27. aprelī – Buozovys miseja - lakuga.lv\nKarteņa: Google kartis ekranuzjāmums\nTemys: Buozova, Kuorsova, Latgolys kongresa dīna, Leluo tolka\nSastdiņ, 27. aprelī, Leluos tolkys dīnā i Latgolys kongresa godadīnā, teik organizāta “Miseja – Buozova”, kurys golvonais mierkis ir pastreipuot Buozovys cīma i Kuorsovys stacejis kulturviesturiskū vierteibu i pīgrīzt tam sabīdreibys viereibu, informej Kuorsovys nūvoda Vidis puorvaļdeibys specialists i deputats Juris Vorkalis.\nBuozova ir cīms Latvejis austrumu pīrūbežā, kura teritorejā atsarūn senejuokuo dzeļžaceļa staceja Latvejis teritorejā – Kuorsovys dzeļžaceļa staceja. Nu kulturviesturiskuo redzīņa staceja i juos teritoreja ir nūzeimeiga ar tū, ka te sasaglobuojušys i atseviškys ākys nu Krīvejis dzeļžaceļu byuvnīceibys pyrmsuokumu, 19. g. s. ūtruos pusis – 20. g. s. suokuma apbyuve, tymā skaitā stacejis pasažeru āka, dzeivojamuos i saimnīcyskuos ākys. Jū var pīzeit par unikalu, partū ka cytur Latvejis teritorejā tik seneja i daudzveideiga dzeļžaceļa stacejis viesturiskuo apbyuve nav sasaglobuojuse.\nPoša senejuokuo ituos apbyuvis sastuovdaļa ir 1860. godā byuvātuo lokomotivu depo āka, kura dīvamžāļ daudzus godus bejuse pamesta bez izmontuošonys i niule ir avarejis stuovūklī. Ari nazcik cytu Kuorsovys stacejis apbyuvis kompleksa āku stuovūklis ir tyvu kritiskam i āku tuoļuoka saglobuošona i izmontuošona ir problematiska. Ākys ir vysaidu juridisku i fizisku personu vaļdejumā, kas nesekmej stacejis apbyuvis kai vīnuota arhitekturys kompleksa sakūpšonu, uzturiešonu i izmontuošonu.\nDaudzys ākys i zeme pīdar VAS “Latvijas dzelzceļš”, VAS “Privatizācijas aģentūra”, taipat nazcik eipašumu pīdar pošvaļdeibai i fiziskom personom, kas nūzeimej, ka cīms ir vysu kūpejuo atbiļdeiba. Pasuokumā pīsadaleit ir aicynuotys pīmynātuos institucejis, antropologe Dace Dzenovska, muzeologe Ineta Zelča Sīmansone, industrialuo montuojuma pietnīks Toms Altbergs, kai ari vītejī īdzeivuotuoji i kūpīnys.\nProgramā paradzāts izzinis puorguojīņs “Bozova cauri laikiem”, tolkuošona vacajā medpunktā, kazarmēs i bejušajā školā. Piec tolkys daleibnīki mīluosīs ar Saļnovys bīdreibys “Kūzuls” vyrtū spāka putru. Programys nūslāgumā paradzāta diskuseja “Ciema nākotne, mūsu loma tajā”, kur apsprīss varamūs Buozovys liktiņa scenarejus i kai sevkurs nu mums tū var ītekmēt.


Tonis birojs informej. 10. marta laidīņs – Bīdreiba "LgSC"\nJaunuokuos viests nu Latgolys Studentu centra Reigys biroja.\n11. martā. – tys ir jau reitu – nu 17:00 paradzāta „Atzolu” dorba grupys veiduošona i pyrmuo sasatikšona. Ka ari Tu gribi īsasaisteit atraktivuo jaunīšu seminara taiseišonā i vadeišonā – byusi gaideits!\n15. martā 19:00 Ortografejis seminaru Latgolys školuos braucīņa dorba grupys sasatikšona\n18.martā nu 18:00 Tonis birojā dzīduošonys vokors ar džinsuotū kūri. Repertuars – bez rūbežom. Dreikst jimt leidza i izmontuot ari muzykys instrumentus (koč kas ir ari iz vītys)! Vokora programmā īkļauts sylts čajs.\nTaipat informaceja par itymā nedeļā aktualim latgaliskim pasuocīnim (slāptuo reklama 😉 ):\n13. martā 17:00 Reigā Anglikaņu bazneicā koncerts „Dziedam Latgalei” – jauktuo kuora “Medera” (dirigents Jaroslavs Poļakovs ci Jariks nu „Rudiņs Steigom”) i Preiļu nūvoda školuotuoju kūra “Latgale” lobdareibys koncerts. Soliste Guntra Kuzmina (Borowa Mc, Rudiņs Steigys). Vaira vērtīs ite.\n14. martā 17:00 Rēzeknis Kulturys nomā Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” 2009 padūšonys ceremoneja. LgSC. 3 nominacejuos izvirzeits ari LgSC padarātais. Vaira ite.


