Seksīgas Mežģīnes Up Krūšturi Push Up, Kas 2018 Caurspīdīga Sieviešu Apakšveļas Komplekts Stieples Bezmaksas Bralette Un Augsts Viduklis G-string Tērpi, Apakšveļas Komplekts Izpārdošana \_ Sieviešu intimates ~ Beautystyle.lv\nSeksīgas Mežģīnes Up Krūšturi Push Up, kas 2018 Caurspīdīga Sieviešu Apakšveļas Komplekts Stieples Bezmaksas Bralette un Augsts Viduklis G-string Tērpi, Apakšveļas Komplekts\nPreces Kods: b295\nKrāsa: rose sarkans, melns\nS top garums 30cm, saskaņā 78cm krūtis, bikses, garums 27cm, viduklis 63cm.\nM tops garums 31cm, saskaņā 81cm krūtis, bikses, garums 28cm, viduklis 66cm.\nL top garums 32cm, saskaņā krūtis 84cm, bikses, garums 29cm, vidukļa 69cm.\nXL top garums 33cm, saskaņā 87cm krūtis, bikses, garums 30cm, viduklis 72cm.\nModeļa Numurs: mežģīņu krūšturis komplekti\n5/5 Very good thank you nice\n5/5 The order has arrived quickly the measurements are accurate and the correct quality thanks to the seller\nSexy bra komplekts 2020 " Jaunā Modes Sieviešu Sexy Apakšveļa Apakšveļa Krūšturi G-String Pārredzamu Siksnu Komplekts A70\nsexy bra komplekts 2020 Jaunā Modes Sieviešu Sexy Apakšveļa Apakšveļa Krūšturi G-String Pārredzamu Siksnu Komplekts Funkcijas: 1. Šī apakšveļa ir ļoti atšķirīga. Plecu siksnas un muguras siksnas var regulēt atbilstoši savām vajadzībām. 2. Šī apakšveļa ir ļoti veidoti ar plecu siksnas, dzidri krāsu auduma, mīksts un ērts. 3. Tur ir dažādas krāsas, lai\nZiedu Acs Mežģīņu Apakšveļas Komplekts Sievietēm Sexy Apakšveļa Komplekts Skaistumu Atpakaļ Dziļu V Bralette Sieviešu Stieples Bez Plānas Push Up Īss Komplekti\nSet 3Pcs Sieviešu Modes Apakšveļas Komplekts Vasaras Sexy Zeķturi Biksītes Krūšturis Apakšveļas Komplekts Push Up Krūšturis+Siksnas Sexy Apakšveļa Komplekts Karstā Pārdošanas\n3-Pc Sieviešu Mežģīņu Sexy Apakšveļa Siksnas Krūšturis un Biksīšu Prievīte Uzstādīt Babydoll Apakšveļa Produkta informācija: Krāsa: Melna, Zaļa, Balta Materiāls: Mežģīnes, Izgriezums: V-veida kakla Sezona: Pavasaris,Vasara,Rudens,Ziema Stils: Sexy stilu Veids: Apakšveļa Komplekti, Kā mazgāt:Roku mazgāšana Aukstā Vieta: Medusmēnesis, Kāzu nakts, apakšveļa Puses, sleepwear,Valentīna


Category:Tengyur · Sūtra · sems tsam · Cittamātra - Buddha-Nature\nCategory:Tengyur · Sūtra · sems tsam · Cittamātra\nThis is a category page. It lists all of the pages in category "Tengyur · Sūtra · sems tsam · Cittamātra" as well as all subcategories of category "Tengyur · Sūtra · sems tsam · Cittamātra" if any exist.\nPages in category "Tengyur · Sūtra · sems tsam · Cittamātra"\nTexts/Theg pa chen po'i bstan bcos rgyud bla ma'i sa bcad\nRetrieved from "https://buddhanature.tsadra.org/index.php?title=Category:Tengyur_·_Sūtra_·_sems_tsam_·_Cittamātra&oldid=38637"


Aicynoj dasasaceit “Vosoruošonai” - lakuga.lv\nTemys: LVLKŠA, nūvodvuiceiba, Rogovka, Roksts, Veronika Dundure, Vosoruošona, Vosoruošona 2016\nŠkoluotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīņa, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona-2016”, kas nūtiks Rogovkā nu 31. juļa da 5. augusta.\nAicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas gryb styprynuot latgaliskū pošapziņu, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, prūtams, labi atsapyust i smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam. Itūgod kursu golvonuo tema – nūvodvuiceiba školā. Ir izstruoduots vuiceibu prīkšmata Nūvodvuiceiba standarts.\nVuicēsimēs, kai programuos īkļaut sova nūvoda kulturmontuojumu, īpazeisim vuiceibu materialus, tiksimies ar pazeistamim cylvakim – kulturys darbinīkim.\nNūdarbeibuos; īpazeisim metodis, kai struoduot; kūpā dorbuosimēs pi vuiceibu leidzekļu veiduošonys; tiks organizeita ekskurseja pa Rēzeknis nūvodu.\nByus daudzveideiga atpyuta. Uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu.\nPīteikumus gaidom leidz 15. juļam. Daleibys moksa EUR 16.00.\nDalinīkim piec pīteikuma sajimšonys atsyuteisim seikuoku informaceju par vysu, kas sagaida Vosoruošonys dīnuos i naktīs.\nAicynojam studentus pīsateikt dorba grupā..\nVaira dazynuošonys: Veronika Dundure (t.26481524)


Raiņa muzeja “Jasmuiža” duorzā apsaverama foto izstuode - lakuga.lv\nKarteņa: Ilze Onzule\nTemys: foto izstuode, fotografeja, Juosmuiža, Raiņa muzejs „Jasmuiža”, Rainis\nNu 5. maja da 31. oktobra Raiņa muzeja “Jasmuiža” breivdobys teritorejā, Preiļu nūvoda Aizkaļnē, apsaverama foto izstuode “Raiņa dzejolis fotogrāfijā”. Jei izveiduota projekta “Rainis un fotogrāfija” aktivitatēs, informej Memorialūs muzeju apvīneibys sabīdryskūs attīceibu specialiste Zane Grudule.\nBīdreiba “Tautas fotostudija “Ezerzeme – F”” 2020. godā aicynuoja fotografus nu vysys Latvejis īsasaisteit fotokonkursā “Raiņa dzejolis fotogrāfijā”. Konkursam tyka atsyuteiti vairuok kai 30 autoru dorbi, nu kurūs 23 tyka nūdrukuoti iz iudiņa iztureigom foto planšetem, pīvīnojūt attīceigys Raiņa dzejūļa ryndys. Projektā pīsadaleja fotografi nu Līpuojis, Ventspiļs, Reigys, Jelgovys, Jiurmolys, Daugovpiļs, Īlyukstis, Naujinis, Viļakys i Ūgris.\nProjekta autore Ilze Onzule cer, ka itū fotomaterialu varēs izmontuot ari tuoļuok, organizejūt pasuokumus i īšktelpuos, i uortelpuos, partū ka foto planšetis ir iudiņa iztureigys, vīgli eksponejamys i puorvītuojamys.\n2020. godā fotografejis beja apsaveramys Raiņa sātā Berkenelē, i ari itūvosor dažys nu fotografeju apsaveramys Raiņa bierneibys sātā. Tok leluokuo daļa nu fotoizstuodis niu aizceļuojuse iz Raiņa jaunu dīnu zemi – “Jasmuižu”.\nProjektu “Rainis un fotogrāfija” finansiali atbaļsteja Latgolys regiona atteisteibys agentura, Vaļsts kulturkapitala fonds i A/S “Latvijas valsts meži”.


Ardīvys žurnalam “Katōļu Dzeive” Latgolys Kulturviesturis muzejā - lakuga.lv\nTemys: Katōļu Dzeive, Latgolys kulturviesturis muzejs, Maruta Latkovska, Rēzekne, Roksts, Vēstures mirkļu pietura\n9. decembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurā adventa laika nūskaņuos byus vareiba sasatikt ar žurnala “Katōļu Dzeive” redaktori Marutu Latkovsku i kūpā atsavērt iz 25 mienešroksta izdūšonys godim. Leidz ar goda nūslāgumu žurnals “Katōļu Dzeive” darbeibu puortrauc.\nŽurnals “Katoļu Dzeive” pyrmūreiz tyka izdūts nu 1926. leidz 1940.gadam, piec vaira nakai 48 godu puortraukuma 1989. godā tys atsuoce darbeibu i catūrtdaļgodsymta garumā skaiteituojim beja vareiba dziļuok īpazeit i religiskys, i laiceigys temys, boguotynuot latgalīšu volūdu i nu jauna īpazeit daudzys Latgolys personeibys.\nViesturis šaļteņu pīturā atsavērsim i iz žurnala “Katōļu Dzeive” 25 godūs padareitū, i iz atrostū i dabuotū, najaušuos lykumsakareibuos nūteikūšū i īspiejamū. Pasuokuma laikā byus vareiba apsavērt ekspresizstuodi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.\nĪīšona 9. decembra Viesturis šaļteņu pīturā bez moksys!\nKarteņā: no kairuos: “Katōļu Dzeivis” datorsalicieja Silvija Tuča, redaktore Maruta Latkovska, golvonais redaktors pr. Andris Ševels MIC, muokslinīciskais redaktors Jezups Sitnīks MIC, korektore Emīlija Cvetkova, Viļānūs 2001.g. Karteņa nu M. Latkovskys arhiva.


Jau janvarī Ludzā byus apsaverama izstuode “Viss sākās Ļucinas štetelē” - lakuga.lv\nJau janvarī Ludzā byus apsaverama izstuode “Viss sākās Ļucinas štetelē”\nTemys: Hercs Franks, izstuode, Ļucina, Ludza, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs, Roksts, Vulfs Franks\n2015. godā Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja darbinīki realizēja Vaļsts Kulturkapitala fonda atbaļsteitū projektu “Viss sākās Ļucinas štetelē”.\nParkū taids nūsaukums? Itū frazi nazkod ir sacejs nūvodnīks Hercs Franks, gastejūt Ludzys muzejā. “Štetele” jidišā nūzeimoj moza piļsieteņa– deminutivs nu vuocu vuorda “stadt”.\n2016. godā H. Frankam byutu 90 godu. Par gūdu itai nūtikšonai Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejam roduos ideja izveiduot ceļojūšū izstuodi par Franku saimi i jūs davumu na tik Ludzai, nu ari vysam pasauļam. Herca Franka tāvs Vulfs Franks beja vīns nu pyrmajim Ludzys (Ļucinys) fotografim i, pasasokūt jam, mes zynam, kai piļsāta izavēre 20. gs. suokuos. Sovukuort Hercs Franks ir vīns nu legendaruokajim i pasaulī slovanuokajim Latvejis kinodokumentalistim. 20. godu symta 60. godu suokuos jis beja pyrmūs calmlaužu vydā, kas suoce veiduot tai sauktū Reigys poetiskū dokumentaluos kinys školu. Herca Franka filmografejā ir vaira par 80 īrokstu, lela daļa juo kinu īkļautys Latvejis kinoviesturis zalta fondā, i vairuokom kinom ir byutyska nūzeime ari pasauļa kinys kontekstā.\nIdeju par izstuodis izveidi atbaļsteja VKKF, daškirūt 1500 eiro. Par sajimtū finansiejumu tyka izgataveiti 11 puorceļami baneri, kurūs ir cīši vīglai transportēt i montēt, kai ari vitrina. Projekta leidzfinansātuojs ir Ludzys nūvoda pošvaļdeiba.\nIzstuodis “Viss sākās Ļucinas štetelē” atkluošona Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā nūtiks 21. janvarī.


Svečturi, sudrabs, 84 prove, Szekman (2 gb.), ciļņošana, 20. gs. sākums, 390.1+408.5 g, Minska, Krievijas impērija, h 39 cm\nGalvenā / Sudrabs / Lote №30018\nLote №30018 Atgriezieties lotu sarakstā\nSzekman (2 gb.)\nValūtas kursi: 1 EUR = 0.8945 GBP, 1 EUR = 90.9091 RUB, 1 EUR = 1.1922 USD, (Valūtas kurss uz 29-11-2020)


Uzjimta dokumentaluo filma par latgalīšim Sibirī - lakuga.lv\nTemys: Arņs Slobožaņins, dokumentaluo filma, filma, kina, latgalīši Sibirī, Sibirs\nNūsasliedzs dorbs pi dokumentaluos filmys “Latgalīši Sibirī”, kas stuosta par latvīšim (latgalīšim) tuolajūs Sibira plašumūs, kuru seņči iz tīni nu Latgolys devēs peļņā, vāluok daudzi, tī dabuojuši zemi, palyka iz dzeivi. Jūs piecnuocieji vēļ ir saglobuojuši latgaliskuos tradicejis i volūdu.\nVosorys vydā fiļmiešonys grupa devēs divu nedeļu ilgā ekspedicejā iz Krīveju, Sibiri, kab tyktūs ar latgalīšim, kas tī dzeivoj jau trešajā paaudzē, zyna vēļ latgalīšu volūdu i pīkūpj latgaliskuos tradicejis. Tyka satykti ari latgalīši, kuru saimis lūcekļus nu Latvejis deportēja padūmu vara. Sastoptūs latgalīšu saimu stuosti byus radzami jaunajā dokumentajā filmā “Latgalīši Sibirī”.\nFilma atkluos interesantus faktus par latgalīšu izceļuošonu i latgaliskū kulturu Sibirī, pīdzeivuotajom represejom. Filmā varēs vaira izzynuot, pīmāram, par Moskovys izdevnīceibā “Prometejs” latgaliski izdūtū Daniela Defo romanu “Robinsons Kruzo”, pabyut dzeraunē Mihailovka, kur izsyutejumā dzeivuoja i nūmira latgalīšu politiks, rakstnīks i sabīdryskais darbinīks Fraņcs Kemps. Sibirīšu i kinys veiduotuoja Arņa Slobožanina stuostus papyldynuos ekspertu komentari.\nFilmys “Latgalīši Sibirī” pyrmizruode nūtik 25. septembrī 18.00 stuņdēs Daugovpilī, “Šmakovkas muzejā”, 27. septembrī filmu 18.00 i 20.00 stuņdēs ruodeis Rēzeknis Tehnologeju akademejā. Vāluok paradzāti cyti filmys seansi, goda nūgalē jū planavuots demonstrēt Latvejis Televizejā.


