Vojin Bakić — Википедија\nVojin Bakić u svom ateljeu (1956)\n(1915-06-05)5. jun 1915.\n18. decembar 1992.(1992-12-18) (77 god.)\nPolitika i rat[уреди | уреди извор]\nRušenje Bakićevih spomenika[уреди | уреди извор]\nSpomenik na Petrovog gori 2010. godine\nRetrospektiva Vojina Bakića[уреди | уреди извор]\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Vojin_Bakić&oldid=22982561”\nОва страница је последњи пут уређена на датум 15. март 2020. у 01:01 ч.


Haskeju pajiugūs iz dobys rezervatim Suomejā - lakuga.lv\nHaskeju pajiugūs iz dobys rezervatim Suomejā\nTemys: Haskeji, Suomeja, Žurnals "A12"\nVīna nu Latgolys i Suomejis paralelem ir dobys boguoteibys i azari. Sūpluok myusu azaru zemei zīmeļbrīžu vaļstī jūs ir daudz vairuok – ap 180 000 azaru. Ari pūri ir vaļsts boguoteiba i Suomejis teritorejā leidzeigi kai Latgolā ir izveiduoti, vysmoz, 11 nūzeimeigi dobys rezervati, aizsorgojamī turisma nūvodi i mikrolīgumi. Kab saudzeigi īpazeitu itū dobys skaistumu, dobys rezervatūs strauji atsateista haskeju fermys, kurys pīduovoj ceļuojumus taigā itūs suņu komonu pajiugūs.\nSuomi audzej Sibirejis haskeju škirni, kura ir vīna nu vacuokūs suņu škirņu i pasaulī ir sasaglobuojuse, pasateicūt amerikaņu interesei. Izpietejūt Sibira haskeju DNS, zynuotnīki jūs īrynduojuši storp 14 senejuokajom suņu škirnem pasaulī, kuru genotips vysmozuok atsaškir nu sovvalis vylku genotipa. Vuords “haskijs” byuteibā ir radīs nu izkrūpļuota angļu volūdys vuorda “eskimo” – eskimoss. Cikom Padūmu Savīneibā haskeji pat naītyka škirņu sarokstā, partū ka skaiteja, ka jī nav gona leli, kab efektivi transportātu kravys, i paguojušuo godu symta četrudasmytajūs godūs itei škirne tī gondreiž puorstuoja eksistēt, koč itūs suņu izceļsme saistoma ar čukču apdzeivuotū apvydu. Sibira haskejs ir suņu škirne, kurys dzimtine ir Sibira zīmeļaustrumi, bet tuoļuok atsateistejuse jei ir Aļaskā. Sibira haskejam ir videji gars apmotuojums ar pavylnu, ituos škirnis standarts pīļaun vysys kruosys i sevkuru kruosu kombinaceju. Jim var byut ari daleji zylys acs. Haskeji izaceļ ar sovu naatkareigū raksturu, jī ir ari cīš draudzeigi, jim nav soveiga agresivitate pret cylvākim. Haskeji ir bora suni, partū jim vajadzeigs saiminīks, kurs ir bora vadūņs. Tys padora suņa treniešonu vīnkuoršuoku, partū ka suņs tevi respektēs. Haskeji i Aļaskys malamuti teik pīzeiti par vīneigajim sunim, kuri naīkūss cylvākam nikaidūs apstuokļūs.\nSuomejā haskeju fermys ari ir vīns nu pīrūbeža nūsadorbuošonys veidu. Ir vysmoz div lelys saimisteibys, kurys pīduovoj nedeļu ilgu zīmys ceļuojumu taigā haskeju komonuos, kas nūzeimoj ari sadzeivuot ar itim pajiuga viļciejim. Gastejam Susi i Eri saimisteibā, kuri apryupej 160 suņu – komonu viļciejus. Zylūs ocu skaistuli sezonā teik nūdarbynuoti sevkuru dīnu, partū ka turistu pīroksts suocās nu novembra da pat pādejam snīgam pavasarī. Pamatā brauc eiropīši. Mes jau puorsalīcynuojom, mieginuodami vīnuotīs par interveju, haskeju eipašnīki planavoj sovu laiku i atbiļd kai mobilī telefoni – naasmu daīmams. Runojūt par regiona atteisteibu, haskeju fermys saiminīki ir optimisti i pastreipoj, ka Suomejis pīrūbežā ir pylns ar cylvākim, pīroksts iz pylnu sezonu. Ar godim apmaklātuoju skaits pīaug, dzeive rytūt pylnā sporā. Kuasamo regiona kafejneicuos puorsteidze, cik daudzom saimem pateik dīniškuot i vakariņuot uorpus sātys, eipaši ar mozim i mozuokim bārnim tei ir īrosta līta. Daudzi pīzeist, ka vareiba dzeivuot mozuokuos piļsātuos i tuoluok nu centru nūzeimoj lātuoku dzeivi, dobys i vidis boguoteibys dažim atsver lelpiļsātys dryuzmu.\nNadaparāts, pušvysts, dridžiņu apsaieds.. – “jūceigu” cylvāku apsaukys 27/02/2020


Colon C 200g + 50g Gratis proszek 250 g d. w31. 01. 2020 r


Interesanti fakti par grupu “Rikši” - lakuga.lv\nTemys: latgaliešu mūzika, latgalīšu muzyka, Rikši, trīp!, Vīteri\nPostfolklorys grupa “Rikši” svieteis jaunuo albuma “trīp!” attaiseišonys svātkus, aicynojūt iz koncertim 4. janvarī Rēzeknē i 11. janvarī Reigā. Albumā byus dzieržamys Rēzeknis pusis godskuortu īražu dzīsmis grupys dalinīku aranžejuos. Portals lakuga.lv atkluoj da šam mozuok zynomus faktus par “Rikšim”.\nVysi albumi izguojuši janvarī\nJaunais albums “trīp!” byus “Rikšu” trešais albums, tys taipoš kai īprīkšejī divi “Pa pyrmam” (2014) i “Sieju sovu” (2016) sovus attaiseišonys svātkus pīdzeivuos janvarī. Itys zīmys mieness grupai ir eipašs, jo 2011. gods 14. janvars teik skaiteits par grupys dzimšonys dīnu. Pyrmais oficialais koncerts nūtyka 2011. gods 26. martā Reigā folkklubā “Ala pagrabs”.\nSasateik “Vīterūs” i izveidoj sovu grupu\nVysi grupys dalinīki sasatyka Rēzeknis bārnu i jaunīšu folklorys draugu kūpā “Vīteri”. Grupa “Rikši” roduos, kod leluokuo daļa tuolaika “Vīteru” sastuova aizbrauca studēt iz Reigu, bet jaunīšim gribējuos kūpā pavadeit laiku muzykalā gaisūtnē. Grupys pyrmsuokumūs dalinīki sovā storpā sasarunuoja latvīšu literārajā volūdā, bet nu jau lobu laiku grupys sazinis volūda ir latgalīšu.\nGrupys dalinīku videjais vacums ir 25,4 godi\nPostfolklorys grupā “Rikši” dorbojās pīci jaunīši – Ēriks Zeps, Madara Broliša, Ivars Utāns, Mārcis Lipskis i Jurģis Lipskis. Izaruoda, ka dalinīku videjais vacums ir 25,4 godi. Grupas puorstuovi smej, ka “Rikšūs” dalinīku maiņa nūteikūt, kab saglobuotu jaunekleigu videjū vacumu.\nKarteņa: Jurģis Rikveilis\nVystuoluokais koncerts ASV\n“Rikši” ir pazeistami na tikai Latvejā, grupa ir uzastuojuse dažaidūs latvīšu pasuokumūs Krīvejā, Zvīdrejā, Norvegejā, Francejā, Vuocejā i Luksemburgā, bet vystuoluokais braucīņs grupai ir bejs iz Milvoki ASV.\n2020. gods dzīšmu i deju svātkūs skanēs “Rikšu” dzīsme\nVairuokys “Rikšu” dzīsmis ir izmontuotys par pamatu tautys deju horeografejom. 2020. gods Latvejis školu jaunatnis dzīšmu i deju svātkūs tiks dejuots “Začeits” (dzīsme “Cylpu, cylpu”) feimanīša Gunta Tjarves horeografejā, bet dzīsme “Aiz upeitis” patīseibā ir radeita speciali horeografis Dainys Kjakstis diplomeksamenam.


Suokusēs pretendentu dasaceišona BOŅUKS 2020 « Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS\nSuokusēs pretendentu dasaceišona BOŅUKS 2020\nLatgolys viestnīceiba GORS izsludynoj kasgadejuos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, kas ir zynomuokuo i gaideituokuo latgaliskuos kulturys nūtikšona, pretendentu pīsaceišonu par padareitū 2020. godā. Pretendentu pīsaceišona byus da 8. janvara. Muola statuetis par padareitū itūgod sajims 11 latgaliskuos kulturys aktivitatis, nūtikšonys, procesi i personeibys. “Boņuks” vēļ arviņ ir vīneiguo bolva, kura eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē. Bolvys padūšonys ceremoneja byus 28. februarī – tuos tīšraide byus nūsaverama škārsteiklā, bet kluotīnis sasatikšonys vareiba byus atkareiga nu epidemiologiskuos situacejis vaļstī.\nLatgalīšu kulturys goda bolva teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū pārnejā godā padareitū i lobuokuos nūtikšonys, gūdynuot Latgolys kulturys puorstuovus, popularizātuojus, veicynojūt turpmuoku jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu. Pretendentus bolvai var īsnēgt kategorejuos “Volūda. Literatura. Publicistika”, “Aktivitatis, Nūtikšonys. Personeibys” i “Audio. Video”, nu kuru bolvys žureja, piečuok izviertejūt pretendentus izvierzeis 30 nominantus i nu tūs 10 bolvys sajiemiejus – aktivitatis, personeibys, nūtikšonys, dorbus, bez kuru vysa vaira nabyutu īsadūmojama latgaliskuo kultura 2020. godā. Vīna bolva namaineigi tiks daškierta par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā. Aizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2020” tīšsaistis dasacejuma veidā, elektroniskā formatā ci pa postu Latgolys viestnīceiba GORS gaideis leidz 2021. goda 8. janvaram. Dasacejumus bolvai izvērtēs latgaliskū kulturvidi ci attīceigū bolvys lauku puorzynūša žureja vysmoz 25 ļaužu sastuovā. Bolvys pretendentu dasacejuma anketu škārsteiklā var atrast: http://bonuks.lv i http://latgalesgors.lv.\nKas gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja ir na tik atsavieršona iz pārnejā godā padareitū, nu ari latgalīšu kulturā aktivūs ļaužu, interesentu i atbaļsteituoju sasatikšonys i īsadvesmuošonys pasuokums. “Boņuks 2020” padūšonys ceremoneja paradzāta 2021. goda 28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS i kai vysod tei byus nūsaverama tīšraidē, bet sasatikšona iz vītys atkareiga nu situacejis vaļstī i tymā breidī pastuovūšūs īrūbežuojumu. “Boņuks 2020” ceremonejis vadeišona itūreiz byus uzticāta komikim Juoņam Skutelim, kura dzymtuo puse ir Latgolā – Viļānu nūvoda Dekšuorēs.\nItuo goda suokumā Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2019” sajieme desmit aktivuokuos, spylgtuokuos i plotuokū rezonansi dabuojušuos latgaliskuos kulturys nūtikšonys, personeibys i projekti 2019. godā. Bolvys sajieme dzejneica Anna Rancāne i Daugovpiļs kulturys puorvaļde par dokumentalū stuostu par kordirigentis Terēzis Brokys myužu “Aiz azara bolti bārzi…”, dokumentaluo filma “Latgalīši Sibirī”, Egita Kancāne par stuostu kruojumu “Syltuo mola”, Evalda Vasilevska pīminis izstuode i gruomota “Evalds Vasilevskis”, grupa “Bez PVN” par dzīsmem, videoklipim i koncertu “Rūbeži”, Dagdys nūvoda folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma i izdavums “Dagdys nūvoda pyura skreinis gruomota”, Latgolys kopeja grauzdātovys “KUUP COFFEE” saiminīki Oskars i Jolanta Maculeviči, latgalīšu filantrops Pīters Aloizs Ragaušs, Ligija Purinaša par dzejis kruojumu “Sīvīte” i žurnaliste Ausma Sprukte. Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tyka gūdynuots tieļnīks Indulis Folkmanis.\nLatgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu organizej Latgolys viestnīceibys GORS komanda, sasadorbojūt ar bīdreibu “Partitūra”. “Boņuks 2020” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme.\nSoki sovu\tCancel reply


DVD “Baļtinovys receptis” prezentaceja - lakuga.lv\nTemys: "Baļtinovys receptis", Baļtinova, DVD, Rēzeknis Augstškola, Roksts\n4. novembrī Baltinavas vidusskolas Paaudžu centrā notika Rēzeknes Augstskolas folkloras ekspedīcijas DVD “Baļtinovys receptis” prezentācijas pasākums.\n2013. goda vosorā Rēzeknis Augstškolys folklorys ekspedicejis dalinīki gasteja Baļtinovā, kab veiduotu video sižetus i intervejis ar myusu pusis dzeivuotuojim, par tradicionalajim latgalīšu iedīnim, īcīneituokajim iedīnim kotrā saimē. Ekspedicejis laikā kūpumā nūfilmāts ap 12 stuņžu gars video, tok kinā itī video samontāti iz 1 stuņdi.\nĪsasuocūt pasuokumam, Baļtinovys vydsškolys direktors Imants Slišāns kluotynasūšūs sveicynuoja nūzeimeigajā pasuokumā. Direktors pasasaceja Rēzeknis Augstškolys puorstuovim par īguļdeitū dorbu, Baļtinovys populariziešonu, latgaliskūs vierteibu dokumentiešonu. Ari nūvoda dūmis prīšksādātuoja Lidija Siliņa saceja pateiceibys vuordus par apjūmeigū dorbu, īguļdeitajom pyulem. Baļtinovys himnu nūdzīduoja Baļtinovys vydsškolys ansamblis “Vērmelīte”.\nKina sastuov nu vairuoku daļu, kuruos baļtinavīši atkluoj sovys “Spāka receptis”, raksturoj Baļtinovys dzeivuotuojus, dūd īskotu nūvoda viesturē, stuosta atminis par bierneibā īcīneituokajim iedīnim, kai ari sovys iedīņu gataveišonys receptis.\nPiec kinys nūsavieršonys RA puorstuovi, pasnīdzieja Ilga Šuplinska, Sandra Ūdre pasasaceja atsauceigajim baļtinavīšim, kas īsasaisteja video sižetu radeišonā. Ar vysim izguojušajim DVD, kas radeiti folklorys ekspediceju laikā vairuoku godu garumā, īpazeistynuoja Angelika Juško – Štekele. Baļtinavīši kotrs tyka pi sova “Baļtinovys receptis” DVD eksemplara, apbolvuoti tyka ari tī stuostnīki, kuru sižeti kinā natyka īkļauti. Pasuokuma oficialuos dalis izskaņā sovu muzykalū sveicīni izdzīduoja etnografiskuo ansambļa dzīduotuojis Marijis Bukšys akordeona spēlis pavadejumā.\nTai kai kina tyka veiduota par tradicionalajim iedīnim, pasuokuma dalinīki kotrs saryupēja sovus gataveitūs tradicionalūs iedīņus, uzkūdys. Piec pasuokuma, pi kopeja, puorrunojūt īspaidus par kinu, dalinīki degustēja saguoduotūs iedīņus.\nFilmu “Piļsāta pi upis” uzjam ar stuovovacejom 13/01/2020\nFilma “Latgalīši Sibirī” nūsaverama vītnē Youtube.com 10/01/2020


