Kongress kai vysys Latgolys puorstuovnīceiba. Saruna ar Ilgu Šuplinsku - lakuga.lv\nKarteņa: Ilga Šuplinska Latgolys kongresa presis konferencē, foto Edeite Husare/portals lakuga.lv\nTemys: Ilga Šuplinska, latgalīšu volūda, Latgolys kongress, nūvodvuiceiba\nJau itūnedeļ Rēzeknē nu 27. da 29. apreļa nūtiks Latgolys kongress. Kongresa tema — “Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”. Pīsateikšona kongresam ir nūsaslāguse, tik mediji i gosti vēļ precizejuos, kūpā ir 258 delegatu i ap 60 klauseituoju, aicynuoti ir puori symtam gostu. Sarunā ar Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis (SaRIK) prīšksāduotuoja vītineicu, Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis lūcekli Ilgu Šuplinsku raudzejom izzynuot, kai nūteik gataveišonuos kongresam, kaidi ir ituo gods izaicynuojumi i mierki dorbam iz prīšku.\nKaidi ir ituo gods kongresa organiziešonys leluokī izaicynuojumi?\nGūdeigi sokūt, izaicynuojumi ir vysod, itys gods nav izjāmums. Tok juosoka, ka itūgod drūsi viņ leluokais izaicynuojums ir finaņsejums. Paguojušajā reizē tyka raksteits projekts treis godus pyrms kongresa. Projekta gaitā spūdruokajim Latgolys dareituojim Fraņčam Trasunam, Fraņčam Kempam i Nikodemam Rancānam tyka veļteita pasuokumu viertine. Taidā veidā mes tykom “Latvijai–100” programā i deļtam finaņsejums beja nūdrūsynuots.\nŪtra līta, kas maina dažys konceptualys lītys, ir Krīvejis kars Ukrainā. Tys zam vaicuojuma zeimis nūlyka vysu kongresu. Mes nazynuojam, voi īsim tuoļuok ar kongresa konceptu, tok izlēmem, ka kongress byus, turpynuojam vāruot, kaida ir situaceja, ka byutu juoatsakuop, tod atsakuoptu pādejā breidī.\nZīmā vēļ beja ari kovida pandemejis situaceja. Mes saprotom, ka, reikojūt kongresu tikai attuolynuoti, natyktu sasnāgts vajadzeigais rezuļtats. Tyka dūmuots ari par pasuokuma hibridformatu. Ka byutu kaidi apstuokli, kas naļautu vysim byut kluotīnē, tod vysmoz pamata runuotuoji byutu iz vītys, cikom puorejī attuolynuoti.\nAsam palykuši pi tuo, ka ekspertim 28. aprelī ir vareiba dasaslēgt ari attuolynuoti, taipoš kai delegati 29. aprelī var bolsuot attuolynuoti. Tīšsaistis nūdrūsynuotys 28. aprelī i atseviškim pasuokumim 29. aprelī, bet 27. apreļa atkluošonu translēs Re:TV.\nVoi cytu godu kongresa organiziešonys pīredze lykuse īvīst izmainis ituo gods programā?\nPaguojušajā reizē diskusejis medejūs izraiseja navys kongresa saturs i byuteiba, tok taišni formaluos lītys. Vīns nu leluokūs diskuseju objektu beja poša kongresa byuteiba – voi tys ir kongress, voi jimā pīsadola delegati, voi jim ir tīseibys bolsuot par Latgolu. Leidz ar tū leluokais puormaiņu akcents ir lykts iz tū, ka ir nūteikti principi delegatu izvielei. Paguojušuo goda julī tyka prezentāta koncepceja, kaidā proporcejā ir īvāruojama puorstuovnīceiba nu pošvaļdeibu, nu navaļstiskūs organizaceju, izgleiteibys īstuožu i uzjiemieju. Pošvaļdeibu puorstuovi tyka jimti proporcionali dzeivuotuoju skaitam. Tys zeimoj, ka ari atkareibā nu dzeivuotuoju skaita, tyka nūsaceita tei proporceja, cik byus dzeivuotuoju, kuri puorstuov nūteiktū pošvaļdeibu.\nTys, kū mes gribiejom i kū arviņ raugom nūturēt, ka kongresa rezoluceja i vyss, kas nūteik kongresā nav tikai vīnys šaurys cylvāku kūpys dūmu apkūpuojums, tok, ka tam ir puorstuovnīceiba vysā Latgolā.\nŪtrys princips – navaļstiskajam sektoram par atskaiti tyka jimta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, respektivi, mes pajemem pādejūs pīcu godu dalinīkus, kai ari aicynuotajūs delegatūs tyka īsaisteitys tuos navaļstiskuos organizacejis, kas nūsadorboj ar latgaliskuom aktivitatem.\nŠkolom tyka pajimts leidzeigs princips – latgalīšu volūdys olimpiade. Partū ka olimpiadei nu 2013. godu ir nūteikts vaļsts statuss, leidz ar tū školys, kas gods nu goda pīsadola olimpiadē voi runys konkursā “Vuolyudzāni” ari taidā veidā ir aplīcynuojušys, ka latgaliskais jūs interesej. Ir bejušys diskusejis, parkū kai delegati nav aicynuotys vysys školys. SaRIK izlēmem, ka itys kongress atsaškir ari ar tū, ka viertejam zynomu progresu, kas īsasaistejuši, tūs apvīnojam, kab ītu tuoļuok, na suoktu nu gola skaidruot vaicuojumus i latgaliskuo napīcīšameibu.\nKaidi ir byutiskuokī latgalistikys izaicynuojumi cytim pīcim godim?\nTān leluokī izaicynuojumi ir saisteiti ar procesim, kas nūteik pasaulī. Ir skaidrys, ka piec Krīvejis ībrukuma Ukrainā, mes navarim cerēt ni iz kaidu sadarbeibu ar Krīveju voi Boltkrīveju. Leidz ar tū ekonomiskuo i tautsaimnīceibys atteisteiba iz tū pusi nav īspiejama. Tys ir izaicynuojums, ar kuru ir juosariekinoj Latvejis vaļdeibai, partū, ka te byus vajadzeiba piec dotaceju, kas ir saisteitys taišni ar geopolitiskū situaceju. Tys drūsi viņ ir ari vīns nu byutiskuokūs vaicuojumu kai kongresā, tai piec Saeimys vieliešonu.\nVēļ svareiga ir administrativi teritorialuo reforma. Mes asam puorguojuši iz 42 pošvaļdeibom, tok nav nūdybynuota ūtra leimiņa administrativuo vīneiba kotrā nu četru nūvodu. Ka tyktu izveiduots taida veida puorvaļdis organs, tod tys varātu byut Latgolai eipaši svareigi.\nTaidai administrativajai vīneibai vajadzātu byut ar sovu volūdys politiku, ītekmi medeju sferā i ari videjā i profesionalajā izgleiteibā.\nVoi itim vaicuojumim navajadzātu byut planavuošonys regiona kompetencē?\nNui. Tok tī ir sova veida paradokss. Planavuošonys regions ir izveiduots, tok jam nav atbylstūša finaņsejuma, ni ari delegātys vaļsts funkcejis, kurys varātu tikt dareitys. Planavuošonys regions ir kai administrativs reiks, kurs navar leidz golam izpiļdeit nikaidus pīnuokumus voi veikt subsidiešonu. Tok, prūtoms, tys ir īsuokums, kam ir juobyun cytam finaņsejumam i vaļsts delegātom funkcejom. Leidz ar tū byutu nūteiktys funkcejis, kur kotrs nūvods sovu rysynuojumu radzātu lobuok.\nVēļ vīns izaicynuojums – eipaši itamā geopolitiskajā situacejā, mes redzim, ka volūda ir na tikai ideņtitatis, tok ari vierteibu veiduotuoja. Ka latgalīšu volūda byutu nūvārtāta, byutu pīejama školā, ka cylvākim veiduotūs lokaluo pošapziņa i identitatis sajiuta, tod tys zynomā mārā mozynuotu sprīdzi, kas ir storp dažaidom etniskuom grupom, i ļautu te nūsastyprynuot augstys latgaliskuos (ar tū bez šaubu dūmojūt – latvyskuos) pošapzinis cylvākim, kuri spātu nūturēt informativū telpu, panuoktu leidzīsaisti i ari cyta veida atteisteibu. Tok bez papyldu subsideju tys principā nav īspiejams. Ka Latveja nav saprotuse, ka monocentriska atteisteiba naveicynoj vysys Latvejis atteisteibu, mes nikur tuoļuok ari navarim aizīt.\nKūpsavylkumam – vīns nu svareiguokūs aizdavumu ir latgalīšu volūdys vuiceiba školā kotrā pūsmā pa vīnam kursam. Ka tys naaizīt, tod mes redzim, ka volūda namaina vierteibys, namaina cylvāku attīksmi i mes pagaisynojam atškireibu i pīvīnuotū vierteibu, kas varātu byut turisma produktam, IT izstruodei i kas varātu Latgolā veiduot cytaiduoku vidi. I pats golvonais – cylvāku, kas palīk nūvodā i dora, dzeivoj i veidoj itū vidi.\nVolūdys vuiceiba školuos beja ari vīns nu 2017. goda rezolucejis punktu, var saceit, ka tys niu ir izpiļdeits daleji?\n2018./2019. godā Latvejā tyka maineiti izgleiteibys standarti. Ka 2018. goda standartus, kas atsatīc iz pamatškolu, es kai ministre naīspieju, tod 2019. goda standartus, kas atsatīc iz vydsškolu, es uzspieju. Leidz ar tū vydsškolā vysmoz pi izvielis prīškmatu ir kai latgalīšu volūda, tai nūvodvuiceiba. Latgalīšu volūda byutu īkļaunama latvīšu volūdys stuņdēs, cikom nūvodvuiceiba byutu īkļaunama socialūs zineibu prīškmatā. Formalu škieršļu latgalīšu volūdys pasnīgšonai nav. Gon školuotuoju apvuiceibys “Vosoruošona”, gon Rēzeknis Tehnologeju akademejā ilgus godus asūšuo filologejis programa ir audzynuojuse i izgleituojuse cylvākus, kuri var struoduot ar itim prīškmatim. Tok pamata problema itymā gadīnī ir pīprasejums – kū tuoļuok ar latgalīšu volūdu dareit.\nKa mums byutu Norvegejis situaceja, kur vaļstī īr nūteiktys divejis vaļsts volūdys, nivīnam nasarostu vaicuojumi, parkū ūtra volūda ir juouztur.\nI otkon mes atsadurom pi vaicuojuma par finaņsejumu – voi tik nalelai vaļstei kai Latveja ir īspiejams adekvati atteisteit divejis rokstu tradicejis. Tys pamata vaicuojums, kū mes aizdūdam – voi latgaliskais vysod ir juolīk kai ūtrškireigs i pakuortuots voi vys tik, kab atgiutu vasalu regionu, beidzūt tys ir juorespektej.\nVoi storp ituo gods kongresa referentu pīduovuotom temom pasaruoda atškireigys teņdencis nu cytu godu?\nByutiskuokuo puormaiņa nu paguojušuo kongresa ir nūtykuse zynuotniskajā daļā. Paguojušajā kongresā iz zynuotniskū daļu beja pīsasacejuši apmāram 80 referenti ar 100 temom. Tys zeimoj, ka beja cīši lela daudzveideiba, beja pietnīku grupys nu puornūvodu – Reigys Tehniskuos universitatis i Latvejis Universitatis, gon ari nu uorzemem – Pūlejis i Krīvejis. Itamā reizē iz kongresu pīsateice viņ 25 zynuotnis praktiki. Tam par īmesli ir vaļsts leiminī maineituos praseibys deļ zynuotnīku. Prūti, ka zynuotnīkam, kurs struodoj vaļstiskuos institucejuos, nav zynuotniskūs publikaceju īkš “Scopus” voi “Web of Science”, juo daleibu taidūs pasuokumūs naskaita par zynuotniskū dorbu. Leidz ar tū, zynuotnīkim interese pīsadaleit taidā pasuokumā, ir pavysam minimala.\nItūgod tematika atsaškir ar sovu praktiskumu. Radzūt, ka pīsasoka mozuok dalinīku i ar praktiskom temom, tyka veiduota koncepta maiņa iz zynuotniski lītišķu konferenci, kas ir segmentāta 19 problemvaicuojumūs i četruos pamata jūmuos – izgleiteiba, volūda, tīseibys, drūseiba, viesture i ekonomika. Kotrā nu problemvaicuojumu ir eksperti, kas īt ar sovu teoretiskū voi statistiskū pīnasumu, tok pamatā tei ir diskuseja, kura rauga atrast problemys rysynuojumu. Leidz ar tū zynuotniskais nav atrauts nu realitatis, tys ir kai īrūsynuojums aizīt tuoļuok iz problemys rysynuojumu. Kotram problemvaicuojumam ir dūta stuņde ar div voi treis pamatrunuotuojim i div voi treis ekspertim pa pīcom minutom. Taidā veidā mes aizejom leidz problemys izrunuošonai, preciziešonai i leidz rezolucejis punktam. I diskusejā var pīsadaleit sevkurs nu kluotyn asūšajim.\nKai viertejit Latgolys kongresa dīnys “īsadzeivuošonu” svynomūs dīnu parādā sabīdreibā? Kaidys gaidys ir dīnys svieteišonai iz prīšku?\nSaeima itū dīnu respektej. Asam ari raudzejuši itū tradiceju aiznest iz pošvaļdeibom, i es dūmoju, ka ar laiku itei dīna nūteikti paliks atpazeistamuoka. Nūteikti grybātūs, kab kongresa dīna tyktu pamaneita ari školuos. Kab tū veicynuot, jau kurū godu piec kuortys aicynojam sabīdreibā pazeistamus cylvākus dūtīs iz školom, kab skaidruotu taišni Latgolys kongresa nūzeimeibu. Paļdis školom i školuotuojim, kas atsasauc i daudzi jau dora ari poši.\nKarteņa: Kongresa uzleime, kas taiseita iz pamarkys pamata. Tū trymdā veiduoja A.Jūrdža fonds, atzeimejūt kongresa godadīnu.\nKai ir ar Latgolys karūgu, voi tys ir oficiali apstyprynuots?\nPar karūgu eisais stuosts ir taids – 2017. godā myusim nūtyka vairuokys diskusejis, kuruos vaļsts Heraldikys (gierbūņu) komiseja beja tei, kas nūsastuoja pret karūgu ar grifu (tai lītuots lingvoteritorialajā vuordiniecā). Koč ari gierbūņu komisejai nav eisti sakara ar karūgim. Leidz ar tū mes tymā breidī izaškeirom par Latgolys karūgu pajimt tū, kas ir bez grifa. Jis tyka praktizēts gon kongresa laikā, gon ari piečuok. Mes ari aktivi sasadorbuojam ar Latgolys planavuošonys regionu, partū ka jis teoretiski varātu apstyprynuot ituo karūgu lītuošonai paraleli cytim karūgim taišni Latgolys teritorejā. Latgolys planavnuošonys regions vysu laiku sūleja, ka tys tiks padareits, tok deļ daudzejūs škieršļu jī tū nav padarejuši. Pat vaira – jī niu vys tik grybātu izmontuot karūgu ar grifu. Leidz ar tū prīšklykums par Latgolys karūgu ar grifu niu atsarūn Latvejis viesturiskūs zemu lykuma padūmē, teik gaideita pyrmuo padūmis sēde, kas īspiejams nūtiks itymā godā. Mes redzim, ka sabīdreibā karūgs ar grifu teik lītuots vaira, nakai bez grifa. Taitod – karūga stuosts ir radzams pīmārs, cik ilgs ir ceļš da apstyprynuošonai.\nVys tik sabīdreibā ir bejušys plotys diskusejis par tū voi karūgs ar grifu ir veiduots atbylstūši spākā asūšim nūteikumim\nItymā gadīnī ir juosuoc ar Puordaugovys hercogistes viesture 16.—17. godu symtā. Tymā laikā Latgola īsakļaun Puordaugovys hercogistē i grifs ir nu tuo laika gierbūņa. Ap 1920. godim tyka apstyprynuoti nūvodu gierbūni i Puordaugovys grifs tyka pajimts Vidzemei. Cikom Latgolai tyka atstuots greifs, kurs verās pa kreisi (nu karūga nesieja pusis), kas symboliski apzeimej biegšonu. Leidz ar tū Māris Rumaks, rodūt itū karūgu, pajēme viesturiskū paraugu, kas ir bejs Puordaugovys hercogistei (greifs iz lobū pusi, kas simbolizej uzbrukumu). Tī nav pretrunu i jam taidam vajadzātu ari byut. Tok Heraldikys komiseja nazparkū uzstuoja, ka Latgolai byutu juojem tys, kurs ir radeits ap 1920. godim.\nTei ir taida naspieja nūvierteit Latgolu kai vīnu byutisku spālātuoju Latvejis kontekstā. Pat taidā veidā kai simbola aptyprynuošonā.\nKaidi itūšaļt byutu steidzamuokī dorbi latgaliskajā vidē?\nPar steidzamuokīm varbyut napasaceišu, tok tī, kas byutu doromi sistematiski ir latgalīšu volūdys voi nūvodvuiceibys latgalīšu volūdā nūstyprynuošona školā.\nVēļ vīns myusu prīšklykums ir, ka plošsazinis elektroniskūs leidzekļu lykumā ir juoparadz proporceja, ka 10 % nu sabīdriskūs medeju pasyutejuma ir saisteits ar latgalīšu volūdu.\nTū naīstruoduoja Saeimā, tyka nūraideits. Es dūmoju, ka vaicuojums par tū kai informativajā telpā nūstyprynuot latgalīšu volūdu, vys byus aktuals. Trešais, na mozuok byutiskais vaicuojums, ir par socialuos navīnleidzeibys mozynuošonu i lobkluojeibys ceļšonu. Ir skaidrs, ka bez dotaceju tys eisti nav īspiejams.\nKaidys aktivitatis paradzātys Latgalīšu volūdys naktī?\nTys ir vēļ vīns programys punkts, kurs ir pasamainejs. Sakarā ar tū, ka 24. februarī suocēs kars, tyka pījimts lāmums, ka Latgalīšu volūdys nakts vītā byus tikai grupys “Tautumeitas” koncerts, īspiejams, ar latgalīšu ailinīkim. Tok tys nabyus nakts pasuokums, viņ nūslāguma koncerts.\nKongresā byus ari izstuodis atkluošona, kur Latgolys etnografiskuo viestnīceiba ir sagatavuojuse ap 30 leļu latgalīšu autentiskajūs tautys tārpūs. Simboliski kongresa delegatis nu vysys Latvejis. Izstuodē byus ari kaids eksluzivs nūtykums – pyrmū reizi tyks demonstrēts ari Rēzeknis autentiskais tautystārps.\nKarteņa: Jacintas Seimanovys foto nu izstuodis “Lobs ar lobu sasatyka”.