Ceļš iz raksteišonu - lakuga.lv\nKulturys īsacejumi nedeļai Juoņa Streiča zeimē\nLatgaliskuos kulturys viests #3: nūtikšonys julī\nCeļš iz raksteišonu\n16 Augusts 2012\nTemys: Balkani, Edeite Husare, Edīte Husare, latgaliski, raksteišona, roksti, Roksts, VKKF, volūda\nJuļa beiguos Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs nūtyka pyrmais latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurū reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) i Latgalīšu kulturys gazeta (LaKuGa).\nKod pārnejuo goda decembrī LgSC aktivisti raksteja projektu Kulturys ministrejai, kab dabuotu atbolstu Latgalīšu Kulturys gazetys darbeibai, vīna nu īcerem beja izvuiceit jaunus raksteituojus myusdīnu latgalīšu rokstu volūdā. Vys tik itai aktivitatei leidzekli natyka daškierti, nu tyka izsuokts ceļš atbolsta meklēšonā cytur. Pošim beja skaidrs vīns – kai byus, kai nabyus nu apvuiceibys ir vajadzeigys – kasdīnys dorbā beja nūgurdynuojuši teksti ar „kai jādzu, tai rokstu”, „pīdūdit, ka latvyski, latgaliski najādzu” i taidā gorā. Taipat seņ nabeja nūtykušys i organizātys nikaidys latgaliskys seminarveida aktivitatis, kur na viņ kū ta lobu īsavuiceitu, nu ari latgalīši sasapazeitu i dabuotu tū latgaliskuo trokuma i sirsneibys davu dorbam iz prīšku. Lels paļdis Vaļsts Kulturkapitala fondam i Latgolys Regiona atteisteibys agenturai, ka atbolsts Latgolys Kulturys programys paskotā seminaram atsaroda! Vēļ tik drupeit radūšuma, spāka i dorba – kai ar minimalim resursim vysu padareit maksimali labi – i vyss var nūtikt!\nLatgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminaru „Roksti!” nūsaukumā gribiejom ikodēt vairuokys rokstu nūzeimis – aicynuojumu nasabeit i raksteit, rokstus, kū kotru dīnu var skaiteit portalūs i gazetuos i roksti kai musturi lītu i prīkšmatu rūtuošonai. Ituos nūzeimis tod ari tyka pamozeišam škatynuotys projekta i seminara laikā.\nNiu, atsaverūt iz aizvadeitū, ir lela prīca par rezultatu, nu pyrmais puorsteigums i varbyut drupeit apmulsums beja par aktivitati daleibys dasaceišonai – tuos eisti nabeja. Navarieja da gola saprast, voi vaine izsaukumā, sātys aizdavumā, programā voi na-laikā, deļ tuo prīca par tim, kas napasabeida, pīsadaleja i īsavuicieja koč kū jaunu. Seminara daleibnīku skaits iz 20 cylvāku – kaids atbrauce vāluok, kaids dreižuok brauce pa celi, kaids tik iz laiku, nu gols golā pasalyka taids eistyn optimals i ļuove sasajust kai lelai saimei ap tū vīnu garū goldu. Daleibnīki beja cīši dažaidi gon vacuma – nu studenta da pusmyuža godim, pīredzis – gon pyrmū reizi sasaskarūt ar raksteibu, gon ar zynuošonu bagažu, gon nūsadorbuošonys ziņā – žurnalistika, sabīdryskuos attīceibys, literatura, dorbs ar jaunīšim, školys, bibliotekys dorbs i cytys, nu reizē ari cīši leidzeigi – grybūši zynuot, aizrauteigi i gotovi pīsadaleit vysuos aktivitatēs.\nGolvonuo seminara īmesle – īsavuiceit raksteit latgaliski – beja vysu gryušuokais aizdavums. Tai kai atsarodom Zīmeļlatgolā, pa laikam nu golda gola atskanieja „Nu pi myusu ituo nasoka!”. Tys beja pyrmais, ar kū sasaskar kotrs, kas rauga īsavuiceit raksteit latgaliski myusdīnu ortografejā. Tuos golvonais aizdavums – piec īspiejis saglobojūt izlūkšņu boguoteibu, nu radeit bazi vīnuotai raksteibai. Ar itū nūsacejumu, raksteibys variantim i dažaideibu, lykumim i kuorteibu raksteituojus īpazeistynuoja Muora, kas napagurdama vuicieja, izklausieja i paleidzēja raksteituojim saprast i atrost sovu ceļu pi raksteišonys latgaliski. Nikur tuoli tai jau ari natyka – pīcys akademiskuo stuņdis beja tik viņ, kab apjaustu volūdys viesturi, skonu, lītvuorda i darbeibys vuorda raksteišonu, kur vēļ vysi vītnīkvuordi, skaitļa vuordi, partikulys i vēļ i vēļ. Kai atzyna seminara daleibnīki – īsavuiceit raksteit latgaliski pareizi ir gryuši, nu carams, ka īvuiceitais nalyka nūsabeit, nu taišni raiseit iņteresu vuiceitīs iz prīšku pošim, koč ari vēļ vīns secynuojums skanieja – vīns pots Tu vari vuiceitīs i vuiceitīs, nu vysim kūpā tys ir vierteiguok i efektivuok.\nRaksteit ir vīns vierzīņs, nu rezultats – roksts – cyts ituo seminara elements. Dūma, ka ļaužu, kas pīsadola seminarā, roksti iz prīšku varātu byut skaitomi ari LaKuGā i cytūs medejūs, beja svareiga, guodojūt par seminara saturu. Deļ ituo gostūs i tolkā tyka aicynuoti ari Anita Brauna nu žurnala „Ir”, kab rozstuosteitu par loba roksta taiseišonu, regiona pasuokumu tikšonu lelajūs medejūs, i Igors Pličs i Gunārs Vilcāns nu „Latgolys fotografu bīdreibys”, kab „raksteituoji” izzynuotu par lobu fotoreportažu kai svareigu roksta daļu vizualajā nūformiejumā. Mozuok kai lekcejis, vaira kai diskusejis i ideju mejis, paturūt pruotā i iz prīšku jamūt vārā pīredzejušūs stuosteituoju pīredzi.\nRaksteišona i roksti beja golvonais, nu cīši svareiga seminara daļa beja ari kulturviesture – Škilbanu pogosta i Zīmeļlatgolys boguoteibu īpazeišona. Ite tolkā guoja vītejī ļauds, pošdarbeibys kolektivi i cylvāku zynuotuoji. Par tim pādejim – cylvāku zynuotuojim – eipaši gribīs pasaprīcuot: par Māreiti (Slišāni), kas stuosteja par tāvu, par dzejnīku, par nūvodpietnīku, par Ontonu, ruodeja juo gruomotys i spieja saglobuot lītišku, nu reizē ari tik sirsneigu stuostu, ka muoce šaubys – Dīvs zyna, ci kaids cyts varātu tai atkluot Ontona Slišāna syuteibu kulturys dorbā; par Rutu (Cibuli), kas poša atzeist Mikeli Bukšu par vīnu nu sovys dzeivis lelajim veirīšim – tik eists, leidza izdzeivuots i breineigs stuosts īruove i apbyure namonūt, rodūt sajiutu, ka Mikeļs tiuleņ ari pots atīs pi mums.\nPyrmajā vokorā, piec pyrmuo apmulsuma par rokstu volūdu, par gūdu Annys – Saimineicys dīnai – kotram beja īspieja atrast sovu latgalīšu dzejneicys rokstu aili – seminara daleibnīku bolsūs izskanieja Tāraudys, Rancānis i Kalvānis dzeja – dzejneicys, kuru zeimē LgSC „gruomotu nūdaļai” paīt itys gods – Rancānis gruomota izdūta, nu sagatavēšonys procesā ir Ingridys Tāraudys i Emilejis Kalvānis dzejis kruojumi. Kotram īdūta tik dzejis lapeņa bez pīraksteitys autoris, nu var tik pasabreinuot, cik lelā daļā truopeigi tyka atpazeiti dzejneiču rūkroksti. Piečuok kluot beja pyrmuo vokora gosti – vītejuo folklorys kūpa „Rekavas dzintars”, kam itymā godā izguojs albums „Iz vacuo okas sukruma”, ar sovom dzīsmem. Paraleli mierkim īsapazeit ar vītejū kulturys boguoteibu, vēļ vīna gribiešona beja īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, kas vysim kūpā ļusteigi ari pasadeve. „Žagatine jumtā čārc” kliva par naoficialu seminara tituldzīsmi – skanieja golvuos, dzīduota vokorūs i pādejū reizi izdzīduota ari iz atvodom. Ūtrs vokors tyka veļteits latgalīšu teatrim. Cikom gostūs gaidejom sābru nūvoda „Palādas”, pošu aizdavums beja izvest latgalīšu „Gaileiti i visteņu” dažaiduos variacejuos – smīkli nasaryma ni pi komedejis, ni melodramys, ni trillera variantim. Piečuok, pa taisnū nu Rēzeknis, atroduši breivuoku šaļti izruožu turā, kluot beja ari Ontons i Anne, kas Balkanu ustobuos svieteja sovu kuozu goda jubileju. Smīkli i prīcys turpynuojuos, nu reizē ari taida drupeit nareala sajiuta, ka tys vyss nūteik itepat, tik myusim viņ, taipat ari apbreina par Baļtinovys ļaužu spieju spēlēt i dzeivuot iz skotuvis tai eistyn.\nTrešū dīnu gribīs saukt par īdvasmys dīnu. Seminara daleibnīki dīnys ūtrā pusē piec lekcejom kuope autobusā, kab izbraukuotu Škilbanu pogostu i apsavārtu, ar kū lepojās itys Krīvejis pīrūbeža pogosts. Pyrmuo nūstuošona – Styglovys gravuos – vītejā dobys pīmineklī, kas nu ceļa tai labi pasaglobuojušys sovu smiļktsakmiņu šmukumu. Tuoļuok ceļš pi Mikeļa Bukša jaunuo pīminekļa, pi kura aizasuok stuosts par Slišānu saimi i turpynojās Upeitē ci Upītie, kai soka vītejī. Upeitis gids – pārnejuo goda cylvāks latgalīšu kulturā Andris Slišāns – izvad apbreinojami īdvasmojūšā ceļā pa Upeiti – remonts Tautys nomā, bibliotekā, muzejā, teik taiseits pīminis duorzs Ontonam Slišānam. Upeitis pamatškolā bārnu natryukst, nu cīmā tryukst cylvāku, kas varātu struoduot prostūs dorbus, navar atrast „symtlatnīkus” – ite nav bezdorba, vysi struodoj (eipašuo šaļts – seminara pādejā dīnā, pa taisnū nu nūdarbeibom, pasaulī guoja vēļ diveji jaunī Upeitis bārni – Slišānu saimis turpynuojums!). Upeite ir Zīmeļlatgolys eipaši latgaliskuo sola i nikai nasatyc, ka aiz pakša Krīvejis pīrūbežys styngruo zona. Piec Upeitis stuostim braucīņs iz vītu, kurys deļ Upeitē nav bezdorba – vīnu nu Vileks nūvoda leluokajom saimisteibom „Kotiņi”. Saimineica Vija izvodoj storp lelajim, sacaltajim kuormim, traktorim i dorba aparatim, rozstuosta par ražeibu, augsnem, planim i kliust skaidrs, ka ite dorba natryuks vēļ ilgi. Tuoļuok autobuss vede iz pogosta centru – Rekovu, kur Rekovys viesturis eisšaļtenis teik apsavārtys Maizis muzejā i ir īspieja apsavērt ari jaunuos katuoļu bazneicys liturgiskū lītu muzeju. Programa saspryngta – laiks atpakaļ iz Balkanim i Škilbanu cīms palīk tik apsavieršonai pa lūgu, nu itymā pogostā radzātais nav vyss, kū varātu ruodeit – cīši daudzi palyka ari cytai reizei.\nVokorā otkon gostu gaideišona – vītejuo grupa „Napruots” i vēļ vīna sasatikšona ar Upeitis cylvākim – Upeitis jaunīšu folklorys kūpu. „Napruots” ir pīruodejums, ka Škilbanūs nav viņ folklora, nu jauni ļauds latgaliski dzīž ari pošu sacarātys myusu dīnu dzīsmis. Dzīž latgaliski, jo tys tai pats par sevi saprūtams. Upeitis jaunīšu daņči i rūtalis, mārgu dzīduotuos dzīsmis ir breineiga līceiba tradiceju puormontuošonai. Upeitis mārgys niu dzīž daudzi Rekovys etnografiskuo ansambļa dzīsmis – ansambļa vaira nav, nu dzīšmu pyurs boguots i juonas iz prīšku. Pādejais kūpeigais vokors i dzīsmis nabeidz skanēt da reita gaismai. Tai sovaiži i līk pasmaideit, ka vysus itūs vokorus izskaniejuse ari „Skaidruo volūda” – kotru vokoru piļneigi nagaideiti i kotru vokoru cytaidā izpiļdejumā.\nCatūrtā dīnā ap pušdīnem kliust jau skumeigs pruots – pādejuo kūpeiguo iedīņreize i nūdarbeiba pi leluo saimis golda aizvadeitys, cytu vaira nabyus – naskanēs epiteti par puorbaruošonu i saimineicu slavēšona, nivīnam nabyus vaicuojumu par tū, kai tod itū pareizi roksta i nikuo jauna narozstuosteis kaids nu lektoru. Nu prīcej dūma, ka ir tuos zynuošonys, kas īsavuiceitys, ļauds, kas satikti, īdvasma, kas sagiuta jaunom dareišonom, i idejis, kas realizejamys. Taipat paliks stuosti i sev viņ saprūtamī ciervu, rīkstu i rūkā izstīptu fotoaparatu smaidi. Iz sātu „raksteituoji” pajieme ari atziņu, kas na vīnu viņ reizi izskanieja rokstu volūdys stuņžu laikā – mes kotrs veidojam volūdu, deļ tuo juobyut atbiļdeigim par tū, kai rokstam.\nKai seminara organizātuojam, secynuojums – latgalīšim pa laikam vāga „sasapuļcēt borūs”, kab vaira justu tū kūpeiguos dareišonys spāku, tū sovu trokumu i gribiešonu zynuot, kū ta jaunu īsavuiceit. Vīns var dareit i dora, nu kūpā byušonai vys tik ir spuornu spāks. Taipat nasabreinojit, ka pa laikam LaKuGā pasaruoda kaids roksts, zam kura „eipašuo atzeime” – sagatavēts projekta laikā. Tai ari ir – teik piļdeiti sātys aizdavumi, izlobuota raksteišona i gatavēti jauni roksti. Raksteišona nasabeidz ar Balkanu sātys durovu aiztaiseišonu.\nVēļ tik gribīs pasceit sovus paļdis tim, kas kaidā šaļtī ari beja kluot ar sovu atbolstu i paleidzeibu – Ilzei i Kristīnei par idejis burys turiešonu, Artim par cyparim, Dagnejai, Maijai, Teņam i Aleksandram par logistikys vaicuojumu rysynuošonu, Muorai par vuiceišonu, Škilbanu pogostam, vysim kolektivim i cylvākim par prīcu, kū nese i dorbim, kū dora, Balkanim i Vijai par izjimšonu, par ārtajom guļteņom i lelū saimis goldu, Inesei ar komandu par gordajom iedīņreizem, aplīcynojūt Latgolys gostu izjimšonys muoku, māmai par tortu, VKKF, LRAA, KM i LgSC par naudeņu, Latgolys uzjāmumim – „Adugam”, „Latgolys pīnam” i eipaši „Bolvu maiznīkam” par pīruodejumu, ka vāga viņ pavaicuot i Tev tiks dūts! Paļdis „raksteituojim” i vysim, kas beja blokus i vydā!\nI tim, kas šaubuos par tū, voi vāga pareizi raksteit i čeikst, ka gryuši, grybu viņ saceit, ka pyrma kaidim sešim godim pyrmū reizi poša sasaskuoru ar myusdīnu latgalīšu rokstu volūdu kai Latvejis Universitatis C dalis kursu. Oi, cik gryuši nu suoku guoja, cik daudzi klaidu, i Lideja jau pasceja – „Kū nu zīmeļlatgalīša var gribēt!”. Nu var gribēt – var pamozeišam īsavuiceit. Vuiceišonuos gon nūteik kotru dīnu vēļ arviņ, i vēļ, ui, cik daudzi i daudzi juosavuica, nu vyss ir tikai i vīneigi gribiešonys vaicuojums. Ite maņ vysod Ilzis (Spergys) pīmārs pruotā – latvyski nivīns naroksta „Es pac nēsu zveinieks”(skaiti ITE), deļ kuo tod latgaliski tys ir tai „normali” raksteit, kai pateik?\nNasabeisti nu klaidom, vuicīs i roksti!\nPS Vītā – spletneicys vuokums pošu pīmiņai i video goboli cytu acim. A kartenis i atskaitis pa dīnom beja ITE, ITE, ITE i ITE.\nJureits dzīd kuozu dzīsmis, skaita romantiskus Rancānis dzejūļus – ka tik tī septeni vīntuleibys godi jam nav cauri?\nDzierdieju, ka Oskaru vakar pīrunuoja puorsaceļt iz Jalgovu.\nRunys kleist, ka Inga byus jaunuo soliste „Napruotā” voi ari – pīdoncuotuoja.\nMuora jau nūvasta tik tuoli, ka pyrms nūdarbeibys brauc iz bazneicu piec svieteibys\nPuiši praseja olu, – i Inese jūs aizvede iz Styglovys gravys olu.\nĪt runys, ka Kuorsovys Inga likvidej sovus konkurentus, plkst. 5:00 jūs īslādzūt ustobuos i bīdynojūt ar ciervi.\nPyrmajā naktī beja „scary movie”, tok tū nivīns nazyna voi nūlīdz.\nJauns nūsacejums – napīsaēst!\nBaumoj, ka pa itom dīnom Vineta V. atroduse jaunu, labi apmoksuotu dorbu – „Palādās” par apkūpieju piec izruodem.\nDīna īsasuoce ar ciervi Ingys rūkā i nūsabeidze ar ciervi – cyuku bērēs. Rikteiga cierva dīna!\nJureišam ta noba slavnuo – kai pīspīd, tai peikst! /”Palādu” Jezups/\nIngai nu reita tik sorkonys, sorkonys lyupys… Laikam bīšu salatus daudz pa nakti āduse.\nBaumoj, ka seminara naoficialais nūsaukums asūt „Razuleitis nūmetne”.\nKristīne cīši čakla. Slauka, slauka i slauka greidu!\nOi, oi cik Ilzei eisa kleita!\nRoksts sagataveits projekta “Latgalīšu rokstu volūdys vosorys seminars “Roksti!”” laikā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys Kulturys programys i Kulturys ministrejis atbolstu.\n18:00 “Dailes Kanona” pyrmais koncerts... @ Latgolys viestnīceiba "GORS"\n“Dailes Kanona” pyrmais koncerts... @ Latgolys viestnīceiba "GORS"\nNu 3. augusta Dailis teatris aicynoj iz septeņu koncertu cyklu “Dailes Kanons”, kuruo pyrmajā koncertā izskanēs veļtejums Bronislavai Martuževai aktrisis Olgys Dregis skaiteitajā dzejā i pianista Edgara Cīruļa spālātajā Imanta Kalniņa muzykā. “Dailes Kanons” ir[...]\n18:00 Grupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Krustpiļs Kulturys noms\nGrupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Krustpiļs Kulturys noms\nOct 2 @ 18:00\n19:00 Gundegas Rancānes gleznu izstuod... @ Latgolys Kulturviesturys muzejs\nGundegas Rancānes gleznu izstuod... @ Latgolys Kulturviesturys muzejs\nOct 2 @ 19:00\nLaikā nu 8. septembra leidz 2. oktobram Latgolys Kulturviesturis muzejā var apsavēr pavasarī Covid-19 īrūbežuojumu dieļ atcaltū muokslinīcis Gundegys Rancānis gleznu izstuodi “Klātesot”. Izstuode atspīgeļoj G. Rancānis vierteibys gleznīceibā, kur vysu leluokuo nūzeime ir koloritam,[...]\n17:00 Grupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Latgolys viestnīceiba "GORS"\nGrupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Latgolys viestnīceiba "GORS"\nOct 3 @ 17:00\n19:00 Grupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Reiga, VEF Kulturys piļs\nGrupys “Baltie lāči” koncertprog... @ Reiga, VEF Kulturys piļs\nOct 7 @ 19:00\nVar dasasaceit seminaram par Latgolys identitatis izaicynuojumim\nValentins Lukaševičs. Surgunteja\nGrupa “Varang Nord” prezentēs jaunū albumu “Pārķiuņa uomurs”\nParkū zīmeļus sauc par pūstumim, pūškom, tukšumim?\nKulturys īsacejumi nedeļai: Ontona Rupaiņa romani i vītys, Raiņa ailis\nVertikalais un horizontalais cylvāka dzeivē. Saruna ar stiernīti Īvu Zepu\nRepere Ūga izdūd jaunu dzīsmi “Piārs”\nGribiešonai pieteit ir juobyun īškā. Saruna ar Anitu Braunu