Tūp stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 13.10.2021.\nSeptembra ūtrajā pusē tyka aizsuokts dorbs pi Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu īroksta. Radejis lasejumu muokslinīcyskais vadeituojs-režisors ir muzikis, akters i pasuokumu vadeituojs Kristaps Rasims, bet stuostu klausomuos versejis golvonais bolss – Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Inga Misāne. Radejis lasejumi tūp, sasadorbojūt bīdreibai “LgSC” i Latvejis Radejis Latgolys studejai, ar Vaļsts kulturkapitala mierkprogramys “KultūrElpa” atbolstu.\nIlzis Spergys debeja stuostu kruojumā “Dzeiveiba”, kas izguojs 2014. godā, apkūpuoti deveni da tuo napublicāti voi škārsteiklā fragmentari publicāti stuosti latgaliski. Stuostu kruojums sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par lobuokū snāgumu literaturā 2014. godā, kai ari Ilze Sperga par “Dzeiveiba” tyka nomināta Latvejis literaturys goda bolvā “LaLiGaBa” kategorejā “Goda debeja”. Stuostu kruojuma redaktore Anna Rancāne par tū sovulaik sacejuse: “Ilzis Spergys stuostūs dzeivoj mozī ļauds. Tī, par kurim Svātajūs Rokstūs saceits, ka taišni jim Dīvs atkluojs dabasu vaļsteibys nūslāpumus. I bāda asūt viņ tim, kurī nūdareis puori koč vīnam nu tūs mozūs. Šaļtim skaitūt izīt smogums nu cik skaudra dzeivis materiala, bet gruomotys nūsaukums ir “Dzeiveiba”, i tys līcynoj, ka vyss gols golā vys tik pasavierš iz gaišū pusi. Itī ir stypruos Latgolys styprī stuosti.”\nIdeja par latgaliskim radejis lasejumim jau pyrma laika roduos Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituojai Renātei Lazdiņai i Ilzis Spergys “Dzeiveiba” pasalics tam breineigs materials. Kaidā sarunā ar latgaliskūs projektu vadeituoju Edeiti Husari izlamts, ka varbyut taišni itys laiks i tuo īspiejis ir eistuo šaļts ideju eistynuot. Koč i stuostu kruojumā ir deveni literarī dorbi, radejis lasejumu variantā puortops pīci nu tūs, kotrys byus dzieržams gondreiž stuņdi garā īrokstā. Klausomajūs stuostūs sūpluok Latvejis Nacionaluo teatra aktrisis Ingys Misānis bolsam skanēs ari cytu leluoku i mozuoku īrunuotuoju bolsi. Vysu papyldynuos īroksta muokslinīcyskuo vadeituoja i režisora Kristapa Rasima radeituo muzyka.\nPlanavuots, ka radejis lasejumi Latvejis Radejis 1 eterā izskanēs ituo gods decembrī, taipat kotram grybātuojam tūs byus vareiba nūsaklauseit škārsteiklā kai Latvejis Radejis sātyslopā, tai latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi byus pyrmī piļneibā latgaliski īraksteitī lasejumi, kas izskaņ Latvejis Radejis eterā. “Dzeiveiba” īrokstus sajims ari Latvejis Naredzeigūs bīdreibys biblioteka i tuos filialis Latvejā, kab tī byutu daīmami i izmontojami iz vītys bibliotekuos.\nStuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja tūp ar Vaļsts kulturkapitala fonda programys “KultūrElpa” i Latvejis Radejis finansialu atbolstu.\nFoto nu radejis lasejumu īroksta procesa: Amanda Anusāne\nFolklorys kūpa “Ceidari” gatavejās folklorys festivalam “Baltica”


Latgolys viestnīceibā GORS atkluos Osvalda Zvejsalnieka personalizstuodi - lakuga.lv\nLatgolys viestnīceibā GORS atkluos Osvalda Zvejsalnieka personalizstuodi\nTemys: izstuode, Latgolys viestnīceiba Gors, muoksla, Osvalds Zvejsalnieks, Rēzekne, Roksts\nLatgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā 1. novembrī 16.00 tiks atkluota riezeknīša, vīna nu Latgolys īvāruojamuokajim muokslinīkim Osvalda Zvejsalnieka personalizstuode “Pašportrets. Personība studijās“, kurā apsaveramuo gleznuotuoja dorbu retrospekceja ļaus īpazeit na tik poša muokslinīka, nu ari Rēzeknis piļsātys portretu pusgodsymta garumā, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Kristīne Caune.\nOsvalds Zvejsalnieks gondreiž 50 godu ir saisteits ar Rēzekni i, kai skaita juo daiļradis pietneica muokslys zynuotneica Ingrīda Burāne, bez Osvalda Rēzekne byutu pavysam cyta piļsāta – īspiejams, tamā nabyutu vīnys nu lobuokuom muokslys vydsškolom Latvejā, nabyutu spieceigys muokslinīku grupys ar kvalitativom izstuodem, nabyutu Latvejis Muokslys akademejis filialis. Itū uzskaitejumu varātu turpynuot vēļ i vēļ. Eistineibā vyss, kū Zvejsalnieks gleznuojs saisteibā ar Rēzekni, ir juo dzeivis pašportrets, nu piļsātys i tuos cylvāku gleznuojumūs muokslinīks roda Rēzeknis portretu.\nIzstuodē Latgolys viestnīceibā GORS byus apsaverama muokslinīka dorbu retrospekceja, suocūt ar 70. godūs radeitu da pošu jaunuokūs gleznuojumu. Izstuodē varēs redzēt gleznu “Zvejsalas” (1988), kur muokslinīks portretējs sovus vacuokus, palākā kruosu gammā īturātū “Krasta iela Rēzeknē” (1983), ari autobiografiskū dorbu “Studijās” (1976). “Nazynu nivīnu cytu pīmāru Latvejis muokslys viesturē, kod taidā skaitā i taidā kvalitatē pusgodsymta garumā tyktu īmyužynuota vīnys piļsātys ainova – bazneicu tūrņu vertikalēs, rakstureigūs nameņu senatneigumā, aizeimūšūs vierteibu dramatismā, zīdūšūs duorzu skaistumā i vysā tymā laika ritiejuma pīsuotynuojumā, kas nu Osvalda Zvejsalnieka paletis kluojīs iz audaklu, kab saglobuotu sovu dokumentalitati i emocionalitati puori laikam i kasdīneibai,“ soka Ingrīda Burāne.\nOsvalds Zvejsalnieks (dz. 1944. goda 21. martā Varakļuonūs) 1971. godā beidzs Latvejis Muokslys akademeju (LMA), nu 1976. goda ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs. Nu 1970. goda struodoj Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā, itūšaļt – Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, LMA profesors. Osvalds Zvejsalnieks izstuodēs pīsadola nu 1971. goda, sareikuojs ap 20 personalizstuožu, regulari pīsadola plenerūs i grupu izstuodēs i Latvejā, i uorvaļstīs.\nIzstuode “Pašportrets. Personība studijās“ Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā byus apsaverama nu 1. novembra da 8. decembra kotru dīnu nu 11.00 da 20.00, īīšona bez moksys.


Konkurss! Laimej #Nameiz T-kraklu - lakuga.lv\nTemys: #Nameiz, Benji Knewman, konkurss, Roksts\nGribi tikt pi stileiguo #Nameiz T-krakla, kuru radejs Benji Knewman sadarbeibā ar komiki i “Pusnakts šova septiņos” vadeituoju Juoni Skuteli?\nTys ir pavysam vīnkuorši, tev juopīsadola konkursā i juosadola ar ideju, ar kaidim vēļ latgalīšu vuordim i skaidruojumim vajadzātu veiduot T-kraklus. Konkursa nūsacejumus atrassi ite.\nAr bolvys sajiemieju sasazynuosim personeigi! T-kraklu duovynoj Benji Knewman.\n#Nameiz T-kraklu i cytus ar interesantim vuordim i skaidruojumim var nūpierkt benjiknewman.com/store. Kai ari naaizmiersti sekuot Benji Knewman lopai facebook.com/benjiknewman.


Best. Latkes. Ever. - The Everyday Belle Best. Latkes. Ever. - The Everyday Belle\nDecember 22, 2014 // Food\n← Wish List for the Guys A Happy New Year →


Es byušu. Inga Zepa / Ailenis - lakuga.lv\nEs byušu. Inga Zepa / Ailenis\n20 Februars 2012\nVysod prīcojamīs, ka LaKuGa ir vīta, kur sovys pyrmuos publikacejis pīdzeivoj jaunī ailinīki, kas uzadreikst i nasabeist raksteit ari latgaliski. Pyrmudīnis reitā pīduovojom jaunuos ailineicys Ingys Zepys goradorbus latgaliski.\nInga Zepa dzymuse 1989. goda 21. martā Ūgrē. Ir dzeivisprīceiga, aizraun dažaidys nūdarbis. Kai poša atzeist – vīns nu meilim hobejim ir mokšoruošona, kas paleidz izceineit dūmys i izkruot jaunus spākus dorbim iz prīšku. Inga ailis roksta nu 2004. goda i latviskūs vydā ir ari pa kaidai latgaliskai, kas niu ir ari nūdūtys puorskaiteišonai LaKuGā. Īdvasmu raksteišonai jaunajai ailineicai roda nūteiktys godalaiku dīnys, reizem ari kaids meils draugs ir īdvasmys olūts, taipat goduos, ka jaunys ailis rūnuos piec lobu gruomotu puorskaiteišonys. Inga roksta na viņ ailis, nu jai pateik izapaust dažaidūs raksteišonys veidūs, daži nu kurim ir publicāti ari vairuokuos gazetuos.\nEs byušu viejs,\nKas Tevi atdzesēs korstā dīnā.\nEs byušu uidiņa molks,\nKas remdēs Tovys sluopis.\nEs byušu zīds,\nKas rūtuos Tovus motus.\nEs byušu putyns,\nKas atness tev viesti.\nEs byušu Tovs dečs ,\nKas sasiļdeis Tevi soltā naktī.\nEs byušu jebkas,\nKū viņ Tu vieliesīs,\nLai es asu.\nEs byušu Tovs,\nKa Tu tū vieliesīs.\nEs byušu gluosts,\nKas Tevi maigai gluosteis.\nEs byušu viestule,\nKas Tev liks pasmaideit.\nEs byušu daļa nu Teve,\nKas Tevi papyldynuos.\nEs byušu Tova ūtruo puse,\nKas Tevi atbaļsteis ik dīnys,\nLai kū Tu ari padareitu.\nOsrys pērle rūkā\nTei beja tik gleiša,\nKa tū ir gryušai izsaceit vuordūs.\nTei beja tik zyla,\nKai plašī dabasi vysapleik.\nTei beja moza i opola,\nOpola kai saule dabasūs.\nTei beja osru pērle munā rūkā.\nTei izaviere tik breineiga,\nKa gribejuos tū turēt myužeigi,\nI nalaist tū vaļā,\nNi par kū.\nLai voi kur tu byutu reit!\nJo itei osru pērle,\nKas gulieja munā plaukstā.\nKas lyka maņ justīs lobuok,\nBet bez šuo syltuma,\nItei osru pērle munā plaukstā\nIzstaruoja ari skumis i bādys,\nJū tei tok beja osru pērle\nI kai jau osru pērlei pīsanuok,\nTei pauda tū,\nKū cyti reizem palaiž garom.\nVoi ari nagribieja tū izruodeit,\nVoi pījimt tū,\nKa ir ari suopis.\nI nu suopem,\nKū tei roda,\nRūnās ari ituos osru pērlis,\nKas ir tik zylys kai dabasu mola.\nKa spiej aizkustynuot pat vysnūslāgtuokū sirdi.\nKai naktineicys teirumā.\nKa pat nasaprosa nikuo vaira saceit.\nDeļ tam es nūglobuošu šū osru pierli-\nJo te jei ir drūšeibā,\nKas šuos pierlis nagloboj.\nTik kūša i suorta\nIr šei lopa,\nKas pleivoj kūka zorā vēļ,\nKoč puorejuos jau seņ kai nūbyrušys ir.\nBet šei vīna lopa,\nKas tik skaista ruodīs,\nNiparkū nakreit zemē.\nLai ari kai viejs tū canstūs nūpurynuot,\nTei speiteigai palīk sovā vītā.\nKur tei pleivoj kai karūgs mastā.\nTai vin ruodīs,\nKa tei gryb palikt tī,\nKur tei ir –\nKoč juobyut savaižuok,\nTai byutu juonūkreit taipat\nKai tuos muosom,\nKas jau seņ rūtoj zemi.\nBet na vysod vyss nūteik tai,\nKai tam byutu juonūteik.\nI tai ir ari šymā reizē,\nKod kūši suorta lopa\nGūzejas kūka zorā.\nI viejam atlīk tik gaidiet tū breidi,\nKod jei pasadūs\nI ļausīs tam aiznest sevi tuolēs tuolajuos.\nNu taida reiz ir šei lopa,\nKas ir tik kūša,\nKai tikū plaucs zīds.\nKas ir tik suorta\nKai tikū uzlākuse saule.\nTei ir lopa,\nKas saviļņoj ar savu apjiemeibu cīšū.\nKas ir apbreina vārta –\nPar sovu iztureibu,\nLai ari kaidys gryuteibys nabyutu piečuok.\nTaida reiz ir šei lopa,\nKas pleivoj kūka zorā,\nTik breivai i napīspīstai.\nIt kai tai tur vajadzātu byut,\nKoč Tev ruodīs sovaižuok.\nLatgalīšu rokstu volūdys 10 vīnkuorši lykumi Juņs 12, 2020


Ješs - Vikipedeja\nJeša azars pi Bukmuižys – Aņdzeļu ceļa\nKoordinatys: 56°10′N 27°35′E /  / 56.167; 27.583Koordinatys: 56°10′N 27°35′E /  / 56.167; 27.583\nNūvods Dagdys nūvods\nPluots 10 km²\nPošlelais garums 8,2 km\nVydyskuo dzilīne 6,4 m\nPošleluo dzilīne 21,0 m\nAugstums vjl 169,4 m\nSatecis baseins 120 km²\nJeša azars aba Ješs – azars Latgolys dīnavydu daļā, Dagdys nūvoda Bukmuižys i Aņdzeļu pogostūs. Tur vysuvaira azarsolu par vysim Baļtejis vaļsteibu azarim. Ješam i juo apleicīnei soveigi daili vierīni.\nNu 1928 gods azars vaļsteibys apsardzeibā kai dobys pīminieklis. Nu 1977 da 1999 godam Ješa azarsolys īguoja botaniskajā nūlīgtinī "Ežezera salas", nu 1999 da 2004 godam – dobys nūlīgtinī "Ežezers", nu 2004 g. – Rāznys dobys parkā. Nu 2006 gods azars īslāgts Rāznys nacionaluo parka teritorejā.\nAzarmalis linejis garums – 39,5 km, a kūpā ar azarsolu molys lineju – vaira kai 50 km. Azarmalis kur lāvys, a kur stuovonys. Iztak Narūta – pi Daugovys baseina pīdarūša upe. Dybyns akmiņuots i smiļkšuots, kur nakur 0,5 – 1 m bīzs dyunis kluoškys.\nPa izškireigim saskaitejumim, Ješs tur 33 – 36 eistynuos azarsolys (jūs kūpeigais pluots 77,6 gekteri) i ap 70 azarsalom leidzeigu sataisejumu, puse nu jūs – nīdrom i stībrim apauguši saklumi. Šimanska pussolā īriedeita atpyutys baza. Daudzums eistynūs azarsolu irā azara pūstumreitu daļā, poša leluokuo nu jūs – Leluo Luoča azarsola (pluots 45 ha). Da XX gs. 70-tūs godu iz ituos azarsolys beja apleicīnis vysuvacuokuo vīnsēte ar kūka kuormim, stateitim bez noglu.\nJešā aptyktys 18 – 24 zyvu škirys: leidaka, asars, zuts, leiņs, karušs, keiss, škaunadze i ct. Azars zvejis zinē cīši sūrmeigs.\nLeluokuos Ješa azarsolys\nApšu azarsola (pluots 2,7 ha)\nJeša azarsola aba Ješauka (3,2 ha)\nKuorklu azarsola (1,4 ha)\nLeluo Luoča azarsola (vysuleluokuo, 46 ha)\nLeluo Tylta azarsola (3 ha)\nLeluo Teļu azarsola (2,7 ha)\nLeluo Vušku azarsola\nLīpu azarsola (1,1 ha)\nMozuo Teļu azarsola\nOpoluo azarsola (1,2 ha)\nSīna azarsola (2,8 ha)\nVylkaste (1 ha)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Ješs&oldid=31827"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 11.37, 2016. gada 9. zīmys mieness.