Uzjimta kina par tango karali Oskaru Stroku - lakuga.lv\nTemys: Ilona Brūvere, kina, Oskars Stroks, Roksts, Tapieris\n6. martā 19:00 stuņdēs kinoteatrī “Splendid Palace” nūtiks Ilonys Brūveris dokumentaluos kinys “Tapieris” pyrmizruode. Kina ir stuosts par Latgolā dzymušū tango karali Oskaru Stroku, golvonajuos lūmuos: Jakovs Rafalsons, Gints Grāvelis, Marija Bērziņa i Andris Bulis. Pyrms seansa muzicēs Gidona Grīnberga instrumentalais ansamblis “Ošers”, solisti Marija Bērziņa, Goran Gora i Laimis Rācenājs, kai ari byus īspieja sasatikt ar golvonūs lūmu atveiduotuojim.\n„“Tapieris” ir stuosts par muziki, kas ceinuos par sovu muzyku laikā, kod pasauli puoršalc leluo depreseja – pyrmuo ekonomiskuo krīze. “Tapieris” ir laikmeteiga varūņa prototips – juo myužeigī porodi i naveiksmeiguo uzjiemiejdarbeiba ar namiteigim ceņtīnim atrysynuot finansialuos problemys, sasasauc ar myusu dīnu realitati. Stroks īmontoj skateituoju i kinys veiduotuoju simpatejis ar sovu sapynu par muzyku, naskaitamajim romanim i vysom ar tū saisteitajom napatikšonom,” stuosta kinys scenareja autore i režisore Ilona Brūvere. „Struoduot pi jauna kinys materiala maņ nūzeimoj dūtīs laika, telpys i napīdzeivuotu nūtykumu ceļuojumā, kotru reizi atkluojūt jaunu patīseibu par eistineibu. Ekrans itymā gadīnī ir izzinis projekceja, kuru mes – kinys veiduotuoji – izspieļojam kūpā ar skateituoju.”\nKina sekoj Oskara Stroka veiksmem i naveiksmem natīši bolstūtīs iz Latvejis Vaļsts arhiva dokumentim. Komponista rodūšuos biografejis kontā ir vaira nakai 300 skaņdorbu, tūmār komponistu savīneibā Stroku uzjam 30 godus piec juo smierts. „Ilonys Brūveris kinā komponista biografejis fakti saplyust ar paguojušuo godu symta suokuma vizualū rekonstrukceju, kas skateituojim dūd īspieju izdzeivuot i izjust Stroka liktini,” tai kinu raksturoj kino zynuotnīks Viktors Freibergs.\nKina radeita ar Nacionaluo Kino centra, Reigys dūmis, Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.\nIlona Brūvere 2012. godā sajāmuse bolvu “Lielais Kristaps” par Lobuokū dokumentaluos kinys režiju pilnmetražys kinai “Versija Vera”. Brūveris portretkinys izaceļ ar spylgtu tālaineibu i individualu režisora pīeju kinu varūnim. Golvonuo “Tapiera” operatore Elīna Bandēna ir divkuortieja “Lielā Kristapa” laureate. Skaņu režisori: Ilmārs Piliņš i Jevgēnijs Gobzevs. Montaža – Guntis Lēmanis. Producents- Artis Rutks.\nBeleti iz kinys pyrmizruodi atrūnami “Biļešu servisa” i “Splendid Palace” kasēs.\nVaira par Oskaru Stroku vari skaiteit ite.


Tīkla izmērs 160 cm. / 250 cm.\nРазмер сетки 160 см. / 250 см.


Dzeivuot vaicuojumūs. Saruna ar Anneli Slišāni - lakuga.lv\n5 Janvars 2021\nTemys: Annele Slišāne, Intervija, Sandra Ūdre, sīvīte, Tuoraga stuosti, vardarbeiba\nIntervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv\nAr pyrmuo konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2020” uzvarātuoju Anneli Slišāni runojomēs 28. decembrī, juos tāva Ontona Slišāna dzimšonys dīnā. Tys pasaceitajam daškeire vairuok filozofejis dziļuma i mirkļa nūskanis. Par dreizumā gaidomū gruomotu “Tuoraga stuosti”, tamā daaiztyktū vardarbeibys temu i snīga izjiutu.\nKas tev ir raksteišona?\nMes varim runuot, struoduot, cytim paleidzēt, bet taišni itaida raksteišona ir uzdūt sev vaicuojumu, mieginuot atbiļdēt, izprast deļ kam kas tai voi itai. Varbyut ari naatbiļdēt, uzdūt vaicuojumu iz vaicuojuma i dzeivuot vaicuojumūs. Atbiļdis var atīt kod naviņ vāluok, reizem pamonu, ka teik atbyldāts iz seņ aizdūtu vaicuojumu. Kod pasaruoda vīdums, sajamu atbiļdis pat iz kaidim bierneibys vaicuojumim. Mums gribīs, lai atbiļde ir izreiz, momentā, kod maņ ir sasagribiejs. A jei atīt vāluok. Bet juoprosa, lai sajimtu atbiļdis. Ari napaskrīt garom, cytu reizi atbiļde ir tepat blokus, naesi juos saredziejs.\n“Tuoraga stuostūs” skarta vardarbeibys tema. Voi tei ir izaugsme raksteišonā nu “#100dečuLatvijai” stuostu, seņ īdūmuota īcere, pieška ideja?\nVarātu liktīs, ka tys saisteits ar vardarbeibys temys aktualiziešonu Latvejā. Nā, itei īcere jau laiku maņ bejuse, jau seņuok saraksteiti taidi kai uzmatumi. Div godus nūbrīdu da ituo nūsaukuma, ka jūs saukt par “Tuoraga stuostim”. Rokstūt deču tekstus, es jau “Rāviejslēdzēju” stuostā (75. stuosts – S. Ū.) mieginuoju aiztikt itū temu. Tymā stuostā ir par meitini slimineicā, kas ir taida sistema, kur tevi atdūd, kur tu jiutīs moza skryuveite, ar tevi var dareit, kū gribi. Bet es “dečūs” nagribieju taidus biedeigus stuostus. Tūmār tei beja duovona, partū vairuok prīceigi i laimeigi stuosti.\nDzeivis laikā daudz dzierdāts, radzāts. Dzeive ir raiba, bīži asmu tys cylvāks, kurss uzklausa, paleidz. Daudzi stuosti atguojuši taidā veidā, ka asmu jūs puordzeivuojuse leidza, it kai tys byutu nūtics ar mani. Tys leidzpuordzeivuojums bejs tik lels, ka maņ licīs, ka par tū ir vārts raksteit.\nCik skotīs pasauli, na tikai Zīmeļlatgolu voi Latgolu, Reigu voi Latveju, itei problema voi dzeivis situaceja – vardarbeiba giminē – pastuov tik ilgi, cik pastuov ciļvēce. Kai var juos naredzēt voi narunuot par jū, naraksteit? Varim jau glaznuot viņ šmukys biļdis i raksteit viņ šmukūs stuostus, kod naviņ problematiskī teksti ari byus juoroksta.\nVoi tu redzi izeju nu vardarbeibys?\nIzeja ir pošā bierneibā, tymā, cik stypru meitini, kas var par sevi pastuovēt, audzynoj, es tai dūmoju. Nikod navar zynuot, kai dzeive pasagrīzs. Nu ūtrys pusis, kotram teik dūtys taidys muoceibys, kaidys jam pīsanuok. Voi vardarbeibu var nūsaukt par muoceibu, naveiksmi, voi nalaimi, navar zynuot.\nEs nazynu, kai reali izapauž paleidzeiba nu vardarbeibys cītušai sīvītei, it seviški, kod ir mozs bierneņš. Meitinem nu bārnunomim itamā ziņā ir gryuši, juos ir bez radinīku. Asmu struoduojuse ar bārnim, kurim nav nivīna itymā pasaulī, piec tam taidam pīaugušam eisti nav, kur palikt. Partū taida bārnunoma meitine ar bierneņu dzeivoj ar tū vardarbeigū veirīti tamā vītā, kur jei dzeivoj.\nCik atsauceiga ir myusu sabīdreiba?\nNagrib sabīdreiba itūs problemu. Es pat nazynu, voi tū var nūveļt iz latvīša raksturu voi nagribiešonu byut ījauktam. Bīžuok mieginoj nadzierdēt i naredzēt, kas kaimiņūs nūteik. Vysbīžuok paīt garom kai vīnā munā eisstuostā. I napaīt garom jau bolts i teirs, i laimeigs, varbyut jam pošam īškā leluo suope. Es tū tai īsadūmuoju tymā stuostā, partū jis tai paīt garom. Voi tū sovu švakumu vēļ papyldynuot ar kaimiņa švakumu?\nNaticieju statistikai, ka kotra trešuo sīvīte ir cītuse nu vardarbeibys. Bet laikam tai ir… Ir tok ari kauns atkluot tū cytim. Tev var izamaineit dorba lītys. Kai tu jussīs, ka dorbabīdri zynuos, ka tev vardarbeigs veirs? Dorbā jau ari var īt vysaiži. Iz tuo, kas jau cīš dvorā, ari dorbā kuop viersā. Partū ka iz taida ārtai pasakuopt. A tu nastuosteisi ari par dorba lītom.\nKai tu dūmoj, nu kuo tī varmuokys rūnās?\nSuokumā bejušys šmukuos īsamīliešonys… Maņ tān byus juobyun psihologam voi psihiatram. Es dūmoju, ka jī poši bierneibā ir cītuši. Nu giminis tys īt. It kai naapsazynuodams varmuoka sevi aizstuov kaidā krīzis situacejā. Tei svareiguokuo ir pyrmuo reize, tod kai īsuoc… Daudzuos intervejuos i realūs stuostūs izakristalizej svareiga līta: ka sīvīte īt izreiz prūm, jei puortrauc vardarbeibu. Kai tu atļauni tam palikt, kotra nuokušuo reize kai snīga pyks, nu kolna veļūtīs, palīk leluoks i leluoks. Paraun vysu pasauli leidza, i sīvītis malus, i giminis malus. Tūlaik navar nu tuo, kas ir sasavieļs, tikt uorā. Tys veirīts ari vairs navar tikt uorā, jis namuok cytaiž rysynuot problemys.\nKai ir ar sīvīti varmuoku? Ir muotis, kas syt bārnus, napuortraukti iz jim bļaun.\nEs dūmoju itei realitate ir leluoka, kai mes zynim. Juos vīnkuorši nateik golā ar vysom dzeivis problemom. Profesionaluos paleidzeibys nav. Pylns vysaidu centru, kuru leluokuo daļa ir par naudu. Viņ, ka cīš maklātu. A taidā ziņā vajadzātu, ka giminis uorstam byutu, kur izreiz nūvierzeit puorgurušū sīvīti, kod jei pastuosta, ka nateik golā.\nEs juos, prūtams, naattaisnoju par sisšonu. Juos cīš nu izgleiteibys tryukuma, kopej, kū redziejušys bierneibā. Kai pret jom ir izaturiejuši, taids modeļs puorjimts. Dažūs maņ zynomūs gadejumūs tai ari bejs.\nKai tu audzynoj sovus bārnus?\nTān maņ ir meita. Myusim vīns nu lykumu sātā, ka meitinem nadreikst sist. Cikom mozeņki, vysi jam vīns ūtram nūst montys. Jei, poša mozuokuo, kaidam kū pajam, izjauc, izplieš, bet lykums, ka meitinem sist nadreikst.\nKai ar paaudžu paaudzēs montuotū tradiceju, ka meitinei nuokūtnē byus juopasakļaun veiramuotei?\nAgruok parosti aizaprecēja dzeivuot pi veira, bet saīt – iz cytys saimineicys dvoru. Par laimi, mani nabīdynuoja ar borgu veiramuoti voi prīkšnīceiba. Ituos sīvītis var saprast – nagrib laist sova dāla vaļā. Nuokušuo vadakla atjam dālu. Pat nav nūzeimis, loba voi švaka. Veiramuotem pat lobuok pateik, ka vadakla švaka.\nLeidzeigi, kod Aigaram Bikšem beja izstuode “Gorā”, kas par komentarim tyka raksteiti par attāluotū sīvīti ar veirīša dzymumlūceklim – ka Eiropa īguojuse, ka Latgolys nanūsorguojom! Es tūreiz īsadūmuoju, ka dzeivojam tik atteisteitā laikmatā, bet tū izstuodi uztvēre tragiski. Sabīdreibā palykuši tikpat arhaiski uzskoti, nasaverūt iz digitalū laikmatu.\nKai izdzeivuot i puordzeivuot itū Covid-19 laiku?\nMaņ rikteigi ir lobais laiks otkon laseit. Itymā laikā nazyn kurū reizi losu Džeku Londonu, juo “snīga” stuostus. Jis ir vīns nu meiluokūs rakstnīku nu bierneibys. Šudiņ rikteigs snīgs beja, vītom pat da ceļagola. Brydom pa taisnū iz kopim pi tātys. Brīni itūs bezgaleigūs snīga klajumus, maņ svareigi, ka var izdzeivuot ar kermini, na viņ ar pruotu. Rikteigi lobs laiks, nakuru tikai uorā guņskurus kai pi Dž. Londona. Prīcojūs, ka beidzūt ir zīma.