Kolnasāta 24. janvārī - lakuga.lv\nTemys: Gundega Rancāne, Kolnasāta, LR1, Makašāni, Ontons Rancāns, Roksts\nRaidejumā Kolnasāta tiks stuosteits par muokslinīku Rancānu saimi – gleznuotuoju Gundegu Rancāni i juos tāvu, kūktieļnīku Ontonu Rancānu. Jī dzeivoj i struodoj Rēzeknis nūvoda Makašānūs, kai ari dorbojās Gundegys muotis Lūcejis vuordā nūsauktajā Makašānu omotu vydsškolā. Vuordineicā Valentins Lukaševičs sarunā ar Arni nu “Dabasu Durovu” zīmeiguos nūskaņuos raudzeis rast latgaliskūs apzeimiejumus zīmys sporta veidim.


AnedineGold livejasmin ArielFlyRustella4U livejasmin MirabellCuteMirabellCute livejasmin Sabina102TinaLoveLady livejasmin TsSexServiceXDorothyFaith livejasmin ShinyAllenSmileBabyy livejasmin KynkyBDSMslave\nStephanieS livejasmin AngelicaCutie02boysexyhotxxx livejasmin getthatdickinmeMirabellCute livejasmin WhiteDevil3Sabina102 livejasmin LelimaVIKTORIAblondy livejasmin TayanneBrstramak livejasmin NastyliciousXXX\nParniyna . GIORDYSTAR. XMikaLinX. KynkyBDSMslave.\nKynkyBDSMslaveCorwynIhtiajPreciousWildOrchidCpl .camilaSkinnyMrArtistcamilaSkinnyboyhot21 .YanisAndMayaAlicciaHotPUNISHERROSEMalanyAndManuEla .Rustella4UBonnyCoolboyhot21ExoticMJ .Baileyjames25FieryXAriaMileyDuntsTayanneBr .AshleyStarBbFrankLevisStrongCutePalinForUBBWPrincessXX .AbelKaiFrankLevisStrongRealFatPussyKynkyBDSMslave .MileyDuntsRealFatPussyMirabellCutePamelaSaenz .AsianLeonAmyNicolleteGirlEmmaAMYHALLEY .CalypsoBlackLelimarobertwepstramak .NastyliciousXXXBBWPrincessXXLadyLuizaExoticMJ .\nAMYHALLEY VideoEasternGirlX VideoMiyokoQUEENcock VideoAMYHALLEY VideoDivineRae VideoTinaLoveLady Video\nExoticMJ VideoBBWPrincessXX VideoQueenBB VideoDesireedGold Videorobertwep VideoMirabellCute Video\nAbelKaiMehmetDejaVuPaulinaykeshaWhiteDevil3 .AntonelliHotBeckaXMisDreamyMiyokoQUEENcock .CorwynLoVelyGirlAlicedavidboy23Lelima .XMikaLinXLelimaBoysclub2MisDreamy .CalypsoBlackMehmetDejaVuLelimaXDirtyBlond .AMYHALLEYEasternGirlXBaileyjames25IhtiajPrecious .JezrahAndRavenbombasexxxMileyDuntsAlicciaHot .IsiloveAxxelSexGuyServiceTransDesireedGold .SmileBabyyCutePalinForUAMYHALLEYAmyNicollete .camilaSkinnyBobbyAndEvelyneXMikaLinXVictoriaHardCock .WhiteDevil3BLONDL0LASabina102Sabina102 .


15. folklorys ekspediceja Lūznovā i Zosnā\n2016. godā tyka prezentāti tūlaik pādejūs folklorys ekspediceju DVD diski: nu suokuma „Viļakys ticiejumi” i tod „Senī omoti Dagdā”. Juosoka, ka jau tod filologejis studentu nu Rēzeknis Tehnologeju akademijis (RTA) beja mozuok kai ekspedicejā braukt gribietuoju nu augstškolys senioru, postfolklorys grupys „Rikši” ci cytu sadarbeibys partneru. Redziejuos, ka tradiceju lānom, tok izzusts nu RTA „dīnys kuorteibys”. Bet jaunys studeju programys i jauni kursi deve īrūsmi tradiceju turpynuot.\n2018.goda īrostajā piecjuoņu laikā RTA sadarbeibā i pasateicūt Lūznovys muižys darbinīku iniciativai devēs folklorys ekspedicejā iz Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostu. Naīrostuok beja tys, ka pamatu veidova jau magistra programys „Regionalī medeji i komunikaceja” 1. kursa studenti, na filologi. Prūtams, bez filologu taipoš naiztyka, tok kūduls i pamataizdavumi studentim jau beja cyts. Ka filologi vaira atteisteja kominakacejis i pietnīcyskuos prasmis, tod komunikacejis vierzīņa studenti i studentis vaira beja (i vēļ ir!) īsaisteiti audiovizualuo materiala veiduošonā.\nEkspedicejis īspaidi kai vysod sasaliks pa plauktenim ni vīnys nedelis i ni goda garumā. Ir koč kas, kas pasaruodeis izreiz M. Justa foto ci S. Ūdris rokstūs, taipoš videosižetūs, kas plotuokai publikai pasaruodēs iz rudiņa pusi. Tymā pošā laikā Lūznovys muižys ļayds brīst leluokam izdavumam par sovys apleicīnis viesturi, bet emocejis i satyktūs cylvāku stuostejums vēļ ilgi ļaus atsagrīzt vīnā voi ūtrā viesturis, nūtykuma viesturē voi tradicejis spylgtumā.\nGryuši izceļt kaidu vīnu stuosteituoju voi tradiceju, kas īkryta pruotā, ari sirdī i pīrokstu kladēs itamā pusē, tok ir sovi nūslāpumi Kiuleņu, Gudeļu, Pušbārnu sādžai, ari Vertukšņai i Zosnai. Par pošu Lūznovu i narunojūt. Ir pīredze i zeimis, ari cylvāku dorbs i uzadreiksteišona, kas puorsteidz i dūd energeju nūticēt, ka īspiejams ir vyss. Var sacēt, ka mainuos ari stuosteituoju kultura, sovys pīredzis pasnīgšonys veids. Vaira var dzierdēt puordūmys par vierteibom, dzeivis jāgu, kur gryuti nūškiert dzeivis i gruomotu gudreibys, tok vierteibys namaineigys: ticeiba sovim spākim i Dīvam, sirdsgudreiba, miļzeigs dorba spars i aktivitate, zīduošonuos svareigūs lītu lobā.\nRTA tei beja pīcpadsmytuo ekspediceja, kai smejīs, Rēzeknis nūvodā jau pīktuo: 1. – Lendžūs, 2. – Bieržgalī, 5. – Rogovkā, 10. – Kaunotā i 15. – Lūznovā. Ir lītys, kas palīk nu paaudzis paaudzē, bet ir kas aizamierst cīš dreizai. Viesturis fakti sabryuk kai kartu pilis, bet nūstuosti, sapyni, zeimis palīk pruotā. I ej tu izskaidroj viesturei, ka pieckara periodā vīnā prūdā ilgu laiku gulēja Lūznovys Madona i Stalina kryušutāls. Tik vīnu restaurēja, a ūtru vysmoz idejiski čekys maisūs vēļ globoj…\nEkspediceja nūtyka ar Vaļsts Kulturkapitala fonda (Lūznovys muiža), Rēzeknis nūvoda i IZM projekta “Nūvodvuiceiba” (RTA) atbolstu.


Black bullet, Volume 1, Those who would be gods - Washington County Cooperative Library Services\nBlack bullet, Volume 1, Those who would be gods, Shinden Kanzaki ; illustrations by Saki Ukai ; translation by Nita Lieu\nThe Resource Black bullet, Volume 1, Those who would be gods, Shinden Kanzaki ; illustrations by Saki Ukai ; translation by Nita Lieu\nThe item Black bullet, Volume 1, Those who would be gods, Shinden Kanzaki ; illustrations by Saki Ukai ; translation by Nita Lieu represents a specific, individual, material embodiment of a distinct intellectual or artistic creation found in Washington County Cooperative Library Services.\n"The world has already ended. The future--where a terrible battle against a parasitic virus called "Gastrea" has been fought...and lost. Humanity is cornered and lives in despair. Rentaro and Enju face constant danger in their work as a team of anti-Gastrea specialists known as "civil security officers." As if the daily fight against oblivion weren't enough, they soon face a threat that could destroy all of Tokyo..." -- Unedited summary from the book\nNew York, Yen On, August 2015\n"First published in Japan in 2011 by Kadokawa Corporation, Tokyo" -- Title page verso\nBlack bullet, Volume 1, Those who would be gods\nShinden Kanzaki ; illustrations by Saki Ukai ; translation by Nita Lieu\n
 Data from Black bullet, Volume 1, Those who would be gods, Shinden Kanzaki ; illustrations by Saki Ukai ; translation by Nita Lieu - Washington County Cooperative Library Services
\nData Citation of the Item Black bullet, Volume 1, Those who would be gods, Shinden Kanzaki ; illustrations by Saki Ukai ; translation by Nita Lieu


SolChataway Оптовики 24 - Оптовики 24\n» SolChataway's профиль\nAddress: 28 Route De Lyon, Illkirch-Graffenstaden\nLocation: Illkirch-Graffenstaden, Līgatnes novads, Russia\nGot nothing to say abοut myself at all.\nYes! Im a membeг of optoviki24.com.\nclick this site : Hoԝ To Lock Fіles Business Using Youг Childhood Memⲟгies\nIf you beloved this posting and you w᧐uld like to receive additional information гelаting to Encryption From Folder Lock kindly stop by the webpage.