“Pi myusim Latgolā” saruna ar Jezupu Šnepstu - lakuga.lv\nTemys: Jāzeps Šņepsts, Jezups Šnepsts, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Preiļu siers, Roksts\nItūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veidotuoji gastej Preiļūs. Tī atsarūn leluokais Latgolys pīna puorstruodis uzjāmums “Preiļu siers”. Žurnalists Tenis Bikovskis sasatyka ar A/S “Preiļu siers” vaļdis prīšksādātuoju Jezupu Šnepstu, kab dazynuotu vaira par pīna ražuošonys i puorstruodis nūzari Latgolā i Latvejā.\nJezups Šnepsts stuosta, ka sovys pastuoviešonys laikā uzjāmums audzs i atsateistejs. “Preiļu sīrs” na viņ ražoj sīrus i cytus gordumus, puorstruodojūt pīnu, nu ari uztur sovu gonompulku i īpierk pīnu nu vītejūs zemnīku. Juodazeimoj, ka itam uzjāmumam ir div meitys uzjāmumi Kruoslovā i Daugovpilī.\nKai pastuosteja Jezups Šnepsts, juo vadeitais uzjāmums ražoj pīna produkceju na viņ Latgolys ci Latvejis patārātuojim, nu ari eksportam. Uzjāmumam ir gona lobi ruodeituoji, Šnepstam bejuši ari pīduovojumi tū puordūt, tok jis taidus pīduovojumus nimoz naapsver, partū ka uzjāmuma vierteiba aug kotru godu.\nKaida byus Latgola piec 20 godu? 16/11/2018\n“Laika leigučuos” pyrmajā raidejumā gastej Grebnevys rūbežkontrolis punktā 11/10/2018\nPreiļūs padūs Nikodema Rancāna bolvu izcyluokajim Latgolys pedagogim 13/09/2018\n14:00 Viesturis šaļteņu pītura “Piemin... @ Latgolys Kulturviesturis muzejs\nViesturis šaļteņu pītura “Piemin... @ Latgolys Kulturviesturis muzejs\nViesturis šaļteņu pīturā pīminēs vyspuseigū Latgolys personeibu Ontonu Slišānu, atguoduos kūpā muzejā pavadeituos šaļts, byus sasatikšona ar O. Slišāna tyvinīkim.Drukavuot


Corteco | Lagerung, Motor (80001523) u.a. Citroën,Peugeot | Rakuten\nCorteco | Lagerung, Motor (80001523) u.a. Citroën,Peugeot\nfür OE-Nummer: 1806 34


LaKuGa – Preiļūs apsaverama Juoņa Ivanova mozmeitys gleznu izstuode “Latgales ainavas”\nLaKuGa 31. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Preiļūs apsaverama Juoņa Ivanova mozmeitys gleznu izstuode “Latgales ainavas”\nPreiļu kulturys noma lelajā zalā da 11. novembra apsaverama muokslineicys, komponista Juoņa Ivanova mozmeitys Diānys Īvis gleznu izstuode “Latgales ainavas”, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa.\nIzstuode ir veļteita komponista Juoņa Ivanova 110 godu jubilejam. Gatavejūtīs tam, muokslineica apceļuojuse sova vactāva dzimtini Latgolu – ar skaistajim dobys skotim.\nMuokslineica klausejusēs Juoņa Ivanova muzyku nu bierneibys, tei navarēja naītekmēt juos pasauļa redziejumu. Diāna Īve ari bīži gleznoj, klausūtīs Juoņa Ivanova muzyku. Tai jei pīroduse jau nu bierneibys, partū ka sātā vysod skanēja Juoņa Ivanova muzyka tāva pianista Igora Ivanova izpiļdejumā voi ari platēs.\nJuoņa Ivanova muzykys pamatā beja Latgolys dobys i muzykys īspaids, kurū jis sajiems iz vysu myužu, pavodūt bierneibu Latgolā.\nDiāna Īva (dz. Ivanova) ir profesionala muokslineica. Vuicejusēs Reigys dizaina i muokslys vydsškolā, Latvejis Muokslys akademejā sajāmuse magistra gradu tielnīceibā i gleznīceibā.\nATSLĀGVUORDI » Diāna Īve, izstuode, Juoņs Ivanovs, muoksla, Preiļi, Roksts


Rēzeknē aizvadeits LaLaDra - lakuga.lv\nRēzeknē aizvadeits LaLaDra\nTemys: LaLaDra, Latgolys Studentu centrs, LgSC, LgSC Rēzeknis birojs, Roksts\n10. maja pīvokorā (tai ap pīcim) dzejis i prozys skaiteituoji i klauseituoji sasatyka Rēzeknē, bīdreibys “Artistence” telpuos, pasuocīnī ar nūsaukumu “LaLaDra” aba Latgalīts Latgalīšam Draugs.\nGaisteigajā vītā uzastuoja jau pazeistami literaturys autori, taipoš kai pavysam jauni – īprīkš naradzāti i naklauseiti skaiteituoji. Pasuocīni atkluoja Daiņs Adijans nūdzīžūt divejis pošsacarātys dzīsmis, piečuok ar sovys dzejis/prozys skaitejumim turpynuoja Meldra Gailāne, Ligeja Purinaša, Edgars Stepiņš i Raibīs Suņs. Klauseituoji tyka aicynuoti iz eipašu uzadreiskteišonu – pošim paraudzeit skaiteit dzeju nu myusu dīnu latgalīšu dzejis antologejis kruojuma “Susātīvs”, tys vysai raiti pasadeve drūsminīkam – Andrim Rusiņam, kurs nūskaiteja ryndys nu Ingridys Tāraudys dzejis.\nLasejumus nūslēdze Latgolys Studentu Centra Rēzeknis biroja aktiviste Kristīne Pokule ar dzīsmi par gaidamū laika prognozi.\nPiec kotrys uzastuošonuos muokslinīkim nuocēs atbiļdēt iz na vysai vīnkuoršim vaicuojumim nu pasuocīņa vadeituoju pusis – tai mes izzynuom i tū, kod lobuok rokstuos dzeja, i tū, kaidus autorus skaita poši skaiteituoji, i tū, kurs lobuoks – tymsais voi gaišais.\nCīši lelu paļdis sokom restoranam “Rozālija,” kurs saryupēja uzkūdu goldu i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai par mozom baļveņom pasuocīņa dalinīkim.\n“LaLaDra” ir pasuocīņs ar kvalitatis zeimi, ka na skaitetuoju daudzumā, tod kvalitatē voi pasuocīņa atmosferā, gaideisim vēļ cytys itaida veida nūtikšonys.\nLgSC Rēzeknis biroja aktivisti


Radūšūs i napīradynuotūs dūmu centrs - Rēzekne\nKas ir treis dīnys tautys dzeivī? Daudz voi moz? Vysaiži var iz itū vaicuojumu viertīs. Kotrā zinī paguojušuos nedelis nūgale – 15.–17. oktobris – Rēzeknī ituos treis dīnys, piec roksta autoris redzīņa, latgalīšim deva daudz. Par kū? Nu kai! Rēzeknī nūtyka 2. starptautiskuo latgalistikys konfereņce „Centrs i perifereja: perspektivu maiņa”, kas beja veļteita Marijis Andžānis symtgadei. Itamuos dīnuos rodūšūs i napīrodynuotūs dūmu centrs nūteikti beja puorsavītovīs uz Rēzekni. Tam par īmaslu beja treis lobi dorbi, kas tyka izdareiti konfereņcis nūrises laikā.\nVierteiguokais dorbs, kas nūteice (var cerēt ari nuokūtnē nūteiks) perspektivu maiņu – savus skaiteituojus sasnīdza apjūmeigys prācys četru godu garumā zynuotniskū rezultatu i izgleiteibys, volūdys i kulturys politikys praktiskū īteikumu apkūpuojums monografejā „Valodas Austrumlatvijā: pētījuma dati un rezultāti” (2009). Izdavumā ir radzama Latgolys etnolingvistiskuo situaceja, kura napuorprūtami līcynoj, ka latgalīšu volūda atbylst regionaluos volūdys statusam. Vaicuojums, par kū valstī attīceiguos institucejis tū naatzeist, vysod tics politizāts. Konfereņcis dalinīki cer, ka starptautyskuos dorba grupys snīgtī zynuotniskī dati, vairuok kai 9000 respondentu redzīņs beidzūt tiks respektāts ari valsts leimenī. Konfereņcis laikā tyka apsprīsti vairuoki rezoluceju varianti i leluokuo daļa dalinīku pīkruta parakstiet dokumentu, kurs aicynoj atbiļdeiguos institucejis izstruoduot pasuokumu planu latgalīšu volūdys regionaluos volūdys statusa apstyprynuošonai.\nVēļ vīns dorbs - precizuok - īmasls, par kū Rēzekne ituos treis dīnys beja centrs, a na stereotipiski pījamtuo perifereja, ir tys, ka konfereņcē beja pulcynuoti 9 vaļstu (Latvejis, Krīvejis, Igaunejis, Itālejis, Vuocejis, Pūlejis, Lītuvis, Francejis, Suomejis) zynuotnīki, lai runuotu par mozū volūdu lītuotuojim svareigom temom. Itamā rokstā vysu interesantū nipavysam navarātu apraksteit. Lobuok īsoku gaideit konfereņcis rokstu kruojumu, kur tod varēs puorskaitiet, kaidys kūpeigys problemys ir mozūs volūdu runuotuojim, kai tuos rysynoj cytur. Tik juopībylst, ka Rēzeknē tyka prezentāts ari 1. latgalistikys konfereņcis rokstu kruojums, kū var īsaguoduot Rēzeknis Augstškolā.\nVysbeidzūt trešais lobais dorbs, kas tyka izdareits Rēzeknē: tyka nūlamts, ka 3. latgalistikas konfereņce nūtiks Greisvaldis universitatē (Vuocejā) 2010. goda oktobrī. Vysi potencialī daleibnīki var sekuot informacejai, partū ka aicynuojums pīteikt referātus pasaruodēsīs vēļ da jaunajama godam.\nKūpumā jemūt, vysys treis dīnys beja satureigys, latgalīšu vaicuojumu atteisteibai cereigys. Var tik viņ nūvielēt, kab konfereņcē nūlamtais pīsapylduos i snādz īrūsmi jaunim pietejumim, bet pots svareiguokais – ļaun atdzimt latgalīšu etnolingvistyskai vitalitatei!\nRA 2. kursa filologejis magistrante\n2. starptautyskuos latgalistikys konfereņcis orgkomiteja (nu kreisuos) LU asoc.prof. L.Leikuma, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis docents A. Andronovs, RA i Greisvaldis universitatis asoc.prof. S. Lazdeņa, RA asoc.prof. I. Šuplinska.