École de Paris, 7 maja 2020 godz. 19:00 - desa.pl\nÉcole de Paris - 7 maja 2020, godz. 19:00\nDodaj do kalendarza 2020-05-07 19:00:00 2020-05-07 20:00:00 Europe/Warsaw École de Paris http://desa.pl/pl/auctions/634/ecole-de-paris-7-maja-2020-godz-19 Dom Aukcyjny DESA Unicum • WARSZAWA wyceny@desa.pl


Fbysam – Page 8 – Fashion . Fitness . Food


34 mins, 13402 viewers\n157 mins, 5255 viewers\nmeow ❤ finger pussy at goal! every 3 goals ride #teen #cute #redhead #squirt [109 tokens remaining]\n253 mins, 5493 viewers\n148 mins, 2386 viewers\n155 mins, 3418 viewers\n199 mins, 2027 viewers\n203 mins, 2160 viewers\n402 mins, 1518 viewers\n76 mins, 750 viewers\n182 mins, 1519 viewers\n99 mins, 1605 viewers\ncum!!! [2793 tokens remaining]\n89 mins, 1190 viewers\n202 mins, 1229 viewers\n211 mins, 928 viewers\n294 mins, 940 viewers\ni want to play with myself and cum [600 tokens remaining]\n62 mins, 355 viewers\n161 mins, 468 viewers\n227 mins, 836 viewers\n70 mins, 1160 viewers\nnaked @25 goals/anal @50 goals/squirting dildo creampie @100 goals/snap 4 life 800 tokens #lovense #lush #ebony #latina #snap #bigboobs #bigass [40 tokens remaining]\n151 mins, 1166 viewers\n111 mins, 681 viewers\n8 mins, 825 viewers\n204 mins, 303 viewers\n310 mins, 645 viewers\n209 mins, 557 viewers\n201 mins, 924 viewers\n116 mins, 896 viewers\nstrip maybe squirt,.. hiding from my parents to masturbate, 3 months no sex please make me your slut and , fuck me #pvt #asian #squirt #anal #feet #lush [209 tokens remaining]\ncum #bigdick #uncut #muscle [341 tokens remaining]\n312 mins, 763 viewers\n#25tk = chance to win 10 premium xxx vids! #fucking #cumshot #ginger #redhead [1 tokens remaining]\n105 mins, 565 viewers\n453 mins, 426 viewers\n221 mins, 465 viewers\n121 mins, 236 viewers\n#ridingdildo! #asian rocks! [579 tokens remaining]\n314 mins, 387 viewers\ncum with lush in ass #lovense #lush #horny #cute #pussy #natural #bigtits #cum #curvy #daddy #schoolgirl #bigass #bigboobs #18 [295 tokens remaining]\n304 mins, 470 viewers\n307 mins, 246 viewers\n300 mins, 457 viewers


Latvia Gross Ext Debt Pos All Sectors All Maturities Debt Securities Market Value Usd\nLatvia - Gross Ext. Debt Pos., All Sectors, All maturities, Debt Securities, Market Value, USD\nGross Ext. Debt Pos., All Sectors, All maturities, Debt Securities, Market Value, USD in Latvia was reported at 7372152000 USD in 2017, according to the World Bank collection of development indicators, compiled from officially recognized sources.


Suīdas, byzant. Lexikograph des 10. Jahrh., Verfasser eines großen Realwörterbuchs (»Lexikon«, hg. von Bernhardy, 1834-53; Bekker, 1854).


Kunta Vaiņode, Latvia - Maailman kaupungit ja kylät\nPaikantaminen : Maa Latvia, Kunta Vaiņode.\nTärkeimmät kaupungit : Vaiņode ja Embūte.\nVaiņode 2.511 asukkaita\nEmbūte 406 asukkaita\nSää Vaiņode (Vaiņode)\nVaiņode


Hotel Whala! Bocachica 4*, Boca Chica, Republique Dominicaine avec Voyages Leclerc - Boomerang ref 650680 - novembre 2021, décembre 2021, janvier 2022, février 2022, mars 2022, avril 2022, mai 2022\nDéparts Angers (Gare SNCF), Bordeaux, Bordeaux (Gare SNCF), Brest, Bruxelles, Clermont Ferrand, Le Mans (Gare SNCF), Luxembourg, Lyon, Marseille, Montpellier, Mulhouse, Nantes, Nice, Paris, Poitiers (Gare SNCF), Rennes, Toulouse, Tours Saint-Pierre-des-Corps (Gare SNCF)\nMeilleur prix : Le 08 déc. 2021 : 662€\nVille de départ Angers (Gare SNCF) Bordeaux Bordeaux (Gare SNCF) Brest Bruxelles Clermont Ferrand Le Mans (Gare SNCF) Luxembourg Lyon Marseille Montpellier Mulhouse Nantes Nice Paris Poitiers (Gare SNCF) Rennes Toulouse Tours Saint-Pierre-des-Corps (Gare SNCF)\n7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 7 jours-5 nuits 8 jours-6 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 9 jours-7 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 10 jours-8 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 11 jours-9 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 12 jours-10 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 13 jours-11 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 14 jours-12 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits 16 jours-14 nuits\nRéférence internet 650680\nChristine, en couple, Le 26 mai 2019 Très bien 7/10\nNous avons aimé Le panorama,et la gentillesse et le bon accueil de l'hôtel néanmoins le confort des chambres laisse à désiré mauvaise insonorisation les salles de bains sont à revoir très peu d'eau chaude l'eau qui coule du plafond et qui passe sous la cloison et que les buffet soient meilleurs et que les vendeurs soient moins envahissant.....


7. A. 1525 A. V. Zacharska no M. Višņevskas Makašānu pagastā.\nKaidu reizi vīns muļķīts sēdēja pi meža kryumiņu un spēlēja ar sovu capuri kai mozs bārns. Tymā laikā pa ceļu braucja vīns boguots muižinīks, īraudzēja itū muļķīti, kur sēdēja pi kryumiņu un spēlēja ar sovu capurīti. Muižinīks apturēja zyrgu un vaicoj nu muļķīša: "Kū tu te dori?" Muļķīts jam atbild: "Es muocūs zagt!"\n"Nu," vaicoj muižinīks, "jau izamuocēji?"\n"Jā!" atbildēja muļķīts.\nMuižinīks jam runoj : "Kad jau tu vari labi zagt, nūzūdz nu manis zvrgu, es tev tūlaik labi izmoksuošu!"\n"Labi!" pasacīja muļķītis.\nMuižinīks aizbraucja uz sovu sātu. Vokorā muļķīts pasacīja kolpam: "Īsim izdzert brandīņa!"\nKolps aizguoja, pīdzēŗa brandīņa un aizmvga, bet muļķīts nūzoga zyrgu. Reitā atīt muh&127;īts pi muižinīka un runoj : "Nu kungs, muižinīks, moksoj naudu, es tovu zyrgu vakar nūzogu!"\nMuižinīks aizguoja pasavārtūs. Zyrgs nūzogts. Muižinīks izmoksuoja muļķīšam Iobu naudu. Utrā dīnā muižinīks runoj mulķīšam: "Kad jau tu taids lels zaglis, nūzūdz nu manis munu sīvu. Ja nūzagsi, tūlaik es tev atdūšu pusi sovas muižas.\n"Labi!" pasacēja mulķīts. Naktī mulķīts īleida muižinīka kambarī un lykuos zam gultas un gaida, kad muižinīks īs uz vēja. Pusnaktīs muižinīks izguoja uorā nu kambara. Muļķīts tyuleņ izlīn nu gultas zamaškas, nūzoga muižinīka sīvu un iznesja par lūgu uorā. Atīt muižinīks un redz, ka nav sīvas. Suoka muižinīks klīgt: cik jam beja spāka, kad izgluobt sovu sīvu. Izdzierda kolpi un laidjās pēc muļķīša pakaļ. Muļķīts redz, ka jū kolpi panuoks, daskrēja pi azara un īsvīdja muižinīka sīvu azarā. Tymā azarā beja daudz valnu, kuri sotvēŗa muižinīka sīvu. Reitā atīt jau muižinīks pi muļķīša un prosa, kab jis atdūtu juo sīvu un jam dūt na pusi muižas, bet vysu muižu. Bāda mulķīšam, kai dabuot muižnīka sīvas nu azara. Pīīt muļķtīs pi azara, stuov un pyn viervi. Izīt nu azara pats glavnais valns un vaicoj nu muļķīša: "Kū tu dori?"\nMuļķīts atbild valnam: "Es peišu vierves un vysu azari sasīšu un vysus jyusus sagyušu!"\nNūsabeida valns un suoka prasīt, ka jis taidu jūku nataisītu un pasajēmja valns vysu izpildīt, kū muļķīts jam pasacīs. Muļķīts pasacīja valnam, kab jis atdūtu muižinīka sīvu un pylnu maisu zalta. Nasagribēja valnam dūt taidas lelas naudas un vēļ muižinīka ka sīvas, bet kū darīt? Atdevja valns muižinīka sīvu, un tai pat pylnu maisu zalba. Muļķīts pajēmja zaltu un muižinīka sīvu, kuŗu atdevja muižinīkam un nu muižinīka pajēmja juo muižu. Suoka myusu muļķts dzeivuot labi un boguoti; bet muižinīks kaut dabuoja sovu sīvu, bet pats palyka nabogs.


Pīteram Martinsonam veļteits pasuokumu ciklys Daugovpilī - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, izstuode, Pīters Martinsons, Roksts\nItuo gods suokumā Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs jau tradicionali organizej pasuokumu ciklu, pīmynūt Pīteri Martinsonu juo dzimšonys dīnā. 28. janvarī sadarbeibā ar Latgolys Centralū biblioteku tiks atkluota izstuode “Pēteris Martinsons. Grafika” (LCB Laseitovā 13 stuņdēs) i nūtiks izdavuma “Latgalē dzimušu mākslinieku dzīvesstāsti. Pēteris Martinsons” prezentaceja (Rotko centrā 15 stuņdēs).\nIzstuodē “Pēteris Martinsons. Grafika” byus apsaverami Pītera Martinsona grafikys zeimiejumi, kas radeiti laikā nu 1980. da 2009. goda. Grafikys tehnikā veiktī smolkī, pat kaligrafiskī zeimiejumi beja keramiķa kasdīnys i vairuoku keramikys izstuožu naatjemama sastuovdaļa. Formatūs dažaidī zeimiejumi šaļtim beja kai skicis, kas puortopa ar apbreinuojamu ryupeibu i pacīteibu taiseitajūs keramikys dorbūs, kai atseviški, gleiši īrāmeiti muokslys dorbi voi vīnkuoršys pīzeimis, dūmu liduojums, sajiutu atspīgeļuojums iz nalelu pīzeimu lapeņu voi nu teksta breivu papeira laukumu. Izstuode radeita sadarbeibā ar Latgolys Centralū biblioteku i byus apsaverama bibliotekys skaiteitovā da 19. februara.\nKeramika Pītera Martinsona publicātais dzeivisstuosts ir muokslinīka spontans, šaļtim analitisks, pat filozofisks, nu cytušaļt kuriozs stuostejums par “gadīnim i najaušeibom” voi vys tik lykumsakareibom juo dzeivē. Kab precizātu stuostejumā pīmynātuos nūtikšonys i personys, intervejis tekstu papyldynoj redaktoru Zanis Melānis i Zandys Zībenis sagataveitī komentari, kuru sagataveišonys procesā atsakluoj vairuoki mozuok zynomi fakti, kai ari ilustracejis i cyti materiali nu Pītera Martinsona radinīku, draugu, kolegu privātajim arhivim. Pītera Martinsona dzeivisstuosts ir pyrmuo publikaceja serejā “Latgolā dzymušu muokslinīku dzeivisstuosti”, kū veidoj Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs. Izdavums radeits ar Latgolys regiona atteisteibys agentura izsludynuotuos Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituo Latgolys kulturys programa 2014” atbolstu.


Preiļūs apsaverama Jezupa Pīgozņa jubileja izstuode - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Jezups Pīgoznis, Preiļi, Preiļu Kulturys noms, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Roksts\nLeidz 27. decembram Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs pīduovoj Jezupa Pīgožņa jubileja izstuodi “Kruosys, linejis i formys” Preiļu kulturys noma izstuožu zalā (Raiņa bulvarī 28).\nIzstuodē apsaverami muokslinīka pādejūs desmit godu laikā topušī dorbi – glaznys, kuruos pasaruoda Latvejis ainovys dažaidūs goda laikūs, mozpiļsātu skoti, gon cyti motivi, tymā storpā tuoļuoku ceļuojumu īspaidi. Izstuodi papyldynoj ari muokslinīka personeiguos lītys: molberts, kruosys, ūtys, kruosu paletis i cyti dorba instrumenti nu Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja kruojuma.


Rēzeknis LgSC- Ziņ voi miņ par Latveju! | Latgolys Studentu centrs\nCategories: info LgSC, LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive, studentim\n10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim!\nPiečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš eipašu atapazeišonys zeimi.\nInformaceja- Dagneja 28362243, lgsc-rezekne@inbox.lv


行李袋玩具orem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint occaecat cupidatat non proident, sunt in culpa qui officia deserunt mollit anim id est laborum\n宝宝休闲玩具 乐雅皇室专供 What an awesome design with great functioality:)\n欧盟对我国产手推车玩具宣布顾客正告 What an awesome design with great functioality:)


Treis gordi stuosti Latgolys īpazeišonai pīrūbežā - lakuga.lv\nTemys: "Dzīles", Dagdas muzikanti, Goran Gora, Jana Babre-Laime, Kuorsova, Kuorsovys Augšamceļšonuos luteraņu bazneica, Kuorsovys nūvods, Malnova, Roksts, Saļņova\n18. aprelī Kuorsovys nūvods pīduovoj pylnu dīnys izklaidis programu saimem i romantikim. Saplaukt lauku lobumu garšuos Jura dīnys tiergā, ļautīs pavasara vieja rūtaļom motūs i baudeit dzīsminīka Goran Gora koncertizvadumu “Ar skatu uz Debesīm”.\nDīna tiks suokta 11.00 Malnovys maizneicā “Dzīles” ar nasteidzeigom breivdīnu reitiškom uorpus sātys i boguoteigū Jura dīnys tiergu, kurā byus vareiba degustēt Latgolys sātys ražuotuoju produkceju, ekologiskus cyukgalis kiupynuojumus, poštaiseitu olu, svaigi spīstys sulys, sīrus, Latgolā augušus čajus, madu i aromatiskū “Dzīļu” maizi. Paraleli tierga rūseibai retro moto klubs “Rūsa vējā” pīduovuos izbraucīņus caur Malnovys muižys parku.\nPiecpušdīnē 16.00 Kuorsovys kulturys nomā muzicēs dzīsminīks Goran Gora ar koncertizvadumu “Ar skatu uz Debesīm” – par cylvāka ceļu pi Dīva, mīlesteibu, par mums. Klauseituojim byus vareiba dzierdēt ari latvīšu dzejnīka Imanta Ziedoņa dzeju par Dīvu i mīlesteibu Janys Babris-Laimis izpiļdejumā. Koncertā savuoktī leidzekli tiks zīduoti Kuorsovys Augšamceļšonuos luteraņu bazneicys atjaunuošonai.\nVokorā 22.00 vysi teik aicynuoti izadoncuot pavasara balā Saļņovys kulturys nomā, kur muzicēs kapela “Dagdas muzikanti”.\nŠmakovkys muzejam treju godu dzimšonys dīna 27/05/2019


7 Rakstniecības dzimtu izziņas ciklā "Saradojušies": Skalbju dzimta 15.01.2020\n8 literatura.lv februāra jubilārs – dzejnieks Juris Mazutis 14.02.2020\n9 literatura.lv marta jubilāram Kārlim Veidenbaumam – 155! 04.03.2020\n10 literatura.lv aprīļa jubilārei Ludmilai Azarovai – 85! 11.04.2020\n11 Silviju Radzobi pieminot 29.04.2020\n12 literatura.lv maija jubilāram Kazimiram Ulriham Bēlendorfam – 245! 16.05.2020


LaKuGa – Jauns projekts “Puormeit pasauli” – krakli ar uzrokstim latgaliski\nLaKuGa 6. Septembris, 2016. gods Comments Off on Jauns projekts “Puormeit pasauli” – krakli ar uzrokstim latgaliski\nLatgolā radeits jauns projekts “Puormeit pasauli”, kas sītspīdis apdrukys tehnikā roda T-kraklus ar latgaliskim uzrokstim, kotrā vuordā globojūt stuostu par identitati, pīdareibu i volūdu, informej projekta autori.\n“Mes ar itū projektu grybom runuot par sovu dzymtū volūdu. Par tuos nūzeimi myusu dzeivē. Mes grybom, kab tei skaņ, dzeivoj i ir daļa nu myusu kulturys. Laikā, kod suocem veiduot kraklus, mums ruodejuos, ka latgalīšu volūda pavysam nadaudz atsaškir nu latvīšu literaruos volūdys, nu sovā byuteibā ir taida poša. Mums pošim beja puorsteigums, kod tykom pi sajiutys – nā, tei ir cīši eipaša volūda! Tei ir cīši atškireiga. Cīši dziļa. Tei ir myusu volūda. Tys nav stuosts par kraklim, tys ir stuosts par sevis apsazynuošonu,” soka projekta autori.\nItūšaļt pastuov divejis dažaidys itūs kraklu serejis. Pyrmū T-kraklu sereju rūtoj uzroksti ar vuordim latgaliski i tūs tulkuojumu latviski, kas paruoda, cik cīši obejis ituos volūdys atsaškir, pastreipojūt tū, ka latgalīšu volūda ir sovpateiga i dziļa. Ūtrajā kraklu serejā ir frazis, teikumi latgaliski, kas sovā byuteibā ir naatkuortojami i vīnkuorši aicynoj svieiteit dzeivi.\nKotram ir sovs eipašais stuosts par Latgolu i tuos cylvākim. Par speiteigū, sovpateigū i tik atškireigū vītu Latvejis kartē i tuos cylvākūs. Latgalīšu volūda ir dzymtuo volūda apmāram 165 000 cylvāku, kas dzeivoj Latgolys regionā i citur vysā pasaulī. “Puormeit pasauli” ir sovs stuosts, kai ļaut volūdai dzeivuot, skanēt i byut daļai nu kasdīnys.\nVaira informacejis: “Puormeit pasauli” Facebook lopā.\nATSLĀGVUORDI » krakli, latgalīšu volūda, Puormeit pasauli, Roksts


