Franču baroks ar čaji Latgolys zīmā - lakuga.lv\nBaroka muzykys dīnuos Rēzeknē ir bejuši daudzi izcili muziki. Jau pyrmajā koncertā 2005.godā klauseituoji īsapazyna ar spūžū klavesinisti Īvu Salieti, kura tymā laikā dzeivuoja Vuocejā. Paguojušajā vosorā prīceigi puorsteidza ziņa, ka niule Īva dzeivoj Rēzeknē. Muzykys meiļuotuoji sazarūseja – nu varēsim bīžuok dzeirdēt lobu muzyku! I lyuk, Īva myus aicynoj iz sasatikšonu – muzykā i sarunuos.\nKai Tu klivi par rēzeknīti?\nPar rēzeknīti klivu pamozom – pyrma vairuokim godim kūpā ar kolēgem nu Bāzelis suokūt Baroka dīnu tradiceju. Kotru septembri, asūt ite Rēzeknē, rēzeknīšus īpazynu vaira i vaira. 14 godus muna sāta beja Freiburga, Vuocejā. Iz tīni brauču studēt Sanū muzyku – pabeidžu augstškolys Freiburgā i Bāzelē, suoku aktivi koncertēt, jutūs breineigi arī uorpus dorba – izaveiduoja breineigs draugu lūks, daudz laika varieju veļteit atpyutai i ceļuojumim, bet nasaverūt iz cīši pīpiļdeitū i interesantū dzeivi, piec koncertim sātā sagaideja kaktuss pūdeņā i pusizdzarta krūzeite nu jau solta čaja. I tod kaiduos Baroka dīnuos… nu labi, tuoļuok nastuosteiši, bet, kod maņ tyka dūta īspieja izavēlēt storp pīrostū dzeivi Freiburgā ci saimi Rēzeknē, es saprotu – saime i Rēzikne. Deļ tuo, ka zynu – muzike es varu byut vysod i vysur.\nKai Tev pateik Rēzekne i rēzeknīši?\nRēzeknē maņ ruodīs skaista ar sovu vacū kūka apbyuvi i cakainajom lūgu ailem. Pošu reizi tei ir šmuka ar boltojom kupanom i saulē speidūšajom lāstakom. Tūmār vysskaistuokuo tei ir ar sovim cylvākim. Rēzeknē taipat kai cytur Latgolā dzeivoj spieceigi i sirsneigi cylvāki. Taida beja ari muna baba, pi kurys Dubnys krostūs pavadeju bierneibys laimeiguokū laiku – vosorys. Deļ tuo dzeivuot ite maņ nav nikas jauns, dreižuok pat kai atsagrīsšona pi saknem. Maņ cīši pateik dzierdēt latgalīšu volūdu, just, kai Rēzeknē i nūvodā apsazynoj, cīnej i kūpj tradicionalū kulturu. I vēļ – ite ir vysleluokī dzīduotuoji, tikū kai kūpā saīt vairuoki, tai jau aizīt daudzbolseiba!\nNu Vuocejis Tu tak naatbrauci vīna. Pastuosti par sovu ceļabīdru – klavesinu!\nBaroka dīnuos myusim beja mierkis – koč kod nuokūtnē Rēzeknē juobyut klavesinam. Laikam itai dūmai ir bejuse cīši spieceiga energeja, deļ tuo nu Rēzeknē ir na tikai klavesins, bet arī klavesiniste. Latveja nav eipaši puorpyldāta ar klavesinim – daži itaidi instrumenti ir Reigā, nu kurim, sovukuort, daži ir ituo vuorda cīneigi. Laikam vīns mozs klavesineņš ir Cēsīs, bet naasmu dzierdiejuse, ka veļ kur cytur. Šūbreid muns instruments Rēzeknē jiutās cīši labi, pyrmū reizi pīdzeivuoja eistu zīmu. Kūpā jau asom uzastuojuši Lelajā Giļdē, Radio Klasika 15 godu jubilejis koncertā. Nu ir pīguojuse kuorta Rēzeknei i Muokslys nomam.\nKaids byus Tovs koncerts Rēzeknē? Kaidu atmosferu grybātu radeit koncertā?\nItys koncerts byus eipašs ar tū, ka īcarātys ari sarunys. Kai tys izaviers, redzēsim vokora gaitā – maņ pateikt zynoma pašplyusma i improvizacejis momenti. Tai, ka tys varātu byut puorsteigums ari maņ! Nu jau vairuok kai pusgodu asu ite, i ir daguojs laiks īsapazeit – grybu paruodeit, kū doru es, i ari īpazeit baroka muzykys cīnietuojus Rēzeknē. Byus franču baroks i Latgolys zuoļu čaja – munupruot, cīši sadereiga kombinaceja!\nTod iz sasatikšonu 9. febralī 18.00 Rēzeknis Muokslys nomā!


Antra Kļavinska ar dorbu par etnonimim latgalīšu folklorā sajāmuse doktora grādu - lakuga.lv\nAntra Kļavinska ar dorbu par etnonimim latgalīšu folklorā sajāmuse doktora grādu\nTemys: Antra Kļavinska, doktora grāds, etnonimi, etnonimi Latgolā, filologeja, promocejis dorbs, Rēzeknis Augstškola, Roksts\n22. septembrī Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē nūtyka Volūdnīceibys zynuotņu nūzaris promocejis padūmis sēde, kurymā veiksmeigai promocejis dorbu “Etnonīmi latgaliešu folklorā: lingvistiskais aspekts” filologejis doktora grāda sajimšonai aizstuovēja Antra Kļavinska, kura ir Rēzeknis Augstškolys (RA) lektore, Regionalistikys zynuotniskuo instituta pietneica i RA Myužizgleiteibys centra storptautyskuos myužizgleiteibys i tuolvuiceibys projektu koordinatore.\nSova temata izvieli doktore pamatoj ar tū, ka jau nu suoku zynuojuse, ka pietejums byus saisteits ar latgalistiku, partū ka taišni itei jūma pošai ruodīs interesanta i jau īprīšk beja tykts pi pīredzis, dorbojūtīs ar latgalistiku saisteitūs pietejumūs. “Tys ir storpdisciplinars pietejums, kurymā ir integrāta volūdnīceiba, folkloristika, antropologeja, viesture, i tys ļaun iz volūdys paruodeibom pasavērt nu cyta skotpunkta,” stuosta A. Kļavinska.\nVeicūt sovu pietejumu, kura laikā tyka skateits ari etnonimiskuos leksikys variantums i daudzveideiba, raugūt statistiskai saskaiteit, kurs etnoss ir vysbīžuok pīmināts latgalīšu folklorā, pietneicu asūt puorsteidzs tys, ka folklorys dati nasakrytuši ar etnodemografiskajim datim. Ka pyrma tam ruodejīs, ka vysbīžuok pīmināti byus krīvi, izaruodejs, ka diveji popularuokī etnosi ir ebreji (žydi) i čyguoni. Studejūt teoretiskū literaturu etnologejā, A. Kļavinska saprotuse, ka folklorā tauteibu pīminiejums ir atkareigs nu etnosa cytaideibys/atškireibys. Ari viesturiskī faktori ītekmej etnonimu semantikys daudzveideibu. Te juoakcentej ari tys, ka pietejuma gaitā apsastyprynuoja zynuotneicys hipotetiskais pījāmums, ka latgalīšu folklorai etnonimiskuos leksikys semantikā varātu byut daudz kas kūpeigs ar lītaunīku folkloru.\nTaipat pietneica konstatējuse, ka apdzeivuotu vītu nūsaukumi ir cālušīs nu tymā apvydā dzeivojūšūs cylvāku pavuordem voi etniskuos pīdareibys apzeimiejumim. Tai, par pīmāru, Cyblys nūvoda Pušmucovys pogostā rādā vīna ūtrai atsarūn vairuokys apdzeivuotys vītys, kuru nūsaukumi ir tauteibu apzeimiejumi, – Latyši, Čyguoni, Poļaki.\nA. Kļavinska soka, ka dorba izstruodē gryutuokais asūt bejuse materiala vuokšona i atlase. Jei stuosta: “Tys beja apjūmeigs dorbs, partū ka raudzeju izmontuot piec īspiejis dažaiduoku folklorys žanru i laika pūsmu olūtus. Tys beja dorbītylpeigai. Ūtrkuort, dorbu apgryutynuoja tys, ka latvīšu volūdnīceibā moz viereibys ir pīvārsts etnonimu tipologejai, etnonimu semantikys izpietei. Tai, par pīmāru, myusu dīnuos ir aktuals vaicuojums, voi etnonimi latvīšu volūdā, leidzeigai kai angļu volūdā, ir skaitami par eipašvuordim.”\nPietneicai ir tyva na tik latgalīšu, nu ari lītaunīku volūda. “Kod studieju augstškolā, filozofejis pasnīdziejs prof. Laizāns maņ vaicuoja, voi asmu ūtruo meita saimē. Atbiļdieju apstyprynūšai i vaicuoju, kai jis tū zyna. Izaruod, muns vuords lītaunīku volūdā nūzeimoj “ūtruo”,” interesantū gadīni atguodoj A. Kļavinska, pībylstūt, ka interese par lītaunīku volūdu rodusēs, kod beja vareiba pīsadaleit Viļņys Universitatis reikuotajūs lītaunīku volūdys kursūs.\nAri itūšaļt lītaunīku volūdai ir svareiga lūma pietneicys dzeivē – Rēzeknis Augstškolā A. Kļavinska studentim vuica dažaidus ar volūdnīceibu saisteitus studeju prīškmatus – morfologeju, morfemiku i derivatologeju, etnolingvistiku, onomastiku, kai ari lītaunīku volūdu i latvīšu – lītaunīku volūdys tulkuošonys teoreju i praksi. Ari rokstūt sovu zynuotniskū dorbu, jei konsultiejuos na tik ar Latvejis kolegim, nu ari ar Lītovys pietnīkim, stažiejuos Lītovā – Lītaunīku literaturys i folklorys institutā.\nCytim pietnīkim A. Kļavinska īsoka, suocūt sovu pietejumu, vysupyrma atrast pīmāruotuokū metodologeju, kab varātu lobuok sastrukturizēt dorba gaitu i lykumsakareigai izprast, kai paveikt īplanavuotū. Tai kai piec aizstuoviešonys jaunuo doktore sajēme rūsynūšys recenzejis i konkretus pīduovuojumus, kū varātu dareit tuoļuok, tod tys ir aplīcynuojums, ka pi padareituo jei naapsastuos, nu turpynuos īsuoktū.\nInformaceju sagataveja Rēzeknis Augstškola


LaKuGa – Vosoruošona 2012\nVysys nūtikšonys »\t23/08/2012 @ 10:00 - 23:45\tKur:\nŠūgod piec pīcu godu puortraukuma Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja organizej školuotuoju i studentu vosorys kursus – nūmetni “Vosoruošona”, kas nūtiks Rogovkā nu 21. – 24. augustam.\nAicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas gryb styprynuot latgaliskū pašapziņu, īpazeit Latgolys kulturmontuojumu, izstruoduot sovys muoceibu programmys un materialus, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus i, prūtams, labi atsapyust i smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam. Šūgod kursu golvonuo tēma – latgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata latgalīšu rokstu volūda programys.\nNūdarbeibys byus latgalīšu rokstu volūdā, literaturā; īpazeisim latgalīšu rokstu volūdys standartu i programu, metodis, kai struoduot; kūpā dorbuosimēs pi muoceibu leidzekļu veiduošonys; pīsadaleisimēs diskusejā par latgalīšu volūdys vītu izgleiteibys sistemā, nūzeimi personeibys veiduošonā; tiks organizeita ekskurseja pa Nautrānu nūvoda kulturviesturiskuom vītom.\nByus daudzveideiga atpyuta. Tai kai školuotuojam ļūti svareigi sakuortuot pošam sevi jaunajam muoceibu godam, uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot labi. Lektori – Latvejis Universitatis , Rēzeknis Augstškolys i cyti specialisti.\nGaidom Tevi, školuotuoj, ja sovim audzieknim jau muoci saskatēt sova nūvoda boguoteibys, gaidom Tevi, ja grybi tū darēt. Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.\nPīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaciešonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv\nPīteikumus gaidom leidz 3. augustam. Daleibys moksa Ls10. ( byus kvīts, lai varātu apmoksuot)\nDaleibnīkim pec pīsateikšonuos atsyuteisim seikuoku informaceju ar dīnys parādu i par vysu, kas gaida augusta dīnuos i naktīs.\nVaira dazynuošonys: Veronika Dundure (t.26481524) ; Anita Žogota (t.29159084).\nKinys “Vīna vosora deļ vysu” izruodeišona\tViertīs vaira »\tLaKuGa vaicoj:\nPar Latgolu runojLatgola runojArtillerry: RT @rotkocentre: Tiek izsludināts konkurss bērniem „Es esmu no Daugavpils” http://t.co/rcERIMefOk http://t.co/LZnaxbi7qo 5 hours agoreply\nsuvorz: RT @RezeknesPilseta: REZEKNE.LV: Vipingas mežaparkā stādīs kokus http://t.co/tg6H2s3vAi 23. maijā plkst. 14.00 ikviens tiek aicināts uz Vipingas mežaparku. 6 hours agoreply\nrotkocentre: RT @KMakhlin: @Rozite Daugavpilī: Cietoksni ar M. Rotko centru, pilsētas svētki ir jūnija 2.nedēļā, Mālu centrs, zoodārzs. 7 hours agoreply\nmiedzis: RT @DabasuDurovys: Šūvokor 22:00 teikamēs Reigys "Kraklūs" 8 hours agoreply\nJaunuokī roksti\tJersika svieteis 810. godadīnu


Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa PDF By author Kr̥shṇabihārī Miśra last download was at 2017-04-29 30:31:36. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa book.\nĀsthā aura saundarya PDF By author Rambilas Sharma last download was at 2017-01-27 31:33:10. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura saundarya book.\nĀsthā kā agni-kuṇḍa PDF By author Ārasī Prasāda Siṃha last download was at 2016-05-19 37:26:07. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā agni-kuṇḍa book.\nĀsthā kā sūraja PDF By author Gaṇeśa Prasāda Gupta Gaṇeśa last download was at 2016-02-29 08:49:01. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā sūraja book.\nĀsthā ke āyāma PDF By author Gaṇeśa Muni Śāstrī last download was at 2017-02-04 36:01:40. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke āyāma book.\nĀsthā ke caraṇa PDF By author Nagendra last download was at 2017-05-07 37:17:45. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke caraṇa book.\nĀsthā ke gīta, anāsthā ke bīca PDF By author Bhānuśaṅkara Mehatā last download was at 2016-03-27 05:43:26. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke gīta, anāsthā ke bīca book.\nĀsthā ke phūla PDF By author Matsyendra Śukla last download was at 2016-01-24 54:40:13. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke phūla book.\nĀsthā ke praharī PDF By author Satyapal Chugh last download was at 2016-01-10 58:08:08. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke praharī book.\nĀsthā ke śikhara PDF By author Hari Maharshi last download was at 2017-05-15 05:18:29. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke śikhara book.