Personeibys, ar kū saleidzynuots Pīters Miglinīks - lakuga.lv\nTemys: Andryvs Jūrdžs, Ivans Sproģis, Pīters Miglinīks, Sandra Ūdre\nPasoki, kas ir tovi draugi voi pretinīki, pasaceišu, kas tu esi. Tei ir loba metode raksturuot cylvāku. Niule par ituogods jubilaru PĪTERI MIGLINĪKU (1850–1883), kurs bejs naordinara personeiba, cytaiž mes par jū nikuo nazynuotu.\nPīters Miglinīks i Andryvs Jūrdžs obeji ir nautrānīši, kaimini, draugi, vīna laikmata cylvāki i cinejušīs par vīnu ideju. Zeimeigi, ka ari dzimšonys dīna, piec metriku īrokstim, obejim vīnā datumā – piec vacuo stila 30. novembrī, tik Andryvam 1845., a Pīteram – 1850. godā. Partū jūs obejus pīmiņ tandemā.\nItuo tandema byuteibu filozofiski saredziejs Osvalds Kravaļs: “Miglinīks ir ceļš, ceiņa. Bet no kurīnis īt ceļš, ceiņa? Nu sātys. Miglinīka goreiguo sāta beja juo draugs Jūrdžs. Sāta ir kuorteiba. Jauna sāta ir jauna kuorteiba, nu juos suocās jauns ceļš. Migliniks i Jūrdžs ir kai astoitnīks – vīns nu ūtra izrīt. Vīns ūtru papyldynoj.” (Karogs, 1986, nr. 3)\nIvans Sproģis (1835–1918) ir latvīšu izceļsmis Krīvejis viesturnīks, arheografs, etnografs i bibliografs, no 1879. gods vadeja Viļnis senejūs aktu centralū arhivu (Виленский центральный архив древних актов), 1867.–1875. godā izdeve latgalīšu kalendarus, kuri latiņu drukys aizlīguma apstuokļūs raksteiti latvīšu volūdā kirilicā. Skaiteja Latveju i Leitovu par Krīvejis imperejis naatdalomu daļu.\nP. Miglinīks rakstejs krīvu burtim – tai vuicejuši tuolaika pogostu školuos i tai jam bejuse īsysta rūka, taidā veidā jis sarakstejs treis dzīšmu gruomotys. Bet tys saīt tai, kai neistajuos puorkrīvuotuoja gruomotuos. Storp Pītera atstuotajim 10 baušlim 8. pīsoka lītuot dzymtū volūdu. O. Rupaiņa trilogejis ūtrajā gruomotā “Gaiļi pusnaktī” paruodeita P. Miglinīka i juo bīdru tikšonuos ar Sprogi kai idejisku pretpolu konfrontaceja:\n“Nogaidījuši, kamēr svešais aizvērs durvis, rēzeknieši sveicināja tautieti latviski. Kaut vienā iestādē gribējās no sirds izrunātis savā mēlē.\n– Saģiķes! – pēkšņi noklaudzēja krievu vārds kā dzirnavu āmurs, pavēstot maluma beigas.\nJaunekļi apsēdās kā uz slapjiem krēsliem. Tomēr viņi centās vēl saskatīt šajā padruknā vīrā, ar tumšu sejas krāsu, savu radu.\nJā, krievs viņš nevarēja būt. Visiem krieviem – lai arī kādi tie būtu, likās, iekšā bija kāds tukšums, kas tiem piedeva pavieglu izskatu kā putniem. Bet Sproģis bija kā maiss, pildīts ar zemi: smagnējs un ciets. Seja iezilgani pelēka kā noslēpumaina jūra.\nBeidzis rakstīt, viņš cilāja uz galda zilus aktu vākus un, neskatīdamies uz jaunekļiem, iejautājās:\n– Jūs no Rēzeknes skolas?\n– Jā, no Rēzeknes, – Pēteris vēl atbildēja latviski. Viņam gribējās novākt no ceļa bomi, kas traucēja tautisko sirsnību.\nTomēr tautietis runāja tikai krieviski ar latvisku akcenta pieskaņu.”\nKrišjānis Valdemārs (1825–1891) ir latvīšu ekonomists, publicists, politiks, vīns nu jaunlatvīšu kusteibys aizsuocieju, Ainažu jiurškolys i pyrmuos latvīšu bibliotekys dybynuotuojs. P. Miglinīks ir raudzejs uzjimt sakarus ar puornūvodu tautīšim, bet baltīšim nav bejs ni zynuošonu, ni intereses par tū, kas nūteik Inflantejā. K. Valdemārs rakstejs I. Sprogim: “..ja leiši un latvieši (Latgolas latvīši) negrib grāmatas ar tādiem burtiem, uz kādiem viņiem norāda valdība, tad lai viņi vaino paši sevi, lai tad viņi pazūd kā tauta!” (Dzeive, 1982, nr. 152)\nOntons Rupaiņs: ““Ko būtu zaudējuši latgalieši, ja tāds Pēteris Miglinieks nebūtu dzimis?” Taidu vaicōjumu maņ uzstōdeja izgleiteibas ministrs Atis Ķēniņš, kod 1933. godā iniciatoru grupas uzdavumā beju īsaradis pi jō ar lyugumu dūt reikōjumu školom atzeimēt svineigā aktā Pītera Miglinīka 50 godu nōves dīnas atceri. Uz tū es atbiļdēju ar taidu pat pretvaicojumu: “Kū byutu zaudējuši baltīši, jo taids Krišjānis Valdemārs nabyutu dzimis?” “Nu, to gan jums vajadzētu zināt,” pīzeimēja ministrs. “Un tū jums vajadzātu…” es pabeideju goldā nūlyktū apcerējumu ministram tyvōk. Ūtrā dīnā ministrs beja ļūti laipns. Jys sūlejōs uz vaļsts rēkina nūdrukōt školom pīsyutomū referatu un pīzvaneja Latvijas Radiofona direktoram, rakstnīkam J. Akurateram. Vokorā atnōce Latvijas Radiofona literarōs daļas vadeitōjs, rakstnīks E. Virza lyugt nūlaseit prīkšlasejumu pi mikrofona.” (Latgola, 1951, nr. 195–196)\nVolters (1694–1778) ir franču Apgaismeibys laika rakstnīks, filozofs, psihologs, viesturnīks, publicists, satiriks. Sovūs redzīņūs deists. Byudams Ņutona fizikys pīkritiejs, pīzyna, ka pastuov Dīvs, kas devs “pyrmū gryudīni”; dobys kusteiba nūteik piec myužeigim lykumim, tok Dīvs nav atdoloms nu dobys, tei nav kaida eipaša substance, bet dreizuok pošai dobai soveigs darbeibys princips.\nMikelis Bukšs: “Es daudz reižu asmu dūmōjis, cik, pīm., taids Pīters Miglinīks ir bejis pōrōks par franču Volteri. Miglinīks beja varūņs, kam beja taisneigi vōrdi un taisneigi dorbi, kam beja dzeiva ticeiba un kam vōrdi un dorbi beja vīns. Bet kai ir ar Volteri? Jys ir mōcejis gon īcīteibu, bet tū ir gribējis deļ seve, taipat kai boļševiki un cytas diktaturas pazeist tikai sovu breiveibu. Voltera runas un roksti par religiju ir taidas, ka jōs nikō nalīcynoj par ticeibu, bet taisni ūtraidi, ticeibas apkarōtōji tōs izmontoj vēļ leidz šai dīnai.” (Latgolas Bolss, 1955, nr. 426)\nItuo latvīšu dzejnīka teksti, taipat kai P. Miglinīka, nu suoku ari izaplateja rūkrokstūs i tyka publicāti tikai piec juo nuovis. P. Miglinīku reizem sauc par Latgolys Veidenbaumu.\nPīters Jurciņš: “Pīters Miglinīks nūdzeivuoja tikai 33 godus. Myuža ilgumā un spylgtumā te var nūviļkt paralelis ar Veidenbaumu (1867–1892). Viņ Miglinīka protests beja agruoks un tīšuoks. Jis uzadrūsynuoja īsyudzēt tīsā Zaļmuižys baronu un prāvu vinnēja. Tūreiz napīradzāti. “Troks voi nu Rogovkys!” apleicīnē izasauce. Cītums, barona atrībeiba salauze Miglinīka fiziskūs spākus.” (Karogs, 1986, nr. 3.)\nDumpeigais vydzemnīks dzims ar Miglinīku vīnā godā, 1850., bet nūdzeivuojs vēļ eisuoku myužu – da 1879. Slovonuo dzejūļa “Gaismas pils” autors, satiriskajā dzejā izsmiejs tymsūneibu, puorsavuocuošonu, gora trulumu, apkaruojs muižnīceibu.\nAnna Rancāne, sajamūt Aspazijis premeju 2000. godā: “Kod pīdzyma Rainis un Aspazija, jim beja jau pīcpadsmit. Tī ir Auseklis un Pīters Miglinīks. Šūgod jūs 150. dzimšonys dīnys atcere. Dzeivē jī nasasatyka, bet jī dūmuoja vīnu dūmu. Gaismu sauce, gaisma ausa, augšan cēlēs Gaismys piļs… Ausekļa dzīsme dzeivoj, jū dzīd Dzīšmu svātkūs. Pītera Miglinīka dzīsmis izaplateja rūkrokstūs voi tautys mutē un leidz mums daguojuši tikai vīns div dzejūli. Bet jis taipat sauce gaismu, jam varbyut beja vēļ leluoka apredzeiba dūta. Jī byutu variejuši sasatikt i struoduot kūpā, ka Latveja nabyutu tūreiz bejuse saškalta. Tagad jī sasateik iz muna rokstomgolda.” (Valdības Vēstnesis, 2000, nr. 109–110)


GRĀFS MONTE-KRISTO. ESMU EDMONS DANTESS / ГРАФ МОНТЕ-КРИСТО. Я - ЭДМОН ДАНТЕС Se 27.07.2019 19:00 Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris 14.00 - 30.00


Haris Vuckic – Move. Run. Sports.\nTag: Haris Vuckic\nAugust 8, 2011 ~ Caz\t~ Leave a comment


LaKuGa – Latgolys muokslinīkus aicynoj pīsadaleit izstuodē “Rudens 2015”\nLaKuGa 26. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Latgolys muokslinīkus aicynoj pīsadaleit izstuodē “Rudens 2015”\nLatgolys Kulturviesturis muzejs i Latgolys muokslinīku kūpa 20. godu piec kuortys aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studiejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā muokslys izstuodē “Rudens 2015”.\nDa 2015. goda 11. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) juoīsnādz pādejuo goda laikā radeitī tāluotuojmuokslys dorbi (gleznīceibys, grafikys, tielnīceibys, tekstildorbi i cyti), īprīšk dorbu īsnīgšonu dasokūt, zvonūt 64622464 voi 29175532 (Inese Dundure, Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja).\nKai informej pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs” puorstuove Maija Upeniece, īsnīgtūs muokslys dorbus eksponiešonai izviertēs žūreja. Sovukuort piec izstuodis, pasasokūt Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam, vairuoki žūrejis īsaceitī dorbi tiks īpierkti muzeja kruojumā, kas kotru godu papyldynoj myusu dīnu Latgolys muokslys kolekceju.\nLatgolys muokslinīku dorbu izstuodis “Rudens 2015” atkluošona Latgolys Kulturviesturis muzejā tradicionali nūtiks eisai pyrma Latvejis dzimšonys dīnys – 17. novembrī 14.00.\nKarteņa nu “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centra” arhiva\nATSLĀGVUORDI » "Rudens 2015", izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys muoksla, muoksla, Roksts, tāluotuojmuoksla


21.marta vokorā LU golvonajā ākā „Latgolys Studentu centrs” aicynuoja vysus, kuri sirdī jiutās latgalīši, iz īsapazeišonys vokoru. Vokors itūreiz beja īcarāts vairuok naoficiālā gaisūtnē – kai spieļu vokors. Juoņs gon naaizmiersa ari vysim, kas atguoja, nadaudz izstuosteit par LgSC mierkim, darbeibu, leidz šam izdareitū i nuokūtnis īcerem. Atguojušī sasadaleja trejuos grupeņuos, lai saspālātu cyrku latgaliski, […]


Pyrmizruodi pīdzeivuos kina „Ar Latgali sirdī” - lakuga.lv\nTemys: Ar Latgali sirdī, Dīvs Reiznieks, Gors, kina, Roksts, Sandra Stare, VARAM\n„Latvejis suokums ir Latgola. Taišni suokums, navys nūstyurs, nūmale ci beigys. Caur Daugovu, kas ītak Pīdrujā, suocās myusu vaļsts. Latgola ir spūža zvaigzne Latvejis nūvodu zvaigznuojā, bezgola skaista i sirsneiga,” tai par Latgolu i tuos ļaudim soka ar Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis atbolstu taiseituos kinys „Ar Latgali sirdī” autori i varūni.\nSadarbeibā ar „Skuba films” i Latgolys planavuošonys regionu radeituo kina kai duovona vaļsts svātkūs tiks pasnīgta latgalīšim i vysai Latvejai.\nPyrmizruode gaidoma 17. novembrī 13:00 Rēzeknē, koncertzalā „Gors”. Sevkurs interesants ir gaidoms iz kinys pyrmizruodi, īeja pasuokumā byus bez moksys.\nPasuokuma laikā uzjiemeigī latgalīši tiks apbolvuoti ar Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis Gūda rokstim.\nPīdzeivuojumā par Latgolu skateituojus vess Dīvs Reiznīks i rēzeknīte Sandra Stare, aicynojūt īpazeit režisora Juoņa Streiča dzymtū pusi i rast īdvasmu nu ļaudim, kas atsagrīzuši Latgolā.


Originalais “Ontans i Anne” Reigā – Latgolys Studentu centrs\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde.\nPasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU doktorantu školys “Letonika i storpkulturu pietejumi” seminara “Latgola.LV: volūdiskī, viesturiskī, filozofiskī i pedagogiskī aspekti Baļtinovys amatīrteatra uzvadumā “Ontans i Anne”” ītvorūs.\nVaira par doktoranu školu: http://www.lu.lv/studentiem/studijas/limeni/doktorantura/skolas/letonika/.\nPiec izruodis seminars-diskuseja, kas paradzāts tikai doktorantu školys studentim i kū vadeis teatra zynuotneica prof. Silvija Radzobe i literaturzynuotneica i folkloriste prof. Janīna Kursīte.\n“Ontana i Annis” ceļuojums iz Reigu ir seņa LgSC ideja, kab ari reidzinīki radzātu vysā Latgolā meiļuotū i skaiteitū izruodi, kū vītejī sauc par Baļtinovys serialu. Baļtinovīši pīktdiņ nu vysom septeņom serejom ruodeis seriala ūtrū dali “Kuozu goda jubileja”.\nPasasokūt baļtinovīšu “Ontans i Anne”, tāņ Latvejis Nacionalajā teatrī skotoms ituos sezonys hits “Latgola.LV” (http://teatris.lv/lv/izrades/liela-zale/latgola-lv ), kurymā izmontuotys treis amatīrteatra izruodis dalis.\nAicynom atīt i nūsavērt izruodi, deļ tuo, ka tys, kas labi izasmiejs vēļ vacā godā, tam nikaida Jaunuo goda krīze naškodēs!\nByus ari LgSC latgalīšu gruomotu golds, kurymā atrūnomys dažaidu apguodu gruomotys i muzykys diski (pīduovuojumu var papēteit ite: https://lgsc.lv/gruomotys/ ) – loba īspieja īsaguoduot izdavumus, kas Reigā reši atrūnomi i var nūderēt kaidai eipašai Zīmyssvātku duovonai.\nLU HZF meklej ite:\nKartenis nu izruodis “Ontans i Anne” Baļtinovā.


Sieviešu 2020. gadam nekustamā granulu, kažoku sieviešu dabīgas aitu cirpšana kažokādas vidēja outcoat dāmas gadījuma silta vilnas jaka outwear y138 - Jakas & Mēteļi / Lipsense.lv\nSieviešu 2020. Gadam Nekustamā Granulu, Kažoku Sieviešu Dabīgas Aitu Cirpšana Kažokādas Vidēja OutCoat Dāmas Gadījuma Silta Vilnas Jaka Outwear Y138\nTagi: mētelis aitas, kažokādu mēteļu, žakete sievietēm 2020, aitas vilnas jaka, rudenī mētelis sievietēm 2020, kažoku, kažokādas, aitas, kleita, mētelis sievietēm 2020, mētelis no aitas vilnas, uzrakt mētelis sievietēm 2020, mētelis za sieviete 2020.\nM: Garums 69 cm; Krūtis 90 cm, Plecu cm, Piedurkņu cm,\nL: Garums 69 cm, Krūtis 93 cm, Plecu cm, Piedurkņu cm,\nXL: Garums 69 cm, Krūtis 98 cm, Plecu cm, Piedurkņu cm,\n2XL: Garums 69 cm, Krūtis 103 cm, Plecu cm, Piedurkņu cm,\n3XL: Garums 69 cm, Krūtis 108 cm, Plecu cm, Piedurkņu cm,\n4XL: Garums 69 cm, Krūtis 113 cm, Plecu cm, Piedurkņu cm,\nModeļa Numurs Y138