HP 7 VoiceTab ekrāntapetes 600x1024.\nHP 7 VoiceTab ekrāntapetes: 600x1024. Android tapetes galerija - Bezmaksas fona fonu 600 x 1024.\nZoo fona tapetes - HP 7 VoiceTab


July | 2008 | Naktineica\nNo rīta piecēlos, lai brauktu uz mājām 11:28 – ar ātrvilcienu.\nParastais vilciens atiet vairāk nekā stundu agrāk un Viļānos ieiet 10 min. pirms ātrā vilciena – izvēle kļūst diezgan loģiska.\nBiļeti nepārdeva, jo neesot sēdvietu. Ar masu paņēmu konduktoru un stāvēju vagonam pa vidu.\nBiļeti man pārdeva parasto, ar visu piemaksu par komfortu – Ls 0,50. Komforts – stāvēt kājās. Nu jā.\nPiepisās dzērājs, kas par vari iedeva man savu vietu un tad līda runāt un grābstīties. Paldies.\nŠņākdama aizgāju uz vagonu, kur pārdod kafiju un rāda filmas. Ja jau komforts, tad komforts. Stāvēju tur.\nNoskatījos bojeviku krieviski ar šaušanu un spridzināšanu un atnācu atpakaļ. Dzērājs bija aizmidzis.\nNo stacijas ar visu smago somu vilkos stopēt uz šoseju, jo autobusa kursēšanas laiks nav saskaņots ar vilciena pienākšanas laiku. Arī ar lēnā vilciena pienākšanas laiku tas nav saskaņots, tāpēc stresa nav.\nNo stacijas uz šoseju ved mazs meža celiņš. Mani apdzen sudraba Audi 100, uzņem gaitu un… iebrauc grāvī. Zilus dūmus gāzēdams un zemi ardams, izbezdē ārā. Aizbrauc. Uz ceļa gan paliek nolūzis bamperis.\nTad tas maita iekaš otrā grāvī, ar inerci izlido ārā, aizbrauc. Uz ceļa paliek no grāvjiem izgāzētas pērnās lapas, grantī vagas un robi, krūmi izlauzīti.\nNikna kā čorts ar kāju ka maucu pa to bamperi. Nolido nost kaut kāda skrūve, nolūzt plastmasas gabals. Pakāru zarā, lai citiem netraucē.\nNovācos no ceļa uz meža stigu un vilkos ar visu somu uz šoseju.\nProtams, šis brauc atpakaļ. Laikam meklēt to sūda bamperu. Gāzē kā slims, viss mežs rīb.\nUz šosejas neviens neņem. Stopē, cik gribi. Kurpes spiež.\nSomu noliku zemē un vairs nestopēju, domāju – iet kājām, gaidīt busu, bāzt somu grāvī un vēlāk braukt pakaļ.\nApstājas auto. Aizvedīšot.\nŠis, protams, viens pats ir braucis jau no Rīgas.\nNu bāc. Mierīgi varēju braukt ar stopiem.\nIzlaida. Līdz mājām palicis 1 km pa grantinieku.\nTikko nogājis greideris, izčakarējis visu ceļu. Grants čupas un akmeņi. Kājas var izlauzt.\nKluburēju un domāju – tas viss galu beigās ir veiksme vai neveiksme. Galā tak tiku.\nThis entry was posted in ceļā and tagged ceļš, cylvāki, dīna on 18.07.2008 by saprge.\nThis entry was posted in www.diena.lv and tagged diena.lv on 03.07.2008 by saprge.\nSaulis lākts 23. junī\nCeturtdiena, 26. jūnijs 2008 00:31\nBeju jau pabeiguse sovu ituos nedelis dīnrokstu, a jis pagaisa.\nMozilla pieški beja aizataisiejuse, koč es jai i piersta nadadyuru – Leigū dīnys mapē meklieju karteņu, kū dalikt ite.\nIzaruodēja, ka juo vaira nav. Ka teksts ir pagaiss virtualajūs myuža mežūs. Ka tekstam vīglys kuojis. Myužeigu duseišonu.\nNikas nu tuo, kas ir niu i ite, nav myužeigs. Vīnu šaļti pagaiss vyss.\nKas saleidzynuojumā ar dzivi i smierti ir vīns pagaiss dīnroksts. :o)\nCik tekstu ir bejs, cik vēļ byus…\nPar Seiksta medeibom upē, naturalizacejis eksamenim latgaliski, volūdnīku konferenci Pīterburgā, Leigū svineišonu i sovu jaunū fotoaparatu pīraksteišu nazkod cytu reizi.\nA varbyut i nikod.\nNikas nav tik svareigi, kab navarātu byut nasvareigi.\nVarbyut i labi.\nNikuo taida cīši geniala tī nabeja – tikai teksts.\nKlausūs legalū latvīšu muzyku. Atrodu sātyslopu, kur juos var dabuot. Ar nazkaidu tizlu reklamu, bet lai jau teik.\nNu tuo, ka es jū dzierdeišu 100 reižu, es napalikšu par jūs klientu. A dabuošu 100 dzīšmu.\nAsu par slinku, kab dzīsmis nūvylktu iz datora cītuo diska. Klausūs taipat teiklā.\nIr ari latgalīši, “Bez PVN”.\nPagaisušuo dīnroksta vītā lai jiusim teik itei karteņa.\nSaulis lākts 23. juņa reitā.\nNalītoju Fotošopu. Ar jū tikai zeimeju i lepeju, bet tei jau cyta tema\nKa biļde nav saguojuse, tī naleidz nikas – ari molu apgrīzšona voi filtri.\nIzlyku tikai parokstu. Manum de tabula.\nBet fotoaparats tūmār ir breineigai. Saīt taida kai pīzeimu gruomateņa.\nItei beja pyrmuo dīna, kod nikuo nanūfotografieju.\nLaikam deļtuo, ka agri nu reita atbrauču iz Reigu.\nDrukys aizalīgums myusu dīnu Latvejā\nOtrdiena, 17. jūnijs 2008 17:15\nKab veicynuotu diskuseju par latgalīšu rokstu volūdu, sovā šudiņdīnys dīnrokstā vuords vuordā puorpubliceju avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Mārys Nizinskys rokstu par latgalīšu rokstu volūdys reformu (Rēzeknes Vēstis, 2008. goda 12. juņs).\nSkumdynoj, ka cīnejamuo redaktore tai ari natyka izmontuojuse izdeveibu īsarast iz informativū seminaru, kū 2008. goda 17. junī Latgalīšu rokstu volūdys ortografejis komiseja reikuoja Rēzeknē sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs” i Rēzeknis dūmis i Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys atbolstu.\nSeminars tyka reikuots, kab informeitu sabīdreibu par izstruoduotajom vīnuotuos ortografejis normom i par ortografejis komisejis padareitū.\nInformeitam cylvākam, kas pats ir īraudziejs i izzynuojs, ir mozuok aizsprīdumu. Jis pats var dūmuot, sprīst i izlemt.\nIte īlīku saiti iz vītu, kur kotrs škārsteikla lītuotuojs var īsapazeit ar Latgalīšu ortografejis komisejis izstruoduotajim nūsacejumim.\nIz informativū seminaru par myusu dīnu ortografeju organizatori aicynuoja īsarast latgalīšu inteligenci, medejus, školu, bīdreibu i Katuoļu bazneicys puorstuovus i vīnkuorši interesentus.\nIz seminaru beja īsaroduši i latgalīšu volūdnīki, i pošvaļdeibu puorstuovi, i izdevieji, i bazneickungi, i škoļnīki i studenti, i pensioneri, i cyti ļauds, kam ir svareiga latgalīšu rokstu volūdys nuokūtne.\nTok izaruod, ir gona cylvāku, kas sevi tur par sovys volūdys cīneituojim i sorgim, bet nasainteresej par volūdys normeišonys procesa aktualitatem.\nSok, kai beja pyrms godu symta, tai dzeivuosim i niule.\nTok ir vaicuojums, voi mes, myusu dīnu latgalīši, asam tīseigi turpynuot totalitarūs varu represejis pret sovu volūdu i ar vīglu rūku sovu ambiceju vuordā puortraukt rokstu volūdys normeišonu – iznycynuot Ontona Skrindys i Pītera Stroda īsuoktū dorbu?\nPastuov tys, kas izamaina.\nLatgalīšu rokstu volūda ir dzeiva volūda i jei seņ ir peļniejuse, kab ar jū struoduotu zynuotnīki i izstruoduotu precizuokys volūdys normys.\nKai tū sovā laikā darēja P. Strods, sasaskarūt ar na mozu sabīdreibys pretesteibu.\nNu 1929. goda ir puorguojs daudz laika.\nKū kavēja Ulmaņa vīnuotuos vaļsts idejis i krīvu vaļdeibys sovjetizaceja, tū nadreikstam turpynuot mes poši. Latgalīši.\nGrobu sovai volūdai mes varim sasist tik poši i tik mes poši varim jū apbierēt.\nTaipat tik mes poši varim jū izceļt saulē.\nVaļsts volūdys lykumā ir īraksteits, ka vaļsts garantej latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.\nTok kas ir vaļsts?\nLatgalīši garantej sovys volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu, izmontojūt tūs lykumūs ītvartūs mehanismus, kas tū atļaun, garantej i dora īspiejamu.\nTymā skaitā – cīnejūt cytu dorbu i pījemūt jūs padareitū.\nMes nadreikstam aizalīgt sovys raksteibys.\nKa cīnejam gruomotu puorraksteituojus, kas turpynuoja raksteibys tradiceju ari drukys aizlīguma laikā.\nKa cīnejam latgalīšu atmūdys darbinīkus, kas piec ilguo drukys aizlīguma dybynuoja avīzis, izdeve gruomotys, taisēja gramatikys, ortografejis nūsacejumus, vuordneicu.\nKa mes cīnejam sevi, sovu volūdu, juos viesturi i tīseibys dzeivuot i iz prīšku.\nVolūdys normeišona ir ilgs i sarežgeits process, tok tys ir svareigi volūdys saglobuošonai i atteisteibai.\nKa mes nūlaissim rūkys i kotrs raksteisim pa sovam, ar kū byusim lobuoki par latgalīšu drukys aizlīdziejim?\nVolūdys atteisteibai ir svareiga vīnuotu volūdys raksteibys normu izstruoduošona. Lai ūtrs saprostu, kū pyrmais gryb pasaceit. Lai pyrmais cīneitu, kū ūtrais soka. Lai trešajam nabyutu juoguodoj, kas tī pīraksteits.\nIzveiduot vīnuotu latgalīšu rokstu volūdys ortografeju 2003. goda februarī rūsynuoja Latgolys Studentu centra organizātuo volūdnīku, goreidznīku, kulturys darbinīku i rakstnīku diskuseja. Juos laikā vysys pusis aplīcynuoja vajadzeibu piec vīnuotys latgalīšu pareizraksteibys.\nDiskusejis rezultatā pi LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis tyka izveiduota Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja, kurys uzdavums beja pabeigt latgalīšu raksteibys reformu.\nKomiseja dorbu suoka 2003. gada junī i struoduoja vairuok godu, raugūt rast kompromisu storp raksteibys tradiceju, volūdys normom, dzeivajom izlūksnem i īprīkšejūs ortografejis komiseju padareitū i īcerem.\nLatgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi tyka pījamti LR Vaļsts volūdys centrā 2007. goda 28. septembrī i publicāti Latvijas Vēstneša 18. oktobrī.\nLatgalīšu ortografejis komisejai beja div aizdavumi:\n* saglobuot raksteibys tradiceju i P. Stroda nūstyprynuotuos raksteibys normys, īvārojūt juo ortografejis komisejis politiskūs īmesļu deļ napabeigtuos i narealizeituos raksteibys reformys,\n* tyvynuot raksteibu dzeivajom latgalīšu izlūksnem, kab jimā atsaspūguļuotu tautys runa i jaunuokī volūdnīciskī pietiejumi.\n„Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis izstruoduotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi byuteibā ir Dr. phil. Pītera Stroda vadeituos komisejis napagiutuo dorba pabeigšona.\nKotra rokstu volūda ir kompromisa variants storp dzeivuos volūdys izlūksnem i rokstu volūdys tradiceju. Bet kompromiss ir vajadzeigs, lai latgalīšu rokstu volūdys lītuotuoju reiceibā byutu kūpeigys pareizraksteibys normys.\nDīvamžāļ ilgais ar aizlīgumim saisteitais puorruovums latgalīšu rokstu volūdys lītuojumā, kai ari nasakuortuotuo raksteiba nav bejuse labvieleiga volūdys atteisteibai.”\n“Reformys pabeigšona beja napīcīšama, lai nūdrūšynuotu kvalitativu latgalīšu rokstu volūdys lītuojumu. Izstruoduotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi ir baļsteiti Latgolys izlūkšņu pietejumūs.\nNormu nūteikšonai ir apzynuoti dažaidu volūdys paruodeibu plašuoka lītuojuma areali, deļtuo vairuokūs gadīņūs nūsacejumūs teik pīļauti raksteibys normu varianti.”\nTai eisi pyrms informativuo seminara par myusu dīnu latgalīšu ortografeju rakstēja Latgalīšu ortografejis apakškomisejis prīšksādātuoja Dr. philol. A. Stafecka.\nLatgalīšu rokstu volūdai ir ilga tradiceja, vaira kai 250 godu.\nTei jau seņ vaira nav dialekts voi izlūksne, a normeita rokstu volūda.\nTikai nu pošu latgalīšu ir atkareigs, voi jūs rokstu tradiceja byus dzeiva i piec 250 godu.\nVoi tuolajā 2258. godā Latgolys bārni muocēs raksteit latgaliski.\nA niu M. Nizinskys roksts.\n“Pādejā laikā jyutami aktivizejušīs latgalīšu gramatikas pōrveidōtōji. Sovu teoriju propagandai jaunōs ortografijas autori i pīkritēji izmontoj vysas īspējas — radio, internetizdavumus, diskusiju klubus. Bet, lai cik mes mēginōtu saklauseit eistu, pōrlīcynūšu pamatōjumu tam, ka uz papeira jōmaterializej divskaņu izruna, atbiļdes nav. Vajag tōpēc, ka vajag. Tōpēc, ka tai runojam.\nDōrgī latgalīši! Pyrms īvīst raksteibā “muoja” i “muote”, varbyut vajadzātu pīpraseit divskaņu raksteišonu ari myusim visim vīnōtajā latvīšu volūdā: “uods”, “luogs” utt. Tei byutu loba īspēja dažam lobam asūšajam vai nōkušajam nu Latgolas uz Reigu aizbāgušajam zynōtnīkam nūpeļneit volūdas reformatora “kruoni”.\nAsu grēceiga, bet dūmoju, un daudzi jo daudzi maņ pīkreit, ka vysa šei “uovekļu” īvīsšona tik teišam ir vīn atsevišku personu mēginōjums taidā veidā īīt vēsturē. Nav svareigi, iznōks voi naiznōks, pījems tauta voi napījems, bet mērkis ir likt par sevi runōt. Un teišam runoj. Tī, kas vaļsts naudas moku tur, nu itōs gramatikas reformas nikō nasaprūt, bet ej nu sazini, kū tī latgalīši tur cylojās. Var jau byut, ka jim tai vajag. Atbaļsteisim, lai otkon naklīdz, ka vaļdeiba līvus vairōk respektej nakai latgalīšus. Lyuk, taidā veidā dažim mōceitim veirim un sīvom pasaškir lelōkas īspējas tikt pi budžeta voi Eiropas naudas. Īspēja aizstōvēt taidu voi cytaidu zynōtnisku grādu.\n“Ahā, redz, ka itai lītai ir atbolsts!” sasagiun jaunīši, studenti. Tai rūnās “uovekļu” linijas sekōtōji. Nu, studentus var saprast: jaunam cylvākam cīši gribīs byut originalam. Bāda tikai, ka nivīns nu jaunōs ortografijas īvīsējim un dedzeigīm atbaļsteitōjim tai ari nav pasacejis eisi un skaidri, kaids lobums Latgolai, latgalīšu volūdai nu vysas itōs putras.\nMuns krystdāls, 11. klases skūlnīks Raivis, pazeistama Latgolas dzejnīka grōmotu izpētejis, vysus materializētūs divskaņus saskaitejis, atzyna: ja ītūs līkūs burtus izmastu, grōmota byutu par sešom lopom plōnōka, taitod ari lātōka un vīglōk losama. Tys ir pyrmais, bet na golvonais arguments pret līkim burtim raksteibā. Storp cytu, volūda, kuru mōksleigi nauzloboj, vīnmār ir racionala, vysu līkū izmat kai navajadzeigu.\nBet niu par vēļ vīnu argumentu. Naseņ beju tāva dzymtajōs mōjōs Viļakas pusē. Pi myusu cīma krysta maja beigōs parosti nūsaslādz pogosta maja dzīdōjumi. Sanōk sīvītes, vacas i jaunōkas, nu apleicīnes cīmim un, kas seviški pateikami, vad leidza bārnus, i mozōkus, i lelōkus. Itī bārni, paļdis Dīvam, ļūti skaisti losa lyugšonas un dzīsmes nu bazneicas grōmotom, kas ir Stroda gramatikā raksteitas. Poši izavuicejuši.\nPēc dzīdōšonas īdevu jaunajim vīnu dzejūļu grōmotu jaunajā raksteibā. Bārni nu sirds ceņtēs, bet tōļōk par pyrmū lopu natyka, atdeve grōmotu atpakaļ. Līkī burti traucej saprast dzeju. Tod kaida mērka dēļ mes reformejam tū, kas jau godu desmitūs tautā īgojis, tautas pījemts? Izjaukt vysu var vīgli, gryutōk nūjauktōs, saōrdeitōs mōjas vītā uzbyuvēt jaunu. Itymā faktā ir vīns mīrynōjums: lai kai mes vaidētu, ka volūda izzyud, asmu pōrlīcynōta: jei dzeivōs, par speiti dažaidim uzlobōtōjim, kuri pat pamatōt sovus uzlobōjumus eisti naspēj. Dzeivōs tōdēļ, ka jei Latgolā ir bazneicas volūda, ka nōkamajom paaudzem paliks grōmotas, kū izdūd Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba, sekojūt profesora Stroda gramatikai.”