Meklēja iesūtītāju smelters p. un skrinda k.\nRezultāti: 81 - 90 no 166\nKas tam beja svòteņam,\nKa jis taišņi naşédèje?\nVaj tev beja gòrni greizi,\nVaj kópuri mugurâ?\nAvots: 422_3a Viss no avota»\nPagasts: Višķi Viss no pagasta»\nBollta puča, zaļš jai kóts,\nMuošeņ jai koļers tóds;\nSkaista meita, gudra runa,\nMuošeņ jai podùms tóds.\nPròteņ munu lusteigù,\nVòrdu soku, meži skaņ,\nSúli speru, zeme reib.\nAvots: 409d Viss no avota»\nGrib zeméte smaļk arama,\nGrib i smaļki eçejama;\nGrib mòşeņa tautôs īt,\nGrib bròļûsi padzeivót.\nSadaŗ mìz's ar apini,\nI mòşeņa ar bròļeņi;\nMyužam tautys nasadaŗ\nAr muním bròļeņím.\nSaauguši úši, kļavi\nMuna tàva pogolmâ;\nAiz tús úšu, aiz tús kļavu\nNaredz saùļis izļàcùt.\nTeļa putrys dzáròjeņi;\nKas svàtdìnis olu dora.\nTreju gonu sasadzeiņa\nVíni díva, útri Laímis,\nTreší munu bròļeļeņu.\nToļi gòju, naredzèju\nTiki skaista úzuļeņa:\nZalta zori, vara saknis,\nSorkons ols glòzétê\nLeìdz pošam dybynam;\nSkaista muna lìgaveņa\nLeìdz pošam vacumam.


Peak 8 Village E35 by RedAwning - Breckenridge - Hotels.com\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Naktsmītnes ieeja\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Naktsmītnes priekšskats[1/25]\n1 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Naktsmītnes priekšskats\n2 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Balkons\n3 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Privāta virtuve\n4 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Privāta virtuve\n5 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Dzīvojamā zona\n6 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Dzīvojamā zona\n7 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Privāta virtuve\n8 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Vannasistaba\n9 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Vannasistaba\n10 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Ārpuse\n11 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Naktsmītnes priekšskats\n12 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Naktsmītnes priekšskats\n13 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Dzīvojamā zona\n14 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numurs\n15 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numura ēdamzona\n16 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numurs\n17 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numurs\n18 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Naktsmītnes priekšskats\n19 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Naktsmītnes teritorija\n20 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Naktsmītnes priekšskats\n21 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numurs\n22 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numurs\n23 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Naktsmītnes ieeja\n24 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge\n25 - Peak 8 Village E35 by RedAwning, Breckenridge, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas\nBrekenridžas slēpošanas apgabals — 8 min. pastaiga\nMain Street (iepirkšanās iela) — 21 min. pastaiga\nBrekenridžass krastmalas promenādes centrs — 20 min. pastaiga\nEdvīna Kārtera Muzejs — 22 min. pastaiga\nMegijas dīķis — 24 min. pastaiga\nThe Burn — 3,9 km\nTenmile Range Peak 7 — 4,5 km\nDillon Reservoir — 12,4 km\nPeak 8 Village E35 RedAwning Condo\nVillage E35 RedAwning Condo\nPeak 8 Village E35 RedAwning\nVillage E35 RedAwning\nPeak 8 Village E35 By\nPeak 8 Village E35 by RedAwning Condo\nPeak 8 Village E35 by RedAwning Breckenridge\nPeak 8 Village E35 by RedAwning Condo Breckenridge\nBieži uzdotie jautājumi par naktsmītni „Peak 8 Village E35 by RedAwning”\nJā. Tuvumā ir vairāki restorāni, tostarp „Motherloaded Tavern” (1,2 km attālumā), „Columbine Cafe” (1,9 km attālumā) un „Giampietro” (2 km attālumā).


Katrīnas Kūkojas lekceja "Latgaliešu literatūra ārpus grāmatām" - lakuga.lv\nKatrīnas Kūkojas lekceja “Latgaliešu literatūra ārpus grāmatām”\n22/10/2021 @ 11:00 – 11:20\n21. i 22. oktobrī tīšsaistē nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakuļtatis konference “”Jaunāka literatūra Latvijā II”. 22. oktobrī varēs nūsaklauseit Katrīnas Kūkojas lekceju “Latgaliešu literatūra ārpus grāmatām”.\nLekceju varēs nūsaklauseit ITE.


13 avis et 13 photos pour FIRKIN COTTAGE, country holiday cottage, with a garden in Wymondham, Ref 2108 | TripAdvisor - Wymondham Location de vacances\nFIRKIN COTTAGE, country holiday cottage, with a garden in Wymondham, Ref 2108\nWymondham : tourisme\nWymondham : hôtels\nWymondham : locations de vacances\nWymondham : vols\nWymondham : forum de voyages\nWymondham : restaurants\nWymondham : activités\nWymondham : photos\nWymondham : carte\nWymondham : guide de voyage\nLocations de vacances adaptées aux personnes âgées à Wymondham\nLocations de vacances près de Sainsbury Centre for Visual Arts\nLocations de vacances près de Eaton Park\nLocations de vacances près de Wymondham Abbey\nLocations de vacances près de Norfolk Tank Museum\nLocations de vacances près de Prince of Wales Road\nLocations de vacances près de Earlham Park\nLocations de vacances près de UEA Sportspark\nLocations de vacances près de University of East Anglia\nLocations de vacances près de Wymondham Historic Railway Station\nLocations de vacances près de The Spa at Aldercarr Hall\nRechercher Europe›Royaume-Uni (UK)›Angleterre›East Anglia›Norfolk›Wymondham\nLogement à louer - 2 Chambres, 1 salle de bains, 3 couchages\nWymondham, Norfolk, East Anglia, Angleterre\nEnvoyer à un ami À propos du gérant, Sykes Cottages Langues parlées :\nD'après 17 600 avis et 7 634 locations Contactez le Gérant Voir plus Annonce #FKN2399289\n- basé sur 13 avis Écrivez un avis\nAnglais en 1er Français en 1er Toutes Derniers résultats en français Écrivez votre avis sur FIRKIN COTTAGE, country holiday cottage, with a garden in Wymondham, Ref 2108 Cliquez pour noter\n5 votes utiles “Très agréable”\nSéjour en mars 2017\n15 votes utiles “Très bel hôtel, très belles personnes.”\nAvis écrit le 29 juin 2015\nSéjour en juin 2015\nDates Séjour minimum Par semaine 18 mars 2017 -\n31 mars 2017 3 nuits\n07 avr. 2017 3 nuits\n08 avr. 2017 -\n14 avr. 2017 3 nuits\n21 avr. 2017 3 nuits\n05 mai 2017 3 nuits\n06 mai 2017 -\n12 mai 2017 3 nuits\n13 mai 2017 -\n19 mai 2017 3 nuits\n26 mai 2017 3 nuits\n27 mai 2017 -\n02 juin 2017 3 nuits\n03 juin 2017 -\n16 juin 2017 3 nuits\n17 juin 2017 -\n23 juin 2017 3 nuits\n30 juin 2017 3 nuits\n07 juil. 2017 3 nuits\n14 juil. 2017 3 nuits\n21 juil. 2017 3 nuits\n22 juil. 2017 -\n28 juil. 2017 3 nuits\n29 juil. 2017 -\n04 août 2017 3 nuits\n05 août 2017 -\n18 août 2017 3 nuits\n25 août 2017 3 nuits\n01 sept. 2017 3 nuits\n08 sept. 2017 3 nuits\n15 sept. 2017 3 nuits\n16 sept. 2017 -\n29 sept. 2017 3 nuits\n06 oct. 2017 3 nuits\n07 oct. 2017 -\n20 oct. 2017 3 nuits\n21 oct. 2017 -\n27 oct. 2017 3 nuits\n28 oct. 2017 -\n15 déc. 2017 3 nuits\nLocations de vacances Norfolk\nWymondham: afficher toutes les 8 locations\nVous recherchez un hébergement à Wymondham ?


Kopējais augstums: 2 - 237 cm.\nKopējais dziļums: 3 - 252 cm.\n125x75x74 cm (8)\nPreču kopskaits 2467\n29x36 cm pelēkā krāsā\n0,99 € / 150 gab.\n7x Ø23 cm baltā krāsā\n29x37 cm pelēkā krāsā\n55x55x45 cm melnā krāsā\n125x75x74 cm baltā krāsā-melnā krāsā\nViesmīlības un ēdināšanas uzņēmumiem IDEJAS un iedvesma


Quo vadis, Kemp?: romans “Aizlauztais spaits” - lakuga.lv\nTemys: Aizlaustais spaits, Fraņcs Kemps, Juoņs Ryučāns, latgalīšu literatura, Ligija Purinaša, recenzeja, Roksts, Sandra Ūdre\nRoksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv\nFraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu ir F. Kemps. Sovutīs 1969. g. teik publicāta Mikeļa Bukša monografeja “Francis Kemps: ceineituojs par tautys tīseibom”. Myusu dīnuos Kempa vuords teik fragmentari slavynuots, pasasokūt poetiskuo roka apvīneibys “Kapļi” 2015. g. izdūtajam albumam “Ašņa dasys” i eiskinom “Gambits 1917. Pyrmī osni” (2016) i “Gambits 1917. Lauleibys” (2017). Vysleluokuo nūzeime itūšaļt laikam ir Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna biografiskajam romanam “Aizlauztais spaits” (2016), kas izgaismoj taidys F.Kempa privatuos dzeivis peripetejis, kas varbyut i kaidam līk pastīpt rūku piec korvalola butelcenis voi validola tableteitis. Juopīzeimoj, ka itys romans 2017. g. ir sajiems Latgalīšu kulturys bolvu “Boņuks 2016” kai lobuokais snāgums literaturā.\nRomanu “Aizlauztais spaits” puorskaitieju viņ nu ūtruos reizis. Deļkuo? Itei gruomota prosa gona daudz iņteresis par Kempa kungu i skaiteituoja smedziņu resursu, kab “atkūst” Kempa dzeivisguojuma labirintus i romana mozaikveideigū strukturu, latgalīšu volūdys arhaismu nūzeimi (būrte, komža, dasātkys, izžbuons, leidzūneite, žybainis, namosnys i c.), vysaidu viesturiskūs personeibu “pseidonimus” (par pīvadumu, kas ir tys Aļpons, kam romanā Fraņcs roksta viestuli piec Ūtruo pasauļa kara), i, prūtams, skaiteituojam juobyut spiejeigam salikt kūpā faktus par latgalīšim pyrma i piec 1904. g., ap Pyrmū pasauļa karu, piec tuo, Latvejis Republikys laikā, Kārļa Ulmaņa periodā i padūmu laikā. Ka asat skaitejuši F. Kempa gruomotu “Latgales likteņi” (1938, puorizdūts 1991), to skaitit, ka jius asat izdarejuši pusi dorba, kab saprostu ari Fraņča ideju satvoru, kas romanā ir dīzgon izsvaideits.\nItamā romanā mejās viestejums 3. personā ar epistolarū (viestuļu forma) viestejumu. Izreizis gon maņ nabeja skaidrys, piec kaidys logikys teik veiduota romana struktura. Piečuok saprotu, ka dominej hronologiskais priņcips. Ite ir gon viestulis volūdys kodu maiņa (kirilicys literim raksteitys latgaliski), gon viestulis div dažaidūs burtu šriftūs (īspiejams, lai skaiteituojs atškiertu stilizejumus/citatus?!). Adresati ir gon Kempa laikabīdri, par pīvadumu, sīva Konstaņce, “generals”, Raiņs, Mikeļs Valters i c., gon cytu laiktelpu ļauds – Ļudovits Štūrs (slovaku nacionaluos atmūdys dalinīks, dzeivuojs 19. g.s.) i Ivars Osens (norvegs, kas ir izveiduojs vīnu nu norvegu volūdys rokstu formom, dzeivuojs 19. g.s.). Laiktelpys sajukšonai, balanseišonai iz sapyna, realitatis i vizejis rūbeža sūpluok ir ari intertekstualitate (teksts tekstā): “Gon jau kod na viņ na tik da tūs [nu slaucamys guņs da zalta tesmiņu dadūmuot], i da pylnu kārmanu dabasu, i da dzeiveibys seikšaļteņu nūstuošonys dadūmuos, i da bolta šokolada lelajuos atlaiduos. Da pagraudys, susātiva ci reitišku mada, da kuo gribi. Vot taidi vot batvini!” (38. psl.) Voi jius varit atkodēt itamā citatā nūsauktuos latgalīšu gruomotys?\nGlorificēt voi saprast?\nKuram – zynuotnīkam voi rakstnīkam – ir gryušuok byut objektivam? Vys jau obim. Kas ir svareiguok – saprast voi glorificēt? Fraņci Kempu glorificiejuši ir gona daudz, i ari myusu dīnuos dažs lobs skaita, ka par Kempu var saceit lobu voi nikuo. Kai par nabašnīku. Voi juo idejis teišom ir myrušys? Varbyut jis ir nasaprosts? Puorprosts? Nūmalnuots? Kai mes tū varim puorbaudeit?\nRomans “Aizlauztais spaits” attaisa durovys iz Fraņča privatuos dzeivis vuojeibom: muižnīciskys aizbidļnīceibys blokusparuodeibom – ambicejom, plaša vierīņa dzeivi, gūdkuori, kas prosa naudys, sovys privatuos dzeivis pazīduošonu sabīdreibys pīnuokumu lobā, sovu jiutu nūlīgšonu, mesejis apziņu, kas cylvāku dadzynoj i nūdadzynoj. Fatalisms i liktiņa jiedzīņs romanā ir vīns nu golvonūs caurveju motivu, kas pasaruoda gon kai žvūrgzdyns i latiņu volūdys teicīņs iz ituos kaitenis, gon kai divu cylvāku sasatikšona (Fraņcs i Kosce, Fraņcs i Mare), gon kai gaismys, guņs i spaita simbols.\nItamā gruomotā ir ari spieceigs sīvīšu portretiejums – Koscis i Maris tāli. Vīna Kempa nasaprūt, dzeivuodama sovā myužam jaunys meitinis sapynu i fantazeju pasaulē, bet ūtra ir gotova jiutu deļ iz sovu placu iznest vysa pasauļa smogumu. Taida tipiska stypruo latgalīšu sīvīte. Paradoksalys, sarežgeitys, viņ jaušamys ir vysu treju sovstarpejuos attīceibys. Sīvīšu pasauļs pasaruoda ari kasdīniskūs seikumu aprokstūs, kas labi paruoda laikmata vidi: Zviergzdīnis sadu uobeļneicys,vysvysaidi iedīni, 20. g.s suoku mūdis teņdencis, sudobra trauki pūļu šlahtiču sātā i tt. Ir ari daža loba intriga, kas skaiteituoju tur pi teksta i roda naatsluobstūšu interesi.\nMiersteiguo cylvāka “apgrieceibys” romanā sasavej ar F. Kempa politiskūs i socialūs nūtykumu paragūņa lūmu: “Baļtīši, lykdami pamatus kūpejai autonomejai, pasaceis tai: Pa vysu Latveju lai skaņ vīna volūda, jo mes tok asam vīna tauta, nikaidys latgalīšu volūdys nav un byut navar, vysūs zemis voldūs, vysuos školuos lai ir vīna latvyskuo volūda. Tai pasaceis treji symti bolsu i dareišona byus beigta. Myusu symts deputatu lelum lela daļa saceļs protestu, bet nikuo tys protests naleidzēs. Bolsu vairums paliks spākā.” (126. psl.) Vīna taida moza viesturis cilpeņa jam i sasavalk. Itamā romanā ir gona daudz paguotnis, tagadnis i nuokūtnis mozgu, kas skaiteituojam pošam ir juoatrūn i juoatpyn.\nKai lai viertej Fraņča Kempa reiceibys, idejis, dzeivi i personeibu? Eistyn nazynu. Sajiutys ir dualys. Daudzejis līceibys par juo dzeivi ir pazaudātys, arhiva dokumenti – pagaisuši. Mes varim viņ guoduot, kai beja i kai varēja byut. Vys vēļ tryukst objektiva juo darbeibys i personeibys izviertiejuma zynuotniskajā literaturā, koč aiz juo stuov jau treis paaudzis… Vys vēļ vard intelektualys diskusejis, voi jam beja kaida lūma Latgolys atteisteibā storpkaru periodā ci jis beja politisks staiguotuojs, kam vysa augšuok beja sovys interesis. Ir tik daudz verseju, tok vys jau patīseiba ir nazkur pa vydam. Romans “Aizlauztais spaits” aktualizej daudzus vaicojumus, rūsynoj iz puordūmom i diskusejom. Vīns nu maņ svareiguokūs vaicojumu – deļkam latgalīšim Fraņcs Kemps ir tik svareigs? Voi taišni juo personeibā nav īlykta lokalpatriotiskuo ticeiba, ka vyss varēja byut cytaiži 1917. g. i piečuok? Ka tai, to Sandrai Ūdrei i Juoņam Ryučānam ir taisneiba – Kempa gors vys vēļ narūn sev mīra i atguodynoj, ka juotur gūdā nūvoda sevisspāks, viesturiskuo atmiņa i volūda. Vys jau juotur, bez tuo navar. Viņ varbyut iz kaidu strēčeiti juodūd Fraņčam Kempam mīreigu dusiešonu. Koč da tai šaļteņai, kod nasabeisim jū nūceļt nu postamenta i atzeit, ka ari jis ir bejs pavysam parosts cylvāks (na puorcylvāks voi svāts gaismys cylvāks!) ar sovim tryukumim, nu kurim tei juo faktiskuo divsīveiba varbyut i nabeja tys leluokais grāks.