Pogoda Sījān - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Iran Pogoda na jutro - Sījān\nAktualna pogoda, godz. 20:42 05:41 20:07\nSījān - pogoda godzinowa na jutro\nSījān - archiwum pogody\nSījān - średnie temperatury\nPaździernik 16°C maks. 20°C min. 9°C


Édouard Manet - Pfeiffer | bilderdepot24\n30 x 90 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 40 x 120 cm 3 tlg. 40 x 40 cm 8-eckig 40 x 40 cm rund 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 160 cm 50 x 50 cm 8-eckig 50 x 50 cm rund 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 180 cm 3 tlg. 60 x 60 cm 8-eckig 60 x 60 cm rund 60 x 90 cm 3 tlg. 68 x 60 cm 6-eckig 80 x 120 cm 3 tlg. 90 x 150 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Édouard Manet - Pfeiffer"\nWeiterführende Links zu "Édouard Manet - Pfeiffer"\nKundenbewertungen für "Édouard Manet - Pfeiffer"


LaKuGa – “Pi myusim Latgolā” – Renārs Bulduris par basketbolu, “slam dunk” i lelim sapynim\nLaKuGa 27. Februars, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” – Renārs Bulduris par basketbolu, “slam dunk” i lelim sapynim\nLaikā, kod sabīdreiba i medeji apsprīž Kristapa Puorziņģa sasnāgumus basketbolā, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi sportiskuo riezeknīša Renāra Buldura, kura speits i naatlaideiba vaduse pi zeimeigu panuokumu.\nGodūs jaunais sportists rateņkrāslu pamozom īmejs pret basketbolu i individualim trenenim. Itūšaļt Renārs Bulduris ir “slam dunk” čempions i basketbola jūmys atteisteituojs Rēzeknē.\nJis ir na tik basketbolists, nu ari itūgod napuorspāts “slam dunk” saceņseibuos LBL Zvaigžņu spēlē, izpyldūt sarežgeitu triku, nu viersa trīcūt basketbola bumbu grūzā.\nRenāra sportista karjera varēja beigtīs ari pyrma vairuoku godu, kod spēlis laukumā jis nūpītnai traumēja ceļgolu. Uorsti jam beja nūlāmuši vysu atlykušū dzeivi pavadeit rateņkrāslā, tok Renārs nabeja ar mīru.\nATSLĀGVUORDI » Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Renārs Bulduris, Roksts


Zaudējis spēku - Noteikumi par nelegālā apritē esošo narkotisko un psihotropo vielu un zāļu iedalījumu apmēriem\nRīgā 2000.gada 19.septembrī (prot. Nr. 44, 18.§)\nIzdoti saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma\nspēkā stāšanās laiku un kārtību" pārejas noteikumu 3.punktu\n1. Šie noteikumi nosaka nelegālā apritē esošo Labklājības ministrijas uzraudzībā esošo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru I, II un III sarakstā (turpmāk - I, II un III saraksts) iekļauto narkotisko un psihotropo vielu un zāļu iedalījumu apmērus, ar kuriem sākot iestājas kriminālatbildība vai kuri atzīstami par lieliem apmēriem.\n2.1. I saraksts ( aizliegtās sevišķi bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas (1.pielikums);\n2.2. II saraksts ( ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem (2.pielikums);\n2.3. III saraksts ( bīstamās psihotropās vielas, kuras var tikt izmantotas ļaunprātīgos nolūkos (3.pielikums).\n3. Atzīt par spēku zaudējušiem Ministru kabineta 1999.gada 28.decembra noteikumus Nr.452 "Noteikumi par nelegālā apritē esošo narkotisko un psihotropo vielu un zāļu iedalījumu apmēriem" (Latvijas Vēstnesis, 1999, 446./451.nr.).\nLabklājības ministrijas uzraudzībā esošo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru I sarakstā iekļautās vielas\n(aizliegtās sevišķi bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas)\np.k. Vielas nosaukums Apmēri, ar kuriem sākot iestājas kriminālatbildība Apmēri, kuri atzīstami par lieliem apmēriem\n1.1. acetorfīns 0,1 g 1 g\n1.2. acetil-alfa-metilfentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.3. alfacetilmetadols 0,1 g 1 g\n1.4. alfa-metilfentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.5. beta-hidroksifentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.6. beta-hidroksi-3-metilfentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.7. desomorfīns 0,1 g 1 g\n1.8. etorfīns 0,1 g 1 g\n1.9. heroīns* 0,0001 g 0,005 g\n1.10. jēlopijs 0,2 g 10 g\nmarihuāna, nežāvēta 5 g 1 kg\nmarihuāna, izžāvēta 1 g 100 g\nhašišs 0,1 g 50 g\n1.12. kanabisa sveķi, eļļa 0,04 g 20 g\n1.13. ketobemidons 0,1 g 1 g\n1.14. kokas krūma lapas, izžāvētas 10 g 500 g\nizžāvēti 10 g 250 g\nneizžāvēti 50 g 1250 g\nmagoņu salmu ekstrakts 30 ml 200 ml\nmagoņu salmu koncentrāts 1 ml 50 ml\nopijs, kas iegūts no augu ekstraktiem 0,1 g 10 g\nacetilētais un daļēji acetilētais opijs 0,05 g 10 g\n1.17. 3-metilfentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.18. 3-metiltiofentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.19. MPPP 0,07 g 1 g\n1.20. para-fluorofentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.21. PEPAP 0,07 g 1 g\n1.22. tiofentanils 0,0001 g 0,002 g\n2.1. brolamfetamīns* 0,0001 g 0,01 g\nar brolamfetamīnu piesūcināts papīrs 1 gab. 3 gab.\n2.2. DET 0,02 g 1 g\n2.3. DMA* 0,02 g 1 g\n2.4. DMHP* 0,05 g 1 g\n2.5. DMT* 0,02 g 1 g\n2.6. DOET* 0,0001 g 0,001 g\n2.7. efedras augs, izžāvēts 100 g 1 kg\n2.8. eticiklidīns 0,0001 g 0,01 g\n2.9. katinons* 0,02 g 1 g\n2.10. (+)-lizergīds* 0,0001 g 0,001 g\nar LSD piesūcināts papīrs (marka) 1 gab. 3 gab.\n2.11. MDMA* 0,02 g 1 g\n2.12. meskalīns 0,03 g 1 g\n2.13. 4-metilaminorekss* 0,01 g 1 g\n2.14. metkatinons, metilkatinons, (efedrons)* 0,02 g 3 g\npašizgatavots preparāts no efedrīna, kas satur efedronu 1 ml 50 ml\n2.15. MMDA* 0,02 g 1 g\n2.16. N-etil MDA* 0,02 g 1 g\n2.17. N-hidroksi MDA* 0,02 g 1 g\n2.18. paraheksils 0,05 g 1 g\n2.19. PMA* 0,02 g 1 g\nizžāvētas 0,5 g 5 g\nnežāvētas 5 g 100 g\n2.21. psilocibīns; psilocīns; psilotsīns 0,01 g 1 g\n2.22. roliciklidīns 0,0001 g 0,01 g\n2.23. STP, DOM* 0,0001 g 0,02 g\n2.24. tenamfetamīns (MDA)* 0,02 g 1 g\n2.25. tenociklidīns 0,0001 g 0,01 g\n2.26. tetrahidrokannabinols 0,003 g 1 g\n2.27. TMA* 0,3 g 1 g\ntabletes ar aktīvās vielas saturu jebkurā daudzumā 1 tabl. 7 tabl.\n2.28. etriptamīns 0,05 g 1 g\nMBDB un citi 0,02 g 1 g\n3.1. amfetamīns* 0,02 g 0,3 g\n3.2. deksamfetamīns* 0,03 g 0,3 g\n3.3. fenetillīns* 0,03 g 0,3 g\n3.4. levamfetamīns* 0,03 g 0,3 g\n3.5. metamfetamīns* 0,03 g 0,3 g\n3.6. metamfetamīns racemāts* 0,02 g 0,3 g\n3.7. levometamfetamīns* 0,03 g 0,3 g\n3.8. 4-metiltioamfetamīns 0,03 g 0,3 g\n4.1. katīns* 0,03 g 0,3 g\n5.1. etilamfetamīns* 0,03 g 0,3 g\n5.2. fenproporekss* 0,03 g 0,3 g\n5.3. fentermīns* 0,03 g 0,3 g\n5.4. mefenorekss* 0,03 g 0,3 g\n1.1. acetildihidrokodeīns 0,2 g 2 g\n1.2. acetilmetadons 0,2 g 2 g\n1.3. alfentanils 0,2 g 2 g\n1.4. allilprodīns 0,2 g 2 g\n1.5. alfameprodīns 0,2 g 2 g\n1.6. alfametadols 0,2 g 2 g\n1.7. alfa-metiltiofentanils 0,2 g 2 g\n1.8. alfaprodīns 0,2 g 2 g\n1.9. anileridīns 0,2 g 2 g\n1.10. benzetidīns 0,2 g 2 g\n1.11. benzilmorfīns 0,2 g 2 g\n1.12. betacetilmetadols 0,2 g 2 g\n1.13. betameprodīns 0,2 g 2 g\n1.14. betametadols 0,2 g 2 g\n1.15. betaprodīns 0,2 g 2 g\n1.16. benzitramīds 0,2 g 2 g\n1.17. dekstromoramīds 0,2 g 2 g\n1.18. dekstropropoksifēns 0,2 g 2 g\n1.19. diampromīds 0,2 g 2 g\n1.20. dietiltiambutēns 0,2 g 2 g\n1.21. difenoksīns 0,2 g 2 g\n1.22. dihidrokodeīns 0,2 g 2 g\n1.23. dihidromorfīns 0,2 g 2 g\n1.24. dimenoksadols 0,2 g 2 g\n1.25. dimefeptanols 0,2 g 2 g\n1.26. dimetiltiambutēns 0,2 g 2 g\n1.27. dioksafetilbutirāts 0,2 g 2 g\n1.28. difenoksilāts 0,2 g 2 g\n1.29. dipipanons 0,2 g 2 g\n1.30. drotebanols 0,2 g 2 g\n1.31. ekgonīns un tā atvasinājumi 0,2 g 2 g\n1.32. etilmetiltiambutēns 0,2 g 2 g\n1.33. etilmorfīns 0,02 g 2 g\n1.34. etokseridīns 0,2 g 2 g\n1.35. etonitazēns 0,2 g 2 g\n1.36. fenadoksons 0,2 g 2 g\n1.37. fenampromīds 0,2 g 2 g\n1.38. fenazocīns 0,2 g 2 g\n1.39. fenomorfāns 0,2 g 2 g\n1.40. fenoperidīns 0,2 g 2 g\n1.41. fentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.42. folkodīns 0,2 g 2 g\n1.43. furetidīns 0,2 g 2 g\n1.44. hidrokodons 0,2 g 2 g\n1.45. hidromorfinols 0,2 g 2 g\n1.46. hidromorfons 0,2 g 2 g\n1.47. hidroksipetidīns 0,2 g 2 g\n1.48. izometadons 0,2 g 2 g\n1.49. klonitazēns 0,2 g 2 g\n1.50. kodeīns 0,2 g 2 g\n1.51. kodoksīms 0,2 g 2 g\n1.52. kokaīns* 0,01 g 1 g\n1.53. levofenacilmorfāns 0,2 g 2 g\n1.54. levometorfāns 0,1 g 2 g\n1.55. levomoramīds 0,2 g 2 g\n1.56. levorfanols 0,2 g 2 g\n1.57. metadons 0,01 g 1 g\n1.58. metadona starpprodukts 0,2 g 2 g\n1.59. metazocīns 0,2 g 2 g\n1.60. metildezorfīns 0,2 g 2 g\n1.61. metildihidromorfīns 0,2 g 2 g\n1.62. metopons 0,2 g 2 g\n1.63. moramīda starpprodukts 0,2 g 2 g\n1.64. morferidīns 0,2 g 2 g\n1.65. morfīns 0,01 g 1 g\n1.66. morfīna metobromīds 0,2 g 2 g\n1.67. morfīna-N-oksīds 0,2 g 2 g\n1.68. mirofīns 0,2 g 2 g\n1.69. nikokodīns 0,2 g 2 g\n1.70. nikodikodīns 0,2 g 2 g\n1.71. nikomorfīns 0,2 g 2 g\n1.72. noracimetadols 0,2 g 2 g\n1.73. norkodeīns 0,2 g 2 g\n1.74. norlevorfanols 0,2 g 2 g\n1.75. normetadons 0,2 g 2 g\n1.76. normorfīns 0,2 g 2 g\n1.77. norpipanons 0,2 g 2 g\n1.78. oksikodons 0,2 g 2 g\n1.79. oksimorfons 0,2 g 2 g\n1.80. opijs 0,1 g 3 g\nomnopons 0,02 g 3 g\n1.81. petidīns 0,2 g 2 g\n1.82. petidīna starpprodukts A 0,2 g 2 g\n1.83. petidīna starpprodukts B 0,2 g 2 g\n1.84. petidīna starpprodukts C 0,2 g 2 g\n1.85. piminodīns 0,2 g 2 g\n1.86. piritramīds 0,1 g 1,5 g\n1.87. proheptazīns 0,2 g 2 g\n1.88. properidīns 0,2 g 2 g\n1.89. propirāms 0,2 g 2 g\n1.90. racemetorfāns 0,2 g 2 g\n1.91. racemoramīds 0,2 g 2 g\n1.92. racemorfāns 0,2 g 2 g\n1.93. sufentanils 0,0001 g 0,002 g\n1.94. tebakons 0,2 g 2 g\n1.95. tebaīns 0,2 g 2 g\n1.96. tilidīns 0,2 g 2 g\n1.97. trimeperidīns (promedols) 0,03 g 2 g\n1.98. dihidroetorfīns 0,2 g 2 g\n1.99. remifentanils 0,2 g 2 g\n2.1. cipeprols 0,2 g 3 g\n2.2. fenciklidīns 0,0001 g 0,01 g\n2.3. fenmetrazīns 0,1 g 1 g\n2.4. meklokvalons 0,2 g 2 g\n2.5. metakvalons 0,05 g 1 g\n2.6. metilfenidāts 0,2 g 2 g\n2.7. sekobarbitāls 0,2 g 2 g\n2.8. dronabinols 0,2 g 2 g\n3.1. amobarbitāls 0,1 g 10 g\n3.2. buprenorfīns 0,001 g 0,12 g\n3.3. butalbitāls 0,1 g 5 g\n3.4. ciklobarbitāls 0,1 g 5 g\nheksenāls 0,1 g 5 g\n3.5. flunitrazepāms 0,01 g 0,5 g\n3.6. glutetimīds 1,5 g 15 g\n3.7. pentazocīns 0,03 g 1 g\n3.8. pentobarbitāls 0,1 g 5 g\n3.9. heksobarbitāls 0,1 g 5 g\n1. allobarbitāls 0,6 g 3 g\n2. alprazolams 0,0001 g 0,03 g\n3. amfepramons 0,125 g 7,5 g\n4. aminorekss 0,01 g 0,1 g\n5. barbitāls 0,5 g 3 g\n6. benzfetamīns 0,6 g 3 g\n7. bromazepāms 0,4 g 10 g\n8. brotizolams 0,01 g 3 g\n9. butobarbitāls 0,6 g 3 g\n10. cefedrīns 0,5 g 3 g\n11. triheksifenidils 0,01 g 3 g\ntarēns 2 tabl. 6 tabl.\n12. delorazepāms 0,6 g 3 g\n13. diazepāms 0,1 g 1 g\n14. efedrīns 0,6 g 5 g\n15. estazolams 0,02 g 3 g\n16. ethlorvinols 0,6 g 3 g\n17. etinamāts 0,6 g 3 g\n18. etilloflazepāts 0,6 g 3 g\n19. fenatīns 0,6 g 3 g\n20. fenazepāms 0,05 g 10 g\n21. fenkamfamīns 0,6 g 3 g\n22. fendimetrazīns 0,6 g 3 g\n23. fenobarbitāls 0,6 g 3 g\n24. fludiazepāms 0,6 g 3 g\n25. flurazepāms 0,6 g 3 g\n26. tofizopāms 0, 6 g 3 g\n27. halazepāms 0,05 g 3 g\n28. haloksazolams 0,6 g 6 g\n29. hlordiazepoksīds 0,5 g 3 g\n30. kamazepāms 0,6 g 3 g\n31. ketazolams 0,6 g 3 g\n32. klobazāms 0,6 g 3 g\n33. kloksazolāms 0,6 g 3 g\n34. klonazepāms 0,06 g 1 g\n35. klorazepāts 0,6 g 3 g\n36. klotiazepāms 0,6 g 3 g\n37. lefetamīns 0,6 g 3 g\n38. litija oksibutirārs 0,6 g 3 g\n39. loprazolāms 0,6 g 3 g\n40. lorazepāms 0,02 g 1 g\n41. lormetazepāms 0,6 g 3 g\n42. mazindols 0,6 g 3 g\n43. mebikars 3 g 6 g\n44. medazepāms 0,5 g 1 g\n45. meprobamāts 0,6 g 3 g\n46. metilfenobarbitāls 0,6 g 3 g\n47. metiprilons 0,6 g 3 g\n48. mezokarbs 0,6 g 3 g\n49. midazolāms 0,6 g 3 g\n50. nātrija oksibutirāts 0,6 g 3 g\n51. nimetazepāms 0,6 g 3 g\n52. nitrazepāms 0,1 g 2 g\n53. nordazepāms 0,6 g 3 g\n54. oksazepāms 0,5 g 6 g\n55. oksazolāms 0,6 g 3 g\n56. pemolīns 0,6 g 3 g\n57. pinazepāms 0,6 g 3 g\n58. pipradrols 0,6 g 3 g\n59. pirovalerons 0,6 g 3 g\n60. prazepāms 0,6 g 3 g\n61. pseidoefedrīns 0,6 g 10 g\n62. sekbutabarbitāls 0,6 g 3 g\n63. propanidīds 0,5 g 5 g\n64. temazepāns 0,5 g 3 g\n65. tetrazepāms 0,6 g 3 g\n66. triazolāms 0,0001 g 0,005 g\n67. vinilbitāls 0,6 g 3 g\n68. zopiklons 0,06 g 0,4 g