\nI nūbeigumā muns nūvieliejums.\nLai Jiusim vysim loba dīna i Jius skaiteitu daudz latgalīšu gruomotu, avīžu i škārsteikla rokstu!\nKa kaids navar puorskaiteit latgaliski raksteitū, juovaicoj, cik daudz tod jis skaita.\nAr analfabetismu nav juosalīlej.\nLai izadūd nūsorguot, saglobuot i atteisteit latgalīšu rokstu volūdu koč da 2258. goda!\nŠudiņ pyuš leita viejs, varbyut sapyuss leitu\nOtrdiena, 10. jūnijs 2008 17:25\nLaika breineiguo doba\nPajem aiz vīna zūba i valk\nI tu īsi i skrīsi, i cīssi, i sasalīksi\nLaikam suopeigys kneipstongys\nLaiks teve napalaiss vaļā\nLaikam veikalā izpuordūšona\nManekenu steivuos mutis\nPylnā reiklē runoj par dzeivi\nKur kuoju spersi,\nTī pagaiss tovs laiks\nTova pasauļa ceļūs\nNiu sacalti kreditu cīmati\nJaunūs cylvāku geto i lobuoka dzeive\nVīņ jī poši nadzeivoj sovā sātā\nJī atpeļnej sovu dzeivi\nKur īsi, kuo dareisi\nVysam ir laika smuords\nLaiks nūbučoj tevi iz pīris\nI pamat eskalatora trepēs\nVerīs, kur kuoju liksi, nadasnīgsi\nSeikuos kasdīnys īšonuos\nIzkiust tovs myužs\nDzeivis vīneigūs kilometrus\nLaiks aizīt vīns pats\nTovā ceļā ir smierts\nA nikuo svareiga iz pasauļa. Tik vosora i Tievanānu nakts\nKartenis autors: Santa Ulnicāne\nTievanānu nakts. Pasuokums latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim.\nPirmdiena, 9. jūnijs 2008 12:55\nPadūmuoju i izdūmuoju, ka itūreiz vajag pīraksteit, kai maņ īt i kū es redzieju. Cytaiž saīt, ka sovā dīnrokstā rokstu vysa besa, a nikuo narokstu par sovom dīnom i īšonom. A munys dīnys ir daļa nu vysa pasauļa dīnu. Vēļ vaira – juos ir munys vīneiguos dīnys.\nVarbyut i Tev byus interesnai puorskaiteit vysaidu breinumu.\nKa jau Tu ite skaiti tū, kū es rokstu.\nPasauļs turīs iz breinumu, a breinumi turīs iz tūs, kas jūs īsaver.\nJau zīd boltuos peipinis! Tai ka vosora jau ir suokusēs!\nPi Borkovys redzieju lelys pļovys – vysys vīnūs zīdūs i boltys. Nu suoku padūmuoju, ka tī pīneju puorzīdiejušī zīdi i puks. A nā. Peipinis. Tai ka vosora ir kluot.\nAugšā zyli dabasi, lejā bolta peipiņu pļova. Saulē sasyluse i leigojās viejā.\nŠudiņ guoju iz dorbu i taišni zam muna lūga zuolē aizmidzs bolts kačeits ar raibom plemem. Gulēja komulī, dagunu apsedzs ar asti, a tīpat sūplok grab i šveikst Raiņa bulvars – mašynys, trolejbusi, guojieji. Parkā pi kanala čyvynoj putyni. Nūkloudz trolejbusa stangys, aizakauc sirena, nūčeikst bremzi, aizaryuc motors.\nPiļsāta skrīn sovu skrīšonu, a zuolē guļ kačeits. Pīsaceļs i aizīs, a zuolē pi puorzīdiejušuo rododendru kryuma paliks vīta. Zuole lānom otkon atsalīks. Piec laika nikuo nabyus radzams.\nPa īlu maņ otkon pretim guoja vecs ar pīna konom. Rūkā peita bryunuo sutaža setka nu sovetskūs godu, setkā div aļumina kanenis. Adeita veste, plastmasa brillis, sondolys kuojā.\nTai tī ļauds staigoj. Vysim, dūmuot, vajadzātu byut piec vīna šnita, a jī ir vysaidi i jim vysaidim saīt byut vysaiž.\nKaidu ļaužu nav bejs, kaidi vēļ byus. Aļumina kanenis puordzeivuos jūs nesiejus.\nPa īlu guoja muote, tāvs i bārns. Tai i nasaprotu, kaidys tauteibys. Muote blonda, tāvs ar malnim motim i šaurom acim. A bārns kai bārns – turīs sovim dzymdynuotuojim pi rūku i prīceigs pa šaļtei podlāc gaisā. Podlāc i turīs. Lai mama ar tēti jū nas.\nVakar beju Viļuonūs iz tiergu. Vajadzēja nūpierkt cuoļus.\nTei ir taid Tievanānu dzejis skaitiejumu tradiceja – nu reita juoīt iz tiergu i juonūpierk koč kas dzeivs. Paguojušajā godā dūmuojom pierkt syvānu, a nūpierkom 10 broileru cuoļus.\nPiec tam Raibīs Suņs aizbrauce iz dorbu, iz “Latgolys Radeju” i veļtēja cuolim dzīsmi. Kab jī augtu sprauni i rasni.\nIzauga ar. Kai naaugs, ka cuoļu krysttāvs apsveic pa radeju!\nItymā godā broileru nabeja. Tierga lūpu golā pi vacūs kopu i stadiona īraudzējem, ka tiergoj 3 raibus suņus i 1 kači. Vēļ kastēs auss cyluoja truši. Bet mes bejom cīti sovā sirdī i turējemēs tik pi putynu.\nVarēja nūpierkt gaili. Jis taišni šmuki sadzīduoja.\nVarēja dabuot vystys, kas dzēre nu trauka i kosa pakaišus.\nBeja taidys vystys, kas jau tiergā beja nūdiejušys ūlys. Sēdēja kastē i blisinēja acs.\nBeja pusaudži cuoli, kas jorzuoja pa sovu kletku i kuope cyts cytam augumā.\nMes apsastuojom pi cytu putynu. Tī beja vecs, ks tierguoja peilynus, zūsynus i indykus.\nPeilynim daudz navajadzēja – kai kas, tai koklys puori kastis molai, a tod māga puori. Paplivinej ar sovim pūkainajim spuornim i jau nūpļoukš ūtrā pusē iz zemis.\nZūsyni vaira turējēs kūpā i staipēja sovus dzaltonūs koklus. Nu jūs izaugškūšys breineigys palākys boltuos zūss. Tai i nasaprotom, kaidā kruosā byus.\nTok maņ beja bais, ka mama mani padzeis ar vysim zūsynim nu sātys. Vareišu ganeit pa Tievanānim i reizi sutkā īt puori asvaltam i pļovai iz upi.\nNazkod sābrim beja zūsine Džuļjeta. Palāka i ar dzaltonu kņuobi. Jei vys guoja da myusu gostūs i revidēja pa pogolmu. Jei cīši napatyka, ka spaņūs salīk uobeļus voi buļbys. Nūsalomuoja i pa vīnam lasēja uorā. Akuratnai salyka sev apleik iz zemis i tod cīneigai piec labi padareita dorba aizluopuoja tuoļuok.\nVēļ Džuļjetai cīši patyka īknībt čūkstā Makšam. Tys vys aizmiersa i otkon daguoja kluot, a zūsīnei až azarts. Tei nikuo, nikuo. Tod pagaida, lai suņs daīt tiuļuok i kloukts! Suņs bāg, asti īspīds storp kuojom.\nKa dasīts beja, to naaiztyka. Džuļjetai napatyka, ka Makss volkojās apleik pa pogolmu.\nIndyki peikstēja vīnā peiksteišonā. Breineigi putyni, tik ka bais – otkon izaugs i nivīns nasajims jūs nūkaut. Sok, lels i gudrys putyns, acīs verās. Nu kai taidu kaut.\nTai vīnu rudini nivīna indyka nanūkuove, vysi palyka iz zīmys i tod, kai spruka syltuoka dīna, plēsēs uorā nu klieveņa i čeikstādami guoja pa snīgu pastaigā. Cyts izlidoj kūkā i sēd uobeļneicys zorā. Až peikst, ka gribi pajimt pazusē i īnest klāvā. Leli putyni, a baļsteni smolki i žieleigi.\nA lelais indyks, nūsastuojs snīga kupanā, izkuore sovu topuci i lomuojuos. Snīgs da vādara, a jis sirdeigs. Daej kluot, pajem pazusē, a tam tik soltuos kuojis kircinej i sorkonuo buorda leperej. Pats nikuo nasoka.\nTai i izdūmuojom, ka navajag ni zūsynu, ni indyku. Pierksim cuoleišus.\nBeja taišni palykuši 11 goboli, atbraukuši nu Kolupa. Tī pi parka dzeivoj Sandra i tur vysaidus putynus. Jei pat strausi ir! Tik laikam juovaicoj, kam myusu dīnuos Latgolā nav strausu. Kurs daudz moz kust i kustynoj dzelu, tam aiz sietenis plykuos golvys cyloj strausu bareņš.\nSandrai tože vysaidu kustūņu gona. Nav tikai emu. pagaidom.\nNūpierkom 3 sortu cuoļus.\nLai mani nūsyt, napīmiņu, kaidu sortu. Zynu, ka 2 ir dzaltoni, 2 bryuni i puorejī vysaidys pakuopis malnuma i raibuma. Vīns mozeņš, šivereigs i ar boltu čūksteņu. Vēļ vīns ar boltu golvu.\nVīnu sortu sauce tai kai par Astrologim, tok ar P burtu. Saīt Astrolopi. Nazkai nasatic, a varbyut i ir astronomiskī lūpi. Sazyn bess, kas tī nu jūs izaugs.\nAnna, muna krystameita, beja par cuoļu nesieju. Až elpu aizturiejuse nese cauri vysam tiergam da bazneicys. Aizguojom is sātu i nūlykom paienī. Aleksandrs, godu ostoņu puika, kas beja atbraucs gostūs, sēdēja pi cuoļu kastis i piļņavuoja, kas tī pa kam. Ni jam ēst ni dzert.\nVys nu sajiusmys klīdze – pasaver, pasaver! Cuoļs! Aizguoja i padzēre! Niu ād! Niu guļ!\nBārns sēdēja pi cuoļu kastis i nu breinuma nazynuoja, kur dētīs. Dzeivi cuoleiši! Kust! Ād! Guļ!\nPiečuok puika aizguoja iz klāvu apsavērt syvānu. Tūs pošu, kū nūpierku maja tiergā.\nPa mienesi obeji jau paauguši i apsavāluši. Pupuzīds opols kai rutuļs. Kai daīsi pi aizgolda, tai īt kluot i rukšinej. Jam pateik, ka pakosa muguru. Jis taids ar syltu, slapņu dagunu i ziņkuoreigs.\nŠustrīs ir ar garu dagunu, lāc gaisā i skrīn pa aizgoldu. Jam vyss ruodīs ļusteigai. Patyrynoj asteiti, aizarukš i skrīn. Až pošam prīca.\nAleksandrs, īsaviers ituo cyrka, nese jim zuoli. Tod syvāni daīt kluotu i var lobuok apsavērt.\nPar šaļtenis puika īt da cuoļu, par šaļtenis pi syvānu. Tai i saīt – bārns vys guoja prūm nu klāva, kab atsagrīztu klāvā.\nVēļ mes makšerējem muorkā zivs. Tai kai beja korsta dīna, a da vokora bārnim nabeja pacīteibys gaidēt, ni besa nanūgivom. Tikai 1 karūsu.\nTū pošu pagiva streipains huligans ruņcs Murs i, asti sasliejs, mudri aiznese aiz ustobys i apēde. Par šaļtenis beja kluot i meklēja vēļ.\nCuoli jam tože patyka. Sēd pi kastis, izalaids zuolē sauleitē. I kustynoj asti. A ni ocu nanūlaiž!\nA sastdīņ beja latgalīšu literaturys raksteituoju i skaiteituoju pasuokums “Tievanānu nakts”.\nSuocēs ar vakareņom, paēdem tīpat iz plitys vuoreitys buļbys i studini. Tod guojom uorā. Pyrmūs dzejūļus Jurs Viļums nūskaitēja sīna skaudzē pi okys, a pi pyunis sīnys iz noglu beja pakuorta fotografeju izstuode “Pūļu pādi Latgolā”.\nPiečuok suocēs Raibuo Suņa dzejis skaitiejumi. Vysim beja juoīt iz buļbu pogrobu, kur batareikys gaismā jis skaitēja dzeju.\nPogrobā beja cīši loba akustika! Es pat saceitu, ka kai zalā. Vīneigi tys, ka vītys pamoz. Tī 30 voi cik tī cylvāku, kas bejom atguojuši, to saleidom. A cytim varbyut i vītys nasaītu voi ari byutu cesnuok juosasaspīž.\nBārnim cīši patyka tys jūks. Dominīks i Aleksandrs skrēja vydā i uorā. Taišni jī i izdūmuoja, ka pogrobā vajag sataiseit tymsu. Kas tei par dzejis skaiteišonu elektreibys gaismā!\nI eistyn – Raibais Suņs ar batareiku i stykla bumbu izavēre daudz īspaideiguok. Kai nu cyta pasauļa.\nJuos teksti izskanēja ar dūbu pogroba akustiku.\nVita Viļuma dzeju skaitēja iz sīna bluoča. Jei pastuotēja, kū roksta i deļkuo roksta. Izaruodēja, ka sīns breineigai čoukst, partū šaļtim juos bolsu pavadēja breineiga čouksteišona i vysim beja juoir klusu.\nDzierdēt to varēja labi i tautai patyka.\nBeja dūma, ka iz nuokušū dzejis skaiteišonys vītu cyuku klieveņā varātu braukt ar rogovom. Tik zyrga nabeja i mociklets tyka izsmuodeits. Guojom taipat ar kuojom.\nKlieveņā beja tymss kai naktī, dzeju daguoja skaiteit nu lapeņu batareikys gaismā. Tok izaruodēja, ka portativī datori ir breineiga dzela. Jūs var lītuot ari piļneigā tymsā.\nTai vysaida hlama, systavu, tupeļu, skreiņu, čumadanu, pūdu i skaliņu vydā breineigai mirdzēja monitors i nu juo vysu varēja puorskaiteit bez bādys.\nTai kai beja oplom daudz ūdu, puorsavuocem iz ustobu. Tai saguoja, ka prozys skaitiejumi nūtyka kuknē pi leluo golda.\nProzai jau i vajag vaira iztureibys. Ite tev na dzeja, ka pastuoveisi soltā pogrobā.\nPiečuok pajēmem lāpys i aizguojom nalelā ekspedicejā iz Kaupra Valnakmini, kas atsarūn iz Trūpu pusi aiz Maltys upis. Aizaudzs vyss beja breineigai.\nGuojom rindeņā cauri suņubūrkšim i zamai nūsalīkušim zorim. Kai myužamežā! A pūreņā pa kreisi kūrce vardivys. Dūmuot, smējēs par myusim. Itim nakts pluovim.\nPats bess tuo akmiņa naatrostu, kab nazynuotu, kur meklēt.\nA akmiņs breineigs. Sasaškieļs trejuos daļuos, apaudzs ar syunu. Sēd brikšņūs i nivīnam namaisa.\nRunoj, ka nazkod zam ituo akmiņa Smuts globuojs naudu. Nazkod jis kū ta sačudiejs taidu, ka Dīvam reizi beja gona, tys pārkiuņa laikā spēre ar zibsni Smutam. A kū tys? Bēgs zam akmiņa.\nTai i akmini satrīce gobolūs. Stuov sasaškieļs, koč i pa šai dīnai cylvāka augumā.\nNaktī lāpu guņs gaismā vizla iz juo suonu mirdz kai mozys guņtenis. A varbyut eistyn nauda? Tik nivīns nanūpļaun zuolis, naizcierš kryumu i juos napaceļ.\nTuoļuok iz Piļskolna pusi aizīt Kauprys – gars kolns, kas kai grāda stīpās tuoļumā.\nNazkod tī bejuse piļs, kas nūgrymuse. Breineiga piļs bejuse, lela i bogota.\nDaīs laiks, kod itei Viļuonu piļs otkon ceļsīs augšom. Ar vysi īdzeivuotuojim i bagateibu.\nTik viļuonīši jau aiz laika vysu zyna lobuok i runoj tai – ka itei Viļānu piļs ceļsīs augšom, Reigys piļs nūgrims zam zemis i iudiņa.\nLai Tev breineiga i breinumu pylna itei dorba nedeļa!\nPar lelu Latveju!\nPīrūbeža. Pusi dīnys ceļā, a celi kai baile.\nOtrdiena, 3. jūnijs 2008 14:26\nLatveja ir lela vaļsts. Kū gods, tū leluoka.\nKab Latveja izavārtu vēļ leluoka, nikaidā gadīnī nadreikst sataiseit lobus ceļus. Tod jai varēs izbraukt cauri par daudz mudri i nasaīs apsavērt breineigū dobu – kryumus, pamastuos budonkys i fermu drupys.\nKa ļauds varēs par daudz labi i mudri izbraukuot iz prīšku i atpakaļ, jī vaira nadzeivuos centrā.\nKa jim sātā byus normals internets, jī poši sātā varēs izdūmuot – skaiteit Latvejis, Krīvejis, Vuocejis, Amerikys voi Kitaja avīzis, vērtīs “Panoramu” voi “Bez Tabu”. Voi kāčuot zogtuos kinys. Voi pierkt originalūs diskus i gaideit, kod pa dzeraunis celeņu cauri mežam jūs atvess postnīks.\nKas nūtiks ar Reigys ziņom, šovim i zvaigznem?\nKas ta skaitēs tū, kū juoskaita? Kas vērsīs tū, kas juosaver?\nEisi sokūt – ka ļaudim byus par daudz lobi celi i sakari, jī sadūmuos dzeivuot dzeraunē i paliks par daudz nakontrolejami.\nJī vaira nasažņaugs pa Reigys trolejbusim, a dzeivuos sovā sātā dzeraunē.\nJī vaira nasabeis braukt iz sātu, partū ka ceļā nabyus puorbuoztā autobusā voi viļcīnī juoneikst 6 stuņdis.\nKa da pogosta centra byus par daudz lobs ceļš, jī var izdūmuot pat dzīduot kūrī, doncuot daņču kolektivā. Jī suoks īstudēt lugys.\nJī varēs izvoduot bārnu iz bārnu duorzu i školu i nasēdēs sātā. Jī varēs struoduot piļsātā i dzeivuot sovā sātā.\nKa par daudz lobs ceļš byus da Reigys, jī sēss lidmašynā i aizbrauks iz Berlini piec jauna zīmys mieteļa i vokorā iz gūvu slaukšonu jau byus atpakaļ.\nJī namiers nūst, partū ka uorsts da jūs aizbrauks par daudz mudri i pa ceļam nasalauzs mašynys.\nJūs nanūsiss, partū ka policists atbrauks par reizis i susedu nūgius ar vysu ciervi i īliks cītumā.\nJūs sāta nanūdegs, partū ka guņsdziesieji atbauks par reizis, jim byus jauna mašyna i iudini nabyus juojem nu aizaugušuo muorka.\nJī poši brauks gostūs, da jūs brauks gosti.\nKa da jūs brauks prezidents, gruovi napļaus 3 reizis nedeļā, partū ka gruovi pļaus regularai.