Ar jaunu izstuožu sezonu Rotko centrs svieteis četru godu jubileju - lakuga.lv\nPīktdiņ, 21. aprelī, ar storptautysku muokslys specialistu diskuseju forumu – seminaru, presis konfereņci i vierīneigu septeņu jaunu izstuožu svineigū atkluošonys pasuokumu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys svieteis sovu 4. godadīnu, informej centra puorstuovi.\nJaunuo izstuožu sezona – “Klusuma sezona” Rotko centrā aizasuoks ar skaļu trūksni, prīcu i ļusti, pīduovojūt sovim apmaklātuojim septenis izcilys nūtikšonys Latvejis muokslā i tradicionali paruodūt regiona, Latvejis i uorvaļstu muokslā aktualū.\nKlusuma sezonu īvoda nabejuse nūtikšona Latvejis muokslys dzeivē – pyrmūreiz Latvejā teik izstuodāts Edvarda Munka originaldorbs “Advokata Ludviga Meijera portrets”.\nAr pīruodeitu rūkrokstu i atpazeistameibu klusuma notuos īsamirdzēs Ērinys Loulorys (Erin Lawlor) (Lelbritaneja) personalizstuodē “Onomatopoēze” īkļautī dorbi.\nPīktū reizi Daugovpilī nūtiks leluo Latgolys regiona muokslys konkursa izstuode, puļcejūt vaira par 50 regiona muokslinīkim, diskutejūt izstuodē par tukšuma i klusuma formom.\nEipašu jutūni izbūrs Ričards Dennijs (Richard Denny) (Australeja) personalizstuodē “Klusuma ēra”. Ar minimalismu i sīviškeigu smolkumu izapauž Lindys Zīveris (Dāneja/Latveja) viestejums projektā “Klusumā”.\nDaugovpiļs muokslineica Sanri teic stuostu par saskaris vysaiduokom formom personalizstuodē “Komunikācija ir atslēga”, sovukuort tīšu i patīsu klusumu izbur nūtikšona i atskots iz tū, runojūt par sakom i dzeivis izmaiņom projektā “X: kritiskā robeža – Černobiļa 30” (Lītova).\nApreļa izstuožu sezona byus apsaverama da 2. juļa, tok Munka originaldorbs apmaklātuojim byus daīmams pat da 19. septembra.


keine Auswahl 30 x 40 cm 40 x 50 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 60 x 80 cm 90 x 120 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 120 x 180 cm 4 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Paul Gauguin - Blumen und Katzen abgegeben worden. –


Pūļu sasaceļšonys atbolsi Latgolā - lakuga.lv\nKaida byus Latgola piec 20 godu?\nAelita Andrejeva: “Latgaliskais – myusu pats tyvuokais, kas mums ir.”\nPūļu sasaceļšonys atbolsi Latgolā\nTemys: 1863. gods, Drukys aizīgums, Emileja Plātere, Juoņs Razbainīks, Leons Plāters, Plāteri, pūli, pūļu sasaceļšona, Roksts, Zigmunds Buinickis\nRoksta autors: Juoņs Razbainīks\nPūlejis 19. godu symta viesture ir boguota ar satrycynuojumim i īspaideigom izmaiņom. Piec Tadeuša Koscjuško sakaušonys 1795. godā pabeidze Pūlejis daleišonu, i itei vaļsts iz vaira kai symts godim pazuda nu Eiropys kartis. Vīnlaikus bejušajā Pūlejis teritorejā nūtyka vierīneigi socialpolitiskī procesi, kas lelā mārā ītekmēja gon nuokūtnis pūļu, gon lītuvīšu nacejis.\nPiec sābru eistynuotajom daleišonom 19. godu symta laikā Pūlejā i Lītovā nūtyka plašys sasaceļšonys. 1830.–1831. godā tai sauktuo Novembra sasaceļšona, revoluceja 1848. godā i sasaceļšona 1863.–1864. godā, kuru sauc par Janvara sasaceļšonu, tūmār nivīnai nu tom rezultats nabeja naatkareibys atjaunuošona. Tū laikā Pūlejā nūsastyprynuoja pūļu politiskuo ideņtitate i olkys piec breiveibys, bet Lītovā suocēs procesi, kuru rezultatā myusu dīnvydu sābri suoce sevi apsazynuot kai atsevišku etnosu.\nObejom revolucejom sekuoja plašys represejis, kurys izvērse Pūlejis teritoreju sadalejušuos vaļsts. Eipaši nasaudzeigi reikuojuos Krīvejis impereja, tei sovuos jaunajuos teritorejuos suoce plašu puorkrīvuošonys politiku.\nLai ari Latgolā, kura ilgu laiku pīderēja pi pūļu pasauļa, sasaceļšona teiši naizapaude, tūmār tuos atbolsi beja dzierdami i atstuoja jiutomu īspaidu. Krīvejis varys īstuodis iz namīrnīku aktivitatem Latgolā reagēja ar plašom pret muižnīceibu vārstom sankcejom. Tymuos īsaisteja ari vītejūs īdzeivuotuojus, kuri vojuoja pūļu muižinīkus, dadzynuoja muižys i iznycynuoja naskaitomys kulturviesturiskuos i arhitektoniskuos vierteibys.\nLatgolys Žanna d`Arka\nDažkuort sastūpams redzīņs, ka Latgolys pūļu muižnīceiba beja augstpruoteiga, reakcionara i pret pamatnaceju vārsta. Tūmār taisneibys lobod navar damierst Latgolys pūļu (reizem puorpūļuotu vuocīšu) muižinīku dzymtu nūpalnus kulturviesturē. Taidi beja Hilzeni Dagdā, Borhi Preiļūs i Varakļuonūs i Plāteri Kruoslovā, kuri sovuos muižuos izvērse aktivu kulturviesturiskū darbeibu. Latgolys pūļu muižnīki daudz ceļuoja, interesējuos par Eiropys sabīdriskuos dūmys nūrisem i sovu vaļdejumu lobīkuortošonai pīsaisteja dažaidus augsta leimiņa specialistus, vuordu sokūt, nadzeivuoja kai malni kraukli sovūs napīejamūs perekļūs.\nNav ari puorsteigums, ka Latgolys pūļu muižnīki aktivi pīsadaleja pūļu sasaceļšonys nūrisēs, partū ka beja patriotiski nūskaņuoti. Taipat ari sekuoja leidza nūteikūšajam Eiropā, kur 19. godu symts aizritēja tautu pošnūsasaceišonys tīseibu zeimē. Pūlejā i Lītovā labi pazeistama ir plašuos Plāteru dzymtys puorstuove Emileja Plātere (dzymuse 1806. godā Viļņā), kura beja vīna nu 1831. goda sasaceļšonys liderem. Emileja Plātere ir moz zynoma Latgolā, koč ari ite paguoja leluokuo dalļa juos myuža.\nSaulainū bierneibu Emilejai ilgi naizadeve baudeit, partū ka 1815. godā izaškeire juos tāvs i muote, i meitine puorsacēle dzeivuot pi radinīkim Plāterim-Zībergim dzymtsmuižā Leiksnā, Daugovpiļs apleicīnē. Jaunū mārgu audzynuoja pūļu patriotisma gorā. Emileja Plātere nūsadorbuojuse ar vītejuos folklorys pietnīceibu, mīļuojuse Gēti i Šilleru, kai ari studiejuse gon sovys tautys, gon ari cytu breiveibys ceineituoju dorbus. Trīcīni iz Plāteri atstuoja juos bruolāna liktiņs, kuru piec publiskim izteikumim vardarbeigā veidā īsauce Krīvejis karaspākā.\nEmilejis Plāteris biografi roksta, ka 1830. goda novembrī, kod Pūlejā suocēs sasaceļšona, grafīne nūgrīzuse motus, apvylkuse uniformu i piec Svātuos Misis ar kaismeigu runu uzastuojuse pi vītejuos bazneicys, aicynojūt ceineitīs par tāvu zemi, kura nūlāmuse nūkrateit nataisneigi izlyktuos verdzeibys važys. Plāterei izadevs sapulcynuot palelu patriotu vīneibu, kuru veiduojuši 280 kuojnīki, vairuoki desmiti juotnīku i daudzi symti ar izkaptim bruņuotu vītejūs zemnīku. Vīneibā bejušs ari daudzys godūs jaunys sīvītis.\nEmileja Plātere ar karaveirim 1831. godā, Jana Rosena glezna. Karteņa: pl.wikipedia.org\nNuokamuo goda (1831.) aprelī Plāteris vadeitī dumpinīki izbruka myusdīnu Lītovā asūšajai Zarasu piļsātai i gatavejuos ījimt Daugovpili. Tūmār atsakluojs, ka Daugovpilī tics pastyprynuots garnizons, i Plāterei dasaguojs atsasaceit nu ituo plana. Jaunuo dumpineica dasaisteja cytus Lītovā asūšus partizanus, kuru vīneibys ar grafīni apvīnuoja spākus i veice veiksmeigys militarys darbeibys pret Krīvejis karaspāku.\nUkmergē jei sasatyka ar generaļa Dezidereja Hlapovskija vadeitū karaspāku i īsakļuove tuo sastuovā. Generaļs pīduovuojs Plāterei nūlikt īrūčus i atsagrīzt cyvylajā dzeivē, tūmār grafīne pret tū ībylduse, sokūt, ka baudeis atpyutu tikai piec tam, kod Pūleja byus atbreivuota. Hlapovskijam dasaguojs pīsakuopt, i Plāterei daškeire kapteiņa pakuopi, kas beja augstuokuo, kuru sīvīte Pūlejis armejā da tam beja sajāmuse.\nTaču dreiz piec tam pūļus kara veiksme pamete, i karaspāks juņa nūgalē Šauļu tyvumā pīdzeivuoja sakuovi. Hlapovskijs izlēme dūtīs iz Prūseju i tī pasadūt giustā, bet Emileja tam ībylda i izlēme izalauzt da Varšovai, kur vēļ turpynuojuos pretuošonuos. Ceļā jei saslyma i dreiž viņ myra. Plāteri paglobuoja natuoli nu myusu dīnu Pūlejis i Lītovys rūbeža.\nPiec nuovis Emileja palyka par vīnu nu Pūlejis 1830.–1831. goda sasaceļšonys simbolim, i tuo laika prese jai veļteja lelu uzmaneibu. Par gūdu varūneigajai meitinei Pūlejā saraksteja poemys, literarus saceriejumus i radeja gleznys. Pūlejai atjaunojūt naatkareibu, Emileju Plāteri attāluoja iz naudys banknotem i juos vuordā nūsauce jaunuos vaļsts militaruos vīneibys.\nTaisneibys lobod gon juopībylst, ka atseviški Pūlejis viesturnīki iz Plāteris nūpalnim kaujis laukā verās skeptiski, atsasaucūt iz atmiņom, kuruos saceits, ka Emileja bīži kaujis laukā geibuse, juos dūtuos komandys bejušs pretruneigys, partū karaspāka komandīri cantušīs jai delegēt tūs aizdavumus, nu kurim nabeja atkareigs kaujis iznuokums.\nSvātdīne i grafs Plāters\nKrīvejis impereja iz Pūlejis 1830.–1831. goda sasaceļšonu reagēja ar represejom, īrūbežojūt tuos autonomeju. Tys izraiseja tuoluoku īdzeivuotuoju naapmīrynuoteibu, kas 1863. godā puorauga bruņuotā pretesteibā.\nLatgolā 1863. godā pūļu sasaceļšonys laikā beja divi golvonī sasaceļšonys centri. Pyrmais nu tim atsaroda muižys puorvaļdnīka Antoneja Rika sātā Viļakā, kur nūsarysynuoja golvonuos apsprīdis. Tymuos pīsadaleja Pīterburgā studejūšī pūļu jaunīši. Sasaceļšonu nūzeimēja iz apreli, bet februarī ar vītejūs zemnīku paleidzeibu namīrnīkus atkluoja, jū nūdūmus sagruove, īrūčus konfiscēja, bet pošus nūtīsuoja.\nSovukuort ūtrs – daudz veiksmeiguoks – sasagataveišonys centrs atsarads Višku muižā, kas pīderēja grafam Stanislavam Molam. Itymā muižā puļcējuos vītejī literati, apleicīnis muižinīku atlasis i augstuokuo sabīdreiba. Laikabīdri atguodoj, ka itaiduos reizēs daudz tics runuots par politiku i patriotismu, kai ari tykušs planavuotys dažaidys militarys akcejis – jaunī muižinīki bejušs korstgalveigi i naivi, bet vacī ībylduši pret bruņuotu pretesteibu.\nPūļu patriotu sapuļcēs asūt pīsadalejs ari nu Pūlejis karalistis atbraukušais Juzefs Ponsets. Jam izaveiduoja draudzeigys attīceibys ar literata Kazimira Buiņicka saimis lūceklim, tymā storpā ar korstasineigū dālu Zigmundu, kurs beja vīns nu radzamuokajim sasaceļšonys planavuotuojim. Par gaidamuos akcejis liderim vierzeja jau mynātū Zigmundu i jaunū Kruoslovys nūvoda muižinīku Leonu Plāteru, kura tāvs beja izsyuteits par atbolstu īprīkšejai pretuošonuos kusteibai.\nSasaceļšona Latgolā suocēs 1863. goda aprelī, kod nalels pūļu puļceņš (atsevišķūs olūtūs mynāts, ka vīneibā bejušs pīci cylvāki, cytūs – ka 50) Zigmunda i Leona vadeibā uzbruka Krīvejis karaspāka municejis transportam. Uzbrukums beja veiksmeigs, pūli dabuoja daudz šautiņu, transportu i municeju. Varys īstuodis iz nūtykušū reagēja zibeneigi, izsludynojūt karastuovūkli vysā Latgolā i Boltkrīvejā, dreiž viņ sajamūt cīt ari Plāteru.\nLeons Plāters. Karteņa: lv.wikipedia.org\nPūļu viesturneica Dorota Samborska-Kukuca, kas izpietejuse mynātuo nūtykuma dalinīku līceibys, nūruoda, ka tuos ir pretruneigys i, īspiejams, Latgolys pūļu sasaceļšonys dalinīku vydā bejušs nūdevieji, varbyut ari pat Krīvejis imperejis agenti. Nu dumpinīku līceibom izrītūt, ka piec aizdavuma izpiļdeišonys Plāteram preteji suokūtniejam planam pavālāts nasadūt iz Lītovu, bet gon iz Višķu muižu. Puorejī bruņuotuos akcejis dalinīki izkleiduši. Muižu Plāters atroda nūdadzynuotu, i pošu jū sajēme cīt. Laikabīdri osai izasoka par Ponsetu, paužūt uzskotu, ka juo aizdavums beja samulsynuot Latgolys pūļus, lai pret jim varātu izvērst represejis.\n1863. goda 9. junī Plāteram izpiļdeja nuovis sūdu nūšaunūt. Juo kopa vīta nav zynoma. Sovukuort Zigmundam Buinickim izadeve aizbēgt iz uorzemem. Plātera nuovi Raiņs apdzīduojs kruojuma “Saules gadi” dzejūlī “Svētdiena un grāfs Plāters”. Taipat Leons Plāters ir sovys muosys Ludvikys Plāteris saraksteituos dramys “Drama bez nūsaukuma” golvonais varūņs. Par Plāteru sacarāta ari “Latviešu dziesma par Leona Plātera nošaušanu”.\nKa saujeņai pūļu jaunīšu beja juopalīk par upurim veiklai manipulatoru spēlei ar mierki organizēt vojuošonys pret muižnīceibu, tod tys, kai līcynoj vāluokī nūtykumi, izadeve veiksmeigi. Piec sazviernīku arestiešonys sekuoja īprīkš napīradzātys represejis pret pūļu muižinīkim. Vyspyrms tuos īsuoce vacticeibnīku zemnīki, kuri beja puorlīcynuoti, ka pūli gryb panuokt, lai Latgolā atjaunuotu dzymtbyušonu. Tim pīsavīnuoja ari katuoļu zemnīki, dadzynojūt i laupūt muižys, kai ari nūgalynojūt tūs dzeivuotuojus.\nLinča tīsu reikuotuoji eipaši naškiruoja, pret kū jī vieršās, taidā veidā iznycynojūt ari vuocīšim i krīvim pīdarūšūs eipašumus. Dreiž viņ itei kusteiba izavērse tik plaša, ka ari Krīvejis varys īstuodem beja gryuši tū kontrolēt. Viesturnīks Ēriks Jēkabsons roksta, ka piļneibā nūdadzynuoja Višķu, Atašīnis, Dagdys i Ludviampolis muižys, bet vēļ leluoku skaitu daleji voi piļneibā izlaupeja. Storp zemnīkim izaplateja redzīņs, ka pūļu muižnīkus var vojuot, aplaupeit i krīvu varys īstuodis tū atbaļsteis. Stihiskū kusteibu vītom Latgolā varēja savaļdeit, tikai īsaistūt karaspāku. “Latgolā pūļu sasaceļšona tyka izmontuota, lai uzbruktu pūļu muižinīkim, nūdadzynuotu i izpūsteitu muižys, bet pošus īslūdzeitu cītūksnī,” rezumej viesturnīks.\nLatgolys zemnīki vērsēs ari pret liberali dūmojūšim muižnīkim. Pīvadumam, piec sasaceļšonys nūdadzynuoja īvārojamuo kulturys darbinīka Kazimira Buinicka sātu, iznycynojūt juo īstruodis tūpušajam pietejumam par Latgolys viesturi.\nPoši pūli, kas pīredzēja pret jim vārstuos vojuošonys, tuos saleidzynuoja ar barbarisku terorismu. Leona Plātera vacuokuo muosa Ludvika iz satrycynuotūs zemnīku dorbim atsaver roksūt: “Šudiņ gondreiž vysu Latgolu, kai apgolvoj zynuotuoji, 84 muižys [..] vītejūs varys īstuožu uzkūdeituo zemnīceiba jau piļneibā nūpūstejuse. [..] barbariskys, tatariskys, mežūneigys laupeišonys, par kaidom gryuts īsadūmuot. [..] Tyka izdareita svātuma zaimuošona, nūnycynuots svātuokais Sakraments, uzbrukts bazneickungim, jī tyka systi, sasīti, tim tyka spļauts sejā i apsmīti [..]. Volda terorisms, kuru mes pat Nikolaja laikā napazynom.”\nDreiž viņ piec pūļu sasaceļšonys daleji kai reakceja ir nūtykušū, daleji ari kai Krīvejis imperiskūs ambiceju izpausme Pūlejā, Lītovā i Latgolā suocēs vīns nu dryumuokajim viesturis pūsmim – drukys aizlīguma godi, rusifikaceja i biedeigs saimnīciskais stuovūklis. Ironiskā kuortā golvonī cītieji izaruodeja Latgolys napūļu īdzeivuotuoji, kas sasaceļšonys laikā beja nūsastuojuši imperejis varys īstuožu pusē.\nTalanteigais gaismys revolucionārs Ontons Skrynda 13/01/2019\nItalejis muokslys vierteibys Kruoslovā 30/12/2018\nall-day Ontona dīnas ļustes @ Upīte\nOntona dīnas ļustes @ Upīte\n16:00 Tikšonuos ar Raibū @ Vecumu biblioteka\nTikšonuos ar Raibū @ Vecumu biblioteka\nJan 19 @ 16:00\n18:00 Festivala “Zobens un lemess” īsk...\nFestivala “Zobens un lemess” īsk...\nJan 19 @ 18:00\n21:00 “Latgalīšu Reps” koncerts @ Melno Cepurīšu Balerija\n“Latgalīšu Reps” koncerts @ Melno Cepurīšu Balerija\n10:00 Diskuseja “Medeju saturs latgali... @ Ludzys piļsātys golvonuo biblioteka\nDiskuseja “Medeju saturs latgali... @ Ludzys piļsātys golvonuo biblioteka\nJan 24 @ 10:00\nLudzā nūtiks diskuseja par medeju saturu latgaliski\nAicynoj pīsasaceit seminaram par Latgolys fotografu darbeibys viesturi\nVar nūsavērt vejūļneicys Aijis Īzakys koncertu\n“Latgalīšu reps” jaunuokajā video atsaver iz vysspūžuokajom aktivitatem\nTalanteigais gaismys revolucionārs Ontons Skrynda


