PärnuKiev - PärnuSalacgrīva - PärnuRiga airport - PärnuPraha - PärnuVilnius - PärnuSankt-Peterburg - PärnuWarszawa - PärnuTartu - PärnuKaliningrad - PärnuBialystok - PärnuGdansk - PärnuTallinn - PärnuHradec Králové - PärnuNarva - PärnuLviv - PärnuMoskva - PärnuPanevėžys - PärnuKaunas - PärnuBrno - PärnuKlaipeda - PärnuMogilev - PärnuVitebsk - PärnuPoznan - PärnuSuwalki - PärnuBerlin - PärnuLondon - PärnuSiauliai - PärnuKrakow - PärnuLublin - Pärnu Searching for the route Please wait


Green Novice paziņoj par debejis albuma izdūšonu - lakuga.lv\nTemys: albums, Green Novice, Padebeši, Roksts\nLatgalīšu folkrock/metal apvīneiba Green Novice paziņoj par debejis albuma “Padebeši” izdūšonu.\n“Padebeši” ītvers grupys daiļradis esenci, kas realizāta ostoņuos dzīsmēs. Klauseituoji varēs atpazeit gon labi zynuomuos “Zyli malni padebeši” i “Juotnīks”, gon ari īsapazeit ar mozuok dzierdātim skaņdorbim. Albums taustamā veidā byus pīejams marta suokumā. Atzeimejūt itū nūtykumu, Green Novice svieteis jaunū albumu vairuokūs koncertūs vysā Latvejā, pyrmais nu tīm byus 8.martā Preiļūs, kur uzastuos ari taidys pazeistamys grupys kai “Bez PVN”, “Dabasu Durovys” i Sovvaļnīks.


12th International Scientific Conference on application of Functional materials and nanotechnologies FM&NT-2018. October 2-5, 2018 Riga, Latvia. Book of abstracts - сборник | ИСТИНА – Интеллектуальная Система Тематического Исследования НАукометрических данных\n12th International Scientific Conference on application of Functional materials and nanotechnologies FM&NT-2018. October 2-5, 2018 Riga, Latvia. Book of abstractsсборник\nМесто издания: Institute of Solid State Physics, University of Latvia Riga, Latvia


Talk:Agnese Āboltiņa - Wikipedia\nAgnese Āboltiņa is within the scope of WikiProject Olympics. For more information, visit the project page, where you can join the project and/or contribute to the discussion.\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Talk:Agnese_Āboltiņa&oldid=695060963"\tCategories: Biography articles of living peopleStub-Class biography articlesStub-Class biography (sports and games) articlesUnknown-importance biography (sports and games) articlesSports and games work group articlesWikipedia requested photographs of sportspeopleSports and games work group articles needing infoboxesBiography articles without infoboxesWikiProject Biography articlesStub-Class Skiing and Snowboarding articlesUnknown-importance Skiing and Snowboarding articlesWikiProject Skiing and Snowboarding articlesStub-Class Olympics articlesUnknown-importance Olympics articlesWikiProject Olympics articlesStub-Class Latvia articlesUnknown-importance Latvia articlesWikiProject Latvia articlesHidden categories: Noindexed pages\tNavigation menu\nThis page was last modified on 13 December 2015, at 14:17.