\nVīnu laiku da Iergļu ar viļcīni beja juobrauc ni to 3 voi 4 stuņdis. Ar ritini nūbraukt beja mudruok.\nNiu da Viļānu ar autobusu i mašynu juobrauc par stuņdi pusūtru voi vysom divejom ilguok – ceļu remonti.\nPi Ūgris luksofori i īrūbežuojumi. Pi Pļaveņu luksofori. Storp Jākubpili i Stiernīni laikam pi 20 luksoforu i ceļš až izorts.\nSaīt 4-5 stuņdis ceļā tai, ka nasamat. Ar autobusu vysys 6 stuņdis.\nVarātu ar viļcīni braukt, a reisi nazkaidūs murgainūs laikūs – ni to dorba dīna suokusēs, ni to jau beigusēs.\nKab Latveja ruodeitūs vēļ leluoka, var braukt ar apvadcelim. Iz Rēzekni, Ludzu braukt caur Vacpībolgu, Guļbini, Modūni. Saīt i dzymtū zemi apsavērt, i benzinu padadzynuot.\nIz Viļānim i Varakļuonim var braukt caur Leivuonu, Preilim, Gaļānim i Seiļukolnu. Tože labi.\nVar braukt ari caur Igauneju i Lītovu. Tod eistyn var sajust, ka Latgola atsarūn uorzemēs i pi myusu vyss ir cytaižuok. Tryukst tik rūbežys i muitys.\nLatgolā i dzeraunē var dzeivuot tikai cīši bogots cylvāks. Tuo saprotu jau kaidus divejus godus atpakaļ. Kod nazcik mienešu dzeivuoju sātā i tīpat ari struoduoju.\nNabeja ni vainis – attaisi lūgu, a tī klāvs i suņs. Attaisi durovys, a gaiss vyss piec uobeļu, rudiņa lopu i buļbu lokstu.\nTok par vysom ekstrom ir juomoksoj, ka gribi palikt apritē i saglobuot kontaktus, dorbus i napagaist dzeraunis izolacejā.\nGūvs breineigi kustūni, tok es naasu zootehnike voi slaucieja. Maņ vajag pa reizei satikt dorba devieju, kolegys i tikt pi mudra i prognozejama interneta.\nTai jau dzeivei dzeraunē maņ nabeja ni vainis. Vyss, ruodīs, iz vītys.\nKa aizavajadzēja tikt iz Rēzikni voi Reigu, lyudzu. Tīpat natuoli lelais ceļš. Stopej voi brauc ar autobusu.\nTīpat i staceja. Kaiduos 5 stuņdēs nu reita pabaroj suni, par 10 minotu jau stacejā, a pyrma 9 stuņžu jau esi Reigā.\nPadori, kas doroms, i brauc iz sātu. Kaiduos 17 stuņdēs ar viļcīni voi, ka navari vysa aizspēt, 19 stuņdēs ar autobusu.\nAp 20 stuņdem ar viļcīni i 23 stuņdem vokorā ar autobusu jau otkon stuovi krystcelēs pi sovys sātys, suņs kauc jau pa gobolu. Palaid nu kēdis, izskrīņ ar jū rinči i gulātu. A nu reita otkon dorbs.Piec laika izaruodēja, ka juobrauc kotru nedeļu – to dorbā kas, to vajag kaidus leigumus slēgt voi papeirus, to bankys karte nūsablokej i Viļānūs navar atblokēt. To otkon draugi pasauc gostūs.\nVēļ piec laika izaruodēja, ka interneta sakaru riekins ir par daudz astronomisks, partū ka pa dīnu duorgs tarifs, a vokorā navar īsazvaneit teiklā. A cyta pīduovuojuma nav.\nVarātu mobilū internetu, tok moz datu puorraida i duorgi plieš. Pastuoveigū pīslāgumu navar – centrale nav modernizeita, navalk.\nVīnu laiku varēja nedeļu dzeivuot bez interneta – tik, ka kas nabejs dag, dabraukt ar ritini da bibliotekys. A pa breivajom dīnom, kod lātais tarifs i juomoksoj cītuo moksa par vīnu īzvonu, padareit īkavātū i nūsyuteit saraksteituos viestulis.\nTod īvāruoju, ka sakari ik piec šaļts sakars puortryukst i juosazvona vydā teiklā otkon. Vīnu, div, treis reizis, saīt i lats. Dūmuot, sistemā ir īlykta vareiba izsvīst uorā nu teikla, kab abonenti ītu vydā otkon i moksuotu kai par jaunu īīšonu.\nTai zīmu nūdzeivuoju Reigā.\nPavasarī otkon juoju iz sātu. Otkon suocēs riņča daņcs ar ceļu i internetu.\nItūreiz nasalyku ni prast – lai pasauļs propulst, ka jam tai vajag. Dzeivuoju sātā, kur nabeja ni parostuo telepona, ni īzvona.\nDa bibliotekys tūs 7 kilometrus ar ritini mynūs tik tod, ka vysā vyss daga kūpā. Vīnu reizi pieški aizavajadzēja tai, ka koč zemē sit. Stuņžu vaicuojums – nūsyuteišu laikā, dabuošu naudu. Nanūsyuteišu, moksuošu poša.\nI kai iz grāka – leist leits! A bolta sīna!\nKaids ritiņs, kaids internets!\nNūsašpļuovu par vysu i idzynu nu klāva tāva vacū opeli bez tehniskuos apskatis. Pa suonu celim dabrauču da Viļānu.\nBibliotekā beja sanitaruo dīna!\nBess ar jū, jiemu i guoju da školys – cīš. Dūme – cīš, tikai nazkaidys apkūpiejis dzonoj putekļus. Vysi atvalinuojumā. Pīzvanieju vysim paziņom, nivīna nav sātā.\nGuoju 2 km da krūga, kur ir bezvodu teikls. Kas tev deve! Naīt! Nazkas ass nūjucs.\nIzdzieru kopeju i guoju da sovys ūtruos sātys, kur ir īzvonpīeja. Kai to, dorba dīnys vyds, īsazvaneit navar – teikla puorslūdze.\nMešu vysu pi molys i ar stopim aizbrauču da Rēzeknis. Apjuoju pusi piļsātys, cikom atrodu internetu. Bibliotekā! Izaruod, vysi koktu kantori aizklapeiti. Grybātu saspēlēt šaunamū spēli ar užasim, nav kur!\nA bibliotekā maņ īdeve skaiteituoja karti i piec stuņdis lyka atīt, kod daīs muns pīroksts. Varēja dabuot pīeju iz 10 minotu.\nPa tū laiku kleidu apleik i meklieju pazinis, kas mož dalaistu pi datora. Kas deve, atvalinuojumu laiks i tī poši treis par sovu dorba vītu i skaidrs, ka nalaiss pi dorba datora.\nPar stuņdis beju bibliotekā. Mudri, mudri aizsyutieju pīsaciejumu konferencei, vīnu halturys dorbu, vēļ vīnu dorbu printēt i īsīt, nūpierku lidmašynys biletus, samoksuoju riekinus, aizsyutieju puors viestulis. Izaruod, par 10 minotim var vysu apdarēt i vēļ palyka laikam 1 voi 2 minoti puori.\nBrauču iz Viļānim ar autobusu, savuoču opeli i laižu iz sātu.\nDīna cauri! Kai nabejuse.\nNiu otkon vosora kluot. vajadzātu dzeivuot sātā. Ar mugurys smedzenim jiutu.\nKai īsadūmoju par ceļu i internetu, nalabi matās.\nKaids ak jau saceis – siedi dzeraunē i nakusti. Voi braukoj iz Rēzekni kasdīnys.\nKab to tai variejs.\nSok, siedi dzeraunē i nūsadzer voi slauc pīnu par padsmit saņtimim litrā i esi laimeigs par skaistū dobu.\nTev nabyus ni tehnologeju, ni infrastrukturys, ni ierteibu, ni dzeivis.\nPartū ka ir Reiga i varbyut vēļ Daugovpiļs, Līpuoja, Ventspiļs i Rēzekne, Valmīra. Vysur cytur dzeivoj lodari i naveiksminīki, kas namuok dzeivuot.\nAtkluoju, ka eksistej pat mieneša karteņa maršrutam Viļāni-Reiga-Viļāni. Moksoj nazkaidus 90 latus ar kapeikom, tok var braukt ni to dorba, ni to vysys mieneša dīnys iz prīšku i atpakaļ.\nJau apsveru, kai tys saīt – struoduot Reigā i puorgulēt Viļānūs.\nVar pat paspēt! Dorbā esi pyrms 9 nu reita, prūm juoīt pyrms 17 vokorā.\nBreivais laiks i dzeive saīt viļcīnī – kotru dīnu 7 stuņdis ceļā. Siedi pi portativuo datora i struodoj.\nNu ūtys pusis, tī ir nīka 198 kilometri.\nKab bejs normals i mudrs viļcīņs, kas aizvad nu reita i vokorā atvad atpakaļ.\nKab bejuši koč voi normali slīžu celi, iz kuru viļcīņs nasaleigoj kai vaca peile i nabrauc knapi ritiņbraucieja uotrumā.\nKab bejs koč voi viļcīņs, kurā nav 1/4 daļu ceļa juostuov kuojuos i tū laiku varātu koč voi paskaiteit gruomotu!\nCik cylvāku pasaraksteitu kasdīnys dzeivuot Viļānūs i iz Reigu nūbraukt tikai dareišonuos?\nBet Latveja lela vaļsts. Kasgods, tū leluoka.\nCeli ar dūbem, viļcīņs puorbuozts i čut kust iz prīšku.\nIr vīta pat izmyrušajim pīrūbežys breivdobys džunglim, ir vīta naizbraucamim celim.\nNiu daudz moz paradzamai brauc tikai narentablī viļcīņa reisi, kur nav gona sādvītu i braucieji kai siļčis mucā. Pastuoveisi kuojuos vīnu, ūtru reizi, nudi gribeisi apšaut vysus.\nNiu autobusi valkās stuņdem i kavej naprognozajami – pusūtru stuņdi, 2 stuņdis. A kai saīt.\nNiu da sātys juobrauc caur sazyn kurīni, bess taidu ceļu nikod nav zynuojs.\nNiu Latgola atsarūn tuoļuok.\nPuču volūda latgaliski\nLatgaliski es runoju ar sevi, sovu mamu i dzeivnīkim. Partū ka tikai latgaliski es namaloju i asu vyseistuokuo – kai nu kūka grabta, nu zemis taiseita voi gaisā parauta.\nSirdeigs suņs apkluss, ka ar jū runuosi dzymtajā volūda. Vysu var sarunuot.\nCik reižu saīt, ka publiskā telpā kaids sabļaun – runoj vaļsts volūdā, navys nazkū murgoj čangaliski.\nPīsaplidiejs vysaidu čangaļu, izleiduši nu sovys Čangalejis i gudrejās…\nDreiž latvīšim vītys vairs nabyus.\nTaiduos reizēs apsaskrīn dūša – es tok asu latvīte. Taida poša kai vysi cyti.\nLatgalīšu rakstneica Naaizmierstule 20. g. s. suokuos saceja: “Es latvīte asu.”\nEs narunoju čangaliski, a latgaliski.\nEs naasu čangalīte, a latgalīte.\nEs naeimu nu nazkaidys aizlaistuos i pūstuma vītys Čangalejis.\nEs eimu nu Latgolys – maņ pošys svareiguokuos vītys iz pasauļa.\nŠaļtim breinojūs, ka ļauds iz sovys mašynys izlepej lomuvuordu “čangaļs” i jiutās lapni par sovu zemi.\nTikai naizgleituots cylvāks sevi sauks cytu dūtajā lomuvuordā.\nVēļ vaira – es jau ari runoju vaļsts volūdā.\nLatveja ir muna vaļsts, i latgalīšu volūda ir muna vaļsts volūda. Muna latvīšu volūda.\nEs runoju i rokstu volūdā, kū poša vaļsts sovā volūdys lykumā ir pīzynuse par viesturisku vaļsts volūdys paveidu.\nBreineigai, na tai?\nA šudiņ grybu Jiusim pastuosteit par pučem, kas runoj latgaliski.\nPučis? I runoj? I vēļ latgaliski?\nNui! Partū ka grybu pastuosteit par puču volūdu.\nPar tū, kai ar pučem var pasaceit, ka ļūbej, gaidi, ceri, ka vaira naļūbej, ka beistīs, ka tev ir skumeigi, ka tev vajag ūtra. Ka tu stuosti ar zeimem i runoj meiklēs, kab pasaceitu ūtram tuo, kuo vysu vaira gribi jam saceit.\nIte īlīku dzeda muosys Reginys Spiergys raksteitū puču nūzeimu sarokstu.\nPiec vysa sprīžūt, tī ir juos školys godi Rēzeknis Vaļsts gimnazejā 20. g. s. 20. g. beiguos – 30. g. suokuos.\nNazkod puču volūda beja īrosta līta.\nTik navajag īsadūmuot, ka Latgolā kotram pi rūkys beja itaidys lapenis i latgalīši cyts cytam syutēja zīdus.\nIte tikai jaunys meitinis 20. godu symta suokuos pīraksteiti skaidruojumi. Kas zyna, nu kurīnis jimti – kaidys avīzis, gruomotys, cytys meitinis kladis voi varbyut salaseiti nu vysa.\nMeitine poša ir kai puče, kas breinojās par pasauli i tic kam vaira nakai apleik var īraudzeit.\nPuču volūda ir atguojuse nu austrumu kulturu i īsavozuojuse Eiropā leidz ar romaņtisma i seņtimentalisma kulturu, ar jiutu dzeivis i cylvāka vydspusejuo pasauļa īīšonu viereibys centrā.\nKod Eiropa beja gotova ļūbisteibai, jei sasatyka ari ar aizlīgtū ļūbisteibu i ļaužu ceņtīnim runuot paslapanai.\nSvātkūs, kod ļauds atsasāst pi golda, na reši iz golda vyds stuov puču bukets.\nTai saīt, ka puors ļaužu cytaiž navar sasaredzēt i sasarunuot kai tikai “cauri pučem”.\nPasasmīdami atstum buketu molā i runoj sovu sokomū. Tolkam i naaizadūmoj, kai varātu runuot “caur rūzem, nelkem i lilijom”.\nA runuot “caur pučem” var.\nCylvāki jau seņ ir īsavāruši jūs šmukuma i suokuši cyts cytam dūt pučis. Tok ir naraksteiti (i šaļtim raksteiti) nūsacejumi, kū kam var i kū navar duovynuot.\nIz krystobu nas boltys pučis, kuozuos līk mirtu vaiņuku, iz kopim nas puora pučis, a dzeivam cylvākam dūd napuora pučis.\nTulpe ir sīvīšu dīnys puče, peipine i kuodeila – Leigū vokora pučis.\nIz pyrmū septembri školā nas gladiolys i astris, bazneicu rūtoj ar lilijom.\nPuišam naduovynuosi ružovu rūzeišu, mozai meitinei – peoneju puška.\nTai i saīt – puču volūda.\nKai vīneigajam i meiluokajam cylvākam iz vysa pasauļa pasaceit “Es teve ļūbeju”, “Naaizmiersti mane”, kai cytam pasaceit “Tev nav cereibu” voi “Ej paceļu”.\nNu ūtrys pusis, nav jau tikai ļūbisteibys voi jiutu volūda.\nKa kurā sātā slinkys meitys, Juoņu reitā pi tuos sātys durovu dasprausti dodzi i ņuotris – tai maņ nazkod stuostēja baba. Tai nazkod ass bejs, vēļ juos muotis, babys i probabys laikūs.\nAri kruosai ir nūzeime – dzaltonuo ir nūdeveiba, sorkonuo ļūbisteiba, zyluo cereiba, a boltuo ceistums.\nTai ari Latgolys kulturā, kai var redzēt nu raksteituo, ir īguojuse puču volūda. Voi jei tikai apraksteita, voi ari lītuota – kas zyna.\nIzaver par daudzi smolkai, kai nu gruomotu. Dzeivē vyss vysod saīt daudz sprostuok, a šaļtim vēļ sarežgeituok, na kai piec gruomotys. Paraugi izduovynuojs narikteigūs puču!\nKoč kotrys taipat labi zyna, kū var i kū navar duovynuot.\nIr mūdis pučis, ir myužeiguos pučis.\nVar nūpierkt veikalā modernuos uorzemu pučis, kam ni zyni nūsukuma, ni kūpšonys – par laika i izneikst.\nVar pūdā ībuozt babys mušketeri i vērtīs, kai jis aug grīzdamīs.\nLaikam sorkonu neļķu nivīnam naīdūsi taipat vīn – par reizis pruotā vysa sovetskūs godu pīredze.\nA boltu lileju – parkū i nā. Ka kaidu cīnej i meiļoj tai, ka esi gotovs jam dūt vysu duorguokū – sovu cīnu.\nPar itymā puču nūzeimu sarokstā lītuotū volūdu varātu taiseit pat atsevišku pietiejumu. Varbyut pat kaidam nu ituos lopys skaiteituoju.\nPar lītuotajim vuordim, par teikuma kostrukcejom, par koč voi leksikys sovpateibu, kas ir aizgiuta nu sova laika laiceiguos dzejis i goreigajim tekstim. Tys lai palīk cytai reizei.\nŠudiņ – tikai breinums par atrodumim.\nĪvāruojot? Pavysam cyta volūda, na tikai ortografejis ziņā. Vuordi cyti.\nZynit, kas ir puksija? A kas ir svātuo rūze?\nA kur vēļ saturs – “Bryuklojs – pacīt leidz nōkušai ballei, tod apmīrinōšu tevi.”\nAž cyta garša volūdai, ka jū runoj i roksta itai, navys eisziņu, e-postu i komentaru veidā.\nMes naasam bedna tauta. Mes naasam tik nabogi, kai pošim ruodīs.\nMyusim ir divejis rokstu tradicejis – latvīšu literaruo i latgalīšu rokstu volūdys.\nLiteraruo i rokstu? Ir kaida atškireiba?\nNav. Volūdnīceibā nav.\nJuos obejis ir normeitys rokstu volūdys, kam ir izstruoduota ortografeja, gramatika, kodificeitys rokstu normys.\nTī ir tikai dažaidi nūsaukumi – īsavīsuši atškireigūs laikūs.\nLatvīšu izcylajam volūdnīkam Juoņam Endzelinam beja rokstu volūda, a sovetskajūs godūs īsavīse termins “literaruo volūda”. Piedejais ir naprecizs, i juo deļ rūnās puorprotumi – steriluo literaturys volūda voi raibuo i dzeivuo vysa volūda.\nTok kū tī par seipulim, luoča auzom i georginem.\nVysi tok asam latvīši, tik na piec vīna šnita grīzti. Dažuodeibā ari spāks, partū ka kuplys žogoru buņtis napuorlauzsi cik mudri kai vīna žogora.\nPasoki sovam vysu meiluokajam cylvākam, ka jis tev ir pats, pats svareiguokais iz vysa pasauļa!\nĪdūd jam klindžieru puški – “es mīļoju tevi i lyudzu sasatikšonu”.\nLai Tev izadūd pretim sajimt zvaneņu puški!\nThis entry was posted in www.diena.lv and tagged diena.lv, latgaliski on 01.07.2008 by saprge.