Izdūta gruomota par sportu Zīmeļlatgolā - lakuga.lv\nTemys: Abrene, Arvis Vilkaste, Bolvi, Bolvu nūvods, gruomota, Irēna Šaicāne, Roksts, sports, sports Zīmeļlatgolā, Zīmeļlatgola\nBolvu piļsātys i Bolvu muižys svātku nedelis ītvorūs tyka prezentāta gruomota “Sports Ziemeļlatgalē: ceļš līdz Olimpiskajai medaļai”, kas izdūta ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibys atbolstu. Gruomota ir viestejums par Zīmeļlatgolys aba bejušuo Abrenis i Bolvu rajona sporta atteisteibu i sasnāgumim 20. godu symtā, informej Bolvu nūvoda puorstuove Rita Šubeniece.\nAutore Irena Šaicāne gruomotu pīrakstejuse kai viesturisku pietejumu, bolstūtīs iz daudzveideigim informacejis olūtim, izpietejuse golvonūs sporta veidu atteisteibu Zīmeļlatgolā.\nGruomotys materials sakuortuots 19 nūdaļuos. Tuos suokuos ir viesturisks puorskots, suocūt jau ar 20. godu symta 30. godim. Gruomotā vysvaira raksteits par vīglatletiku. Atrūnama informaceja ari par futbolu, volejbolu, basketbolu, handbolu, svorceļšonu, greku – rūmīšu ceiņom, svorbumbu ceļšonu, orientiešonūs i turismu, šahu, dambreti, motosportu, autosportu, smaiļuošonu, kanoe, pat par alpinismu, kai ari cytim sporta veidim.\nGruomotys nūbeigumā ir personu ruodeituojs, kurymā īkļauts ap 1300 personvuordu – vysi tī sportisti, kas bejuši komandu dalinīki, individuali sportisti, sporta školuotuoji, kas pīsadalejuši sporta atteisteibā, tykuši pi panuokumu vītejā, nacionalā i storptautyskā mārūgā.\nGruomotys pādejuo nūdaļa atvālāta Baļtinovys sportistam – Arvim Vilkastem, kurs 2014. goda februarī 22. zīmys olimpiskajuos spēlēs Sočūs izceineja sudobra medaļu bobslejā. Itei nūdaļa napuorprūtami veicynoj skaiteituoju dūmuot pozitivys dūmys, uzmundrynoj i roda īdvasmu sasnīgt vaira.


Ganas Republiakas pilsoņu Z.H. un S.H. pieteikums par labvēlīga administratīvā akta izdošanu par bēgļa vai alternatīvā statusa piešķiršanu | Latvian Centre for Human Rights


Kulturys īsacejumi nedeļai: izzynoj Zīmeļlatgolu - lakuga.lv\nTemys: Balkanu kalni, Domeniks Slišāns, kulturys īsacejumi, Škilbāni, Stabļova, Upīte, Viļaka, Zīmeļlatgola\nItuos nedelis īsacejumus saryupiejs zīmeļlatgalīts, folklorys kūpys “Upīte” dalinīks Domeniks Slišāns. Domeniks aicynoj Zīmeļlatgolu īpazeit caur bišu pieteišonu, braucīnim ar žiguli i dobys parka “Balkanu kalni” apmekliejumu.\nBits bez dzālumu\nViļakys nūvoda Škilbānu pogosta Stabļovā ir bišu muojeņa – vīta, kur var pabyut kūpā ar daudzom bišu saimem, izjust bišu aromatu, sajust vibracejis, skaņu i aplyukuot bits darbeibā tik tyvai, cik nikod nav radzāts, tamā pat šaļtī drūsai i bez bišu dzālumu.\nĪspieja ībraukt paguotnē\nŠkilbānu pogosta Upītē ir īspieja tikt pi žiguļa (VAZ 21063), izbraukt ar jū i izbaudeit Zīmeļlatgolu, atsagrīzt 30 godu senejā paguotnē.\nKarteņa: Juris Supe\nZīmeļlatgolys doba “Balkanu kolnūs”\nDobys parkā “Balkanu kalni” var na tikai izstaiguot dobys stygys, kuruos var redzēt vysaidys kūka skulpturys, bet ari iznūmuot ritiņus, atsapyust piknika vītuos i paspēlēt tenisu!\nKarteņa: Edeite Husare


Tipiskais Latvijas dzerajsoferis\n19. JūNIJS. 2009\nReģistrēti kometāri (0) Anonīmi komentāri (8)\nZiemassvētku dāvanas, kas mudinās dzīvot aktīvāk un veselīgāk\nKā atkritumu šķirošanas konteineri palīdz saudzēt vidi un taupīt resursus?