LaKuGa – Juļa vydā gaidoma tradicionaluo Rēzeknis nūvoda dīna\nLaKuGa 30. Juņs, 2015. gods Comments Off on Juļa vydā gaidoma tradicionaluo Rēzeknis nūvoda dīna\n18. julī Ančupānu īlejā (kartodromā) nūtiks tradicionaluo Rēzeknis nūvoda dīna, kur paradzātys i sportiskys aktivitatis, i kulturys nūtikšonys.\nNu 12 stuņdem basketbola spēlis cīneituoji varēs nūskaidruot lobuokū komandu strītbola saceņseibuos, sovukuort 14.00 pyrmūreiz nūtiks saceņseibys “Rēzeknis nūvoda stypruokais lauku veirs”. Kab tyktu par vysa nūvoda spieceiguokū veiru, pogostu stiprinīkim sovs spāks i iztureiba byus juopuorbauda vysdažaiduokajuos disciplinuos, tymā skaitā traktora rīpys veļšonā, bolkys ceļšonā, patmaļu akmiņa nesšonā i cytur. Tikom mozī styprinīki sovu izveiceibu varēs puorbaudeit “Pīdzeivuojumu stygā”, kur atrakcejis i stafetis bārnim pīduovuos bīdreiba “Par stipru ģimeni”.\nTurpynojūt pārņ īsuoktū “Pogostu dyžuošonuos” tradiceju, ari itūgod Rēzeknis nūvoda pogosti ruodeis, ar kū tī ir stypri i boguoti. Pogostu teltīs byus i omotnīku paraugdemonstriejumi, i rodūšuos darbneicys, i muokslinīciskuos pošdarbeibys kolektivu prīšknasumi, i kulinarais montuojums. Kai īrosts, vysys dīnys garumā apmaklātuojus gaideis ari omotnīku darynuojumu tierdzeņš.\n16.00 ar koncertu “Manas mājas dzimtā novadā” suoksīs svātku muzykaluo daļa i tiks gūdynuotys Rēzeknis nūvoda stypruokuos, kupluokuos saimis, kai ari Zalta puori. Sovukuort 17.30 sevkurs aicynuots īveit ari sovu bolsu storptautiskuo folklorys festivala “Baltica” Dižkoncerta kūpkorī, kur iz vīnys skotuvis kuops i vītiejuos skaneiguokuos folklorys kūpys, i ari gosti nu Boltkrīvejis, Gruzejis, Portugalis, Norvegejis, Ukrainys i cytom vaļstim. Tī, kurim nabyus vareibys “Baltica” Dižkoncertu redzēt i dzierdēt kluotīnē, tuos pošys dīnys vokorā, 21.00 tū varēs vērtīs Latvejis Televizejis 1. kanalā.\nTikom Ančupānu īlejā ļusteiba turpynuosīs. Nu 20.00 da pošai reita gaismai sevkurs ir aicynuots izadoncuot svātku koncertā, kur iz diveju skotuvu sovus lobuokūs “gobolus” izdzīduos 13 grupys i muziki, tymā skaitā “Pērkons”, “Skyforger” “Musiqq”, “Galaktika”, “Sovvaļnīks”, “Rikši”, “Green Novice”, Jurs Ostrovskis, “Kapļi”, Igauņu saime i cytys.\nĪīšona iz vysim pasuokumim – breiva.\nKarteņa: Rēzeknis nūvoda dīna 2013. godā (autore Inese Čiževska)\nATSLĀGVUORDI » Baltica, Baltica 2015, Rēzeknis nūvoda dīna, Rēzeknis nūvods, Roksts


8. A. 705. A. G a r i - J u o n e n o 40 g. v e c a s M. D o r t h o l c a s D r i c ā n u p a g a s t ā.\nVīns kēneņš apprecēja sev par sīvu cīši skaistu, jaunu meitiņi, jī dzeivuoja ilguoku laiku, bet jīm nabēja bārnu. Kēneņš un kēneņine stypri gribēja, ka jīm byutu kod vīns bārns. Par deviņgom kēnestim dzeivuoja kēneņines tāva muosa, jei beja rogona un zynuoja, kai var pataisīt, ka byus bārni. Kēneņš pīroksta rogonai gruomotu, un syuta sovu sulaini uz rogonu. Senuok mašinas ceļu nabeja un vajadzēja puorīt kuojom deviņas kēnests, cykam tikt pi rogonas. Sulainis īt vairuok kai goda ilgu laiku un teik gon pi rogonas; īīt rogonas skaistajā pilī, atdūd jai gruomotu un pastuosta, ka kēneņš un kēneņine ir stypri nūskumuši par tū, ka jīm nava nivīna bārna. Rogona pajem gruomotu, izlosa, nūsaklausa sulaiņa stuostu, nazkū pašveikst, īdūd jam skaistu, skaistu uobelīti un pasoka: "Atdūd tū uobelīti kēneņa sīvai, lai apād! Kai tikai ītū uobelīti apēss, jai tyuliņ atsarass bārns."\nSulains ībuož uobelīti ceļa tašiņā un laižas atpakaļ. Taidā garā ceļojumā jam vajadzēja nūturēt naktsmuojas vairuokuos vītuos. Vīnu nakti jis īguoja pi ļesnīka, tys jū pījemja uz nakts. Sulains beja stypri nūsaguojīs, īīt jesnīka muojiņā, nūjem tašiņu, kurā beja skaistais uobelīts, pakar vadzī, pats atsagulst un stypri aizmīg. Ļesnīkam bejis ostoņu godu vacs puika, tys īrauga karinējūt pī sīnas tašiņu, daīt, nūjem tašiņu, apsaver, kas tašeņā īškā, un atrūn skaistū uabelīti. Uobelīts puikam pateik, jis nikuo daudzi nadūmuodams, pajem un apād tū uobelīti. Reitā sulains atsamūst, apsaver tašiņu i nūsabeist, ka skaistais uobelīts par nakti pazudis. Kū nyu darīt? Dīumoj jis: īt atpakaļ uz rogonu puoruok gars ceļš un navar zynuot, voi īdūs ūtru taidu uobelīti; aizīt bez kuo uz kēneņa pili nadreikst. Dūmoj, dūmoj sulains un nūsprīž nūpierkt kaidu uobelīti un aiznest kēneņinei - tai i padora. Aizīt jis pi vīna duorzinīka un izlosa pašu skaistuokū uobelīti, nūpierk un nūnas kēniņinei. Pēc dažom stundem puikam pīdzamst meitine. Puika cīši nūsabeist i nazyna, kū darīt ar mozū bārnu. Pajem jis tū bārnu, aiznas uz meža molu un īsvīž gruovī. Mozuo meitine guļ vīna gruovī un gauži raud. Vēja muotei meitines palīk žāl - sasaceļ lela vātra un meitini īnas ūzula zorā. Syupuojas meitine uz ūzula zora un aug na godim, a dīnom. Krauklis, īraudzējis skaistū meitini, suok jai nest ēst kotru dīnu. Meitine sēd uz zora, šyupuojas un cīši skaisti dzīd:\nUobeļs muns tāvs,\nPuišeļs muna muote,\nVīsols mani iznesja\nKrauklis muns baruotuojs,\nŪzuls muns šyupuotuojs,\nĒrzeļs muns precētuojs,\nKēneņš muns bryutgons!\nKad meitine dzīduoja šū skaistū dzīsmiņu, ķēneņa dāls ar sovu sulaini obi juoja uz jakts. Juodami jī izdzierda dzīduošonu. Kēneņa dāls syuta sulaini, lai pasaver, kas tur dzīd; sulains juoj uz tū pusi, kur dzīd, un īrauga ūzula zorā šyupuojūtīs skaistū meitini. Jis atjuoj pi kēneņa dāla un pastuosta, ka redzēja ūzula zorā šyupuajūtis skaistu meitini, kas tur dzīd. Kad sulains pastuostīja vysu dzīsmiņu, tod kēneņa dāls juoja pats pi ūzula skatētīs skaistū meitini un arī nūklausīt juos dzīduošonu. Dajuojis pi ūzula, jis redzēja tū pašu skaistū meitini, par kuru sulains stuostīja. Kēneņa dālam cīši patyka skaistuo meitine, jis nūcēle jū nu ūzula zora, aizvedja uz sovu pili, un ka meitine izauga par margu, tod kēneņa dāls apprecēja jū sev par sīvu.