Sugatsune - High Temp Touch Latch. Best pricing. Free Shipping.\nSugatsune - High Temp Touch Latch\nPurchase Sugatsune - High Temp Touch Latch\nManufacturer's Part Number(s): MLC-HT130BL


You searched for: Authors Ilyās ibn Yūsuf Niẓāmī Ganjavī Remove constraint Authors: Ilyās ibn Yūsuf Niẓāmī Ganjavī Authors Amīr Khusraw Dihlavī, ca. 1253-1325 Remove constraint Authors: Amīr Khusraw Dihlavī, ca. 1253-1325 Authors Amīr Khusraw Dihlavī Remove constraint Authors: Amīr Khusraw Dihlavī Repository Walters Art Museum Remove constraint Repository: Walters Art Museum


Datums 2019-01-24 15:51:15\nThe JSC “Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca” (RER) plans to implement the project called “Development of a production line for 25kV AC Electric Train Elecetrical Equipment with asynchronous drive”.\nIt is planned to purchase the following equipment within the project:\n1) Multifunctional machining center with turning and milling function for gears - 425 000 EUR\n2) Gear teeth grinding equipment - 703 000 EUR\n3) Non-center grinding machines - 82800 EUR\n4) Longitudinal turning machine - 145,417 EUR\n5) Inventor type spot welding equipment - 30 621 EUR\n6) Purchase of test bench components - EUR 612,502.50\nThe tender procedure for the equipment will be announced by June 30th of 2019.\nIn addition, within the framework of the project, it is planned to carry out the research and development work necessary for the new product “Electrical equipment fo 25kV AC electric train with asynchronous drives” to be put into production.\nThe project is scheduled to be completed by 31 December 2020. The total cost of the project is approximately EUR 2 million, of which 35% comes from ERDF funding.


7. A.785. Skolnieks S. Škapars Kapeņu pag. N. Rancāna krājumā.\nVīns doktors īt pa ceļu, sateik vacu cilvēceņu un vaicoj : "Kur tu ej un kas tu taids esi?"\nJis atbild: "Es asu Vesels un eju uz kaimiņa vuoju buobu, kura ir ļūti slyma."\nJaunais cylvāks saka: "Īsim kūpā, es asu ari labs doktors."\nTai jī nūīt pī slymuos un suok zuoleit. Sagrīž vysu buobu gobolūs un šyun gobolu pi gobola. Šis jaunais cylvāks par itū laiku, kod Vesels graizēja buobu un šyva, beja pavysam nūsabejīs, jo dūmuoja, ka nu viņš tiks bādā, kūpā ar Veseli. Tod Vesels papyute šytei buabai mutē un jei tyuleņ cēļuos. Tagad jaunais doktors dūmoj : "Varēšu es ari taipat zuoleit."\nPī vīna ķēneņa beja soslymusi buoba un nikas navarēja juos izzuolet. Izdzierdis jaunais doktors tyuleņ guoja pi kēneņa un prosēja, lai dūdūt viņam savu buobu zuolēt, jo šys buobu izļečēšūt [izārstēšot] par trim stundem. Kēneņš beja ļūti prīceigs, tyuleņ pavēlēja doktoram stuotīs pi dorba. Jaunais doktors tyuleņ ar prīcu suoka buobu ļečēt, jo dūmuoja, ka vareišūt sajemt lobu peļņi. Kad jis beja buobu sagraizējis un atkal sašyvis, jis suoka pyust mutē un ūkstā, bet kai buoba nasaceļ, tai, i nasaceļ. Kēneņš nūgaidējis trīs stundes, īt pasaskateit, kū dora viņa buoba. Te viņš, atdarējis durovos, īrauga vysu sovu buobu sagraizītu. Nūsabejīs kēneņš nazyna, kū dareit, jo redz buobu nūkautu. Atsajēdzīs viņš pavēlej doktoru vest uz kuortuvem.\nTai ari vyss nūtyka pēc kēneņa pavēļes. Vadūt jū kuort, īt pa ceļam Vesels. Īraudzējis sovu ceļa draugu, tyuleņ īt pī jaunuo doktora un jautoj, kuopēc viņu tai vadūt. Jaunais doktors soka: "Meilū Veseleit, es asu taipat dorējis, kai tu ļečēdams, bet buoba nasacēļuos, tuopēc ari mani vad kuortu."\nTod Vesels tyuleņ nūskrīn uz kēneņa buobu un papyuš viņai mutē, buaba tyuleņ cēļuos un beja vasala. Tūlaik kēneņš pavēlēja atlaist šū jaunū doktoru. Kad viņi sasatika, obēji ceļa draugi, tod Vesels soka: "Še tev, draugs, nauda un nikod tikai nasajem ļečēt, jo šys omots nav tovs omots."


Главная > . . > Atis Gunivaldis Bērtiņš > History of Latvian records. ...\nподробности на других языках: Русский, Latviešu\nИмя: History of Latvian records. Part I (1903 – 1944)\nИздание (-я): Atis Gunivaldis Bērtiņš


SN.51.28. Dutiyaānandasutta ("With Ānanda, 2nd") - The Empty Robot\nSN.51.28. Dutiyaānandasutta ("With Ānanda, 2nd")\nSN.51.29. Paṭhamabhikkhusutta (“Several Mendicants, 1st”)


Austro-Daimler 1931 god. Oldtajmer - poster za radnu ili dečiju sobu (art. p-0959) Dimenzije Small 14,8x21 cm. (A5)


Fbysam – Page 6 – Fashion . Fitness . Food


Etnografiskūs tārpu darynuotuoja Iveta Seimanova - koč ari dzeivoj Reigā, sevi jiut kai latgalīti / Raksts\n26. aprīlis, 2019, 10:00\nRaidejums "Kolnasāta": Iveta Seimanova\n"Vyspuor es asu rūkdarbneica jau nu mozu dīnu, bet tautystārps pi mane atguoja ar godim.\nPyrmuo sasadūršona ar tautystārpu beja jau mozūtnē, jo mamma dzīduoja folklorā i juos tautystārps beja gleišai sakuortuots i pakuorts vysod ocu prīškā. Godim eimūt, maņ roduos dyžan lela interese par tautystārpim.”\nPar sovejū Iveta sauc taišni mamys, Vydsmuižys sīvys tārpu, kuru bierneibā redzējuse pi sovys muotis i cytom apleicīnis sīvom. "Tys beja 90.godūs radeits i tam nabeja viesturyskuos vierteibys kai taidys, jo tys beja radeits folklorys kūpai, tīpat Vydsmuižā iz vītys.[..] Tagad vysvaira maņ interesej Vydsmuižys tārps, vysaidys detalis, jo vēļ ir cīši daudz kū ceļt gaismā muzejā i tys byus ari juodora.”\n"Jis ir šyuts ar rūkom i autentiski atdarynuots taišni tai kai beja muzejā, paraugūs voi ari aprokstūs. Vysgyutuok guoja ar tū, ka nabeja materialu par kraklu... Ieva Pīguozne zynuoja šū te lītu un jei tymā laikā struoduoja pi sovys gruomotys, i vīnā jaukā dīnā jei prīceiga zvona, ka jei aprokstūs ir atroduse kraklu luoeituojis nu tyvejūs draudžu stuostejumu, kurā ir pīraksteits ar kaidim rūbenim, ar kaidom maleņom tys krakls ir bejs. Nu un tod suocēs nuokamais, interesantais atdarynuošonys process, kod tev ir div pierksti tur, treis pierksti tur, tod tu otkol eimi iz muzeju, mierej, saleidzynoj ar cytim.”\n"Mes vēremēs tautys skaiteišonu, 1800. godu, i tī, Vydsmuižā i apleicīnē, vysizplateituokais vuords beja taišni Annuža. Gondreiž voi kotrā saimē beja pa kaidai Annužai.”\n„Arhivūs ir cīši daudz Latgolai pīdarūšu škaplereišu, rožoncu i tai tuoļuok, tuos atributikys, kas ir saisteita ar religeju, bet, saprūtams, ka beja padūmu godi i tai tuoļuok. Ari tagad, lai tū atjaunuotu, drūši viņ tū naatjaunuos i naīness atpakaļ ni doncuotuoji, ni dzīduotuoji, ni koristi, jo tys drūši viņ izavārtu ari smīkleigai, bet individualais tautystārpa lītuotuojs, prūtams, ka šūs aksesuarus var pīlītuot, jo kur ta tei meita, Vydsmuižys Annuža, guoja tymā laikā, ka na iz bazneicu, voi nu bazneicys, psalmus dzīduot pi krysta i, prūtams, ka jom tys vyss beja.\nŠkaplereišus otkol piec muzeja datu ir cīši gryuts atjaunuot, jo tod jī byutu juonas uorā nu muzeja, bet, kai mes zynom, jūs nadūd nest uorā, tu vari tikai apsavērt tīpoš iz vītys.”\nKulturys viestnīku naformalajā kusteibā Iveta puorstuov bīdreibu "Mans tautastērps” i ir vīna nu vaira nikai 240 kulturys viestnīku Latvejā. Vēļ jei stuosta, ka itūšāl nūteik vysaidi dorbi pi kaidys bīdreibys dybynuošonys – tūp bīdreiba "Latgolys etnografiksuo viestnīceiba”.\n"Iz itū bīdreibu mes eimam jau kaidu laiku, tagad nūteik vysaidi sagataveišonys dorbi, lai mes varātu šmuki vosorā, kaidūs svātkūs, prūtams, Latgolā pīteikt tū vysu un dorbuotīs. Dybynuota tei byus Reigā, bet bīdreibys darbeiba byus vārsta iz Latgolu... Tī drūši viņ byus vairuoki zori, vyss, kas saisteits ar etnologeju, etnografeju. Taipat tuos byus ari izstuodis, kaids zors byus ari izgleituošonai itymūs vaicuojumūs. Redzēsim.”


Latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim. Video Nr. 2 - lakuga.lv\nTemys: apvuiceibys video, Arņs Slobožaņins, Bruoli un Muosys, Edeite Husare, Juoņs Rimicāns, latgalīšu volūda, Laura Bicāne, Roksts, Sandra Poplavska, Studeja 3KM\nBīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau ūtrū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kurymā pīduovoj vareibu īsavuiceit skaiteit.\nTekstu īrunuoja: Laura Bicāne


Raksts publicēts: 2019.10.30. 15:43:31\n0.75005602836609 95(0) - 0.47064709663391 2021.03.03. 12:02 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=47519 ip: 172.69.34.151 usememcache: 1


Ar kora “Latvija” uzastuošonu i diskuseju par svātumu myusu dīnuos atzeimuos veiskupa Boleslava Sloskāna 125. jubileju - lakuga.lv\nTemys: Boļeslavs Sloskāns, Roksts, Stiernīne\nStiernīnē nu 31.augusta leidz 2.septembram nūtiks gūdynomuo veiskupa Boleslava Sloskāna 125. jubileja svineibys. Tymuos ar koncertu pīsadaleis Vaļsts Akademiskais kors “Latvija”, byus diskuseja par vierteibom i svātumu myusu dīnuos, eipaša programa jaunīšim. Itūšaļt Vatikanā nūteik B. Sloskāna beatifikacejis process, veiksmeiga iznuokuma rezultatā B. Sloskāns byus pyrmais oficiali atzeitais latvīšu tauteibys svātais.\nBoļeslavs Sloskāns dzims 1893. goda 31. augustā Latgolā, Stiernīnis draudzē, nu augstuokū izgleiteibu dabuojs Pīterburgā. 1926. godā slapani nu padūmu varys pāvests īsvietieja jū par katuoļu veiskupu. B. Sloskāns beja vīns nu treju katuoļu veiskupu, kas tymā laikā dorbuojās PSRS. Dreiži piec īsvieteišonys padūmu vara jū apcītynuoja i vuordzynuoja cītumūs da 1933. godam, kod atbiļdūt iz Vatikana i Latvejis vaļdeibys praseibom, PSRS vaļdeiba veiskupu īmainieja Latvejai pret padūmu spīgu. Latvejā veiskups struoduoja Gareigajā seminarā i Latvejis Universitatis Teologejis fakultatē. Nu 1944. godā vuocu okupacejis vara B. Sloskānu i vēļ cytus augstus bazneicys kolpuotuojus nūvede trymdā iz Vuoceju. Tī veiskups Sloskāns snīdze lelu atbolstu studiejūšim latvīšu biegļu jaunīšim. Veiskups nūmyra 1981. godā Beļgejā. 1993. godā juo mirsteiguos atlīkys tyka puorvastys iz Latveju i puorapbedeitys Aglyunys bazilikys kriptā. 2000. godā tyka izsuokts Sloskāna beatifikacejis process, tys itūšaļt nūteik Vatikanā i veiksmeiga iznuokuma rezultatā B. Sloskāns byus pyrmais oficiali atzeitais latvīšu tauteibys svātais.\nPīktdiņ, 31.augustā, 19.00 stuņdēs Stiernīnis bazneicā Vaļsts Akademiskuo kora “Latvija” goreiguos muzykys koncerts “Mirdzi, Stirniene, Latvijas zvaigznājā!”.\nSastdiņ, 1.septembrī, 10.00 stuņdēs Stiernīnis tautys nomā diskuseja “Vai viegli būt Sloskānam 21. gadsimtā”, saruna par tū, kuodieļ vysuos jūmuos svareigi runout par vierteibom i svātumu myusu dīnuos, cik gryuši ci vīgli realizēt svātumu 21. godu symta kasdīnā. Sarunā pīsadaleis Andrejs Mūrnieks (LU profesors), Ieva Broka (advokate), Janīna Kursīte (LU profesore), Andris Priede (prīsters), Skaidrīte Lasmane (emerit. profesore), Māris Justs (Varakļuonu nūvoda pošvaļdeibys prīkšsādātuojs). Sarunu vadeis Andris Kravalis (prīsters), Anita Saleniece (Varakļuonu vydškolys direktoris vītneica).\n1.septembrī nūtiks ari jaunīšu pasuokums, 15.00 stuņdēs Stiernīnis bazneicā byus slaviešona, tū vadeis Vydzemis katuoļu jaunīšu centrs, 15.30 stuņdēs Draudzis duorzā byus stuostejums par veiskupu B. Sloskānu, 16.30 interaktivs īdvasmys seminars, 17.30 stuņdēs sadraudzeibys pikniks kūpā ar Latvejis i vītejim muzikim. Dīnys nūslāgumā 20.00 stuņdēs svineigī nešpori i adoraceja, Stiernīnis goreiguos muzykys kora “Reversium” i solistu koncerts.\nSvātdiņ, 2.septembrī, 11.30 Kr. Dāvida pamatškolys bazūņu kora uzastuošona, 12.00 stuņdēs svineigais Svātais Mišs gūdynojamuo veiskupa Boleslava Sloskāna 125. jubilejā.


Veneranda Andžāne - Bosom kuojom... - lakuga.lv\nVeneranda Andžāne – Bosom kuojom…\nLatgolys Kulturys centra izdevnīceibys paspuornē izguojs Venerandys Andžānis aiļu kruojums „Basām kājām…”, kas ir catūrtais autoris izdūtais aiļu kruojums.\nAutore par sevi:\nAsu dzymuse 1940. gods 7. julī Tilžys pogostā Juoņa i Teklis Ertu pīcu bārnu saimē kai vacuokuo meita. 1960. godā pabeidžu Tilžys vydsškolu i izsuoču dorbu jaunattaiseitajā bārnuduorzā par audzynuotuoju.\nApsaženejuse treis godus dzeivuoju i struoduoju Dzaguzis septeņgadeigajā školā, Dagdys pusē, par latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju. 1964. godā atsagrīžu dzymtajā pusē, suoču struoduot par audzynuotuoju i školuotuoju Tilžys internatškolā. Pabeidžu studejis LVU Filologejis fakultatē 1970. godā i klivu Tilžys vydsškolys direktora vītineica vuiceibu dorbā. 1975. godā suoču struoduot par direktori Baļtinovys specialajā internatškolā, kurai 1996. godā tyka daškierts kristeiguos školys nūsaukums.\nSaimē aug treis bārni: Valdis, Ilona i Rihards. Obeji dāli ir miruši. Ilonys saimē ir div meitys – Baiba i Signe – i dāls Jurģis.\nMaņ izguojušys gruomotys: „Sadegšana”(1996), „Es braukšu tev līdz” (2000) i „Zvaigznes ēnā” (2006), aizsuokts plašuoks apceriejums par školuotuojim i tūp romans.\nVysu myužu asu bejuse sabīdriski aktiva, 2003. godā īgivu Eiropys cylvāka titulu sovā rajonā.\nCEĻINIEK, NOŅEM CEPURI!\nApstājies, ceļiniek, noņem cepuri,\nBrīdi domās stāvi kluss!\nTās ir mūsu senču kapsētas,\nKurās viņi gadu simtiem dus.\nBrīdi pārdomās stāvi kluss!\nTās ir mūsu senču mājvietas,\nKuras tagad tukšas, pamestas grūst.\nTikai vairs nestāvi kluss!\nTās ir mūsu senču baznīcas,\nKurās mums visiem jālūdzas būs.\nVarenā priekšā ceļos noslīgstot,\nČukstēt: manu nevarēšanu,\nManu negribēšanu, manu vājumu\nEj uz priekšu, ceļiniek,\nCepuri lepni galvā liec!\nTu esi senču sīkstumu mantojis,\nTāpēc sīkumos – neiestiedz!\nKaimiņš – namu uzcēlis,\nDraugs – ar jaunu auto brauc,\nPaziņa bērnus citzemē skolojis,\nBrālis tevi ģimenes godībās sauc.\nEj un katram pastāsti, ceļiniek:\nTe mūsu mūžīgā svētvieta zied,\nTe tikai gaiši cilvēki mituši –\nKuri cits citam blakus iet.\nKopā pārciešot dienas un nedienas,\nKopā „Dievs, svētī Latviju!” dzied.\nGruomota ir nūpārkama tik pi autoris, informaceja pa teleponu: 26699588\nInformacejis olūts: Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba\nRēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolai – 60 19/01/2019


Temat: Szymanowski Karol (1882-1937) - konkursy i festiwale\nTemat: Szymanowski Karol (1882-1937) - pamiątki - zbiory - Polska - katalog\nAsk the librarian about the availability of copies: sygn. Muzeum Karola Szymanowskiego w willi Atma w Zakopanem sygn. II 22679 (1 egz.)\nGenerated in 1,6393 s. ; visits: 2749761


Kaids ir myusu dīnu latgalīšu tautystārps? - lakuga.lv\nTemys: A12, etnografeja, tautystārps, Žurnals "A12"\nKab izpieteitu, kai puorsamejuse Latgolys folklorys kūpu, etnografiskūs ansambļu tautystārpi, kas jimūs vys vēļ ir sasaglobuojs nu tradicionaluos daīmis i kaidys novitatis īsavadušys, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Tekstilizstruoduojumu dizaina izgleiteibys programys audzieknis školuotuoju vadeibā devēs nazcik ekspedicejuos.\nVeikumu viertej Dagdys Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma: “Tautysdzīsmis līcynoj, ka vysur senejūs latvīšu dzeivē tārpam vys ir bejuse izcyla nūzeime i tys veiduots ar sevišku lapnumu i dziļu dailuma izjiutu. Tārpu darynuojušys pošys volkuotuojis ar lelu nūpītneibu. Senejūs laikūs itū tautystārpa darynuošonys muokslu meitys vuicejuos nu muotis, jaunuo paaudze nu vacuokuos, reizem dalīkūt ari kaidu jaunu izdūmu nu sovys pusis. Tārpa pamata dūma i nūzeime tūmār palyka tei poša cauri godu desmitem i symtim.\nTradicionalais tautystārps, kū etnografi pīzeist kai etalonu, radīs i atsateistejs da 19. godu symta vyds, da dzymtbyušonys atceļšanys, piec tam jū ītekmiejuši ryupnīcyski ražuoti materiali, piļsātys, attīceigi ari uorzemu mūde i cyti jaunmūdeigi faktori.\nVerūtīs iz kolektivim myusu dīnuos, kuri izastuošonys reizēs izmontoj tautystārpu, rūnās daudz vaicuojumu i par tārpa komplektiešonu, i kruosom. Myusu dīnu jaunīši, kuri grib sev tautystārpu, teik strupceļā. Rūnās cīš daudz vaicuojumu, nu kurūs golvonais ir – ci tautystārpa izgataveišonā ir pīļaunama jaunrade.”\nRēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys pietnīciskuo dorba rezultatā tyka atkluotys vierteigys atzinis:\n1) laika gaitā ir puorsamejuši redzīni par tautystārpa komplektiešonu kolektivim:\n• suokūtnieji, veidojūt kolektivus, sevkura dzīduotuoja atguoja ar sovu darynuotū i nūkomplektātū tautystārpu, kura daži elementi myusu dīnuos jau nav sastūpami;\n• 80. godu ūtruo puse ir laiks, kas saisteits ar folklorys kusteibys rasšonūs i tautystārpa atdzimšonu. Itymā laikā rūnās redziejums par vīnuota tautystārpa vajadzeibu vysam kolektivam – folklorys kūpai ci etnografiskajam ansambļam, kas veicynoj pīdareibys sajiutu i kolektiva atpazeistameibu;\n• myusu dīnu kulturvidē suoc vaļdeit redzīņs par atškireigu tārpu izmontuošonu vīna kolektiva ītvarūs, kas paīt viesturiskajam aspektam, kod sevkura meita ceņtēs poša sev izgataveit tārpu, kurs byutu atškireigs nu cytys meitys tārpa, saglobojūt sovam nūvodam, cīmam soveiguos kruosys, rokstus i tārpa sastuovdalis;\n2) tyka konstatāts fakts par kimisku kruosu izmontuošonu tautyastārpa sastuovdaļu izgataveišonā myusu dīnuos, kuru tūņs napaīt tūņam, kas teik dabuoti, kruosojūt dzeji ar kruosom, kas dabuotys nu dabisku materialu;\n3) kab atvīgluotu dažu tautystārpa daļu kūpšonu, jūs izgataveišonā nateik izmontuotys lyna i vylnys dzejs, bet vysaidi sajaukumi;\n4) vysaidys atkuopis nu vyspuorpījimtūs normu tautystārpu izgataveišonā teik pamatuotys ar mozuokim finansialajim īguļdejumim;\n5) pasaruoda izteicīņs “stilizāts tautystārps”. Izteicīņs pats roda vaicuojumu – ci, runojūt par tautystārpu, mes varim lītuot terminu stilizāts. Tys voi nu ir tautystārps, voi nav.


Kultura – tova i muna | Latgolys Studentu centrs\nCategories: LgSC pasuokumi, studentim\nSasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim.\nRēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū jaunu, īpazeistūt pasauli cytu tautu puorstuovju acim.\n„Latgolys Studentu Centra” aktivisti soka lelu paļdis Rēzeknis Augstškolai, eipaši docentam Gunaram Strodam, bez kura paleidzeibys itaidi vokori nabyutu īspiejami, taipoš lels paļdis Austrumlatgolys radūšū pakalpojumu centram “Zeimuļs”, eipašu paļdis sokūt Lindai Vanagai.\nIz sasatikšonu nuokamajā kulturys vokorā, kod byus īspieja īpasazeit vīnus nu tyvuokajim sābrim – pūlim.\nA karteņuos apsaver, kai myusim ir guojs! 🙂\nLatgolys Studentu centra Rēzeknes biroja aktivisti


Vītejuo roksta par 3. Pasauļa latgalīšu saītu - lakuga.lv\nTemys: 3. Pasauļa latgalīšu saīts, latgalīši, Latgola, Rēzekne, Roksts, Skaidrīte Svikša, Vītejuo\nPaguojušā nedeļā Rēzeknē i Rēzeknis nūvodā nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu saīta pasuokumi. Kluot beja ari gazetys “Vietējā Latgales avīze” puorstuove Skaidrīte Svikša, sadarbeibā ar kuru pīduovojam ari LaKuGys skaiteituojim izzynuot vaira ci kūpeigi atguoduot par latgalīšu saīta nūtikšonom caur Vītejuos puslopom.\nTaipat “Vietējā Latgales avīze” prīcuosīs par stuostim, rokstim i cytim materialim par latgaliskom nūtikšonom i procesim Jiusu pusē. Gazeta aicynoj syuteit informaceju latgaliski ci latvyski iz vietaja.latgaliski@inbox.lv.\nKab skaiteitu materialu, izmontojit palelynuošonys simbolu – zamuškā.