Latgaļu volūda ISO standartūs - Vikipedeja\nLatgaļu volūdai vēļ nav ISO standarta. Tys nūvad pi puors gryutumim, struodojūt ar latgaļu volūdys tekstim iz datora. Rokstā stuosteits par dažaidom vareibom apīt standartizacejis problemys.\n1 ISO 639/1 i ISO 639/2\n2 Dialektu apzeimuošona\n2.1 Kai volūda izaškir nu dialekta?\n3 Ap ISO/DIS 639/3\n4 Kas ir Ethnologue?\n5 Latgalīšu oficialais vuords angliski\nISO 639/1 i ISO 639/2[pataiseit | labot pirmkodu]\nDatorzineibā i cytur cieški lītoj 2-literu apzeimīņus volūdom i vaļsteibom. Pīvadumam, en irā cieškuok pīzeitais anglīšu volūdys kods, a GB i US - vaļsteibu kodi. Šaļtim vīnai volūdai eksistej nazcik variantu, i tūlaik roksta kombinacejis, saceisim, en-GB (britu anglīšu volūda) ci en-US (ASV anglīšu volūda). Taidys pasaukys var paleidzēt, pīvadumam, apzeimojūt teksta volūdu MS Office dokumentūs, kab ar tekstu labi dareitu pareizraksteibys lobuotivs (spelling-checker). Vaļsteibys kodu pījimts raksteit ar lelajim literim (pasaver standarta ISO-3166), a volūdys kodu - ar mozajim literim (pasaver, pīvadumam, standarta ISO639-2).\nNu 2 literu teoretiskai var sataiseit viņ 26*26=676 kombinacejis. Pīvadumam, lv-LV ir Latvejis latvīšu (baļtīšu) volūda, a lt-LT - Lītovys lītaunīku volūda. Volūdu vysā pasaulī ir, mozuokais, 3000. Partū taidu 2-literu kodu nagona. Pīvadumam, kods lg irā aizjimts Ganda aba Luganda volūdai Afrikā, i tod irā problema, ka gribīs lg lītuot i latgaļu volūdai apzeimuot (pasaver rakstīņa ap latgaļu volūdu). ISO 639/2 standarts lītoj 3-literu eisynuojumus, tok jimā i volūdu skaits vēļ napiļneigs.\nDialektu apzeimuošona[pataiseit | labot pirmkodu]\nISO standartūs tapipoš irā vareiba raksteit kodus volūdu dialektim. Pīvadumam, en-scouse zeimoj Scouse anglīšu dialektu, kurū runoj pi Liverpuļa, a kinīšu i arabu volūdom taidus kūpāsalaistus vuordus lītoj vēļ cieškuok. Ka mes latgaļu volūdu īskaiteitumem par latvīšu volūdys dialektu, tūlaik varātu raksteit, pīvadumam, lv-ltg voi lv-lg. (Koda lv-latgalian lītuot pa ISO standartam navar: dialekta pasauka ari vajadzeiga eisa, i na garuoka kai 8 literi.). Tys zeimoj, ka dialekta kodu suokt lītuot irā parostuok; i navajag ni nu kuo atļuovis. Vys tik latgaļu volūdys apzeimuošona ar lv-xxx atmejis kodu byutu napiļneiga. Vysu pyrma, tys zeimoj zynomu etnoligvistiskū ideņtitetu, a lels daudzums latgaļu nadūmoj, ka jī runoj latvīšu volūdys dialektā. I datorlingvistikys sprīdumi labi nadora - partū ka volūdu dialekti pasaulī cieški da gola nastandartizāti; i MS Word voi cytuos programuos pareizraksteibys lobuotivi var dalikt viņ sovrūčai volūdai, a na dialektam. Kai līcynoj Māris Laureckis, kurs aizajēme ar Mandrive Linux standartizaceju, Linux'ā navar lītuot volūdys koda, kurymā ir minusa zeime (-). I taidu vītu programiešonā var byut vēļ vairuok. Ite vēļ vīns arguments preteimā latgaļu volūdys dialekta apzeimuošonai.\nKai volūda izaškir nu dialekta?[pataiseit | labot pirmkodu]\nIrā taidi sapratīni, atguojuši nu vuocīšu filologu - Ausbausprache - Abstandsprache - Dachsprache. Abstandsprache (volūda deļ atostuma) ir taida volūda, kura nu city cīši izaškir caur sovu strukturu. Pīvadumam, basku volūda irā vysā izolāta nu cytu volūdu Iberejis pussolā; ite tipiska Abstandsprache. A lels daudzums volūdu atsarūn dialektu kontinuumā (t.i. saprūtameiba ekzistej iz vyds tyvuoku sābru, a īmūt tuoļuok, saprūtameiba var gaist). Pīvadumam, olaņdīšu-frīzīšu-lejisvuocīšu-kolnavuocīšu - ite saksteiba, kuramā tyvuokys volūdys irā sovā vydā saprūtamys, a, pīvadumam, vuocīšu i olaņdīšu - nā. Leidzeigi i nu portugalīšu-galisīšu-spanīšu-provaņsīšu-korsikanīšu-sardinīšu-italīšu volūdu sasadora kontinuums. Voi islandīšu-jaunnorvegīšu(nynorsk)-vacnorvegīšu(bokmal)-danīšu-švedru. Tod goduos, ka nazkurs dialekts standartizejams, kod jam irā politiska zeimeiba. Ekzistej pat taids Max'a Weinreich'a pasacīņs a language is a dialect with an army and a navy (volūda - ite dialekts ar sovu armeju i floti). Tūlaik latgaļu irā taida Ausbausprache (volūda deļ paplatynuojuma/konstrukcejis). Jei beja standartizāta deļ katuoļu misionaru darbeibys 18 i 19 godusymtūs, i deļ latgaļu nacionaluos atdzimšonys 20 godusymtā.). Izagoda, ka taidys Ausbausprache var vieļuok byut otkon dialekti, a cieškuk izīt ūtraiž. Pīvadumam, rakstīņs Glocalization and the Ausbau sociolinguistics of modern Europe stuosta ap setu/vyrovīšu volūdu Igaunejā; kai jei nu igauņu dialekta 20 godusymtā tyka par sovrūču volūdu.\nAp ISO/DIS 639/3[pataiseit | labot pirmkodu]\nTaids kods (izškireibā nu 2-literu koda, kurūs teik na vysom volūdom), ISO/DIS 639/3 kodu irā gona: teoretiski varams sataseit 17576 kodus - t.i. byus gona vysom pasauļa volūdom). Ar ISO standartizej i viesturiskys volūdys, pīvadumam, vandaļu volūdu. Ap ISO/DIS 639/3 standartu vēļ raksteits ite: . Taidi kodi jau daškierti 7600 volūdu vysā pasaulī. Tān latgaļu koda tī vēļ navā (apsaver ). Nu Latvejis volūdu tī irā latvīšu (Latvian, ISO 639-3 kods "LAV"; i ISO 639-1 kods "LV"), latvīšu žestu volūda (Latvian sign language, ISO kods "LSL") i līvu volūda (Liv, ISO kods ari "LIV"). Tys kods latgalim varātu byut, pīvadumam, ltg, a varbyut i cyts, kurū standartizacejis specialisti pasūla. Pa munam, latgaļu volūdai lobuok byut ar kaidu naviņ vydtautyskū kodu, nakai bez koda. Cikom oficiala koda latgali vēļ natur, varim lītuot kodu lv-ltg. Koč tys i zeimoj, ka iz latgaļu volūdys veramēs kai iz latvīšu dialekta: ite piec minusa zeimis roksta dialekta tipu, a lv ir latvīšu volūdys ISO 639-1 kods. When there was discution about code of samogitian we decided to use Baltic language + samogitian = bat-smg. So, may be it has look like bat-ltg.\nKas ir Ethnologue?[pataiseit | labot pirmkodu]\n - resurss ap dzeivajom volūdom Latvejā. Ethnologue redakceja tī var dalikt vysa kuo jauna. Tūs ISO/DIS 639/3 kodus var daškiert vysom volūdom, kurys ir Ethnologue'ā. Vīgli pasavērt, ka latgaļu volūdys tī vēļ navā. Ethnologue'ā dūts nazcik kritereju, kab volūda byutu izškierta nu cytu : kab 2 volūdys/varianti skaiteitūs kai 2 volūdys, vajadzeiga sovvideiga nasaprūtameiba ci izškireigs etnolingvistiskais ideņtitets. Vajadzeigs tiemiejums, kurymā tys vaicuojums izsprīsts tai voi cytaiž.\nLatgalīšu oficialais vuords angliski[pataiseit | labot pirmkodu]\n i  dūd 2 variantus, kai rokstoms latgaļu vuords. Varbyut "latgali", senejī Latgolys ļauds, irā Latgallians (ar divejim "L"), a "latgali" - parostai "Latgalians"? Ka kuram zynoms pareizais termins, lyudzu, pīrokstit.\nFoundation for Endangered Languages (Sorgojamūs volūdu fonds)\nPlattdeutsch aktivistu diskuseja - itūreiz anglīšu volūdā\nProfesors Aleksas Girdenis, žemaišu volūdys aktivists\nEuropys regionalūs i mozūs volūdu harteja\nGlobaluo lokalizaceja i konstruktivvolūdu sociolingvistika myuslaiku Europā\nKaida izškireiba iz vyds volūdu i dialektu\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Latgaļu_volūda_ISO_standartūs&oldid=34536"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 00.43, 2020. gada 27. sulu mieness.


Vāc parakstus par samazināto PVN gaļai\nRaksts publicēts: 2020.07.20. 12:35:04\n1.2242360115051 95(0) - 0.90266370773315 2021.11.29. 01:07 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=49570 ip: 172.70.34.8 usememcache: 1


Home > All > nashville\nmens navy / S - $25.00 mens navy / M - $25.00 mens navy / L - $25.00 mens navy / XL - $25.00 mens navy / XXL - $26.00 womens navy / S - $25.00 womens navy / M - $25.00 womens navy / L - $25.00 womens navy / XL - $25.00 womens navy / XXL - $25.00\nACTUAL TEXT TENNESSEAN #38 OUR COMMENTARY That's what they call me! Show some pride for where you're from or where you're livin'! FABRIC DETAILS ...\nTennessee & The Other States\nACTUAL TEXT TENNESSEE / OTHER STATES OUR COMMENTARY Tennessee... oh yeah, and those other states! FABRIC DETAILS MENS: Tri-Blend Tee / 50% Poly, ...


Nylofor paneļu žogi. | Betafence\nNylofor paneļu žogi.\nVide iepazīstina ar Betafence produkciju - Nylofor paneļu žogiem, to vediem un pielietojamību.\nbetafence žogi. paneļu sistēmas nylofor 3d nylofor medium


Dating Latvian. Kokles - Wikipedia\nKokles - Wikipedia\nKokles (Latvian pronunciation: ['kʊ͡ɔ]; Latgalian: kūkles) or kokle (kūkle) is a Latvian plucked string instrument (chordophone) belonging to the Baltic box zither family known as the Baltic psaltery along with Lithuanian kanklės, Estonian kannel, Finnish kantele, and Russian gusli.\nDating latvian (Page 7 of 53)\nKokles - Wikipedia → Kokles - Wikipedia\nTopics: 1 to 53 of 954\n1 Topic by Green 2019-05-27 05:11:49\nDating anniversary gift ideas Tipps flirt internet Partnersuche mit 45 Singles limburg-weilburg Single frauen kiel\n1 Reply by Perez 2019-05-27 05:50:55\n2 Reply by Richardson 2019-05-27 06:45:34\n3 Reply by Brooks 2019-05-27 07:27:58\n4 Reply by Gray 2019-05-27 07:48:50\n5 Reply by Thompson 2019-05-27 08:44:30\n6 Reply by Howard 2019-05-27 09:11:40\n7 Reply by Rivera 2019-05-27 10:10:34\n8 Reply by Taylor 2019-05-27 10:13:23\n9 Reply by Wood 2019-05-27 10:26:46\nGonzalez → Dating latvian


Radiotuits. Identidad en 140 caracteres. Tweet 3\n<iframe src="https://radioteca.net/media/cyclope/mediaelement/media_player_embed.html?media_url=https://radioteca.net/media/uploads/audios/%Y_%m/radiotuit-3_md_4235746_1.mp3&file_type=mp3&radioteca_url=http://radioteca.net/audio/radiotuits-identidad-en-140-caracteres-twwet-3-2/" style="border: 0px;" width="325px" height="50px"></iframe>


COLING – Bīdreiba "LgSC"\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” īsasaistejuse storptautiskā projektā, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys. Projektā leidzdorbojās pietnīki i volūdu aktivisti nu Eiropys i Amerikys. “Latgolys Studentu centra” mierkis sadarbeibā ar Oduma Mickeviča universitatis pietnīkim nu Pūlejis ir styprynuot latgalīšu volūdu Latvejā.\nEiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING, Nr. 778384) paredz styprynuot “mozuos” volūdys – tuos, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys.\nProjekts fokusejās iz latgalīšu volūdu Latvejā, navatlu i cytom volūdom Meksikā, greko i griko volūdom Italejā, frīzu volūdu Nīderlandē i c. Projektā leidzdorbojās pietnīki i sabīdriskūs organizaceju puorstuovi nu Pūlejis, Nīderlandis, Italejis i Latvejis, kai ari sadarbeibys partneri nu ASV i Meksikys. Latveju projektā puorstuov bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kas jau daudzus godus eistynoj aktivitatis latgalīšu volūdys saglobuošonai, atteisteibai i populariziešonai.\nProjekts snādz vareibu pietnīkim i volūdu aktivistim apsamaineit ar zynuošonom i kūpeigi struoduot pi ideju volūdys lītuotuoju skaita palelynuošonys i volūdu vuiceibu materialu sagataveišonys.\nProjekta rezultatā tiks izveiduota platforma interneta vidē, kurymā byus pīeimama informaceja par volūdu i kulturu daudzveideibu, vuiceibu materiali, īsacejumi volūdu apgivei, datorspēle volūdu apgivei, kai ari veikti akademiski pietejumi. Projekta ītvorūs izveiduota sātyslopa ltgnui.com. Tymā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs.\nProjekts teik eistynuots nu 2018. leidz 2021. godam. Vaira par projektu angļu volūdā var skaiteit sātyslopā https://coling.al.uw.edu.pl/


Ģipša kartona pacēlājs 4 m (M80072)\nPneimatiskais naglošanas pistole KRAFT&DELE 50-83мм (KD1431)\nMin. vertikālais augstums: 170 cm\nMakss. vertikālais augstums: 400 cm\nMakss. ģipša kartona izmēri: 105 - 280 cm\nRiteņa diametrs: 10 cm\nDivkārša drošība: jā\nBruto svars: 43 kg


Kruks, Sergejs Radiožurnālistika\nRīga : Valters un Rapa, 2005. 231 lpp.\nKroplijs, Artūrs Kvalitatīvās pētniecības metodes sociālajās zinātnēs\nRīga : RaKa, 2004. 178 lpp.


Vertumnus and Pomona posters & prints by Anonymous\nVertumnus and Pomona. Found in the Collection of Musei di Strada Nuova, Genoa.\nImage ref: 2657018


Kalle Cap navy - Lena Hoschek\nA classic, dark blue mariner's cap from Lena Hoschek and Mühlbauer. The lining of the "Kalle" cap was hand-selected by Lena Hoschek, and braided trim adds character to the brim.\nDark blue, maritime "Kalle" cap from Lena Hoschek\nMatching braided trim


Latgalīšu i angļu volūdā izdūta Andryva Jūrdža biografeja - lakuga.lv\nLatgalīšu i angļu volūdā izdūta Andryva Jūrdža biografeja\nTemys: Aija Īzaka, Andryvs Jūrdžs, gruomota, Juoņs Cybuļskis, Jūrdžu dzymta, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, Pīters Aloizs Ragaušs\nDīnys gaismu īraudzejuse Jōņa Cybuļska saraksteituo biografeja par dzīsminīku i latgalīšu rūkroksta gruomatnīceibys puorstuovi Andryvu Jūrdžu, kuram itūgod teik atzeimuots 175. jubilejs. Izdavums ir eipašs ar tū, ka tys izdūts divejuos volūduos – latgalīšu i angļu. Gruomotys izdūšonu iniciejs uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys pavaļstī Pīters Aloizs Ragaušs.\nAndryvs Jūrdžs (1845–1925) ir vīns nu nūzeimeiguokūs i zynomuokūs Latgolys nacionaluos atmūdys dalinīku. Andryvs bejs cīši apduovynuots, pošvuiceibys ceļā apgivs vairuokys svešvolūdys, kas cīši nūderēja, tulkojūt dažaidus materialus i padūmus latgaliski, puorrakstejs Svātūs Rokstus, pīrakstejs sokamvuordus, tautysdzīsmis, nūvāruojumus, kai ari rakstejs originaldzejūļus. A. Jūrdža ar rūku skolu gaismā pīraksteituos gruomotys beja pat ap tyukstuš lopu bīzys, tuos tyka izplateitys vītejūs ļaužu vydā. Drukys aizlīguma godūs tom beja lela nūzeime Latgolys latvīšu izgleituošonā, jo gruomotu īspīsšona latgaliski tūreizejā Vitebskys guberņā beja aizlīgta.\nGruomotys autoru Jōni Cybuļski (1911–1997) i Andryvu Jūrdžu vīnoj radnīceigys saitis – Jōņs ir Andryva mozdāls i bejs ari dzymtys rakstnīceibys tradiceju turpynuotuojs. Gruomotys “Andryvs Jūrdžs” izdūšonu iniciiejs i finansiali atbaļstejs ASV dzeivojūšais uzjiemiejs i mecenats Pīters Aloizs Ragaušs, kas ari ir pīdereigs Jūrdžu dzymtai.\n“Pyrms vairuokim godim Latvejis Nacionalajā bibliotekā es uzguoju muna vactāva Viktora bruoļa saraksteitū manuskriptu par Andryvu Jūrdžu. Skaiteju par sovu miseju tū izdūt gruomotā, jo manuskripts bibliotekā beja globuojīs jau daudzus godus. Lela daļa myusu dzymtys dzeivoj uorpus Latvejis, dīvamžāl naprūt latgalīšu volūdu, partū beja svareigi gruomotu iztulkuot angļu volūdā,” soka Ragaušs.\nItei ir jau ūtruo J. Cybuļska gruomota, kas daīmama uorvaļstu auditorejai. 2019. godā latgalīšu i angļu volūdā tyka izdūtys juo puordūmys gruomotā “Veritas nostra est. Patīseiba ir myusu”.\nJ. Cybuļska gruomota “Andryvs Jūrdžs” atkluoj na tikai izcyluo latgalīša i juo saimis lūcekļu dzeivis gaitys, bet ari snādz īskotu tuo laika Latgolys sociali politiskajā dzeivē.\nBilingvalū gruomotu izdavuse Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, nu latgalīšu volūdys iz angļu volūdu iztulkuojuse Aija Nagle-Īzaka.\nGruomotys prezentaceja nūtiks 4. septembrī Rēzeknis nūvoda Rogovkā Andryva Jūrdža 175 godu jubilejam veļteitajā pasuokumā. Tū tīšraidē varēs vērtīs portala lakuga.lv Facebook kontā.\nJōņa Cybuļska gruomotu “Andryvs Jūrdžs” var nūpierkt škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, veikalā “oMarta” Daugovpilī, kai ari gruomota byus nūpierkama Preiļūs veikalā “Dekor A”, Rēzeknē veikalā “Liesma”, “Zvaigzne ABC” i “Jānis Roze” gruomotneicuos Reigā.