Zynomi Latgalīšu kulturs goda bolvys «Boņuks 2019» nominanti | Rēzekne, Latvija | BalticTravelnews\n06.02.2020 06:05 | Latvija\nIr golā žurejis dorbs pi Latgalīšu kulturys goda bolvys "Boņuks 2019" pretendentu izviertiešonys, i niu zynomi 30 bolvys nominanti.\nItūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāggumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau divpadsmitū reizi. Ceremonejā tiks paviesteiti desmit bolvys "Boņuks 2019" sajiemieji i gūdynuots ari bolvys "Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā" sajiemiejs. Bolvu padūšonys ceremoneja nūtiks 2020. goda 23. februarī, 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē.\nKoč ari goda suokumā izskanēja švuorbys par bolvys pastuoviešonu iz prīšku, ituo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys "Boņuks" ceremoneja byus i, cik vareiba ļaus, bolvys reikuošona vysmoz cikom naapsastuos. Latgolys viestnīceibys GORS, kas ir ir bolvys reikuotuojs, vadeituoja Diāna Zirniņa soka: "Koč ari pārnejuo goda beigys i ituo goda suokums mums ir bejs puordūmu i izviertiešonys laiks, vys tik prīcojamīs par vysu sabīdreibys atbolstu i iņteresi, kū "Boņuks" ir sajiems. Vaļsts kulturkapitala fonda ekspertu lāmums lyka vēļ vaira sasamobilizēt pošim, īsasaisteit cytim i dūmuot par Latgalīšu kulturys goda bolvu "Boņuks" kai eistyn cīši svareigu latgaliskuos kulturys daļu. Asam cīši pateiceigi Latvejis Republikys Kulturys minisrejai, kura aktivi īsastuoj par lokalūs kulturtelpu atteisteibu, rūnūt īspieju bolvai "Boņuks 2019" atrast sovus varūņus. Bolva itūgod tiks padūta jau 12. reizi, i myusu gribiešona i mierkis taipat kai da ituo ir ceļt tuos kvalitati, styprynuot ari latgaliskū pošapziņu, rūsynojūt dareit arviņ jaunys lītys, taiseit nūtikšonys i aktivitaitis latgaliski. "Boņuks 2019" nominantu spektrys ir cīši plots kai satura, tai ari geografejis mārūgā, kas vēļ vaira pīruoda tū, ka tei nav viņ regiona bolva, tei ir latgaliskuos kulturys vysā pasaulī bolva."\nLatgalīšu kulturys goda bolvys mierkis ir apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynuot aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynuot i rūsynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atsateisteišonu iz prīšku. "Boņuks 2019" gūdynuos par sasnāgumim i padareitū 2019. godā. Bolvys pretendentu īsnēgšonys i nominantu nūskaidruošonys process itūgod turpynuoja pārn īsuoktū vierzīni, naizdolūt atseviškys nominacejis, bet viertejūt vysa goda padareitū kūpā. Bolvai tyka sajimtys gondreiz 100 dasacejuma anketys kategorejuos "Volūda. Literatura. Publicitika", "Audio. Video" i "Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys", vysu bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 80 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu vierteišonys kritereji tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonaņse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta pamastī pādi – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.\nLatgalīšu kutlurys goda bolvys "Boņuks 2019" nominanti ir (alfabeta parādā):\n1. Apvīneiba "Latgalīšu Reps"\n2. Baļtejis džeza festivals "Škiuņa džezs" (Lūznovys muiža)\n3. Ciblys folklorys kūpa "Ilža". Albums i pietejums "Ludzas igauņu dziesmas"\n4. Dokumentals stuosts par kordirigentis Terēzis Brokys myužu "Aiz azara bolti bārzi..." (Anna Rancāne i Daugovpiļs piļsātys dūme)\n5. Dokumentaluo filma "Latgalīši Sibirī" (bīdreiba "Latgolys Producentu Grupa")\n6. Dokumentaluo filma "Valkātājs" (bīdreiba "Dokumentālists")\n7. Dokumentaluo filma "Prīsters" (Latvejis Televizeja. Filmu programa "Latvijas kods")\n8. Dzejis videoklipi "Dūmoj ar komatim" (bīdreibys "Latgolys Producentu Grupa" i "Kukuži")\n9. Egita Kancāne. Stuostu kruojums "Syltuo mola"\n10. Etnografiskūs tārpu darynuotuoja i školuotuoja Iveta Seimanova\n11. Evalda Vasilevska pīminis izstuode i gruomota "Evalds Vasilevskis" (Evija Vasilevska i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs)\n12. Grupys "Bez PVN" dzīsmis, video i koncerts "Rūbeži"\n13. Ilmāra Znotiņa fotoprojekts i izstuode "Latgolys ļauds"\n14. Ineta Atpile-Jugane. Dzejūļu kruojums bārnim "Lobuo i nalobuo"\n15. Ingrida Tārauda. Dzejūļu kruojums "Pajautys"\n16. Inta Viļuma i izdavums "Dagdys nūvoda pyura skreinis gruomota"\n17. Izdavums "Nu sakneitis lozda zīd. Annys Vagalis folklorys i etnografiskūs materialu vuokums Kruoslovys apleicīnē" (Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs)\n18. KUUP COFFEE. Saiminīki Oskars i Jolanta Maculeviči\n19. Latgalīšu filantrops Pīters Aloizs Ragaušs\n20. Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv\n21. Latgolys dīna Latvejis Nacionalajā bibliotekā\n22. Latgolys Regionaluos televizejis latgaliskī sižeti i raidejumi vysa goda garumā\n23. Latvejis Radio 1 raidejums "Kolnasāta"\n24. Latvejis Radio 5 raidejums jaunīšim "Pīci Breinumi"\n25. Ligija Purinaša. Dzejis kruojums "Sīvīte"\n26. Muokslineicu apvīneiba V.I.V.A. Aktivitatis vysa goda garumā i izstuode "Laimes formula Latgalē. V.I.V.A."\n27. Muzykys festivals saimem i draugim "LNSO vasarnīca" (Latvejis Nacionalais simfoniskais orkestris i Latgolys viestnīceiba GORS)\n29. TV raidejumu ciklys "Latgales pilsētu stāsti" (LRT+)\n30. Žurnaliste Ausma Sprukte\nBolvys "Boņuks 2019" žurejis komisejis viertejumus par pretendentim itūgod deve rekordlels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 52 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejuo goda bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti. Kotegoreju "Volūda. Literatura. Publicistika" vērtēja 17 eksperti, "Audio. Video" – 22 eksperti i "Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys" – 29 eksperti (vairuokim ekspertim beja juoizviertej vaira nikai vīna kategoreja). Žureja īsnāgtūs nominantus izviertej divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnē, kod teik vārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei – kluotīnē, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus iz vītys Rēzeknē. Ar "Boņuka" muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajem vysa leluokū punktu saitu obejuos kuortuos (50 % viertejuma nūsokūt nakluotīnis bolsuojumam, ūtrūs 50 % – kluotīnis lāmumam).\nŽurejis komisejā, izviertejūt pretendentus "Boņuks 2019" pīsadaleja: Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs Guntis Rasims, komponiste, bolvys puorstuove Ilona Rupaine, literaturzynuotneica, Latvejis Republikys Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska, volūdneica Lidija Leikuma, radio Pieci.lv personeiba i didžejs Toms Grēviņš, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa, dzejnīks i literaturzynuotnīks Kārlis Vērdiņš, žurnalists i melomans Kaspars Zaviļeiskis, portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne, Latvejis Radio Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, Latvejis Radio 2 personeiba Roberts Buivids, žurnaliste i medeju eksperte Anna Platpīre, Latvejis Radio personeiba Justīne Savitska, dzejnīks i žurnalists Toms Treibergs, latgalīšu kulturvidis aktivists Juris Viļums, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovs Oskars Zugickis, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, bolvys reikuotuoju puorstuove, latgaliskūs projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis Oskars Orlovs, tekstilmuokslineica Annele Slišāne, Latgolys regionaluos televizejis puorstuove Ausma Sprukte, Latgolys žurnala "A12" redaktore Ināra Groce, žurnaliste i volūdneica Maruta Latkovska, Latvejis Republikys kulturys ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule, portala "Delfi.lv" socialūs teiklu satura redaktore Andra Čudare, režisors i Vaļsts kulturkapitala fonda padūmis prīšksādātuojs Dāvis Sīmanis, literats i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, dzīsminīks i TV raidejumu vadeituojs Kārlis Kazāks, žurnaliste i volūdneica Sandra Ūdre, literate i literaturzynuoteica Ilze Sperga, latgalīšu kulturvidis aktivists Voldemārs Ivdris, latgalīšu gruomotu tierdznīceibys veicynuotuojs Artis Logins, rakstnīks, muokslinīks i radio raidejumu vadeituojs Svens Kuzmins, muokslineica i Vaļsts kulturkapitala fonda eksperte Agra Ritiņa, vijūļneica Aija Īzāka, apvīneibys "Latgalīšu Reps" muzikis Ivo Grigalis, muzikis i dokumentalūs filmu veiduotuojs Arnis Slobožaņins, foklorys kūpys "Vīteri" vadeituoja Sandra Stare, muzike Ieva Saliete, muzykys kritikis i portala "TVNET" sadalis "Kultūra+" redaktors Jānis Žilde, muzikis i radio raidejumu vadeituojs Ēriks Zeps, namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere, horeografs i Dzīšmu i Deju svātku viersvadeituojs Ilmārs Dreļs, portala "Travelnews.lv" vadeituojs i turisma eksperts Aivars Mackevičs, jaunuotnis lītu specialists i TV šovu dalinīks Oskars Bērziņš, A/S "Latvijas valsts meži" puorstuovs Tomass Kotovičs i muokslinīks i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra puorstuovs Māris Čačka.\nSvineiguo bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks ituo goda 23. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. "Boņuks 2019" bolvu padūšona itūgod uzticāta jaunim vadeituojim – Laurim Zalānam ("Ghetto Games" personeibai aba vīnkuoršajam latgalīšam) i Armandam Buļam (uorstam i jaunajam hip-hop muokslinīkaam Būrs). Ceremonejā uzastuos postfolklorys grupa "Rikši", grupa "Bez PVN", Rēzeknis pyušamūs instrumentu orkestris i veiru kors "Graidi" ar fragmentim nu izvaduma "Dzeivis graidi", folklorys kūpa "Upīte", muzike Dana Vasiļjeva, folklorys kūpa "Ilža", hip-hop muokslineica Ūga, kai ari, ļaunūt pasakavēt filmys "Piļsāta pi upis" skaniejumā, dzīduotuojs Jānis Kurševs. Bolvu tīšsaistē ari itūgod varēs viertīs lītuotnē "LMT straume".\nBolvys "Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā" sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā. Taipat sasadorbojūt ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv, ari itūgod tiks nūskaidruots portala skaiteituoju simpatejis – "Žyka" bolvys sajiemiejs. Nūbolsuot par sovu simpateju kotrys grybātuojs var ite: lakuga.lv.\nPyrma "Boņuks 2019" ceremonejis 14.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz Latgolā (Ludzā) dzymušajam, bet garus godus trymdā dzeivojūšajam gleznuotuojam, grafikim i muokslys zynuotnīkam Juram Soikanam (1920–1995) veļteituos izstuodis atkluošonu, kurys īrūsme ir Soikana 100. jubileja, kas muokslinīkam byutu ituo goda 12. aprelī. Muokslinīka dorbu motivi sasaveis ar bolvys padūšonys ceremonejis scenografeju.\nLatgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks" pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Bolvys nūtikšonu atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S "Latvijas valsts meži" i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Bolvu nūvoda, Kuorsovys nūvoda, Leivuona nūvoda, Ludzys nūvoda, Preiļu nūvoda, Rēzeknis nūvoda, Rībeņu nūvoda, Viļakys nūvoda i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys, bīdreiba "Partitura", A/S "Latvijas Mobilais telefons", latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Radio Latgolys studeja. Vaira par bolvu : bonuks.lv i latgalesgors.lv.\nNoskaidroti Latgaliešu kultūras gada balvas "Boņuks 2019" nominanti\nNoslēdzies žūrijas darbs, izvērtējot Latgaliešu kultūras gada balvas "Boņuks 2019" pretendentus, un nu zināmi 30 balvas nominanti. Šogad balvas par aktivitātēm, darbu un sasniegumiem latgaliskajā kultūrā tiks pasniegtas jau divpadsmito reizi. Ceremonijā tiks paziņoti desmit balvas "Boņuks 2019" saņēmēji un godināts arī balvas "Par mūža ieguldījumu latgaliešu kultūras attīstībā" saņēmējs. Balvu pasniegšanas ceremonija notiks svētdien, 23. februārī, plkst. 16.00 Latgales vēstniecības GORS Lielajā zālē.\nPar spīti gada sākumā izskanējušām bažām par balvas nākotni, šī gada Latgaliešu kultūras gada balvas "Boņuks" ceremonija notiks un, cik iespējas ļaus, balvas rīkošana vismaz pagaidām neapstāsies. Latgales vēstniecības GORS, kas ir balvas rīkotājs, vadītāja Diāna Zirniņa saka: "Lai arī iepriekšējā gada nobeigums un šī gada sākums mums ir bijis pārdomu un izvērtēšanas laiks, taču priecājamies par visu sabiedrības atbalstu un interesi, ko "Boņuks" ir saņēmis. Valsts kultūrkapitāla fonda ekspertu lēmums lika vēl vairāk mobilizēties pašiem, iesaistīties citiem un domāt par Latgaliešu kultūras gada balvu "Boņuks" kā tiešām ļoti nozīmīgu latgaliskās kultūras daļu. Esam ļoti pateicīgi Latvijas Republikas Kultūras ministrijai, kura aktīvi iestājas par lokālo kultūrtelpu attīstību, rodot iespēju balvai "Boņuks 2019" atrast savus varoņus. Balva šogad tiks pasniegta jau 12. reizi, un mūsu vēlme un mērķis tāpat kā līdz šim ir celt tās kvalitāti, stiprinot arī latgalisko pašapziņu, rosinot darīt arvien jaunas lietas, veidot pasākumus un aktivitātes latgaliski. "Boņuks 2019" nominantu spektrs ir ļoti plašs gan satura, gan ģeogrāfijas ziņā, kas vēl vairāk pierāda to, ka tā nav tikai reģiona balva, tā ir latgaliskās kultūras visā pasaulē balva."\nSvinīgā balvas pasniegšanas ceremonija notiks šī gada 23. februārī 16.00 Latgales vēstniecības GORS Lielajā zālē. Uz ceremoniju mīļi gaidīti nominanti, vērtēšanas komisija, mediju pārstāvji un ikviens latgaliešu kultūras interesents. "Boņuks 2019" balvu pasniegšana šogad uzticēta jauniem vadītājiem – Laurim Zalānam ("Ghetto Games" personībai jeb vienkāršajam latgalietim) un Armandam Buļam (ārstam un jaunajam hip-hop māksliniekam Būrs). Ceremonijā uzstāsies postfolkloras grupa "Rikši", grupa "Bez PVN", Rēzeknes pūšamo instrumentu orķestris un vīru koris "Graidi" ar fragmentiem no uzveduma "Dzeivis graidi", folkloras kopa "Upīte", mūziķe Dana Vasiļjeva, folkloras kopa "Ilža", hip-hop māksliniece Ūga, kā arī, ļaujot pakavēties filmas "Piļsāta pi upis" skanējumā, dziedātājs Jānis Kurševs. Balvu tiešraidē arī šogad varēs vērot lietotnē "LMT straume".\nBalvas "Par mūža ieguldījumu latgaliešu kultūras attīstībā" ieguvējs tiks publiski paziņots februāra vidū. Tāpat, sadarbojoties ar latgaliešu kultūras ziņu portālu lakuga.lv, arī šogad tiks noskaidrots portāla lasītāju simpātijas – "Žyka" balvas saņēmējs. Nobalsot par savu simpātiju ikviens interesents var te.\nLatgaliešu kultūras gada balva "Boņuks" pirmo reizi tika pasniegta 2009. gadā, bet kopš 2013. gada balvu rīko Latgales vēstniecības GORS komanda. Balvas norisi atbalsta Latvijas Republikas Kultūras ministrija, Valsts kultūrkapitāla fonda Latgales kultūras programma ar A/S "Latvijas valsts meži" un Latgales reģiona attīstības aģentūras atbalstu, kā arī Rēzeknes pilsētas dome, Balvu novada, Kārsavas novada, Līvānu novada, Ludzas novada, Preiļu novada, Rēzeknes novada, Riebiņu novada, Viļakas novada un Viļānu novada pašvaldības, biedrība "Partitūra", A/S "Latvijas Mobilais telefons", latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv un Latvijas Radio Latgales studija. Plašāk par balvu: bonuks.lv un latgalesgors.lv.