LaKuGa – Myusdīnu latgalīši: evoluceja nu latgaļu voi nu čangaļa da čyuļam?\nLaKuGa 6. Augusts, 2012. gods\nDažbreid dažaiduos dzeivis situacejuos i vītuos izskaņ vuordi: latgaļs, latgalīts, „čangaļs”, „čyuļs”. Seviški pādejī diveji napamat nivīnu vīnaldzeigu, bet tys jau ir ari šūs ekspresivū vuordu aizdavums – izsaukt emocejis, attīksmi. Bīži viņ na da gola saprūtūt, kū šī vuordi nūzeimoj, bet mierkis ir sasnīgts – ūtrs ir apsaukts, pazamynuots, attīksme ir paruodāta. Pyrmī div ari sovā storpā teik jaukti. Vēļ vīnu reizi grybīs atguodynuot, ka latgali (vīna nu cilšu, kas apdzeivuo Latvejis teritoreju) ir myusu senči, bet mes asam latgalīši (latgaļu piecteči). Atškireiba, prūtams, ir minimāla, taču, ja jau dūti obi jiedzīni, tod byutu vālams izmontuot tūs atbylstūši nūzeimej.\nJa jau nazini, kū kaids vuords nūzeimuoj – patiemej vuordineicā voi škārsteiklā, kur var atrast vysu tū, kū gribi i nagribi. Pādejā malns iz bolta stuov raksteits, ka „čangaļs” ir latgalīts, kas porbiedzs nu Latgolys iz Reigu voi ari, ka tys ir latgalīša i „čyulītis” bārns. Pazaverūt vuordineicu puslopuos, rūdami jau cyti skaidruojumi. „Latvīšu slenga vuordineica” „čangali” stuoda prīškā jau kai latgalīti, aiz kuo sekoj skaidrojums, ka tai teik apzeimuots švaks cylvāks, prosta, naizgleituota persona, najāga, duraceņš. Patiemejūt itū skaidruojumu saīt, ka latgalīša personeiba nateik dīz kū augsti vārtāta. Janīnys Kurseitis „Naakademiskajā latvīšu volūdys vuordineicā”, pa munam, ir dūts vyspiļneiguokais šuo vuorda skaidruojums, apsaverūt tū nu poguotnis leidz myusu dīnom. Laika gaitā šys vuords ir pamozom zaudiejs sovu suokūtnejū nagativū nūkruosu i vītom jau teik lītuots piļneigi neitrālā nūzeimē (čangaļs=latgalīts). Tūmār šim vuordam vēļ īzaskaņ tuo nagativuo puse – ačguorna, jūceiga cylvāka nūzeimē. A kū tu gribi, jau vuorda etimologeja sevī nas kodātū „čanga” – cylvāks, kas maisa iedīni; palovys. Taitod kaut kas nanūzeimeigs, sprosts.\nNu par „čyulim” (saukti ari par kivulim) teik sacāts, ka tī ir cylvāki, kas bāg nu sovys dzimtenis, sovu sakņu, nūlīdzūt vysu, kas ar tū ir saisteits. Tī ir vīglys dzeivis maklātuoji. „Latvīšu slega vuordineicā” rūdams viņ attureigs skaidruojums, ka tī ir nalatgalīši. Nu Kurseitis „Nūvodu vuordenē” vyss izskaidruots seiki i plaši. Vuords „čyuļs” sevī ītvar vairuokys nūzeimys. „Čyuļs” ir nalela dzeivnīceņa gūrns, veirīšu bikšu prīškys škālums, sīvīšu lyndraku kārmans, naveikls, baileigs, gauss cylvāks. Taču atškireibā nu „čangaļa”, cik maņ ir nūvāruots, šuo vuorda nagativuo nūkruosa laika gaitā namazynojās.\nIzrīt sekojūšs vaicuojums: nu kurīnys obi rūnās? Raudzeisim rost atbildi.\nTaitod recepte kai palikt par „čangali”: nazainteresej par tū, kas nūteik pasaulī, nikuo sovā dzeivē i saimisteibā namaini, minimali kontaktejīs ar cylvākim, asi stūrgalveigs i nivīna nazaklausi. Dzeivoj piec pryncypa, lai var par tevi saceit: ” Bucā dzeivuojs, caur spundi baruots”. Recepte der tikai latvīšim, kas dzeivoj Latgolā. Īsacejumus juoīvāroj strikti i rezultats garantēts.\nCyta recepte kai palikt par „čiuli” ir universala i der vysim latvīšim. Pyrmais, kas juoizdora, ir juobeidz runuot sovā izlūksnē, juorunoj latvīšu literarajā volūdā. Jo škeibuok, jo tu esi tyvuok mierķam. Obligati īkļaun sovā runā vuordus „moš”, „tārags”, „daskrien”, „vuškiņa” i tml. Ar bārnim i mozbārnim runoj šymā hibridvolūdā, na sovā skaistajā izlūksnē, vuici jim škeibū runu. Smejīs par tim, kas turpynoj runuot latgaliski – tu tak tāņ esi glaunuoks, narunoj vairs „babu volūdā”. Cyts sūļs ir sovys sātys, pogosta, nūvoda nūlīgšona, izskateišona, ka esi kaut kaidā ziņā puoruoks par tū – vaira napīderi pi tim, kas smogi struodoj i nikuo par tū nasajam, pi tim, kam nav augstuokuos izgleiteibys. Tai kai teņuok tev palīk par sprostu, brauc uorā Latgolys, īteicams iz Reigu voi ari vyspuor iz uorzemem i izsveitroj nu sovys dzeivis itū paguotnis „kauna traipu” – bierneibu i jauneibu Latgolā. Nikod i nikaidūs apstuokļūs naatsazeisti, ka taids periods ir bejs. Vēļ pylnai laimei īteicams apprecēt latvīti, kas naīt nu Latgolys, i stuosteit jai par Latgolu nagativys lītys voi ari izsludynuot tū par jiusu saimis „tabu” temu. Vysā vaicoj tikai sovu lobumu, ja nikaids lobums naatlac, tod vyspuor nasmierej rūkys īzasaistūt. Skaud vysus, kam īt lobuok. Beistīs nu „varenuokim” i treisādams muoj ar golvu leidza kotram jūs vuordam. Jo nūdūdūt sovus idealus i vierteibys, ja taidi vēļ ir palykušs, īspiejams tikt pi leluokys naudys. I taitod izpiļdūt vysus nūruodejumus seceigi voi vīnlaiceigi tu transformiesīs par čyuli.\nKaidu breidi grybātuoji iz itū lītu beja sazavairuojuši kuplā skaitā, nu, paļdis Dīvam, uzvarēja vasalais sapruots i roduos jauna tendence. Daudzi saprotuši, ka „čyuļa” vuordu gryuši nest, gryb atrast recepti, kai palikt par latgalīšim, izzynoj latgalīšu eipašeibys, paradumus. Bet voi ta vajadzeiga i nūdereiga taida recepte – tī ir tys vaicuojums. Ka naesi tu pīdzims par latgalīti, tod i tev nav nikaidu cereibu par taidu kočkod kliut.\nLeluokuo daļa tai saucamū „čyuļu” tendencis īspaidā pieški palīk par kaismeigim voi mozuok kaismeigim „latgalīšim”. Reizi pa reizei kaids atguodoj, ka jam baba dzeivoj Latgolā. Brauc pi juos voi vysmoz pīzvona jai – par tū nateik runuots. Tai sokūt, atsagrīž pi sovom saknem, jo tys tāņ ir moderni.\nTymā poša laikā vairums latgalīšu nūstyprynoj sovys pozycejis – pamozom suok justīs porlīcynuotuok i drūsuok, apzazynoj, ka latgalīši ir spāks. Spāks, kas paliedz uzvarēt. Tam par radzamuokim pīmārim kolpoj vairuokys saimu, grupu, koru uzvarys i panuokumi. Latgalīšu spāks, kas īt nu paguotnis – nūvodnīka Mikeļa Bukša gruomotys, kas ļaun par Latgolu, latgalīšim i latgalīšu volūdu sprīst jau akadēmiskā leimenī.\nGrybātūs nūjimt capuri tūs prīškā, kas ir īkustynuojuši vysu šū Latgolys atdzimšonys procesu i pamūdynuojuši kotrā juo „snaudūšū latgalīti”. Tūs, kas paceļ sauleitē latgaliskuos vierteibys. Poša ari grybu pīderēt pi taidim cylvākim, kab muni senči – latgali – varētu ar mani lepuotīs. Nagrybu nikod dzeivē kaunētīs par sovu byuteibu i meklēt receptis, lai izataiseitu par tū, kas naasu. I aicynoju cytus ari pīzaturēt pi šaidys porlīceibys.\nATSLĀGVUORDI » roksti, Roksts, Sarmīte Vorza\nPaļdis, Sarmeit par rokstu! gaideisim vēl !\nhttp://www.facebook.com/vineta.vilcane Vineta Vilcāne\nPateik roksta humora deva! Jānis Ķirsis\nPaldies:) Bērnībā dzīvoju Ventspilī, un par “čangaļiem” mēs (vismaz, mazie puikas) saucām tos, kas runājot, vienlaicīgi izteikti jauca kopā latviešu un krievu valodu. Šim vārdam nebija nekāda sakara ar latgaliešiem, kad mēs - puikas to lietojām. Piemēram, mana drauga tēvs bija no Sibīrijas latviešu ciema un viens vārds teikumā bija latviski, otrs – krieviski, un mēs viņu dēvējam par čangali, kaut gan viņš nebija latgalietis. Nenoliedzu, ka atsevišķiem pieaugušajiem varētu būt bijis tāds stereotips par latgaliešiem, un tāpēc mēs lietojām vārdu “čangalis” saistībā ar vienlaicīgi jauktas valodas lietošanu. ..un jā, daudzi Ziemeļkurzemnieki nez kāpēc joprojām domā, ka vārds “čiulis” attiecas tikai uz viņiem (ziemeļkurzemnieku izloksnes dēļ) nevis uz visiem ārpuslatgales latviešiem\nPētnieks Kaspars Kļaviņš saka, ka vārds “čangalis” cēlies no romāna “Mērnieku laiki”, un nav sākotnēji ticis lietots kā latgaliešu apzīmējums.\nPar Latgolu runojLatgola runojJurljiks: RT @BiedribaPuga: Puorstuovam Kuorsovys nūvodu Eiroreģiona "Pleskava-Livonija" Latvejis jaunīšu sekcejis veiduošonys sanuoksmī. http://t.co/38pySRbmj6 3 hours agoreply\nNatucis22: RT @RezAugstskola: 28.maijā plkst.12.30 Rēzeknes Augstskolā (Atbrīvošanas alejā 90, aktu zālē) notiks „Grāmatvedības teātris”. http://t.co/6Gf3wiaIle 3 hours agoreply\ntas_kurs_Jurans: Jelgavas svātku guojīns beja tīšom īspaideigs. Mēs, @LgSC Jelgovas birojs arī tī pīzadaļājam! 3 hours agoreply\nKarsavas_novads: RT @BiedribaPuga: Puorstuovam Kuorsovys nūvodu Eiroreģiona "Pleskava-Livonija" Latvejis jaunīšu sekcejis veiduošonys sanuoksmī. http://t.co/38pySRbmj6 5 hours agoreply