Belts army | Buy belts army B2B B2C marketplace ► Ukraine Allbiz\n5.11 Tactical 32\nGenuine leather 70\nALL.BIZ Ukraine Products Clothes & Footwear Uniforms clothing Rank badges, uniform and outfit accessories, Belts army\nBelts army Ukraine\nOfficer's belt with a harness of the USSR (natural leather)\nWaist belt P.7933\nBelts army from STARKES\n295 UAH (from 10 pcs)\nM-Tac belt tactical Assault Gen. 3 multicam\nBelts army from Лента\nBelt RKKA (natural leather) brown\nHarness belt with unloading leather USSR\nTactical Belt Mil-Tec LC2 Duraflex Buckle Coyote\nBadge on the DMB belt\nSoldier's leather belt with a brass plate "Trident at anchor"\nBrown leather belt "Military intelligence"\nRiveted leather Trident belt)\nOfficer's harness belt\nM-Tac Bandolier Elite Black\nВарбелт Ballistica с MOLLE multicam\nBelt ceremonial Navy of the USSR (skin. deputy) 10000561\nBelt ceremonial Ukraine (skin. deputy) 10000560


Aireišonys svātki „Nuoc i airei!” - NewFuelsNewFuels Aireišonys svātki „Nuoc i airei!” - NewFuels\nAireišonys svātki „Nuoc i airei!”\n„Nuoc i airei!” – ar taidu saukli Reigys kanalā jau 14.raizi nūtyka aireišonys sporta svātki, kū organizieja sporta klubs „Bruoļi Klementjevi”. Symtim cylvāku puļciejuos pi Nacionaluos operas ākys, lai izmieginuotutu sovus spākus itymuos sarežģeitiejuos i naporostojuos sacenseibuos.\nSacenseibys nūtyka smaileišu, kanoe i 12-vīteigūs laivu Voyager 150 un 200 m distancēs. Meistarsaceikšuos pīsadalie vairuoki dasmyti daleibnīku komandu. Reigys Tierdznīceibys i Ryupnīceibys kamerys komanda, kurā pīsadaļie vaļdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko i vaļdis prīkšsādātuoja vītnīks Orest Benko, īkļuva lobuokūs pīcinīkā!\nAktīvi pīzadolūtīs itaidūs sporta pasuokumūs mes veicam īguļdiejumus sporta vidī un veseleigā dzeivisveidā!


LaKuGa – Andrejdīnys – dzejis, muzykys i sarunu laiks Rēzeknē\nAndrejdīnys – dzejis, muzykys i sarunu laiks Rēzeknē\nLaKuGa 22. Novembris, 2012. gods Comments Off on Andrejdīnys – dzejis, muzykys i sarunu laiks Rēzeknē\nNovembra beigys Rēzeknē īrosts atīt ar tradicionalū Andrejdīnu nūtikšonu – ari itūgod 30. novembrī 19:00 Rēzeknis Augstškola aicynoj iz Rēzeknis piļsātys kulturys nomu iz dzejis i prozys skaitejumim, volūdys spēli i muzykalim pīdzeivuojumim.\nAr dzejis i prozys skaitejumim itūgod sūlejuši pīsadaleit A. Rancāne, V. Lukaševičs, L. Rundāne, I. Atpile-Jugane, A.Mileika, Raibīs Suņs, Jureits i cyti zynomi i mozuok zynomi latgalīšu literaturys autori.\nAndrejdīnu organizātuoji sūlej interaktivu spēli „Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica”, kai ari ar ūtruo diska „Styklu vītā skaņa” dzīsmem i emocejom pīsadaleis grupa „Dabasu durovys”.\nATSLĀGVUORDI » Andrejdīna, Andrejdīnys, Rēzekne, Roksts\nDALYKTS » LITERATURA, MUZYKA


keine Auswahl 40 x 30 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 40 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 50 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 70 x 50 cm 80 x 60 cm 90 x 30 cm 120 x 40 cm 120 x 90 cm 160 x 50 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg. 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 150 x 90 cm 3 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Albrecht Dürer - Die Weidenmühle abgegeben worden. –


MadisonGold - JosephRico livejasmin video\nsoteloxboy livejasmin rachellboobsLindaNash livejasmin JosselineKissOceanaJozy livejasmin PreciousFoxxxsaulgang livejasmin MissEditaReifeSandra livejasmin SilverPetalsTastyTreasure livejasmin bella88vera\nReifeSandra livejasmin BellaaSweetySilverPetals livejasmin ManMysteriousLissajason livejasmin Jessica078ssweet livejasmin JenniferAmessManMysterious livejasmin ReifeSandraAriellaArida livejasmin TastyTreasure\nMadisonGold JosephRico livejasmin. Ozzmo. Saiman. InkyLion.\nLindaNashLIONDOLLHOT1AlesyacuteInkyLion .ssweeturLOVELYIZAHkimberlygeorge1lawr .XDBIGNATHANAndreaMarcelaOzzmoStarBritany .Lorababy1BonnieBradleyJessica078ReifeSandra .BonnieBradleyrachellboobsLindaNashManMysterious .HayfaXXXElenaPierceMONSTERXXLLorababy1 .LissajasonrachellboobsBonnieBradleylawr .GabeStephensXDBIGNATHANBlairRosseQuentinSlim .0hnaughtyGirlsLickMeSlowBBLovebugHotGirlKarinaEva10 .0hnaughtyGirlsBellaaSweetyLindaShaygabrielagil .gabrielagilmidsummer01QuentinSlimmidsummer01 .\nLindaShay VideoTastyTreasure VideoLissajason VideoLovebugHotGirl VideoCrystallEvans VideoQuentinSlim Video\nVictoryaLuck Videossweet Videosaulgang Videoa1HotBoyJake VideoFunloving VideoElenaPierce Video\nInkyLionMyryamMusslimSweetCoupleTwixdarkqueen22 .Lorababy1phaedraTIMOTHYyMARCELOLIONDOLLHOT1 .DanielRizzoMissEditaSilverPetalssoteloxboy .JenniferAmessjakersexJessicaHottyeYeik .MyryamMusslimOzzmoOceanaJozySportKitte .LickMeSlowBBLOLAandYUJUNLoisLeeOceanaJozy .darkqueen22darkqueen22AndreaMarcelaCrystallEvans .sharsilentSeductivDiamondLindaNashbella88vera .misterioasa37Jessica078YeikLoisLee .LOLAandYUJUNTIMOTHYyMARCELOBigGirlsHOTpussyTastyTreasure .AlesyacuteAkilesStrongLorababy1darkqueen22 .


ANATOLIJS BĒRZKALNS: LATGAĻU VOLŪDAS VŌRDU KRŌJUMS\n"LATGAĻU VOLŪDAS VŌRDU KRŌJUMS"\nAnatolijs Bērzkalns dzimis 1923. goda 17. augustā Osyunes pog. Kepovā (Dinkinišku sādža) skūlōtōju giminē kai pyrmais bārns. Kod pīdzymst ūtrais dāls, mōte skūlōtōjas gaitas atstōj.\nDzeivūklis skūlas telpōs pēc meitas pīdzimšonas kļyust par šauru un, lai varātu vyspuseigōk veikt audzynōšonu, radynōt dorbam, īpazeistynōt ar dobu, fiziski nūryudeit, vacōki 1929. godā nūpērk nūlaistu zemi ar vacom ākom Krōslovas raj. Kombuļu pog. Kombuļūs (Sekļu mōjas), kur dzeives gaitā pīdzymst vēļ meita un dāls.\nTāvs turpynōja strōdōt tyvōkajā Solimu četrklaseigajā pamatskūlā. Vysus īnōkūšūs leidzekļus īguļdeja ceļtnīceibā, zemes uzlobōšonā. Ceļtnīceibu pamatā pabeidze 1939. godā.\nMōjōs tāvs runōja literarā volūdā, mōte (dzymuse Leiksnas pog.) – latgaliski. Anatolijs styngri pīsaturēja pi latgaļu volūdas, pōrejī – kai nu kuru reizi.\nVysi bārni tyka nūdarbynōti saimnīceibā, un ari Anatolijs īsamōceja vysus lauku saim-nīceibā napīcīšamūs dorbus.\nAnatolijs jau bērneibā īsamōceja spēlēt vijōli, zeimēja, beja draugūs ar dzīsmi. Jau nu bērneibas beja mērktīceigs, ceņteigs, čakls. Izmontōja kotru breivu breidi, lai papyldynōtu sovas zynōšonas, laseitu grōmotas, avīzes. Nikod nasēdēja bezdarbeibā, lai ari cik beja nūguris lauku dorbūs. Parosti vokorā, pēc dorba teirumā, obi brōli uz mōjom gōja dzīdōdami.\nSkūlas gaitas Anatolijs uzsōka Sauleskolna sešklaseigajā pamatskūlā, tod turpynōja Aglyunas katōļu gimnazijā, kur dominēja latgalīšu volūda. 1940. godā katōļu gimnaziju reorganizēja, Anatolijs īsastōja Krōslovas vydusskūlā un 1943. godā tū pabeidze.\nŪtrō pasaules kara nūtykumi napagōja sacyn ari Anatolijam. Vydusskūlas beidzējus pakļōve pastōvūšō režima lykumim – un beja obligati jōīt dīnastā legionā. Lai nu tō izavaireitu, strōdōja Krōslovas tyvumā asūšajā kūdras pūrā. Pēc mēneša gryutō dorba – īsaukums legionā voi dorba dīnasts Vōcijā. Tai jys nūkliva dorba dīnastā Tarnevicā (tyvōkō piļsāta Vismāra). Tyvumā atsaroda apsorgōta nūmetne izsyuteitajim: tī dabōja redzēt »eistū pasauli« – kas ir tod, jo napasakļaun režimam.\nApmāram pēc pusgoda dorba dīnastā tūmār sekōja īsaukums legionā. Tikai dažas dīnas atļōve pasacīmōt pi vacōkim. Šymā laikā vītejō policija sajēme syudzeibu, ka Anatolijs izavaira nu dīnasta legionā. Pēc vārōjumim un breidynōjumim Anatolijs zynōja, kas draud giminei, jo naīsarūn laikā īsaukuma vītā, tōpēc vacōkim saceja, ka lobōk cīsšūt vīns pats. Jo naīsarass, tod meklēs – atrūnūt nūšaus, bet gimini izsyuteis.\nTai Anatolija kara gaitas īsasōka 1944. goda februara sōkumā. Pēc eisas apmōceibas beja jōsadūd ceļā uz pīfrontes jūslu Ostrovas tyvumā. Pēc tam pōrcēle pi Kudoveras, nu kurīnes juņa beigōs sōkōs lelō atsakōpšona. Kara gaitōs pabeja apmāram 6 mēnešus. 23. augustā Vydzemes kauju laikā (Madonas raj. zīmeļu daļā, apmāram 8–9 km nu Cesvaines stacijas, rītumu vērzīnā) artilerijas granata jū īvainōja golvā, beja ari kontuzēts. Nu tō laika kliva symtprocenteigs invalids. Ilgōku laiku beja gulūšs. Dzeives laikā golvā tyka izdareitas daudzas operacijas, apmāram četrupadsmit. Mytynōjōs apkūpes nomūs, ōrstejōs Pasavā (Vōcija), Bādišlē, Lincā, Riedā, otkon Lincā (Austrija).\n1959. goda decembrī Anatolijam Bērzkalnam pīškeire invaliditates pensiju. Leidz tam laikam uzturs, pajumte un tys pats napīcīšamais beja nu zemes vaļdeibas (Austrijas), tautīši nu aizjyuras zemem pīsyuteja pabolstu.\nNu Austrijas uz Vōciju pōrsacēle 1987. goda 27. novembrī, apsamete uz dzeivi latvīšu nomā »Gauja«. 1992. goda martā pōrsacēle uz Neiulmu (Neu-Ulm).\n2002. goda 2. majā Anatoliju īvītōja Ulmas neirologiskajā klinikā – ar plašu ašņa izplyudumu smadzinēs, un 2002. goda 3. julī jys nūmyra. Anatolijs Bērzkalns paglobōts Daugavpiļs raj. Dubnas kopūs.\nSovōs atmiņōs Anatolijs roksta: »Sōkumā beju ļūti izmisis, jo nu īvainōjuma rakstura jau pošā sōkumā sprīžu, ka byus gryuši atgyut sabeņdeitūs lūcekļu dorbōšonōs spējas. Vēļōk izarōdeja, ka tys nav nimoz īspējams – īsastōja vīneigi moza uzalobōšona. Tūmār muna dzeive nabeja veļteiga. Pēc godim ar latgaļu vōrdu krōšonu sanōce samārā lels krōjums. Tys muns dzeives dorbs. Jau muns tāvs nu mozūtnes uzsvēre, ka volūdai un muzikai, vyspōr mōkslai, dzeivē ir izškirūša nūzeime.\nBeju zaudējis volūdu, apmāram godu navarēju parunōt. Bādišlē sōka mani gatavōt volūdas atgyušonai. Nabeja nimoz tik gryuši. Gryuteibas vīneigi taidas, ka runas īspējas īgyušona nūtyka vōcu volūdā. Ar tū maņ beja jōpōrvar divas barjeras.\nBezvolūdas godā tūmār beju īsaklausejis vōcu volūdā. Jau pēc mēneša runōju pīteikami labi, lai tyktu sādynōts pi rokstammašinas, jo munu paralizeitūs lūcekļu dēļ cyta dorba maņ slimineicā navarēja dūt. Pōrs godus beju nūdarbynōts ar kancelejas dorbim: pōrraksteju dažaidus mediciniskus rokstus, veiču dorbu dažreiz pi divim manuskriptim, dažreiz aizvītōju ari volūdas skūlōtōju pi pacientim vōcīšim, kurim volūdas apgyušona beja gryutōka.«\nByudams ar pōrsavītōšonas gryuteibom, paralizeitu lobū pusi, studēja dažaidus tōlmōceibas kursus zeimēšonā, finansu lītōs, korespondencē u. c. 1972. goda rudinī apmeklēja autovadeitōju kursus un pēc goda īgyva autovadeitōja tīseibas.\n1975. goda janvarī īsōka strōdōt pi latgalīšu vōrdu krōjuma raksteišonas un turpynōja, līkās, leidz 1992. godam.\nĪsasaisteja latvīšu saītūs, reikōtajūs pasōkumūs, apmeklēja Dzīšmu svātkus, īspēju rūbežōs daudz ari ceļōja ar vīglū automašinu (jo spējom vadeit pīlāgōtu), fotografēja. Interesējōs par pōrmaiņom radzātajōs vītōs, losūt un apceļojūt atkōrtōti. Interesējōs ari par cytom vītom pasaulē.\nBeja sovas Dzimtines, zemes, nūvoda patriots. Vīnmār, nu vysim īspējamim olūtim, interesējōs par Latviju, Latgolu. Dzeivōdams svešumā, ceņtēs paleidzēt materiali ar zīdōjumim bibliotekom, Sorkonajam Krystam, tryuceigim, Minsteres gimnazijai, sovom bejušajom skūlom, nadaudz Latgolas kulturvēstures muzejam.\nPyrmū reizi pēc ilgim godim Latvijā cīmōjōs 1992. goda augustā, apmeklēja pasōkumus Pasaules latgaļu konferences laikā. Vēļ Dzimtini apmeklēja divas reizes.\nDzeivōja ar dūmom kaidreiz atsagrīzt Dzimtinē. Īpaši pēc 1992. goda. 2001. godā kōrtōja ar pōrsaceļšonu saisteitōs lītas. Dīmžāl, napaspēja.\na (bet), aber;\nā (kotrs, pērkūt vairumā vīnu un tū pošu preci);\na (pyrmais burts alfabetā);\naba ,(bet) aber;\nabāda – abēdeņa (abādi, abāds) (svaigi kautas cyukas gaļas ēdīņs);\nabaka, arhit. (stobs, plate), der Abakus (-,-);\nabateja, die Abtei (-, -en);\nabats -eņš (klūstera prīkšnīks), der Abt (-/e/s, ..e);\nabave, -eite (apovi);\nabažurs, -eņš, -eits, der Lampenschirm, der Schirm (-/e/, -e);\nabece, -eite (grōmota), das ABC-Buch /..tse../, die Fibel (-, -n) (salikt. – ābeces patīseiba (gudreiba), die Binsewahrheit, die Binseweisheit; abeces-;\nabecnīks – abecnīceņš, sīv., abecneica, abecnīce -eite, der ABC-Schutze (..tse..); Abeļs;\naberacija (astronomijā nūsavērzeišona), die Aberration;\nabinīks – abinīceņš, zool., die Amphibie /..i¶/ (-, -n), der Lurch (-/e/s, ..e);\nabitura -eņa, das Abitur (-s, -e);\nabiturients -eņš, der Abiturient (-en, -en);\nablativs, gram., der Ablativ /..ti:v/;\nabnormals, nicht normal;\nabonements -eņš, das Abonnement (-s, -s), die Dauerkarte (salikt. – abonementa moksa (bibliotekā)), die Leihgebür;\nabonātōjs -eņš, sīv., abonātōja, -eņa, der Abonnent;\nabonents -eņš, sīv., abonente -eite, der Abonnent (-en, -en);\nabonēšona, das Abonnement /..ma:/ (-s, -s);\naboneit – aboneju, -ēju, abonnieren, beziehen (bezog, bezogen);\naborts -eņš, der Abort;\nabra -eņa, -eite (maizes), der Backtrog, die Mulde (-, -n), der Trog (-/e/s, ..e);\nabreviatura -eņa, die Abreviation /..v../ (-, -en);\nabscess -eņš (strutojūšs īkaisums), der Abszeß (..esses, ..esse);\nabscisse, mat., die Abszisse (-, -n);\nabsolucija, die Absolution;\nabsolutais (salikt. – absolutō monarhija, die Alleinherschaft;\nabsoluti (naīrūbežōti), absolut;\nabsolutisms (naīrūbežōta vaļdnīka vara), der Absolutismus (-);\nabsoluts, unbedingt (absoluts monarhs);\nabsolvents -eņš, der Schulabgänger (-s, -), der Absolvent (-en, -en);\nabsolvēt – absolveju, -ēju (pabeigt školu vai kursu), absolvieren /..v../;\nabsorbēt – absorbeju, -ēju (uzsyukt), absorbieren;\nabstinence -eite (atsaturēšona), die Abstinenz (-);\nabstrahēšona (atjemšona, mat.,);\nabstrahēt – abstraheju, -ēju, abstrahieren;\nabstrakcija, die Abstraktion;\nabstrakts, gegenstandlos, ideell (salikt. – abstrakts lītvōrds, gram.), das Abstraktum (-s,..ta);\nabsurds -eņš, das Unding (-/e/s, -e); der Nonsens (-es vai -);