Re: Vīneibā spāks\nData: Trešdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 25 dīnys 17 stuņdēs 30 mynotūs\nAtsaceišona iz: Re: Vīneibā spāks (Armands Kūceņš)\nNav bejs laika puorsaveert, kas te taids tics raksteits piedejuu diinu laikaa (i laika nasagrib teereet), a manj tai ruodiis, ka Ilona tuu puosoku raksteeja na jau komisejis, a ituos mane nalaseituos sarakstis i bezjiedzeiguos kaseishonuos pi vuordim sakaraa.\nKod jius kritizejit cytu labi duumuotuu i padareituu, paduumojit, kur suocaas viinkuorshi oponeishona poshis opneishonys piec, kab iigriizt voi atgriizt atpakalj uutram.\nIte nuuvaalaatu vaira iisaklauseet viinam uutraa i ciineet uutra dorbu.\nIr liitys, kam koch voi es posha napiikreitu - leidz pat liitu absurduma izraiseitim smiiklym i malnajam humoram. Absurds, storp cytu, ir liitu naatbiljsme, plaisys roshonuos storp cylvaaka apzini i realitati, kas jam teik piiduovuota.\nMyusim vysim juoiisavuica atsakuopt nu sova miita i iiraudzeet kuu vaira par pogolmu, kuraa asam dasiiti. Runa ir par stereotipim, kuruus dzeivojam.\nDiiva kompleksi na vysod ir geneju pazeime.\nA dazha Diivs muok iisaklauseet cytuus.\nVīneibā spāks (apsavārta 1155 reizis)\nilona (193.178.151.84) -- Ūtardiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 24 dīnys 19 stuņdēs 47 mynotūs\nRe: Vīneibā spāks (apsavārta 1241 reizi)\nArmands Kūceņš (81.7.104.64) -- Trešdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 25 dīnys 8 stuņdēs 55 mynotūs\nRe: Vīneibā spāks (apsavārta 1215 reižu)\nIlze Sperga (62.85.62.117) -- Trešdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 25 dīnys 17 stuņdēs 30 mynotūs\nRE: Vīneibā spāks (apsavārta 1130 reižu)\n> Nav bejs laika puorsaveert, kas te taids tics raksteits piedejuu > diinu laikaa (i laika nasagrib teereet), a manj tai ruodiis, ka > Ilona tuu puosoku raksteeja na jau komisejis, a ituos mane > nalaseituos sarakstis i bezjiedzeiguos kaseishonuos pi vuordim > sakaraa. > Kod jius kritizejit cytu labi duumuotuu i padareituu, paduumojit, > kur suocaas viinkuorshi oponeishona poshis opneishonys piec, kab > iigriizt voi atgriizt atpakalj uutram. > Ite nuuvaalaatu vaira iisaklauseet viinam uutraa i ciineet uutra > dorbu. > Ir liitys, kam koch voi es posha napiikreitu - leidz pat liitu > absurduma izraiseitim smiiklym i malnajam humoram. Absurds, > storp cytu, ir liitu naatbiljsme, plaisys roshonuos storp > cylvaaka apzini i realitati, kas jam teik piiduovuota. > Myusim vysim juoiisavuica atsakuopt nu sova miita i iiraudzeet kuu > vaira par pogolmu, kuraa asam dasiiti. Runa ir par stereotipim, > kuruus dzeivojam. > Diiva kompleksi na vysod ir geneju pazeime. > A dazha Diivs muok iisaklauseet cytuus.


Sommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut | Lovecynthia sommier tapissier a lattes 160x200. sommier a lattes 160x200 pas cher. sommier a lattes 160x200.\nHome » Inspiration Design Maison » Sommier Lattes 160x200 » Sommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut\nSommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 Les Meilleurs Sommiers 160 X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 KIT 18 Cadre Alin A 5 Cm. Sommier Lattes 160x200 Cadre Fixe Cm. Sommier Lattes 160x200 ESPEVÄR Gris Fonc. Sommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 SEDAC OPTIZONES 160 X 200 Cadre 5 Zones De Confort. Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre. Sommier Lattes 160x200 En Kit Cm. Sommier Lattes 160x200 Tapissier Simili Taupe Flexibles Par 5. Sommier Lattes 160x200 Cadre 140x190 Cm France Matelas. Sommier Lattes 160x200 44 Jeu 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit. Sommier Lattes 160x200 Sommiers KIT SOMMIER ALLOmatelas. Sommier Lattes 160x200 H V A S Lection Morphologique 160 X 200 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm.\nRelated Tags: #sommier tapissier a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 pas cher #sommier a lattes 160x200 #sommier a lattes demontable 160x200 #sommier a lattes 160x200 but #sommier a lattes et matelas 160x200 #sommier a lattes 160x200 ikea #sommier a lattes 160x200 conforama #sommier cadre a lattes 160x200 #sommier a lattes 160x200 en solde


Dainis Īvāns - Wikipedia\n^ "DAINIS ĪVĀNS" (in Latvian). gramata21.lv. Retrieved 2010-04-05.\nWikimedia Commons has media related to Dainis Īvāns.\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Dainis_Īvāns&oldid=767940406"\nThis page was last edited on 28 February 2017, at 21:01 (UTC).


Volūdu entuziasts Šons Khefets izveiduojs video par latgalīšu volūdu - lakuga.lv\nKarteņa: Ekransuovīņs nu video\nTemys: latgalian, latgalīšu volūda, ltg, Shawn Khefets, Šons Khefets\nNaseņ portalu lakuga.lv “Instagram” profilā uzrunuoja Šons Khefets (Shawn Khefets), rokstūt, ka ir veics nalelu pietejumu par latgalīšu volūdu, kai ari izveiduojs video, kurā angliski stuosta gon par Latgolys viesturi, kulturu, medejim, kai ari dasadur latgalīšu volūdys gramatikai i cytom sovpateibom. Šons lobpruot pīkryta ari nalelai sarunai par aizaraušonu ar volūdom, gon ari par dorbu pi latgalīšu volūdys video. Ar Šonu “Zoom” sasarunuojom latvyski. Koč var saprast, ka latvīšu volūda nav Šona dzymtuo, mes vīns ūtra labi saprotom.\nKai aizasuoce tova interese par volūdom, taišni par mozuok zynomom volūdom?\nVysu sovu myužu asu bejs apleik vysaidu volūdu. Muni vacuoki ir nu Krīvejis, tok PSRS laikā jī puorsacēle iz Izraelu, tī es pīdzymu. Maņ beja varbyut pīci voi seši godi, kod mes puorsacēlem iz Latveju. Nu suokuma sātā es runuoju gon krīvyski, gon ebreju volūdā, piec tam Latvejā suoču vuiceitīs školā latvīšu i angļu volūdu.\nMani vysod ir interesiejušys volūdys. Gryuši pasaceit, parkū interese ir par apdraudātom i nazynomom volūdom. Es atsaceru, ka mani tys interesēja jau nu bierneibys. Maņ beja daudz gruomotu par geografeju, pasauli, skaiteju daudz par indianim (Amerikys pamatīdzeivuotuoji – S. A.). Piec tam studieju lingvistiku universitatē.\nCik daudzuos volūduos tu takūši i puorlīcynnuotai runoj?\nNiu tuos ir pīcys, kuruos es varu runuot par vysaidom lītom – krīvu, ebreju, latvīšu, angļu i spāņu volūdā.\nEs apsavieru tovu “YouTube” kanalu, redzieju, ka esi izveiduojs daudzus video, kurūs apsaver vysaidys pasauļa volūdys. Voi tev jau ir kaida meiluokuo volūda?\nNazynu, voi tei ir vīna volūda, bet varbyut volūdu grupa. Indiāņu volūdys mani cīši interesej, par tom nivīns nikuo nazyna nikuo, nav daudz informacejis. Maņ cīši pateik veikt pietejumus, lai izzynuotu vairuok.\nMaņ cīši pateik keltu volūdys, tuos, kuruos runoj Īrejā, Skotejā, ari par latgalīšu volūdu interesejūs. Es gondreiž vysu dzeivi dzeivoju Latvejā, tok par latgalīšu i lībīšu volūdu izzynuoju tikai naseņ.\nKura ir bejuse poša sarežgeituokuo volūda, par kuru esi veiduojs video?\nDūmoju, ka Dena`ina (raksteits originalā – S. A.), tei ir Aļaskys indiaņu volūda. Maņ līkās, ka itūbreid jau mozuok par symts cylvāku tamā runoj. Nav daudz materialu internetā, lai veiktu pietejumu i vyspuor tū vuiceitūs.\nTai ir cīši daudzi sovaidu i sarežgeitu skaņu, cīši gryuši tuos izrunuot. Ari tuos gramatika nav leidzeiga nivīnai volūdai Eiropā, nivīnai nu tūs volūdu, kurys asu raudzejs vuiceitīs.\nCik daudz laika aizīt vīnam taidam volūdu video?\nVīnā desmit minotu video maņ ītylpst kaidys pīcys voi sešys lopys Word dokumenta teksta, tys ir ap 2000 vuordu. Tys ir cīši atkareigs nu tuo, cik daudz breivuo laika maņ ir.\nIr video, kuru es nu suokuma da gola izveidoju mozuok kai nedelis laikā, bet video par latgalīšu volūdu ir nūteikti muns garuokais video, tys aizjēme kaidus div mienešus.\nKas tevi mudynuoja veiduot video par latgalīšu volūdu?\nMani cīši puorsteidze, ka ir tik daudz lītu, kurys vysa latgalīšu kūpīna ir izveiduojuse – ir gon latgalīšu filmys i radeja, gon akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, tys beja cīši interesanti, ka ir tik daudz vītu gon Reigā, gon Latvejā, gon ari uorpus Latvejis. Kū vaira es skaiteju, tū vaira atrodu vēļ materialus, kurus var īkļaut video.\nCīši interesanti tys, cik daudz vysa ir. Latgalīšu volūda nav tik lela, bet pi juos daudz pyulejušīs.\nAr draugim kaidus treis voi četrus godus atpakaļ izzynuojom gon par apvīneibu “Latgalīšu Reps”, gon par vysaidom dzīsmem, myusim cīši patyka. Mes bejom jūs koncertā Rēzeknē. Es gribieju atbraukt iz Latgolu paintervēt cylvākus deļ video, bet nasaguoja laika.\nEs caru, ka mozom i apdraudātom volūdom veiksīs, ka byus cylvāki pasaulī, kuri naaizmierss sovys volūdys i runuos jamā tik daudz, cik īspiejams, vuiceis tū sovim bārnim. Nav svareigi, cik moza ir volūda, golvonais, ka tū turpynoj runuot. Grybu turpynuot veiduot video i vairuot izpratni pasauļam par tū, ka itaidys volūdys eksistej, lai cylvāki tuos vuicuos.\nŠona “YouTube” kanalu var atrast ITE, tok vysys saitis i olūtus, kū Šons ir izmontuojs video veiduošonai, var atrast i apsavērt ITE.