Khālid ibn ʿAbd al‐Malik al‐Marwarrūdhī - Wikiyy\nBolt, Marvin (2007). "Marwarrūdhī: Khālid ibn ʿAbd al‐Malik al‐Marwarrūdhī". In Thomas Hockey; et al. (eds.). The Biographical Encyclopedia of Astronomers. New York: Springer. p. 740. ISBN 978-0-387-31022-0. (PDF version)


Portala lakuga.lv pastuoviešonai svareigs atbolsts projektūs (VIDEO) » Daugavpils ziņas portālā Grani.lv\nPortala lakuga.lv pastuoviešonai svareigs atbolsts projektūs (VIDEO) 0\nTrešdiena, 22 jūl 2020, 10:45 Versija drukāšanai\nKab latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv varātu veiksmeigi dorbuotīs kotru godu ir cīši svareigi giut atbolstu projektu konkursūs. Itymā vosorā daļa rokstu teik veiduoti ar Latgolys kulurys programmys 2020 atspaidu. Vys tik pastuov švuorbys par tuoļuokū portala nuokūtni tai kai Vaļsts Kultrurkapitala fonds pagaidom papyldu leidzekļus nav dašķiers.\n19. februārī, 13:03 Balsojiet par raidījumu ciklu "Latgales pilsētu stāsti: nezināmais par zināmo"!\n29. jūlijā, 10:05 “Muokslys piknikam” itymā godā jauns formats (VIDEO)\n27. augustā, 09:45 Jaunīšim vuica, ka byut latgalīšam ir stileigi (VIDEO)\n6. augustā, 13:50 “Muzykys skrytuļs” itymā godā digitals (VIDEO)\n16. decembrī, 14:40 Veidoj tautys deju oriģinalhoreografejis (VIDEO)\n9. septembrī, 14:25 «Top Latgale»: aktuālākās nedēļas ziņas (VIDEO)\n22. jūlijā, 11:45 Portāls Kirgizstānā izdomājis it kā SKDS veiktu aptauju par šīs valsts prezidenta vēlēšanām\n16. aprīlī, 09:29 Rēzekne piedāvā ceļot pa Latgali kopā ar www.latgale.travel\n4. decembrī, 13:09 Ārstniecības iestādi drīkst apmeklēt tikai ar iepriekšēju pieteikšanos!


“Uguntiņa” īsamirdzēja Upeitē - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, Roksts, Uguntiņa, Upeite, Upeitis Tautys noms\n24. oktobrī Upeitis Tautys nomā beja paguojušuo godu symta ostoņdasmytūs godu atmosfera. Kai pyrma 30 godu jaunīši nu vysaidu kolhozu sabrauce iz sadraudzeibys turniru “Uguntiņa”, tai ari tādiņ sabrauce četrys jaunīšu komandys nu Viļakys nūvoda i vīna komanda nu Baļtinovas nūvoda: “Kļošenes” nu Upeitis, “Pioneri” nu Rekovys, “Medņevieši” nu Medņovys, “Draiskās Dīvas” nu Viļakys nūvoda dūmis i “Baļtinova” nu Baļtinovys.\nTurnirā vyscaur atmosfera beja kai tymūs tuolejūs godūs, i dalinīku drēbis, i zala rūtuojums, i izdareibys, kai ari muzyka. Kai tymūs godūs, tai ari niu kotra komanda beja ar sovu nūsaukumu, devizi i sātys dorbu – skečeņu, kas kotrai komandai beja breineigi jauks.\nVokora gaitā, tyka izspieļuotys vysaidys atrakcejis, spēlis i aizdavumi, par kurim komandys vuoce žetonus, kab varātu nūskaidruot, kurys komandys ir vyslobuokuos i kura byus tei, kura sajims ceļojušū vimpeli ar aizdavumu piec goda sareikuot nuokušū sadraudzeibys turniru “Uguntiņa” i aicynuot komandys pi seve.\nPiec daudzajim puorbaudejumim i skrīšonā, i ruopuošonā, doncuošonā, liekšonā, hokeja spēlē, zeimiešonā, reklamu gataveišonā i daudzuos cytuos, gondreiž tyvojūtīs pusnaktei, tyka skaiteiti žetoni, i izaruodeja, ka vysys komandys beja pošys lobuokuos, nu vys vīna komanda beja vyslobuokuo, partū ka sajēme ceļojūšū vimpeli i vareibu aicynuot draugus pi seve. Tei beja komanda “Draiskās Dīvas” nu Viļakys nūvoda dūmis. Kai komanda saceja, cytugod sasatiksim Medņovys Tautys nomā.\nPaļdis komandom i skateitojim par lelū atsauceibu!


Kemps Francis - Ludzas pilsētas galvenā bibliotēka\nKultūrvēstures datu bāze [latgale] ›\nFrancis Kemps (1876.24.12 – 1952.21.10), publicists, izdevējs, dzejnīks, politikis, sabīdriskais darbinīks. Dzimis Rēzeknes apriņķa Makašānu pogosta Sprūževā. Vyucējās Rogovkas pamatskūlā, Ludzas apriņķa skūlā, Pīterpils Goreigajā seminarā un Inženeru institutā. Strōdōja par mōjskūlōtōju, inženeri dažaidōs byuvēs, bejis pyrmais Rēzeknes piļsātas golva 1920. godā, Satversmes un Saeimas deputats, Hipoteku bankas taksators, satiksmes ministra bīdrs, dzeļzceļu golvanais inspektors. 1934. godā aizgōja pensijā un dzeivōja Zvērgzdinē, kur jam pīdarāja dzērnovas, mōja un dōrzs.Te 1937. godā topuse grōmota „Latgolas liktiņi”. 1949. godā deportēts. 1991. godā jō peišļi pōrapbedeiti Zvērgzdines kopūs. Pīminekli dzymtai veidōjis dāls Leopolds.\nF. Kemps izdevis vairōkas grōmotas, žurnalu „Zvaigzne”, „Daugavas kalendaru”, pyrmū latgalīšu avīzi „Gaisma”, avīzes „Jaunuos Zinias”, „Liaužu Bolss”, žurnalu „Gunkurs”. Rakstējis atmiņas, apcerējumus par Latgolas vēstures temom, dzejūļus , stōstus, tālōjumus, tulkōja lugas latgalīšu teatra izrōdem.\nTrojanovskis Viktors. Ludzas zeme.- Ludza: Ludzas rajona padome, 2004.- 301.lpp.


Charlton T. Lewis, An Elementary Latin Dictionary, labāscō , latrōcinor , lavō\nlavō lāvī, lautus or lōtus （sup. lavātum, rarely lautum), ere or āre\n3 LV-, to wash, bathe, lave : illa si iam laverit, mihi nuntia, T.: lavanti regi nuntiatum, L.: lavatum dum it, T.: manūs: boves in flumine, V.: pedes aere, in a basin , H.: cum soceris generi non lavantur, bathe : lavantur in fluminibus, Cs.: Lautis manibus, H.— To bathe, wash, wet, moisten, bedew, drench : lacrimis voltum, O.: lavit corpora sanguis, V.: quam (villam) Tiberis lavit, H.: mare lavit harenas, O.—Fig., to wash away : Venias precibus lautum peccatum tuom, T.: dulci Mala vino, H.: inde cruorem, V.


Serejā “Atslēga uz pagātni” izguojuse brošura par arheologiskajim pīmineklim Ludzys nūvodā - lakuga.lv\nTemys: Arheoloģija, Atslēga uz pagātni, Ludzas novada arheoloģijas pieminekļi, Roksts, vara un sabiedrība: sadarbība arheoloģisko pieminekļu aizsardzībā\nEiropys puorrūbežu projekta „Arheoloģija, vara un sabiedrība: sadarbība arheoloģisko pieminekļu aizsardzībā” ītvorūs 2014. godā LU Latvejis viesturis instituta arheologi pīsadola dorbu izdūšonā arheologiskūs pīminekļu i arheologejis zynuotnis populariziešonai, leidzeigi kai tū dora projekta partneri Igaunejā i Krīvejā. Projektā izdūtūs informativūs brošuru serejai dūts kūpeigs viersroksts „Atslēga uz pagātni”.\nArheologejis pīminekli ir naatjaunojami viesturis olūti, i tī napīder tik myusu dīnu sabīdreibai. Mes asam atbiļdeigi par ituo kulturys resursa nūdūšonu cytom paaudzem. Pādejūs godu laikā arheologiskajim pīmineklim nūpītnu apdraudiejumu roda senvītu izrakņuošona ar mierki dabuot senlītys privatkolekcejai ci tuoļuokpuordūšonai, kas ir administrativi i kriminali sūdomys darbeibys. Kab nūvārstu vaļsts (=myusu!) eipašuma pūsteišonu, vajadzeiga sabīdreibys leidzdaleiba. Serejā „Atslēga uz pagātni” izdūtuos brošurys ir vīns nu instrumentu, kai vairuot sabīdreibys zynuošonys par kulturviesturiskajom vierteibom, kas tai pīdar, i veicynuot tuos leidzdarbeibu arheologiskūs pīminekļu aizsardzeibā.\nItamā serejā kai vīns nu pyrmajim izdavumim Latvejā pīmynams arheologu Tatjanys Bergys i Madarys Petrovys kūpdorbs „Ludzas novada arheoloģijas pieminekļi”. Informativajā brošurā koncentrātā veidā apkūpuotys viests par arheologiskūs pīminekļu izpietis viesturi Ludzys nūvodā, nūzeimeiguokajim atrodumim i zynuotnīku secynuojumim. Kluotyn boguoteigajam ilustrativajam dalykumam brošura satur informaceju par Ludzys piļsātā i Ludzys nūvodā ītylpstūšajūs deveņūs pogostūs asūšajim arheologiskajim pīmineklim – senejom dzeivisvītom, apbedejuma vītom, kulta vītom i depozitim.\nBrošurys olūtu bazi veidoj Kulturys ministrejis Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis Arheologiskūs pīminekļu arhiva, Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja i LU Latvejis viesturis instituta Arheologiskūs materialu kruotuvis materiali, kai ari zynuotniskuo literatura i projekta dalinīku veiktuo pīminekļu apsekuošonys dorba (2014) dati. Ar mierki sasnēgt piec īspiejis leluoku auditoreju buklets izdūts divejuos volūduos – latvīšu i angļu. Brošura ir bezmoksys izdavums. Projektam beidzūtīs, brošurys tiks duovynuotys Ludzys nūvodpietnīceibys muzejam, nūvoda školānim i cytim interesentim.