FRANCIJAS AZŪRA KRASTĀ – PROVANSA. 8 dienas.\nCena: no 135.00 EUR\nCena iegādājoties 3 piedāvātās ekskursijas (138 eiro)\n135,00 + 138,00\nEKSKURSIJU-TRANSPORTA PAKETE 138 €\nEkskursijas brauciens “Nica-Antibas-Kannas” 59 €\nEkskursijas brauciens Provansā un Monako 59 €\nEkskursija Milānā 20 €


Autobusu tūre uz Kaļiņingradu! GARANTĒTS - CeļojumuBode.lv\nAutobusu tūre uz Kaļiņingradu! GARANTĒTS\n21. - 23. jūnijs\nLatvijas Republikas pilsoņiem tiek noformēta elektroniskā vīze uz Kaļiņingradu. Palīdzība elektroniskās vīzes noformēšanā - 10 eiro/cilv.


Diveji teatri. Ļauds i puorejīs mistris - lakuga.lv\nNu suokuma sasisem plauksteņis i varbyut nūsissem kaidu ūdu. I, tod nūbļausim leidzeigu „New Generation” – Allleluuujā!\nJūs sazavaruos tai kai mozu chiniese pople i jī ir izdarieši tū kū chiniese gribē izdarēt vysu sovu pastuoviešonys viesturi, respektivi, okupēt vysus. God dammit!\nPiec Vucāna 24.godu svineibom 8.maijā, meža vydā , tī kur zonys nav i nabyus (Ceradryvuos), munys kuojis izavēre, kai pumpaini ogūrči. Ūdeni beja mani okupieši! Niule pumpys ir nūguošys, palykušys viņ mozys sorkonys plemeitis. Vot tev i maijs. A, veļ pyrms mieneša guoju gulēt ar vylnys zečēs, jo beja pasolts.\nVerīs maijs cauri…. tod Leigū,leigū … i ar dīvu, vyss! I otkon trisinejom pi – 30 grādu…. tai jau ir vyss šmukīs mudruok proīt, proskrīn leidz tu jau acatūpi, apsastuoj sābra sadā uobeļus zogdams. A, sābram tys napateik i jam i bise.\nVyspuor koč kū uzraksteit gribieju sastdiņ/svātdiņ, bet mama ar Almu sadūmuo, ka buļbys juopastuoda i cyta seikkultūra …. tai, ka vajadzē pīdzakuopt sīvītem, jo juos beja vairuokumā\nNā, troki labi! Tyka pastruoduot svaigā gaisā, izadauzeits ar krytdālu. Saule kamīšus sabučova, ka niule rūku kusteibys, ir kai Betmenam (tam kas komiksūs). Īrobežuotys.\nVyspuor interesanti, kai ir vycynuotīs, pret naidnīku, ja esi ītārpts naārtā gumejis kostimā ar izaspīdušim kryušu golim?!\nKūpsummā beja šaļtim lobs laiks, beja. Paspieju sovu meilū zuolis pļuovieju pastumdēt, i pazalomuot iz pīninem… ni cīši daudz,tok tūmār… nūpļauņ i verīs, zarazys piec dīnys – Hopš i augšā!\nJā, jā dāmys! Es, saprūtu, ka juos ir foršys,šmukys pučeitis bet kod dzela daīt da pļaušonys dorbim … u u u ujjj\nKai tī juka, kai najuka – Pīters sīvu puordeve,ēēēēēēēēē!\nOi, nā. Ni nu tuos dzīsmis…\nTod, par teatri.\nPaguošu nedeļi vysi kauleņi kryta, ari sabrauktuo eža, taišņi ībraucūt Rēzeknē, i beju iz divom Latgolys teātru izruodem. Par vysu piec kuortys, koč i naasu nikaids teātra kritiks, i breidynoju, tuos ir viņ munejuos pubiskuos puordūmys\n11.maijā , Rēzeknis Tautys teatris prezentē izruodi – Dario Fo, Franka Rame „Brīvā laulība”. Tai beja raksteits iz afišys.\nIzruodis centrā lauluots puors ar sovom nagācejom meilys frontē. Pusmyuža trokumi i cyti ekstravagantumi – Kai ecejās vīns ar ūtru i.t.t „Lugu caurstrāvo ekspresija, greizsirdība un kaislības.” /citēju nu relīzis/\nNui, teišom luga ekspresīva, deļ Rēzeknis varātum teik, ka drūsmeiga… vyss teikts atkluotūs tekstūs, jo izruode deļ pīaugušū, koč i zalā paspruka pa kaidam bārnu smīkleņam.\nPatyka ar tys – ka tyka izmontuota video instalizāceja, īvodā (teišom interesanti, munupruot). Tys, ka divi aktīri paspē uzburt komfortablu telpu, i I.Dreļs breineigi īzasaistē cytu personāžu lūmā, kas nabyutu natraucē pamatsižeta linejom. Vysā izruodē beja jiutams režisoris Māra Zaļaiskalns grūžu pavadeņš.\nIzruode ilga kaidu 1,5h i vīnā cielīnī, tai, ka vysu vārē skaisti uzguit. Pazasmieju i aizadūmovu par myužeigajīm sīvīšu = veirīšu kūpistiskuos dzeivis vaicojumim.\nVarātu aizīt veļ, salosūt spraunuoku draugu puļceņu.\nSajiemu i komplimetnu, jo mani paturē par studentu i paprasē 1,5ls\nTuoļuokīs muns suņa skriejīņs beja 14.majā iz troki izslavātātū izruodi „Klepernīku pogosta zvaigzni”. Vysur sacāts, ka pyrmuo izruode latgalīšu volūdā.\nBeja tai, ka puors godus atpakaļ Daugavpils teatris dabova naudu, izsludynuo lugu konkursu latgalīšu volūdā i „Klepernīku pogosta zvaigzne” pajēme pyrmū vītu, i nūteikumūs beja raksteits, ka pyrmū vītu īztudēs.\nTei īstudiešona aizakavē leidz ar teātra remontu. Bet nu vyss, redzit, beidzēs labi i ituo goda14.majā beja pyrmizruode.\nEisti niule nasaprūtu, kaida H *** piec tī brauču, izatierieju teiri ekonomiski, a, nuokamā dīnā mani gaidē buļbys maisūs. Beja juobrauc atpakaļ iz sātu\nTaitod – izruode, kai i izruode.\nITE ir info nu Dpils sātys lopys.\nKai jau pīrosts sadzeiviskom lugom i tāluojumim puorsteigt ar koč kū jaunu ir gryuši.\nLugā speidē vaci jūki. Koč kū ari sazeimuoju nu O.Rupaiņa „Dzymtōs zemis”… koč kū nu Klīdzieja „Cylvāka bārna”. Juopībiļst, ka ituos lugys autorei itei ir debeja dramaturģeijs lauceņā.\nIzruodē saturs – attāluota tipska aizmiersta Latgolys dzeraune pyrma nūvodu reformys, nu i tuoļuok atšketynuojums, kai ta ļauds teik golā ar itū problēmstuaceju. Personiski maņ izruodis sižets beja skaidrys piec trešuos ainys, i veļ kas lykuos patroki, ka navarē sagaideit beigys, ka druponu pagarai (suokums 18.30; Finals 21.30) ar vysu storpšaļteņu.\nLatgalīšu sadzeviskuos luguos, kai vīnmār teik kultivāti jau tai pījimtī steriptipi – Vysi dzeraunē dzer, leluokuo daļa aizbāguse Reigā, ļauds drusku atpalykuši…i paļdis dīvam, labi ka ir soveta laiku teļvīzers i Cd atskaņuotuojs i.t.t.\nKūpsummā taids lauku zaļumbala variants.\nKoč jau, kai soka…. ka pyrmuo latgaliskuo izruode profesionālā teātrī…. nu koč kaids to suokums vajadzeigs. Prūtams, luga atroda sovu publiku i zalā babom smejūtīs trisinē dubultzūdi . Veļ kū pamanieju, ka radzātuokī Latgolys kuļturys aizstuovi i sabīdriskī darbinīki sēdē pādejuos rynduos i pādejuos vītuos. Leluokuo daļa vītu, prūtams, tyka izdārāvuotys ar īlyugumim.\nDzierdieju ari baumys, ka teatris taisuos braukt tūrē pa vysu Latveju (nu, na jau ta jī tik vīnai izruodei gatavejās), ar pompozū saukli – Pyrmuo latgalīšu izruode –.\nNazynu voi tys ir eisti gudri. Jo Kuorsovys amatīru teātra kolektivs byutu spiejeigs nūtāluot cik pat labi. Zynu, jo asu redziejs jūs uzvastuos Danskovītis lugys. Nui, teiksim – jebkurs amatīru teatris varātu paceļt itaidu lugu.\nVeļ tik nazynu voi Reigā jīm kaidi ļauži saīs. Ak, jau saīs gon apsavērt, bet nikuo jauna par tīm pošim pījimtajīm steriotipim jī naredzēs.\nBiļets moksova 2ls.\nRezumiejums – Lai, voi kai, tys ir suokums. Es ceru, ka tys nabyus beigu suokums. Dyžan ceru! Es grybātu latgaliski redzeit i komedeju, i dramu i tragedeju i melodrāmu. I, dūmoju, es naasu vīneigīs. Bet tys ir iz lugu autoru i pošu teatru placim, kai i kaidā veidā jī sazadorbuosīs. Voi vyspuor sazadorbuosīs, jo CERĒT iz kaidu jaunu „projekteņu” vairs navarom acaļautīs nivīns.


Vyšel program DTX manager. Slouží k interaktivní manipulaci se sekcemi spustitelných souborů ve formátu DOS 2. Ke svému běhu potřebuje Javu 1.4.


Dalat Happy Hostel i Da Lat, Vietnam : Boka nu!\nReception working hours 07:00-23:00. Visa regler för boendet


Kroma kolna svātki 2015. goda 22. augustā. Beja lobi!\nNuokomī - 2016.goda 20. augustā!\n2015. goda 22. augustā Kroma kolnā (Dagdys nūvoda Ondrupinis pogosta Prīžu kolnā) kruošņai aizvadeiti kasgadiejī Kroma kolna svātki, kas puļcieja dažaidus viesturis rekonstrukceju i ceiņu klubus, folklorys kūpys, kai ari daudzus interesentus. Kroma kolna svātki kotru godu nūteik prīškpādiejā augusta nedeļā. 2016. godā tī planavuoti 20. augustā.\nBīdreibys pamatnūsadorbuošona ir 9.-13. godu symta Latgolys teritorejis nūtikšonu i kulturvidis populariziešona i imitiešona. Kroma kolna bruoliste Latgolā ir viesturis aktivistu i rekonstruktoru bīdreiba, kas pietej Latgolys aizviesturi, kulturu, reikoj dzeivuos viesturis pasuokumus,demonstrej kruošņuos i\ndaudzveideiguos rūtys i tārpus, senejūs karaveiru ekipiejumu, īrūčus, ceinis muokslu i sadzeivi, kab sevkurs interesents sajimtu prīškstotu par latgaļu vierteibom, izpratni par laiku i telpu.


Ludzys igauņu ābece elektroniski niu daīmama kotram - lakuga.lv\nLudzys igauņu ābece elektroniski niu daīmama kotram\nTemys: Ludzas igauņu valodas ābece, Ludzys igauni, Ludzys igauņu volūda, Uldis Balodis\nPyrma goda tapušuos gruomotys “Ludzas igauņu valodas ābece” elektroniskuo verseja niu ir publiski i bezmoksys daīmama sevkuram grybātuojam, sovā “Instagram” kontā paziņuojs gruomotys autors i Latvejis Universitatis Lībīšu instituta pietnīks Uldis Balodis.\nGolvonais īmeslis gruomotys elektroniskuos versejis pataiseišonai par publisku ir daleitīs ar informaceju par Ludzys igaunim, jūs volūdu i montuojumu. “Gruomota cītūs vuokūs nūdrūsynoj pīeju itai informacejai Latvejis bibliotekuos, kai ari atseviškim interesentim i Ludzys igauņu piectečim. Ābecis breivi daīmamuo elektroniskuo verseja var izaplateit vēl plašuok i, carams, padareis ituos zynuošonys i informaceju vīgluok daīmamu daudz plašuokam skaiteituoju lūkam,” skaidroj Uldis.\nIgauņu ābecē īkļauti na tikai alfabeta burti ar vysaidim pīmārim, bet ari īvods Ludzys igauņu viesturē, fotografejis, dzeivuos runys pīmāri, gramatikys aproksts, latvīšu-Ludzys igauņu-latgalīšu vuordineica, kai ari vysaidys dereigys frāzis.\n“Ludzys igauni ir svareiga daļa nu Ludzys, Latgolys i vysys Latvejis i latvīšu montuojuma – grybu, lai muna ābece paleidzātu uzturēt atmiņu par itū montuojumu,” komentej ābecis autors.\nĀbece daīmama ITE.\nVaira par pošu ābeci var skaiteit ITE.


o!Marta - Nūsacejumi\n(aktualizēts 2020. goda 30. novembrī 23:55 stuņduos (Latvejis laiks))\nPiercēja pīnuokums ir 7 dīnu laikā pēc atteikuma vēstulis nūsyuteišonys atdūt preci Puordevējam originalīpakojumā. Vysus izdavumus, kas rassīs saisteibā ar precis nūsyuteišonu atpakaļ Puordevējam, sadz Piercējs. Nauda teik aizskaiteita atpakaļ 7 dīnu laikā pēc precis sajimšonys.