Nūtyka RTA ziniskuo granta projektā organizātuo ekspediceja pa Sibira latgalīšu dzeivisvītom\nRTA ziniskuo granta projekta dorba grupa šūgod aizsuoce dorbu pi Reitu diasporā dzeivojūšūs latgalīšu runys paraugu datu bazys sataisis. Projekta grupa atšifrej i gatavej publicēt agruokajuos ekspedicejuos Sibirī i Pliskovys apgabalī fiksātūs latgaliskūs tekstus, taipoš organizej jaunys ekspedicejis iz tom Krīvejis solom i mīstim, kur latgalīši jau vaira kai 110 godu dzeivoj leluokā skaitā.\nItuo gods rudiņa RTA etnolingvistiskuo ekspediceja nūtyka laikā nu 4. da 13. septembram i apjēme gona plotu geografeju – Krasnojarska nūvodu (Bagatola, Tjuhteta raj.), Kemerovys apgabali (Jaškinys, Tjažina raj.), Novosibirska apgabali (Vengerovys raj.) i Tomska apgabali (Kryvašeinys raj.). Ekspedicejis dalinīkim vysuleluokais atradīņs beja 19. i 20. gs. meitovuos nu Leivuona apleicīnis izceļovušūs latgalīšu piecguojieju koloneja Kemerovys apgabaļa Talovkys i Anžerkys apleicīnē. Ap ituo rajona latgalīšu školom i kulturys dzeivi sovulaik raksteja Sibira latgalīšu gazeta „Taisneiba”, mynādama taidys pavuordis kai Kokins, Kuoršinīks, Kveders, Neicinīks i tt. Tok šudiņ tīpat vys vēļ dzeivojūšajim latgalīšim (ar tom pošom pavuordem) dašamejī 20. i 21. godusymta ziniskūs ekspediceju viļni beja guojuši sacyn – cik vītejī pīmiņ, pyrma RTA organizātuos grupys Talovkā i napatuolejā Anžerkā vēļ natyka gastiejuši ni filologi, ni kulturantropologi nu Latvejis.\nEkspedicejis laikā Sibirī sasatykts ar nazcik desmitem latgaliskys izaceļšonys ļaužu. Padzylynuotai iņtervāti 12 latgaliski runojūši sibirīši ar vydysku voi augstu volūdys muokys pakuopīni. Jūs vydā – i taidi, kurī da Latvejai sabraukaliejuši vīnu reizi myužā, i taidi, kurī Latvejā nabeja nikod, a latgalīšu volūdu nu dzymdynuotuoju i apleicejūs ļaužu izavuiceja, dzeivuodami Sibirī. RTA tāmātuoji ekspedicejā fiksēja unikalus volūdys paraugus. Itys etnolingvististim, sociolingvistim i vysim cytim iņteresentim vierteigais materials, nu vīnys pusis, atspeidynoj procesus, kurī latgalīšu volūdā nūtyka 19. gs. beiguos i 20. gs. suokuos (t. i., izceļuošonys nu Latgolys iz Sibiri laikā), nu ūtrys pusis, paleidz analizēt, kai volūda ilguokā laika perspektivā funkcionej nu pamatareala atrautā diasporā.\nSibirī satyktī saceituoji (informatori) peļnejuši lelu pateiceibu. Jī napīkusdami atsaceja iz symtim myusu aizdūtūs vaicuojumu, pīkryta viļkt uorē nu atguoda dzilīņu latgaliskuos puču i zvaigžņu pasaukys, dalejuos vierteigim stuoškim ap tū, kai jūs vaciki i vaceitis nazkod pa dabasu Kausnam stuņdis pazyna, kai ar iudini i seviškajim vuordim cylvākus i lūpus zuolēja, kai sātā maizi cepe, kai iz Juoņadīnys zam lūgu rūtova.\nVērtine ekspedicejis laikā fiksātūs faktu byus svareigi nu šudiņ Latgolā aktualuo volūdys standartiziešonys i volūdys kulturys redzīņa. Pīvadumam, vysūs Sibira apgabaļūs latgalīši vys vēļ lītoj latgaliskū originalū leksiku taidūs gadīņūs kai „cytu nedeļ”, „cytugod”, „vysod”, „vasali!”, „lobys nakts, lobu nakti!”, „dajiukt, pījiukt”, „nūglobuot, aizglobuot”, „pagaisynuot, izgaisynuot”. Sibirīši nikod narunoj taidu formu kai „nuokušnedeļ”, „nuokušgod”, „vīnmār”, „sveiki!”, „ar lobu nakti!”, „pīrast”, „nūslēpt, paslēpt”, „zaudēt, pazaudēt”, kuruos pa izaceļšonai nalatgaliskys.\nItū rudiņ cieškuok kai cytom reizem Sibirī dzierdējom vaicuojumu: parkū Latvejā grybūts nūlīgt krīvyskuos školys? Taiduos situacejuos atsacejom ar pretvaicuojumu: a parkū Krīvejā navar vuiceitīs školā latgaliski? Atguodynovom, ka da 1937. godam Sibirī beja 63 školys ar latgalīšu vuiceibu volūdu. Vīns nu ekspedicejā satyktūs dalinīku (jam 89 godi) stuosteja, ka pats jis jau vuicejīs pa krīvyskam, a juo vacuokais bruoļs vēļ aizspiejs školā pasavuiceit nu Novosibirskā izdūtūs gruomotu latgalīšu volūdā.\nRTA ekspedicejis laikā aizraksteitais materials dūd vierteigu informaceju sociolingvistim, etnolingvistim, leksikologim, leksikografim, folkloristim, kulturviesturnīkim, sociologim, kulturantropologim. Fiksātajuos iņtervejuos pasaruoda dzeivisstuoški, kurī ļaun cīšuok saprast Sibirī dzeivojūšuos myusu tautys dalis viesturis lūklūkus i var kolpuot kai saleidzynojamais materials, sprīžūt šudiņ Latvejā aktualuos, ar jaunūs diasporu dreizū formiešonūs saisteituos problemys.\nRTA projekta partners – Krasnojarska bīdreiba „Dzyntars” kūpā ar Ačynska latgalīšu bīdreibu paleidzēja saorganizēt informativūs seminarus, kurymūs ekspedicejis dalinīki sasatyka ar Krasnojarska i Ačynska latgalīšim i jūs draugim. Saguojušajim iņteresentim stuostejom par RTA zynuotniskū darbeibu Sibira latgalīšu volūdys tiemiešonā, gatavejamū Sibira vītrunu tekstu datu bazu, nuteikūšajom ekspedicejom i cytom RTA aktivistu darbeibom kulturys saitu styprynuošonā iz vyds latgalīšu Sibirī i Latgolā. Piečuok vysi kūpā dzīduojom kai Sibirī, tai Latgolā nūmīļuotuos latgaliskuos dzīsmis.\nAtsagrīzuši Rēzeknē, tuoļuosim dorbu pi Reitu diasporys latgaliskūs tekstu datu bazys. Īdzeivynojūt itū projektu, paradzāts nazcik etapūs publiskuot pa daļai šifrātus, pa daļai breivai skaitomus latgalīšu vītrunu tekstus, kurī aizraksteiti RTA lingvistiskajuos ekspedicejuos Krasnojarskā, Krasnojarska nūvodā (Ačynska, Bagatola, Jemeļjanovys, Krasnoturanska, Tjuhteta rajonā), Kemerovā, Kemerovys apgabalī (Jaškinys, Tjažina rajonā), Novosibirskā, Novosibirska apgabalī (Vengerovys rajonā), Tomskā, Tomska apgabalī (Kryvašeinys, Molčanovys rajonā), Pliskovys apgabalī (Usvjata rajonā) i cytuos aiz Latvejis reitu rūbeža asūšuos vītuos, kur ļauds vēļ šudiņ runoj latgaliski.\nDatu bazys sataiseišonā pīsadola Dr. philol. Antra Kļavinska, Dr. sc. ing. Pīters Grabusts, Dr. philol. Anna Stafecka, RTA studenti Aleksandris Rogačovs, Armands Kociņš-Kūceņš, Kristaps Kalvāns, Meldra Gailāne, Beatrise Jakobsone, Puovuls Cacivkins.\nPubliskuotuo Reitu diasporys tekstu datu baza byus daīmama RTA i cytu zynuotniskūs instituceju tāmātuojim i studentim, Latgolys školuotuojim, biblioteku i muzeju darbinīkim, vysim cytim Reitu diasporys latgalīšu volūdys, kulturys i viesturis iņteresentim kai vierteigs informacejis olūts. Jei kolpuos i pošim Reitu diasporys latgalīšim kai paleigs ideņtiteta izglobuošonā.\nEkspediceju finaņsialai paturēja Rēzeknis Tehnologeju akademeja (projekta vadeituoja Dr. philol. Antra Kļavinska), organizatoriskū atspaidu deve Krasnojarska latvīšu bīdreiba „Dzyntars“ (vadeituoja Klaudeja Muhina).\nArmands Kociņš-Kūceņš, RTA Sibira ekspedicejis dalinīks\nArmanda Kociņa-Kūceņa, Aleksandra Rogačova foto


Kamlok E150A šļ.M savien.\nEAN nr.: 4030477028166\nRažotāja nr.: 1087535


EVXpress - Page 4 - Izvestiia, 1940 , No. 290\nIzvestiia, 1940, No. 290\nArticle Title Page 4\nSource Izvestiia, No.290, December 15, 1940, page(s):4\nSize 74 Kbytes\nPersistent URL https://dlib.eastview.com/browse/doc/24886758


Anspaku muižys medeibu piļs - lakuga.lv\nTemys: Anspaki, Anspaku medeibu piļs, Borhi, Borhu dzymta, Maija Ārena, Napoleons Orda, Roksts\nPreiļu zeme jau nu 1376. goda beja Borhu dzymtys puorvaļdē. Nu 1376. da 1561. godam Preili ītylpa Livonejis ordiņa daļā i kai lieņs pīderēja Livonejis ordiņa vasaļu grafu Borhu dzymtai. Piec 1561. goda senejuos eipašuma tīseibys iz Preilim Fabianam Borham apstyprynuoja Pūlejis karaļs i Lītovys lelkņazs Sigismunds II Augusts. Tai ilgus godu dasmytus par Preiļu atteisteibu i lobkluojeibu ryupejuos grafu Borhu dzymta.\nLaikā nu 19. gs. suoku da 60. godu Preiļu muižā nūtyka leli ceļtnīceibys i lobīkuortuošonys dorbi. Dorbus suoce grafs Jozefs Heinrihs Borhs, nu pabeidze juo dāls Mihaels Borhs, kurs beja pādejais Preiļu īpašnīks. Golvonais byuvnīceibys objekts beja Preiļu jaunuo piļs. Tei tyka veiduota angļu neogotikys stilā. Byuvnīceibys laikā tyka ari paplašynuoti vacuo parka rūbeži. Juoatzeimoj, ka agruok Preiļu parks saukts par Anspaku parku (“der Park von Anspach”). Itymā laikā kluotyn pilei izcēle ari Borhu kapelu, jaunus saimisteibys kuormus, kai ari neogotiskū medeibu pili. Kai jau tys bīži īrosts, ari par Preiļu pili tautys nūstuosti viestej, ka tai asūt slapana eja da Anspaku medeibu piļs. Slapanū eju vys nivīnam vēļ nav izadevs atrast.\nPūļu muokslinīka Napoleona Ordys zeimātuo Ansapoku piļs 1875. ci 1876. godā. Karteņa: pinakoteka.zascianek.pl\nAnspaku medeibu piļs calta 19. gs. ūtrajā pusē. Tei atsarūn Preiļupis stuovajā krostā, kluotyn Anspoku piļskolnam. Nu piļs myusu dīnuos nikas daudz nav palics puori, īškejuo apdare i interjera prīškmati guojuši būjā, piļs myuri itūšaļt atsarūn avarejis stuovūklī.\nSenejais nūsaukums bejs “Ansbach”. 19. gs. Anspaki i Sondori palika par foļvarkom aba pusmuižom. Tuos pīderēja Preiļu muižai, bet beja nu tuos autonomi nūdaleitys. Vysbīžuok pusmuižys nūdaleja nu muižys ekonomisku apsvārumu deļ.\nAnspaku muižu veiduoja muižys komplekss. Tys sastuovēja nu 19. gs. caltuo muižys kuorma, medeibu piļs, 19. gs. pyrmajā pusē caltuo zyrgu klāva i ceļmolys krūga kuorma. Vēļ 20. gs. 30. godūs izcalts ari dzeivojamais kuorms i kliets.\nAnspaku muižys senejū skaistumu var nūviertēt Napoleona Ordys 1875./1876. godā radeitajā zeimiejumā, kur attāluota taišni itei muiža. 10 godus pyrma zeimiejuma tapšonys – 1866. goda oktobrī – Anspaku i Zibinovys pusmuižys M. Borhs beja puordevs angļam Džeimsam Heivardam.\nKomunistiskuo režima laikā kuormi pīderēja “Lenina” kolhozam. Kaidu laiku tī beja izvītuoti kolhoza dzeivūkli, nu piečuok kuormi natyka izmontuoti.\nMyusu dīnuos par muižys kompleksu vaira līcynoj tik drupys i daži sasaglobuojuši saimisteibys kuormi. Informaceja par Anspaku muižu ir vysai skūpa, bet, pat nazynūt daudz par muižu, tuos drupys ar pagaisušū skaistumu vystik pīsaista viereibu.


Konkrēti objekti > Diži koki > Aužuļu dižliepa\nDiži koki. Aužuļu dižliepa\nBalticmaps.eu: (321224, 6295056)\n7.1 m 1.3 m 2007-04-07 Ansis Opmanis Datubāzē "Īpaši aizsargājamie koki"\nAužuļu liepai atlikusi vairs tikai viena stara, 2010.\nAuzuļu liepai abi stumbri nolūzuši, bet atvases sakuplojušas, 2015.\nAuzuļu liepa pēc stumbru nolūšanas pārvērtusies par atvašu kalnu, 2015.


Thuja occidentalis ‘Golden Globe’ – Rietumu tūja šķ.\nAugstums: 1,5m; Platums: 1m.\nSkujas: zelta dzeltenas visu gadu.


Ulinsnā per Ōliwas klaštōran - Prūsiska Wikipēdija\nUlinsnā per Ōliwas klaštōran\nWersiōni kāigi iz 18:09, 5 daggis 2010 (Waidinnais appun)\n(Ast teīkuns(si) nāunan pāusan "Prūsan perplūsna prei pajūriskan krāntan [[File:Ōliwa-ergalīnsna.jpg|thumb|right|300px|Minkan ergalīnsna e…")\nBigantī wersiōni kāigi iz 12:45, 9 daggis 2010 (Waidinnais appun)\nPrūsai iz [[Paguddi|Paguddin]] tērpawintei waīstin, kāi prīncis [[Swentapelks]] ni bēi en Gudānitu (tenesse karris ūlinuns staddan sen [[Wielkopolska]]), ast atakīwusis sen nidebīkan karres gruppin (delli ādles, ka dāst sīmtan - dwissimta zmūnei) ezze jūres pāusan. Tenēi ast izsīdawusis zūrgi [[Zapōtin|Zapōtes]] pillin, kawīds drūwiminai jāu ni bēi tērpautan. Ezze krāntu ērgi klaštōran bēi mazzais nikāi 1 km. Klaštōrs pastāi degīntan, adder minkai pastāi auwestan iz klaštōran be westan en Gudanītan, kwēi pastāi ergalīntan ni pra paguddiskan karin, adder pra ''Prutenos Pomeranos'', ka waidinna, kāigi swarewīngi bēi prūsiska zmūnija en Pajūŗu (en galwasmu delīkan sta bēi kareūsnas pergabtinikai).\nEn 12 spallinan šisse subban mettan, pastāi nōjatan genniskas klaštōrs stēisan [[|Nōrbertinis|Nōrbertinin]] en [[Zukkawa|Zukkawai]] (pōl. ''Żukowo''), zūrgi 20 km pussideiniskai-wakkariskai ezze Ōliwai. Newīnis minkinis pastāi ergalīntan. Sta mazzi būtwei laiktātan per aīnan, šin subban najāsnan. Pa [[ulinsnā prēi Zirgūni|ūlinsnan prēi Zirgūnin]] en 1233 bēi āntra trīnsnas najasnā na Ōliwas klaštōran, klaštōrs pastāi etkūmps degīntan be uššai minkai pastāi ergalīntan.\nEn 12 spallinan šisse subban mettan, pastāi nōjatan genniskas klaštōrs stēisan [[Nōrbertinis|Nōrbertinin]] en [[Zukkawa|Zukkawai]] (pōl. ''Żukowo''), zūrgi 20 km pussideiniskai-wakkariskai ezze Ōliwai. Newīnis minkinis pastāi ergalīntan. Sta mazzi būtwei laiktātan per aīnan, šin subban najāsnan. Pa [[ulinsnā prēi Zirgūni|ūlinsnan prēi Zirgūnin]] en 1233 bēi āntra trīnsnas najasnā na Ōliwas klaštōran, klaštōrs pastāi etkūmps degīntan be uššai minkai pastāi ergalīntan.\nPa āntran najāsnan Prūsai be Pajūri pagaūne būtwei drāugai.\nBigantī wersiōni kāigi iz 12:45, 9 daggis 2010\nŠin pāusan bēi panzdaumai kitawīdintan 12:45, 9 daggis 2010