Latgale : Loba dīna Latgolā! Pa Latgales vēsturisko novadu : maršruta pamatgaita: Rēzekne - Ludza - Pilda - Stoļerova - Kaunata - Andrupene - Dagda - Jaunaglona - Aglona - Aizkalne - Preiļi - Dekšāres - Varakļāni - Viļāni - Rēzekne | LNB Digitālā bibliotēka - DOM PIEEJA\nLatgale : Loba dīna Latgolā! Pa Latgales vēsturisko novadu : maršruta pamatgaita: Rēzekne - Ludza - Pilda - Stoļerova - Kaunata - Andrupene - Dagda - Jaunaglona - Aglona - Aizkalne - Preiļi - Dekšāres - Varakļāni - Viļāni - Rēzekne\n1. LNC04-000993973.pdf 1.5 MB 278f2764a0cadc7787a1d498f614ab55 Nav tiesības lejupielādēt datni


15. (1.) ieroču SS artilērijas pulks — Vikipēdija\nSaturs iegūts no "https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=15._(1.)_ieroču_SS_artilērijas_pulks&oldid=2536121"\nPēdējoreiz labots 2016. gada 30. jūnijs 21.53


Izguojs Sandrys Ūdris stuostu kruojums “Tīsys syla bolsi” - lakuga.lv\nTemys: gruomota, latgalīšu literatura, LgSC, Sandra Ūdre, Tīsys syla bolsi\nGruomotu “Tīsys syla bolsi” bīdreiba “LgSC” izdavuse, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, a/s “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam. Izdavuma muokslinīciskū dizainu veiduojs Māris Justs, tekstu ilustrativi papyldynoj juo filozofiski dziļuos fotografikys. Gruomotys redaktore ir Ilze Sperga, korektore – Muora Mortuzāne-Muravska. Stuostu kruojums nūpierkams Rēzeknē gruomotu veikalā “Liesma” i “Zvaigznes grāmatnīca”, Daugovpilī – veikalā “O!Marta”, kai ari škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, tyvuokajā laikā byus atrūnams ari gruomatneicuos “Jānis Roze”. Publiskajom i vuiceibu īstuožu bibliotekom ir īspieja gruomotu dabuot duovynuojumā. Biblioteku puorstuovjim lyugums raksteit iz e-postu sandraiudrei@inbox.lv


IP: ***.**.***.129 08.08.2019 11:30 Ziņot\n08.08.2019 12:30 Ziņot\n08.08.2019 12:44 Ziņot\n08.08.2019 12:50 Ziņot\n08.08.2019 13:23 Ziņot\n08.08.2019 13:27 Ziņot\n08.08.2019 13:28 Ziņot\nIP: ***.**.***.129 08.08.2019 14:01 Ziņot\n08.08.2019 14:21 Ziņot\n08.08.2019 15:01 Ziņot\n08.08.2019 15:34 Ziņot\n08.08.2019 17:11 Ziņot\n09.08.2019 04:46 Ziņot\n09.08.2019 06:07 Ziņot\nIP: ***.**.***.129 09.08.2019 07:58 Ziņot\n09.08.2019 08:26 Ziņot\n09.08.2019 10:20 Ziņot\n09.08.2019 17:39 Ziņot


Mutvuordu viesturis līceibys tuoluokajom paaudzem. Saruna ar viesturneicu Valdu Čakšu - lakuga.lv\nKarteņa: Eduards Utāns\nTemys: “Politiski represēto dzīvesstāsti Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijas mutvārdu vēstures arhīvā”, Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškola, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, RTA, Valda Čakša, viesture\n2021. gods beja jubilejis reize 1941. gods 14. juņa izvesšonom, septembrī izguoja Valdys Čakšys sastuodeituo gruomota “Politiski represēto dzīvesstāsti Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijas mutvārdu vēstures arhīvā”. Jai mutvuordu viesturis arhiva veiduošona ir kas plašuoks par vīnu tēmu, viesturneica jau struodoj pi cytys gruomotys – jamā apkūpuos intervejis ar Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys absolventim i pedagogim. Par sistematiski veiduota mutvuordu viesturis arhiva tapšonu i juo vierteibu, paaudžu atškireibom i svareigū viesturis vuiceišonā.\nSuokys mutvuordu arhiva veiduošonai\nItuo mutvuordu viesturis arhiva tapšona paruoda, ka, mierķtīceigi reikojūtīs, var radeit nūzeimeigys i palīkūšys lītys. Valda stuosta: “Maņ Rēzeknis Augstškolys viesturnīku studeju programā beja kursi “Sociālā atmiņa” i “Mutvārdu vēstures ekspedīcija”. Nazcik godus jū apgivom, vīnkuorši, bez sistemys intervejūt i transkribejūt. Studenti intervēja voi nu rodus, voi sovus pazinis. Tod reiz pasaruodeja interveja ar represātū. Nu juos ari brīda tei ideja, ka vysi studenti varātu nūintervēt represātūs. Sasazynuoju ar Rēzeknis Politiski represātūs klubu, kū tūlaik vadeja Ontona Ludborža kungs. Tai mes, viesturis programys docātuoji, i 1. kurss pylnā sastuovā pi jūs aizguojom, piec tam nūslēdzem pat oficialu leigumu, ka veiksim taidus pietejumus. Suokumā Ludborža kungs īdeve konkretus kontaktus, pi kuo īt, kurūs intervēt. Tī cylvāki laikam beja jam tyvuoki, piečuok jau maņ īdeve vysu sarokstu, tai kotram studentam tyka nūsaceits dorba apjūms – cik intervejis. Sasazynuoju ar kotru cylvāku, beja ari taidi, kas atsaceja. Vēļ ari, kab publicēt, vajadzeiga teicieja ci autora pīkrisšona.\nIntervejis tyka īraksteitys diktofonūs. Kod dabuojom akademejis granta leidzekļus, intervejis varējom nūformēt papeira formatā atbylstūši arhiviešonys praseibom – sapierkom mapis, deigus, eilynus. Sevkurs sovys intervejis na viņ transkribēja i izprintēja, bet ari īšyva. Viņ tai nūformātys intervejis Latvejis Nacionalais arhivs digitalizēja, īlykom Rēzeknis Tehnologeju akademejis sātyslopā.”\nValda nasliep nūžālu, ka vysus nūintervēt gon nasaguoja, partū ka RTA slēdze viesturnīku bakalauru programu “Lietišķā vēsture”, ari arhivnīku magistra studeju programu. Studentu i docātuoju izveiduotais mutvuordu viesturis arhivs kaidu laiku ari globuotys RTA sātyslopys arhivā. Tok nabejs pīprasejuma piec itim materialim, tai jī nu sātyslopys izjimti – kab līki nanūslūguot sistemu. Bet tys bejs stimuls ituos gruomotys izdūšonai, kab pavysam napagaist tys, kas jau padareits.\n“Ituos intervejis ir unikalys laikmata līceibys na viņ par tim gryutajim breižim, bet ari par cylvāku attīceibom, izpaleidzeibu, īspiejom,” gruomotys attaiseišonys uora pasuokumā pi RTA saceja V. Čakša. “Tānejuo represātūs paaudze ir voi nu aizvasti kai bārni, voi tī pīdzymuši. Taidu, kas tīsuoti par pretuošonūs režimam, palics pavysam moz. Jūs dzeivis pīmiņai vajadzeigi taidi izdavumi.\nTys ir myusu, docātuoju i studentu, cīna aplīcynuojums represātūs myužam, cīsšonom, iztureibai i gribiešonai stuosteit tuoļuok myusdīnu jaunajom paaudzem.”\nVaicoju, voi beja nu svora, kurūs cylvākus intervēt i voi intervejis kvalitativi atsaškir. Valda atbiļd, ka daži ari veseleibys deļ navarēja, vacuokajam nu jūs tūlaik beja 93 godi. Partū jī nu suoku cantušīs nūintervēt pretuošonuos kusteibā īsaisteitūs.\n“Jī tyka represāti jaunīšu vacumā, kai, pīmāram, Ontons Ludboržs pats. Jis ari pastuosta, kaidā saimē jis auga, kai jī saimnīkuoja, ar kū nūsadorbuoja vacuoki, kaidus sareikuojumus jī apmeklēja – tys vyss ir Latgolys lauku dzeivis aina. Kai jis vuicejuos Nautrānu školā, kai jī izveiduoja organizaceju, kai atroda sakarus ar partizanim mežā, kaiduos akcejuos pīsadaleja. Reizem storp itom realajom lītom fantazejis liduojums – kai nakti pasavēre dabasūs, kai jī atsataiseja i pasaruodeja Jezus krystā. Nikuo uorā nu interveju nasvīžam, pat vysys minstynuošonuos teik pīfiksātys,” stuosta Valda.\nPīmynātais fragments nu O. Ludborža intervejis par dabasu atsadareišonu: “Es skatos – Dievs mīļais, žēlīgais, tās debesis veras, tās zvaigznes vaļā… Visas tās zvaigznes uz abām pusēm – šitā te [rāda] iet vaļā. A es ar tādu baigo, es baznicas korī dziedāju, man mamma dziedāja korī. Nu, un tagad tās debesis atvērās, a tur tas kosmoss vēl zilāks, ja. Nav nevienas zvaigznes, nekā nav, un izveiduojās krusts liels, ja.. Un pie krusta piesists Pestītājs, kur naglas bija un asinis notek, un es redzēju tā, kā jūs tagad. Un tikai nesapratu vienu – vienā pusē tāds kā papardes krūmiņš un otrā. Un es ar tādu brīnumu tagad skatos uz to Pestītāju, ziniet, ka es ticīgs cilvēks esmu, gribēju mesties ceļos. Nē, domāju, jāpaskatās, varbūt tas Jānis atnāk. Pagriežos – nav Jāņa. Griežos atpakaļ, skatos tās debesis šitā te veras ciet. Aizveras, atkal zvaigznes spīd, atkal viss tā, kā vajag. (..) Tātad Dieviņš ir, un viņš man parādīja, ka es tomēr izdzīvošu.” (150.–151. lpp.)\nValda turpynoj: “Skaudruokī stuosti ir par arestim, par tū, kai jūs speidzynuoja, kai šahtā Sibirī struoduoja, par utim i blaktim. Klausūtīs par jūs sadzeivis apstuoklim, šausmys puorjam.\nIr intervejis, kur pasaruoda attīceibys storp latvīšim i krīvim. Vīna sīvīte ir izsyuteita na nu Latvejis, a Krimys – kai navālamuos tataru tauteibys, piec Sibira jei te tyka. Tai, ka materialā ir, kū saleidzynuot. Pamatā izsyuteitī nu tenis ir moztureigūs saimu, kurim piec tuo laika lykuma kulaka statusu nimoz navarēja pīmāruot. Par eistyn tureigajim ir vīns stuosts nu Modyunis – jim pīderēja ols dareitova i cyti uzjāmumi, vairuokys mašynys. Tī gon “navar puormest”, ka vītejuo vara byutu ignoriejuši pošu radeitū lykumdūšonu. Nu Latgolys izsyuteitajim eipašumā 7–10 ha, kū apstruoduojuši poši bez olguotuo dorbaspāka. Kaidi jī kulaki!? Storp jim moz inteligencis puorstuovu. Intervātūs, kuru stuosti gruomotā publicāti, pamatā beja lauku īdzeivuotuoji. Apsyudzeitī pretuošonuos kusteibā voi pretpadūmu graujūšā darbeibā – škoļnīki nu školys sūla. Dažs nūtīsuots, praktiski napīruodūt, ka jis kū pretvaļstisku darejs.”\nMozuok svareigys informacejis intervejis\n“Kuri iz Sibiri nūvasti kai bārni, tim pasavierīņs iz itū vysu pavysam sovaiduoks,” pastreipoj Valda. “Taids cylvāks bīži atstuosta nu cytu dzierdātū, na tū, kū jis pats redziejs, pīdzeivuojs. Piec teorejis vodūtīs, tei ir mozuok svareiga informaceja līceibai. Jis vīnkuorši vysu sasaklausejīs apleik. Reizem sevis īdūmuotū pastuosta kai realitati.\nIr intervejis, kū vyspuor nasagrib laseit. Parosti ar runeiguokajim saruna vadās vīgli, jūs nūintervej pa vairuokim riņčim. Vīnu sīvīti jau pyrma myusu intervēja Latvejis Mutvuordu viesturis pietnīku asociaceja “Dzīvesstāsts”, ari vairuoki žurnalisti, tod myusu studente; intervejis saleidzynojūt sacynuojom, ka juos nūpalni “Daugavas Vanagu” organizacejā ar kotru interveju pīauguši i pīauguši. Atrodom arhiva dokumentā, ka taišni jei ir bejuse tei nūdevieja. Jei jau ir myruse, lai palīk…”\nPaaudžu atškireibys absolventu intervejuos\nRTA Mutvuordu viesturis arhivs sastuov nu vairuoku fondu: dažaidys intervejis, RTA absolventu intervejis, pedagogu intervejis, jau pīmynātī represātī, ari biblioteku i arhivu darbinīku intervejis, kaidu nikur nav. Valda ir atroduse rysynuojumu, kai juos ar arhivari sakuortuos, kab pīejami nūglobuot.\nValda vysu laiku paraleli docātuojis i pietneicys dorbam augstškolā struodoj par viesturis školuotuoju Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā, partū jū interesej muzykys izgleiteibys i ituos školys viesture. 2013. godā izguoja juos saraksteituo gruomota “Mūzikas izglītība Latvijas kultūrpolitikā: tautas konservatorijas valsts novados (1923–1941)”, kurā apsavārta tautys konservatoreju darbeiba Daugovpilī i Rēzeknē. Iz ituos monografejis pamata ir dabuots muokslys zynuotņu doktora (Dr. art.) grāds kulturys teorejis apakšnūzarē. Pyrma tuo, 2013. godā, tyka izdūta monografeja “Mūzikas izglītība Latvijas kultūrpolitikā: tautas konservatorijas valsts novados (1920–1940)” Paraleli nu jau trejim apjūmeiguokim izdavumim V. Čakšai ir publiciejuse vaira kai 60 rokstus vysaidūs Latvejis i uorvaļstu zynuotniskajūs žurnalūs i zynuotniskūs konferenču rokstu kruojumūs, kurūs tematika ir saisteita i ar muzykys izgleiteibys pietnīceibu, i ari ar latgalīšu tradicionaluos kulturys i multikulturaluos sabīdreibys mejattīceibu pietejumim.\nTān jei īceriejuse gruomotā apkūpuot intervejis ar Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys absolventim i pedagogim. Intervej 3. kursa audziekni.\nValda sacynoj: “Kū agruok beidzs školu, tū satureiguoka interveja. Pādejūs godu beidzieji reizem izatur bravureigi, nav ratums, ka interveja pylna ar frāzem: “Ā, nu tī beja pasnīdziejs, napīmiņu, kai sauc…” Es itū saistu ar paaudžu atškireibom – tymā, kū pasoka, kaidā stilā runoj, kaids vuordu kruojums, ir starpeiba.\nJaunuo izgleiteibys reforma veicynoj tū, ka viestures stuņdēs vairs nikas nav tik svareigi, tys nycynoj interesi ari par socialū atmiņu. Socialajuos zineibuos i viesturē vydsškolys 10. klasē paradzāti treis temati nu viesturis – Ulmaņa laiki, padūmu periods, Dzīsmuotuo revoluceja, kotram puors stuņžu.\nKaidi mes varim byut patrioti voi pylsūni, ka nav dzymtuos volūdys i sovys viesturis zynuošonys? Voi tuoluokajom paaudzem vyspuor byus prīškstots par represejom, padūmu periodu?\nMaņ tūmār ir cereiba, ka koč kur školā kaids viesturis školuotuojs pasainteresēs ari par itim represātūs dzeivisstuostim. Itei gruomota ir i teoreja, i olūts reizē. Daļai nu myusu studentu tys palyka par tuoluokūs studeju zynuotniskuos pietnīceibys vierzīni. Partū lelum lelais paļdis studentim par itū dorbu.”