Dīnavydu Koreja - Vikipedeja\nDīnavydu Korejis karūgs i gerbs\nVaļstiskuo volūda korejīšu\nPrezidents Muns Dže-Ins\nMinistru prezidents Čuns Sje-kjuņs\nPluots 100 363 km²\nDzeivuotuoju skaits (2020) 51,709,098\nLaika zona KST (UTC +9)\nDīnavydu Koreja (korejīšu: 한국/韓國, Hanguk), oficialai Korejis Republika (korejīšu: 대한민국/大韓民國, Daehan Minguk) — vaļsteiba Reitu Azejā pi Dzeļtenis i Japaņu jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Pūstumu Koreju pūstumūs (237 km). Dzeļtenis jiura skoloj Korejis molys vokorūs, dīnavydūs Korejis jiuru šauris škir Koreju nu Japonijis, a reitūs Japaņu jiura nu Kinejis. Vaļsteibys 100 363 km² pluotā dzeivoj 51,71 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysulelokūs bīzeibys ruodejumu pasauļā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita 9 provincis i 8 lelmīstūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Seula.\n3 Politiskuo sistema\n7 Nūruodis i olūti\nKorejas vaļsteibas, Bohajs (pūstumos) i Silla, 830. godā.\nDīnavydu Korejis napavaļdeiba īstateita 1948 gods augusta 15 dīnā, piec Ūtrūs pasauļa vaidu gola. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Dīnavydu Koreja reizā ar Pūstumu Koreju i Baļtejis vaļsteybom tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu.\nKorejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo un subtropu zonā. Dīnavydu Korejā irā četri godslaiki. Vydyskuo temperatura sveirej nu 22 °C pūstumūs da 25 °C Čedžu soluo juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −7 °C pūstumu kolnūs da + 6°C Čedžu janvara mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskais krytuļu daudzums īra nu 800 da 1000 mm par godu. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Nakdona (521 km), Hana (514 km) i Geuma (401 km).\nKorejis Republika nu 1998 gods irā prezidentuola demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj tauta. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments, kurs sadora nu 300 deputatim. Parlamentu ībolsoj iz četrim godim.\nDīnavydu Koreja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī. Pa 2015 gods datim tik 46 % dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:\n1% cytu religeju pīstuovi\nDīnavydu Korejis ekonomika irā 10. leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP.\n↑ Actual statistics\n↑ New World Encyclopedia: South Korea\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Dīnavydu_Koreja&oldid=35004"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 05.19, 2021. gada 2. svacainis mieness.


Fraņcs Kemps – gaismys dedziejs tymsā - lakuga.lv\nTemys: A12, Fraņcs Kemps, Ivars Magazeinis, Sandra Ūdre, Žurnals "A12"\nRoksta autori: Sandra Ūdre, Ivars Magazeinis, žurnals “A12”\nGaisma ir truopeiguokuo Fraņča Kempa (1876–1952) dzeivis metafora. Jis īdedze gaismu daudzuos latgalīšim tymā laikā tymsuos ustobuos – izdeve pyrmū latgalīšu gazetu “Gaisma“ (1905), nūdybynova pyrmū latgalīšu politiskū parteju (1916), īvīse plašuokā lītuošonā myusu dīnuos dajiuktū terminu “latgalīši“ (“Latgaleeši“, 1910) i dareja daudz cytu gaismys dorbu. Piec tuo laika mārūga na ar skolu ci sveci, a elektreibu.\nF. Kempa paradokss ir tys, ka, byudams pyrmais, kas 1916. godā radeja pyrmū latgalīšu parteju kai taidu vyspuor (nūsaceiti Latgolys ļaužu parteju varātu saleidzynuot ar eserim), jam ar jū naizadeve radeit plašuoku tautys kusteibu, koč pošam popularitate beja cīš lela. Izaver, ka juo vierzīņs bejs tam laikam par radikalu, tok nikaids kreisais socialists jis nabeja, vairuok liberaļu vierzīņam podīmūšs. Kai pījāmums teik izsaceits ari, ka jis ir bejs storp latgalīšim puoruok lela personeiba pats par sevi ar dziļuoku redzīni kai daudzim cytim i vēļ ar tū pošu napīkuopeigū i na vysod diplomaiskū raksturu. Jis beja taids vīnpatnis, sovvaļnīks – sovā vaļā, pa sevim īmūšs, leidzeigi kai lejis latvīšu politikā i kulturā par taidu teik skaiteits Miķelis Valters.\nNu vīnys pusis, F. Kemps beja nalūkoms bezkompromisu latgaliskuo aizstuovs. Nu ūtrys pusis, jis nikod nasavaireja sovu redzīni skaidruot baļtīšu (tūlaik tai sauktuos) gazetuos, atkluoti polemizēt. 1916. godā gazetā “Lihdums” (nr. 288, 289) jis raksteja: “Niulenejī latgalīši i niulenejī baļtīši ir vīna latvīšu tauta. (..)\nBet nivīna puse nav apzineigi grākuojuse. Ni mes i ni myusu tāvi nav raddejuši tūs apstuokļus, kaidūs mes vīns ūtru pazynom i kaidūs mums niule juostruodoj. Sveša rūka, borgais liktiņs padareja tū, ka mes, vīnys tautys nūzare, niule izaruodom kai div škiertys tautys. Sevkurai nu obeju daļu ir sova literatura, sova raksteiba, sovys rokstu zeimis, sova ticeiba i tradicejis, sovi kulturys elementi i pasauļa redzīni. Tys vyss ir vacs, symtim godu tautā izaudzs i nav tik vīgli puormeit, kai tys redzīs dažim latgalīšu entuziastim, sasavīnuošonys idejis korstim draugim.\nAr liriskom deklaracejom, ar “gluobšonu“ piec tuos vīneibys nav atrysynojams itys sarežgeitais vacais vaicuojums. Serbi i horvati, čehi i slovaki taipat ir vīnys tautys dalis, bet itī obeji puori jau seņ pyulejās i navar panuokt, ka nu juos divejim elementim izītu vīna tauteiba. Taipat i mums vajaga itū vaicuojumu kustynuot na ar deklaracejom i osom runom, bet ar lītys dziļu izdybynuošonu, ar myusu kūpeiguos volūdys i viesturis nūpītnu zynuošonu i saprasšonu.”\nKod i kai izdūti Svātī Roksti latgaliski 03/03/2020


LgSC pavasars Rēzeknē | Latgolys Studentu centrs\nLgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti.\n23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai dorbs veiktūs dreižuok, tyka izveiduotys vairuokys grupys. Kotrys grupys daleibnīki atkluoja sovu redziejumu par pasuokumim, kurus jī grybātu sataisiet. Tyka padūmuots gon par prasmju atteisteibu i pylnveiduošonu – ir ideja reikuot latgalīšu rokstu volūdys piecpušdīni, gon par cylvāku apvuoršņa paplašynuošonu, īmyužynojūt vysu, kas ir saisteits ar Latgolu i latgaliskū video versejā, taidā veidā īraugūt sovu tāvu zemi caur objektivu, sovaižuoku, varbyut kuram i meiluoku. Taipoš ari latgalīši zyna, ka „vasalā mīsā – vasals gors”, deļ tam LgSC bīdri i draugi ir gotovi jimt daleibu Lelajā tolkā, kas nūtiks 30. aprelī, taidā veidā na tikai sakuortojūt apkuortni, bet ari pavodūt laiku pi dobys. Aktivuokom izdareibom iz vosorys pusi ir plānuots maratona skriejīņs. I kas gon ir eists latgalīts bez ļusteigim daņčim?! Kur? Īspiejams, ka studentim īrostā vidī – kaidā dīnesta vīsneicā. Tyss vyss, kai ari vairuoki jau tradicejom boguoti pasuokumi, seminari, projekti gon vēļ ir tapšonys i sagatavuošonys stadejā, tūmār LgSC aktivisti tai aizaruove, apsprīžūt variantus i īspiejis pi čaja kruškys, ka laiks paguoja cīši mudri.\n28. martā LgSC daleibnīki sasatyka vēļ raizi, sperūt sūli tyvuok ideju realiziešonai – tyka saraksteits pasuokumu grafiks, deļ tam, ka grybit pīsadaleit kaidā nu LgSC aktivitatem, veritīs jaunuokuos viests!\nI vēļ. Pādejuos nedelis LgSC aktīvisti i Rēzeknes Augstškolys studenti aktivi dorbojās pi video par studentu dzeivi fiļmeišonys. Gaidom video!\nLgSC bīdrus i draugus varēs satikt ari Rēzeknes Augstškolys Informacejis dīnā (15. aprelī)!\nIr lels prīks, ka jaunīšim aizvīn pīaug interese par Latgolys kulturvidi i sabīdriskajim procesim, leidz ar tū pīaug ari LgSC daleibnīku skaits!\nPuorpublicāts nu: http://lakuga.lv/posts/latgolys-studentu-centra-lgsc-aktivitatis-rezekne/


Saeima pījāmuse Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu - lakuga.lv\nKarteņa: fragments nu karšu izdevnīceibys "Jāņa sēta" Latvejis kultuviesturiskuo īdalejuma kartis\nTemys: Latgola, Latvīšu viesturiskūs zemu lykums, lykumdūšona, Saeima\nSaeima trešdiņ, 16. junī, pījēme Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu. Tys paredz radeit vajadzeigūs prīšknūsacejumus īdzeivuotuoju kūpejuos identitatis styprynuošonai i latvīšu viesturiskūs zemu kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonai i ilgtspiejeigai atteisteibai, informej Saeimys Presis dīnests.\nLykuma, kas rysynuotu vītejūs kūpīnu kulturviesturiskuos identitatis i pīdereibys vaicuojumus, izstruodi paredz Administrativūs teritoreju i apdzeivuotūs vītu lykums. Lykumprojektu Saeimā padevs Vaļsts prezidents Egils Levits. Lykuma preambulā īkļauti latvīšu nacejis veiduošonuos viesturiskī aspekti i uzsvārts, ka latvīteibys daudzveideiba, kulturtelpys i latvīšu viesturiskūs zemu kulturviesturiskuo vide ir nacejis kūpejuo boguoteiba.\nJaunajā lykumā uzsvārta sevkura pogosta i piļsātys pīdereiba kaidai nu pīcu viesturiskūs latvīšu zemu – Vydzemei, Latgolai, Kūrzemei, Zemgalei i Sēlejai. Itamuos zemēs pastuovūšuos kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu, kas raksturoj latvīteibys daudzveideibu, saglobuošonai i atteisteišonai napīcīšams pīgrīzt vysys sabīdreibys viereibu, paradzūt ari atbolstu vītejom kūpīnom. Tys napīcīšams, kab sekmātu apzynuotu i sistematisku kulturpolitikys dorbu itamā jūmā, saceits lykumprojekta anotacejā.\nKarteņa: karšu izdevnīceibys “Jāņa sēta” Latvejis kulturviesturiskuo īdalejuma karte\nTaipat lykums nūsoka, ka Reigys vaļstspiļsāta kai Baltejis mārūga metropole ir viesturiska Vydzemis daļa i Reigys eipašuo identitate i kulturviesturiskuos vidis sovpateiba ir atbolstoma i veicynoma. Kai viesturiska Vydzemis daļa lykumā nūsaceita ari Jiurmolys vaļstspiļsāta.\nLykums nūsoka viesturiskūs zemu īdzeivuotuoju tīseibys i atbiļdeibu, nūsokūt, ka sevkurs var kūpt i atteisteit, kai ari veicynuot kūpeigū īinteresieteibu saglobuot i nūdūt cytom paaudzem sovys zemis identitati i kulturviesturiskū vidi.\nTaipat nūsaceits vaļsts i pošvaļdeibu pīnuokums viesturiskūs zemu identitatis i kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonā i atteisteibā, izstruodojūt i eistynojūt pastuoveigu politiku i nūdrūsynojūt atbolsta pasuokumus. Lykums paredz pošvaļdeibu sadarbeibu, kab veicynuotu kulturviesturiskuos vidis saglobuošonu i īdzeivuotuoju kūpeiguos identitatis izjiutu.\nMinistru kabinetam (MK) da ituo gods beigu aizdūts apstyprynuot Latvīšu viesturiskūs zemu i kulturtelpu atteisteibys plānu, kab saskaņuotu vaļsts i pošvaļdeibu eistynuotūs pasuokumus, kai ari koordinātu i mierķtīceigi izmontuotu itam mierķam daīmamūs vaļsts i pošvaļdeibu resursus. Plāns nūsaceits kai videja termeņa atteisteibys plānuošonys dokuments iz septenim godim, i juo izstruode uzticāta Kulturys ministrejai. Finansiejumu plāna eistynuošonai paradzāts nūsaceit, sagatavejūt 2023. gods vaļsts budžeta projektu.\nLykumā nūsaceits, ka MK reizi godā Saeimai i Vaļsts prezidentam snādz ziņuojumu par padareitū lykuma mierķu sasnīgšonā, plāna eistynuošonā i īcarātū tuoļuokū darbeibu. Pyrmais ziņuojums juosnādz da 2023. gods 30. juņam.\nTaipat lykums paredz izveiduot Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūmi, kurys aizdavums byus sekmēt vaļsts īstuožu i pošvaļdeibu sadarbeibu i lāmumu pījimšonu vaicuojumūs, kas skar viesturiskūs zemu identitati i kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu. Padūmē īkļaus kulturys ministru, vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru, finanšu ministru, ekonomikys ministru, izgleiteibys i zynuotnis ministru, satiksmis ministru, tīslītu ministru, zemkūpeibys ministru, kai ari Saeimys, Vaļsts prezidenta, pošvaļdeibu puorstuovi, vīnu sabīdreibys puorstuovi nu kotrys viesturiskuos zemis i lībīšu kūpīnys. Padūmis dorbu vadeis kulturys ministrs.\nLatvīšu viesturiskūs zemu lykums stuosīs spākā ituo gods 1. julī.\nAtguodynuosim, ka Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits, kurs 2020. gods 24. septembrī īsnēdze Saeimā Latvīšu viesturiskūs zemu lykumprojektu, 25. septembrī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā “Gors”, ituo lykumprojekta kontekstā aicynuoja iz diskuseju par latgaliskū identitati i īspiejom jū kūpt, saglobuot, atteisteit. Ar diskuseju var īsapazeit ITE.\nJuodasoka, ka Latgola kai latvīšu viesturiskuo zeme piec rūbežim nasakreit ar jaunū administrativi teritorialū īdalejumu. Viesturiskajā Latgolā ītylpst Bolvu, Kruoslovys, Leivuona, Ludzys, Preiļu, Rēzeknis nūvodi i Rēzeknis vaļstspiļsāta, niule jaunajam īdalejumam streideiguo Varakļuonu nūvoda teritoreja, nu Augšdaugovys i Jākubpiļs nūvodu, Daugovpiļs vaļspiļsātys – teritorejis Daugovys lobajā krostā, ari Aizkrauklis nūvoda Aivīkstis pogosta DA daļa, Pļaveņu piļsātys A daļa (bejušuo Gosteņu piļsāta); Modūnis nūvoda Borkovys pogosta daļa (izjamūt bejušū Saikavys pogostu), Ūšupis pogosta D daļa; Olyuksnys nūvoda Līpnys pogosts. Lykums paredz ari saglobuot viesturiskū atmiņu par bejušuo Abrinis apriņča Abrinis piļsātu i jai pīgulušajim sešim pogostim – Kacānu, Upmolys, Lynovys, Pūrlovys, Augšpiļs i Gauru.