Latgalīšu dzīšmu stuosti: Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl) - lakuga.lv\nTemys: Andris Baltacis, Baltie lāči, Benedikta Barkāne, dzīsme, Dzīšmu gruomota, latgaliski, latvīt voi nava tev žāl, muzyka\n“Kad mans tēvs šo dziesmu dziedāja, visi pagasta vīri cēlās kājās,” tai muzikim, grupys “Baltie lāči” lideram Andrim Baltačam, īdzīdūt dzīsmi “Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl)” stuostejuse dzejneica, teicieja i nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica Bronislava Martuževa (1924—2012) (1). Taišni car jū i “Baltajim luočim”, kurī 2010. godā dzīsmei radeja sovu verseju i videoklipu, “Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl)” otkon ir tykuse zynomuoka plotuokai sabīdreibai.\nItuos dzīsmis stuosts ir tys gadīņs, kod dzīsmis izaceļšona vaicojama cytu tautu kulturā – izaruoda, ka originalā tei ir 19. godu symta ūtrajā pusē raksteita poļaku dzīsme “Góralu, czy ci nie żal?” (Kalnieti, vai tev nav žēl?), kuruos vuordi latgaliski atdzejuoti 20. godu symta suokumā. (1, 2) Puolejā popularuos dzīsmis teksta autors ir poļaku dzejnīks, dramaturgs i publicists nu Krakovys Mihals Baluckis (Michał Bałucki, 1837—1901), kurs dzejūli sarakstejs kai ba 1863. godā, kod par pīsadaleišonu sasaceļšonys nūtikšonā tics Krakovys Svātuo Mihala cītumā. Tī jis atsarads īslūdzejumā kūpā ar kaidu kolnu zemnīku, i vysatycamuok, ka, pasasokūt taišni itai situacejai, rodīs dzejūļs, kurs 1866. goda 3. martā publicāts laikrokstā “Tygodnik Ilustrowany” ar nūsaukumu “Maizei” (Dla chleba). (3)\nKa dzīsmis vuordu autors ir skaidrys, tod par dzīsmis melodejis autoru poļaku muzykys pietnīku vydā gon nav vīnpruoteibys, jo dzejūļam laika gaitā i pošūs suokumūs bejuši vairuoki melodejis varianti, bet kai vysazynomuokuos dzīsmis versejis, kurei īsadzeivuojuse ari latgaliski, autorim teik pīsaukti Antonejs Rutkovskis (Antoni Rutkowski, 1859—1886), Vladislavs Želeņskis (Władysław Żeleński, 1837—1921) voi Mihals Svežinskis (Michał Świerzyński, 1868—1957). Ruodīs, ka iz vysa vaira dzīsmis genezi pietejs komponists Marjušs Matuševskis (Mariusz Matuszewski), i jis kai vysaleluokū ticameibu dzīsmis autoreibai nūruoda Rutkovskis i Svežinski. Cīši īspiejams, ka muzyku Balucka dzejūļam iz vysa seņuok (jau 1880. godā) pīrakstejs komponists Pavels Novočeks (Paweł Nowoczek), nu ni par itū melodeju, ni pošu autoru plotuoka informaceja naasūt sasaglobuojuse. Interesna, ka dzīsmis melodejis leidzeibys asūt ari Fraņcejā, Spanejā, Portugalē i až Brazilejā dzīduotai gavieņa laika dzīsmei, kas īrosts skanūt reizi godā – Lelajā pīktdīnē, pi tuo attīceigi teikūt ari nūruodeits, ka tai asūt poļaku izceļsmis melodeja. (3)\nCikom poļaki turpynoj pieteit, kaida ir ituos popularuos dzīsmis, kuru sovulaik dzīduojs ari pavests Juoņs Puovuls II (4), melodejis autoreiba, latgaliski tei puordzymuse, pasasokūt gimnazistis Benediktys (Benis) Barkānis atdzejuojumam 20. godu symta suokumā. Benediktys dzejūļs “Latvīt, voi nava tev žāl” 1914. godā publicāts dzejnīka, publicista i uorsta Ontona Skrindys (1881—1918) izdūtajā pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā – kruojumā “Kūkle”. (5)\nSaleidzynojūt poļaku “Góralu, czy ci nie żal?” i “Latvīt, voi nava tev žāl”, radzama cīša cīžeta leidzeiba. Par pošu Benediktu līceibu gon ir moz, jo jaunuo mārga dīvamžāļ myruse viņ 17 godu vacumā. Zynoms ir tys, ka vuicejusēs Pīterpilī, Svātuos Katrys sīvīšu gimnazejā i 1910. goda augustā nūguojuse myužeibā naveiksmeigys okluos zornys operacejis deļ, zemis kliepī guļdeiba Viborskys kopūs tīpat Pīterpilī. (6) 1911. goda janvarī laikrokstā “Drywa”, publicejūt ari “Latvīt, voi nava tev žāl” ailis, Ontons Skinda roksta: “Myrušuo školneica Bene Barkan beja myusu struodīguos jaunības pīmārs. Jei drūši nese jaunības karūgu un puļcēja ap sevim gondreiž vysas gimnazistes un gimnāzistus, dadūdama gora tim, kurim juo beja mozuok. Cik Benes Barkan sirds daga ar mīlību da sovai tautai, tu ruoda zamuok īlyktuo dzīsme, kuru viņa saraksteja un pārn bārnu eglītē (veiskupa Cepļaka kluotbyutnē) pasaceja, bet pasaceja ar korstu sirdi, pacaltu goru un stypru puorlīcību. Šū dzīsmīti es aizraksteju un drusku puorstruoduoju pa sovam juos formu, bet vuordus atstuoju daudz moz bez puormeišonas.” (7) Leidza ar itū saīt, ka tam, kaidu dzejūli (atdzejuojumu) mes zinim myusdīnuos, dalics ari pats Ontons Skrinda.\nPuorsaverūt periodikys materialus i ekspediceju īrokstus, atrūnomys viņ puora līceibu par dzīsmis tuoluokū ceļu – dzīsmi sovā nadabeigtajā romanā “Gaisa roti” (1961) pīminiejs rakstnīks Ontons Rupaiņs (1906—1976): “Leluos dzīduotuojas — Iļze, Tekļa, Vera, Mase — aizrauteigi dzīduoja ekspromto radeitū dubultduetu: “Latvīt, voi navā tev žāl škiertīs nu dzimtines sovas?” (8), taipat sovā atmiņu apceriejumā “Grīzīs kolš navā vēl vāls!” laikrokstā “Latgolas Bolss” (1973) aprakstejs muokslinīks, rakstnīks Ontons Zvīdris (1911—1992): “Šū skaistū dzīsmi bīži dzīduoja munas puses ganeite Tekle un tai kai ari maņ iznuoce ganeit gūvis ar jū kūpā, tod dabeigi, ari es pīvīnuoju sovu bolsu kluot. (..) Kas šū dzīsmi ir sacerējis? Voi tei ir tautas dzīsme? Nikur cytur un ni nu vīna cyta šū dzīsmi naasu dzierdējis, kai tikai Tekles dzīduotu nazkodejuos gonu dīnuos.” (9)\nLatvīšu folklorys kruotivis (LFK) digitalajā arhivā garamantas.lv publiski daīmamajūs īrokstūs dzīsme kai “Latvīt, kai nava tev žāli” fiksāta 1960. goda 14. zynuotniskaā ekspedicejā Bolvu, Dagdys i Kruoslovys rajonūs, kur tū folklorys pietnīkam Andrejam Krūmiņam īdzīduojuse 1903. godā dzymušuo i Dagdā tūlaik dzeivojūšuo teicieja Anna Utāne. (10) I tai car Bronislavu Martuževu i “Boltajim luočim” dzīsme “Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl)” latgaliski skaņ ari myusdīnuos.\nLFK 150, 161\nRoksts sagataveits ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Paļdis par atsauceibu i pavedīnim Andrim Baltacim!\n(1) Autoris interveja ar muziki Andri Baltaci 2020. goda oktobrī.\n(5) Kūkle, 1914. Rēzekne: “Dorbs un Zinība”\n(6) Drywa (Pēterburga), Nr. 53 (09.09.1910)\n(7) Drywa (Pēterburga), Nr. 66 (12.01.1911)\n(8) Dzeive, Nr. 46 (01.01.1961)\n(9) Latgolas Bolss, Nr. 860 (24.03.1973)\n(10) LFK 150, 161


Free Latin Flashcards about Wheelock - 1\nSearch » All » Languages » Latin » Wheelock - 1\nquid pronoun, what\nnihil noun, nothing\ncōgitō, cōgitāre, cōgitāvī, cōgitātum v., to think, ponder, consider, plan\ndō, dāre, dedī, datum v., to give, offer\nerrō, errāre, errāvī, errātum v., to wander, err, go astray, make a mistake, be mistaken\nlaudō, laudāre, laudāvī, laudātum v., to praise\nsalvē idiom (sg.), hello, greetings\nsalvēte idiom (pl.), hello, greetings\nvalē idiom (sg.), farewell, good-bye\nvalēte idiom (pl.), farewell, good-bye\nvocō, vocāre, vocāvī, vocātum v., to call, summon\ncōnservō, cōnservāre, cōnservāvī, cōnservātum v., to preserve, conserve, maintain


1366x768 Leaves, White Background, Autumn, Sprig Wallpapers and Pictures, Photos, Posters 92509\nHD wallpapers Leaves, White Background, Autumn, Sprig 1366 x 768 desktop hd wallpaper download\n1366x768 Leaves, White Background, Autumn, Sprig wallpapers download with number 92509 for your monitor screen, smartphone, tablet or any other device.\nHere you will find the best quality and beautiful HD wallpapers for Desktop, Mobile Phones, Iphones, Htc, Samsung Galaxy, Nexus, Nokia, Sony, . These pictures, photos, posters, art prints and wallpapers in high quality, with a resolution 1366 on 768. These desktop wallpapers on the theme: Leaves, White Background, Autumn, Sprig.


Latgolys Vuords Archives - Page 2 of 2 - lakuga.lv\nLatgolys Vuords nu Reigys – 28.06.2012.\n30 Juņs 2012\nLatgolys Vuords nu Reigys – 21.06.2012.\n22 Juņs 2012\nLatgolys Vuords nu Reigys – 14.06.2012.\n16 Juņs 2012\nLatgolys Vuords nu Reigys – 31.05.2012.\n2 Juņs 2012\nLatgolys Vuords nu Reigys – 24.05.2012.\n26 Maijs 2012\nLatgolys Vuords nu Reigys – 10.05.2012.\n12 Maijs 2012\nLatgolys Vuords nu Reigys – 03.05.2012.\nLatgolys Vuords nu Reigys – 19.04.2012.\n21 Apreļs 2012


Latgolys deju svātki Vyškūs - lakuga.lv\nLatgolys deju svātki Vyškūs\n10 Juņs 2015\nTemys: Latgolys deju svātki, Roksts, Večerinka Viškūs, Vyški\nDaugovpiļs nūvoda Vyšku pogostā 28. junī nūtiks vīna nu spylgtuokajom ituos vosorys kulturys nūtikšonom Latgolā – Latgolys deju svātki „Večerinka Viškūs”. Pasuokumā sevkurs varēs izbaudeit dejis valdzynuojumu na tikai vārojūt tautys deju kolektivu koncertu 18:30 stuņdēs, nu ari izmieginuot sovu iztureibu eistūs latgalīšu daņčūs kūpā ar kapelu „Dziga” 21:30 stuņdēs.\nKoncertā gaidomi eipaši gosti – grupa „Green Novice”, dzīduotuoja Laura Bicāne, Ambeļu pogosta folklorys kūpa „Speiga”, Naujenis pogosta folklorys kūpa „Rūžeņa”, Vabalis pogosta etnografiskais ansamblis „Vabaļis”.\nSvātkim gatavejās 107 kolektivi aba 2032 dalinīki: 52 jaunīšu deju kolektīvi ar 1010 dalinīkim, 44 videjuos paaudzis deju kolektīvi ar 824 dalinīkim i 11 senioru deju kolektīvi 198 dalinīkim. Latgolys deju svātkūs byus puorstuovāti 23 nūvodi.\nAtkluota Latgolys etnografiskuo viestnīceiba 02/10/2019


Intelektualuos spēleitis: puordūmys par Raibuo stuostu kruojumu "Zalta tesmini" - lakuga.lv\nTemys: "Zalta tesmini", latgalīšu literatura, Ligija Purinaša, raibīs, recenzeja, Roksts\nAutore: Ligija Purinaša, Rēzeknis Tehnologeju akademejis akademiskuos bakalaura studeju programys “Filologeja” 3. kursa studeņte\nRaibuo stuostu kruojums Zalta tesmini (2016) skaiteituoju var davest da vysaidu pīturu: da smīklu, da apstulbuma, da boltūs peleišu, da geibuļa, a, ka skaiteituojs byus gudrs, to i da dažu lītu saprasšonys. Skaitūt palīk baist – ka tikai sevi tī naīraudzeit, bet tok žālojami ir tī ļauds, kam datryukst pošironejis. A kurs saceja, ka bez plaušu navar dzeivuot?\nStuostu kruojumā īkļautī pīci stuosti (Bolti i nateiri, Cyrks, Slapkaveiba Aglyunā, Tostu Izdziniejs i Demo) sovpateigi īzeimoj vysaidys myusu dīnu teņdencis: globalizacejis i postpadūmu montuojuma siņtezi, emigraceju kai latgalīšu dzeivisveidu, birokratiskuos sistemys absurdumu, spīgeliešonūs modernūs tehnologeju (losi: socialūs teiklu) oporā i c. Itam smogumam sūpluok atsarūn vysaida veida cyļvieciskuos degradacejis sadzeiviskī vīglumeni. Par pīvadumu, stuostā Bolti i nateiri treis draugi sadola catūrtū i skaiteituojs var viņ pats raudzeit saprast, voi itei (moraluo) slapkaveiba ir vīna cylvāka sovdabeiga iznycynuošona voi vasala pasauļa i vierteibu izneikšona. Ruodīs, ka Raibīs itū ideju atteistej, īkodejūt karmys bumberanga priņcipu ari stuostā Cyrks, bet vysvaira – Tostu Izdziniejā. Sok, kotrs sajam tū, kas ir peļneits. I nav kū te daudz runuot.\nRaibajam pateik kātavuot sovu skaiteituoju. Jis spielej poša radeitu spēli, i deļtam ir juobyun gotovam, ka jis izspēlēs sovu tuzu nagaideitai. I pats nasaprassi, kai paliksi par duraku, gūglejūt, voi ta teišom eksistej taids 76. benzins, ci raugūt saprast, deļkam stuostā Demo ir Tu i tu. Spēle i karnevals, mosku volkuošona i hiperbolizaceja – tys līk pavaicuot: A kai varātu byut eisteneibā? I suokt da apnikšonai vaicuot, kas vyspuor ir eistineiba? Sasamīrej, skaiteituoj, jam zeimuli i analizej. Kotra sovpateiba var palikt beistama, kotra spēleite var švaki beigtīs: Cyrka Alfreds mīļoj guni, Arlekins krota sirdi i uzavad kai maniaks, Tostu Izdzinieja Zigmārs teik aizsyuteits iz liftu sovu griekuleišu deļ…\nEisuok sokūt, veirīšu pasauļs ir veirīšu pasauļs. Ite ir vardarbeiba, ašnis, sūdi, kari i kareni, sovys kaisleibys i sovi poruodi, kas juoatdūd, patīseibys, kas juopasoka cytim i ari sev. A mīlesteibenis lai palīk cytim. Drusku lāskys tiks tim, kas datiks da gruomotys beigu – da stuosta Demo, kas varbyut ir taids.. atkluotuoks, minoreiguoks. Ite ašņa nav, bet ir taidys asociativys puordūmys, sasajimšona iz puormejom, paruodūt, ka ari veirīts ir cylvāks. I, saprūtams, itymā stuostā ir vīns nu šmukuokūs vyspuor skaiteitūs paralelismu: Cyti verās porno, a es īmu iz biblioteku. Tys ir muns fetišs. Tu maņ atguodynoj gruomotu. Es tevi varātum izsmaržuot kai gruomotu. Vacu voi jaunu – nav svareigi. Nui, taišņi tai – gruomotu. Attaisi pyrmū vuoku, puorškir cytu lopu. Kai runuot ar sīvīti vosorys sukneitē i vērtīs iz prīškejū mozgu, kurais navareigi raisuos vaļā. Varātum jai pasaceit, a reizē naārtai i skaiški. Dalic pi daguna. Kotra gruomota smuorduos sovaižuok. Kotra ar sova ilguma i nūilguma stuostu. Eista. Na tei, kas damiersta plauktā. Tai Tu poša īmi, poša nūīmi. (165–166. pl.)\nSkaitūt Zalta tesmiņus, saprūti, ka vyss teik miereits intelektuali. Skaiteit Paulu Koelju varbyut i nav nuovis grāks, bet juo idejis puorjimt i buorsteit gon navajadzātu: A tys nabeja tovs meiluokais autors, voi tev taida nav? Kas tys vyspuor beja? Paulu Koelju? (125. pl.) Grāks ir byut cylvākam bez sova redzīņa, bez sova pruota. Ka nadūmuosi, to i tev kaids Tostu Izdziniejs nūraus piersteņus. Pa vīnam viņ. Par dorbim i nadorbim. Par tovom baimem īsavērt acīs tam, kas nūteik. Nu, i tam, kas siež tev golda ūtrā pusē. Ka vyspuor tī kaids siež.


svātdĪna, 4. februars\nPYRMAIS LASEJUMS Ij 7, 1–4. 6–7\nVērszemes dzeives mozvērteigums.\nIjabs runōja, saceidams:\n«Vai tod cylvāka dzeive vērs zemes nav kolpōšonas laiks, un jō dīnas nav leidzeigas olgōdža dīnom? Kai vērgs ilgojās pēc pavēņa un kai olgōdzis gaida sovu olgu, taipat ari es asu īgivis sev tukšus mēnešus un skaitejis gryutas naktis. Es apsaguļšu, jautōdams sev: «Kod tod es pīsaceļšu?» Bet pēc tam otkon es gaideišu vokoru un dzeivōšu sōpēs leidz pat tymsai. Munas dīnas lidoj ōtrōk nakai audēja šaudeikla un aizrit bez cereibas. Pīmini, ka muna dzeive ir tikai vēja dvasma, un munas acis vairs naredzēs loba.»\nPSALME 147 (146)\nRefrens: Dīvs mīrynoj satrīktōs sirdis. (R. sal. 3a)\n1 Slavejit Kungu, jo labi ir dzīdōt myusu Dīvam,\njauki ir teikt slaves dzīsmi.\n2 Kungs Jeruzalemi otkon uzceļs\nun Izraeli pulcynōs kūpā.\n3 Jys mīrynoj tūs, kas satrīkti sirdī,\nun sadzīdej jū bryuces.\n4 Jys skaita zvaigžņu pulkus\nun tōs vysas zyna saukt vōrdā.\n5 Lels ir myusu Kungs un varens spākā,\njō gudreibai nav māra.\n6 Lānprōteigūs Kungs atbolsta,\nbet grēcinīkus pazamoj leidz zemei.\nŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 9, 16–19. 22–23\nApostols Evangeliju navar nasludynōt.\nJo es sludynoju Evangeliju, maņ par tū napīsanōk gūds, jo tys maņ ir napīcīšami jōdora. Bāda maņ, jo es Evangeliju nasludynōtu! Jo es labprōt tū doru, tod maņ ir olga. Kaida tod ir muna olga? Taida, ka, Evangeliju sludynōdams, es tū doru par breivu un naizmontoju tīseibas, kū maņ dūd Evangelijs. Jo, nu vysa byudams breivs, es sevi asu padarejis vysim par kolpu, lai montōtu pēc īspējas daudzus. Ar vōjim es klivu vōjs, lai īgyutu vōjūs; vysim es klivu vyss, lai vysmoz dažus izglōbtu. Bet tū vysu es doru Evangelija dēļ, lai maņ tymā byutu daleiba.\nPYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 8, 17\nJezus jēme uz sevis myusu vōjumus\nun nese myusu kaites.\nEVANGELIJS Mk 1, 29–39\nJys izdzīdynōja daudzus, kū mūceja dažaidas kaites.\nIzgōjis nu sinagogas, Jezus kūpā ar Jākubu un Jōni aizgōja uz Seimaņa un Andreja mōjom. Seimaņa sīvasmōte gulēja karsūnī, un jī tū tyuleņ jam pastōsteja. Jys pīgōja, sajēme jū aiz rūkas un pīcēle. Karsūņs tyuleņ jū atstōja, un jei jūs apkolpōja. Bet vokorā, kod beja nūrītējuse saule, pi jō nese vysus, kam beja kaidas kaites vai kū beja apsāduši ļaunī gori. Pi durovom beja sasapuļcejuse vysa piļsāta. Un jys izdzīdynōja daudzus, kū mūceja dažaidas kaites. Jys izdzyna daudzus ļaunūs gorus un naļōve tim runōt, tōdēļ ka tī jū pazyna. Ļūti agri reitā, cikom beja vēļ tymss, jys pīsacēlis aizgōja uz nūmaļu vītu un tur lyudzēs. Seimaņs un tī, kas ar jū beja, sekōja jam, un, kod beja jū atroduši, jī saceja: «Tevi vysi meklej.» Bet jys tim saceja: «Īsim kur cytur uz apkōrtejim cīmim un piļsātom, lai es varātu ari tur sludynōt, jo tōpēc es asu atnōcis.» Un jys gōja, sludynōdams jū sinagogōs vysā Galilejā un izdzeidams ļaunūs gorus.


“Pi myusim Latgolā” viestej par Nikodema Rancāna bolvys padūšonu - lakuga.lv\nTemys: Lietišķā Latgale, Nikodema Rancāna bolva, Nikodema Rancāna bolva 2017, Pi myusim Latgolā, Roksts\nTyvojās školuotuoju dīna – laiks, kod pasasokom školuotuojim i eipaši nūviertejom jūs dorbu jaunuos paaudzes audzynuošonā. Itūreiz Laura Sondore-Strode beja kluotyn eipašā pasuokumā, kurā tyka gūdynuoti Latgolys lobuokī školuotuoji.\nLatgolā jau trešū reizi eipašā ceremonejā nūtyka gareidznīka i pedagoga monsinjora Nikodema Rancāna vuordā nūsauktuos bolvys padūšona Latgolys izcyluokajim pedagogim.\nVīna nu pasuokuma organizatoru Līvija Plavinska nūruoda, ka ar kotru godu nominantu skaits pīaug i cīši lela prīca, ka itei bolva jau suoc īsasakņuot latgaliskajā kulturā.\nVaira par nominantim klausīs raidejumā “Pi myusim Latgolā”.


Latgolys skoni i bolsi Latvejis VIII postfolklorys festivalā - lakuga.lv\nKarteite: Nu publicitatis video\nLatvejis postfolklorys festivals “Gaviles” ir veiduots ar mierki īdzeivynuot latvīšu tautysdzīsmis myusu dīnu laikmatā. “Gaviļu” golvonajā koncertā Spīkeru koncertzalē 12. aprelī 19.00 stuņdēs prīcēs pavasareigs muzykys kokteiļs, apvīnojūt kai labi pazeistamus, tai mozuok zynomus muzykus i apvīneibys, storp jim ari latgalīšus. Ituo gods eipašuo tema – dorba duna, informej festivala organizatore Inese Neimane.\nFestivalam paradzāti četri īgaviliešonys pasuokumi (bez moksys), bet golvonū koncertu ītreisynuos ar skaņom 15 godus vacais kūklātuojs Namejs Kalniņš i īgavilēs darbeiguo kulturys ministre Dace Melbārde “Stipro Sievu” i “Ogu” pavadeibā. “Ogu” sastuovu veidoj pīcys Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis Etnomuzikologejis i Pedagogejis nūdaļu studentis – kūrzemneica Igeta Gaiķe i četrys Latgolys meitinis Diāna Logina, Ilze Jurjāne, Evelīna Griņova i Agnese Lukjanova. Vokoru vadeis harizmatiskais Ēriks Zeps.\nNu pīsadaleituoju festivala organizatori eipaši izceļ etnominimalistiskuos muzykys duetu “Stanislav Yudin & Asnate Rancāne”, kurā apsavīnojuši džeza kontrabasists Stanislavs Judins i tautys muzykys apvīneibys “Tautumeitas” vadeituoja Asnate Rancāne. Duetam soveigs spieceigs i emocionali pīsuotynuots skaniejums. Ar tradicionaluoku skaniejumu izaceļs jaunradeitais duets “TKP”, kurā sasaspieliejuši pīredzis boguoti improvizacejis meistari Ē. Zeps i Julgī Stalte.\nKoncertā izastuos ari “Jauno Jāņu Orķestris”, festivala saiminīki RTU postfolklorys grupa “Daba San”, grupa “Jāņoga”, gosti nu Sicilejis – “Oi Dipnoi”. Vairuok par festivala programu i koncertim varams īsapazeit portala “Facebook” lopā “Gaviles”.\nBeleti daīmami “Biļešu Paradīze” kasēs, kai ari škārsteikla vītnē www.bilesuparadize.lv


Latgaliskais Raiņs Reigā – Bīdreiba "LgSC"\nŪtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa».\nPasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c.\nLatgalīšu vokori Reigā Dzejis dīnu laikā septembrī nūteik jau vairuok godu. Jūs sadarbeibā ar Latvejis Rakstinīku savīneibu reikoj bīdreiba «Latgolys Studentu centrs».\nLatgola ir Raiņa «jaunu dīnu zeme», Dzejis dīnys regulari nūteik nu Raiņa symtu godu svineibu 1965. godā. Deļtuo itūgod latgalīšu pasuokumam atrosta zeimeiga vīta – Raiņa i Aspazejis memorialuo sāta – svareiga Reigys centra kūka apbyuvis daļa.\nBīdreiba «Latgolys Studentu centrs» ieceriejuse radeit cytaidu dzejis pīdzeivuojumu i sūlej atkluot, kai atrūnams «cyts Raiņs» i kai nu školys laika zynomuo Raiņa dzeja skaņ latgaliski. Latgolys jaunīši gryb, kab sabīdreibai pasaruodeitu gribiešona izzynuot latgalīšu kulturu i atrast, ka tymā ir daudz i reidzuonim interesnu, myusdīneigu elementu.\n«Ir teicīņs «Troks voi nu Rogovkys», kas dzims nu tuo, ka zemnīks i dzejnīks Pīters Miglinīks 19. godu symta beiguos īsyudzēja tīsā i vinnēja muižkungu, kas tim laikim beja koč kas naīdūmojams. Kai itū trakumu atvest iz Reigu, kai paruodeit vysai Latvejai? Dzejis dīnu pasuocīņs «Gostūs pi Raiņa» raudzeis vēļ reizi reidzuonim paruodeit latgalīšu volūdu, dzeju i drupeit latgalīšu trokuma,» stuosta pasuocīņa reikuotuoja Ilze Sperga.\nPasuocīņa laikā dorbuosīs vysaidu apguodu izdūtūs latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu golds.\nGaidom vysus gostūs pi Raiņa!\nOne Reply to “Latgaliskais Raiņs Reigā”\nPingback: LaKuGa – Emileja Kalvāne veļtejuse dzejūli Kārļam Skrasteņam


2012. goda muzykaluos astis - lakuga.lv\nTemys: Caur sidraba birzi, dziga, EguceiC, Jis, Patina, Roksts\nKoč ari 2013. gods jau tai labi īsaskriejs, ir vēļ puora pārnuo goda muzykalī jaunumi, par kurim LaKuGys slejuos vēļ nav viesteits. Tod nu pīduovojam jiusu viereibai muzykalu šaļti ar dzīsmem latgaliski.\nKas Jis taids ir? Ka suoktu saukt taidus projektus kai „Jis i Jī kam nav bolsa”, latgaliski īskaņuotuos kinys („Maltečka”, „Magņetafonščiks”, „Lykuma draugi” i c.) i multiplikacejis kinys („Začeišu pierteņa”), kas sajiusmynoj vysu Latveju i pīsauktu Guntix vuordu, tod vaira vaicuojumu par Jū navajadzātu byut. Ite pasaklauseišonai koč kas svīžuoks nu latgalīšu underground/alternativuos muzykys lauceņa Juo interpretacejā.\nJis – Krystdāls\nJis – 2M500V (2 metri 500 vepri)\nEguceiC (eistajā vuordā Edgars Bikse) ir puiss nu Gaigalovys pusis, kurīs ar muzyku saisteits jau paseņ, koč ari suokumškolys laikūs iz kori īt nagribieja i muzyka nainteresēja – vīneigi klauseitīs patyka. Piečuok suoca spielēt gitaru, pamatškolys beiguos ar klasisbīdrim beja izdūmuojuši kliut par lelim muzykantim, nu vyss tai ari palyka pi idejom. Ar laiku EguceiC īsavuicieja muzykys taiseišonys programu FL Studio, pīsadalieja ar muzyku saisteitūs projektūs, uzlobojūt muzykaluos īmanis i vokaluos prasmis, taipat ari suoca radeit originaldzīsmis ar sovu muzyku i vuordim, kai ari taiseit remiksus cytom dzīsmem.\nEguceiC – Himna atkareibai\nPošuos 2012. goda beiguos atkluoteibā pasaruodeja projekta „Patina” albums „Caur sidraba birzi”. Itys ir pādejais (nikod nikuo navar zynuot, nu vysmoz cikom) projekta albums, kas īraksteits pošu spākim Suomejā, Kirkonumi studejā. Kai soka projekta soliste Biruta Ūzuleņa (Biruta Ozoliņa): „Albums īraksteits lauku vidē pi dobys kryuts, kur meža kozys brodoj pa dzilū snīgu.” „Caur sidraba birzi” ir projekta catūrtais albums i tys ir nomināts ari Latvejis muzykys īrokstu Goda bolvai 2012 kategorejā „Lobuokais džeza muzykys albums”. Albuma īrokstā pīsadalejuši: Biruta Ozoliņa – bolss, Indriķis Veitners – klarnete, Viktors Ritovs – tausteņinstrumenti, Tālis Gžibovskis – sitaminstrumenti, Oļegs Grišins – bass. Albums gon nabyus dabojams cītā formatā, nu ir planavuots, ka varēs nūpierkt vysmoz mp3 versejā.\nPatina – Rūtoj, saule\nIte vēļ vīna dzīsme pasaklauseišonai nu kapelys „Dziga” 2012. gada albuma „Gotovs”. Albuma kapela pīduovoj tautys muzyku i dzīsmis, kurom apdaris radejuši kapelys draugi Edgars Lipors, komponisti Ilona Rupaine i Einārs Lipskis, kai ari poši „Dzigys” muzykanti. Vaira par „Gotovs” skaiti ITE\nDziga – Gaišzyluo banteite\nKarteņā: Projekta “Patina” albuma “Caur sidraba birzi” motivs