Chapter id: 12443\nidaṃ devā bhāgadheyaṃ purāṇaṃ yad āśire hṛṣitā yajñiyāsaḥ / (1.1) Par.?\neṣasya gharmaḥ paripūta ṛgbhis taṃ bapsatho rathirā vidravantā // (1.2) Par.?\nvṛkṇaṃ śiro vṛṣaṇā yan makhasya śiro bhiṣajā samadhattam arvāk / (2.1) Par.?\ntad vāṃ naraḥ sariraṃ cāru citraṃ sadā gṛṇanti kavayaḥ suteṣu // (2.2) Par.?\nyena devā aghnata saṃ rapāṃsi yenāsahanta pṛtanā adevīḥ / (3.1) Par.?\nyenābhavann amṛtāḥ somadhānaṃ tam arpayataṃ śirasā hayasya // (3.2) Par.?\npurā viśīrṣṇā vidathena devā nāvāśiṣorundhata nāpi nākam / (4.1) Par.?\nījānā bahvīr u samā yadāsya śiro dattaṃ samadhānvāruhan svaḥ // (4.2) Par.?\nyad vām mātā upa ātiṣṭhad ugraṃ suvṛdratham avyatheyaṃ saraṇyūḥ / (5.1) Par.?\ntatra vām mādhvī madhvāhitaṃ sunīthaṃ pratnam aśvinā mayobhu // (5.2) Par.?\nyuvaṃ stribhiś citayatho 'pi nākaṃ yuvaṃ payāṃsi śakvarīṣu dhattam / (6.1) Par.?\nyuvaṃ vīrudbhiḥ sṛjatam mahīmaṃ yuvaṃ sartave sṛjataṃ vi sindhūn // (6.2) Par.?\nyuvaṃ mādhvī madhubhiḥ sāraghebhir yuvaṃ bheṣajā stho bhiṣajā supāṇī / (7.1) Par.?\nyuvaṃ rathebhī rathirai stha ugrā sumaṅgalāv amīvacātanebhiḥ // (7.2) Par.?\ntan me dattaṃ cakṣur akṣṇor vicakṣe paśyāmo yena svar imā diśaś ca / (8.1) Par.?\nyenābhikhyāya vidhavāma śakraṃ durhaṇād vām aśvinā śūrasātau // (8.2) Par.?


Latgalīšu repa apvīneiba LRF pīduovoj jaunu dzīsmi “Nikur nav tai labi” - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu muzyka, LRF, muzyka, reps, Roksts\nLatgalīšu repa apvīneiba LRF pīduovoj jaunu dzīsmi “Nikur nav tai labi”, kas viestej par izjiutom svešumā i ilgom piec tūs, kas spīsti byut tuoli nu sovys dzimtinis.\nApvīneiba LRF nu Cyblys nūvoda Felicianovys izveiduota jau dīzgon paseņ, apsavīnojūt puišim nu pogolma, kotram ar sovom dūmom, idejom i pīeeju. Jūs darbeibys lauks ir reps. Pyrmsuokumūs teksti bejuši i latgalīšu, i latvīšu, i krīvu volūduos, nu pādejūs godūs dzīsmis pamatā teik raksteitys latgaliski – tai, kai poši ari kasdīnā runoj.\nLaika gaitā ir mainejīs i apvīneibys sastuovs, i pīeeja. Tān kotrys īt sovu ceļu – saimis, dorbi, “laimis mekliešona” aiz dzimtinis rūbežu itt. “Tymūs ratajūs breižūs, kod izadūd sasavuokt kūpā, rūnās jaunys idejis i vieļmis, kū pīpiļdeit i muzykā, i ari dzeivē. Lai radeitu dzīsmi, vajadzeigs laiks – cytreiz pīteik ar nedeļu, cytreiz – paīt godi. Partū myusu gora dorbi i nadorbi tūp na tik bīži, cik grybātūs. Rokstam sovai prīcai, draugu lūkam i asam pateiceigi vysim, kurī nūviertej myusu īguļdeitū dorbu. Grybam pasasaceit vysim, kas myus atbaļstejuši!” soka apvīneibys puorstuovi.\n2012. godā apvīneiba radeja miksteipu “Piļcinis viļcīņs”, nu kuruo ari pīduovojam nūsaklauseit vairuokys dzīsmis:


Sākuma datums9. maijs\nBeigu datums31. maijs\nTagi: Ogres Centrālā bibliotēka, izstāde, ceļojošā izstāde, Grāmatu lasīšana plakātos


Impressive Hotel i Hanoi, Vietnam : Boka nu!\nHappy stay and travels!!! Visa regler för boendet


Annuities: Annuities? Give Me A Break! | Annuities


DIĀNA VARSLAVĀNE: ASMU ZEMES MEITA\n"ASMU ZEMES MEITA"\nEs asmu šōs zemes meita,\nNu jōs muns augums un fleita...\nTatjana un Stanislavs Varslavāni ar bārnim Rihardu un Diānu, 1933. gods\n"Diāna Skaidrīte Varslavāne pīdzyma 1932. goda 30. augustā Rēzeknē Stanislava un Tatjanas Varslavānu giminē. Tāvs – stacijas Rēzekne I dežurants, kara godūs – kusteibas vacōkais reikōtōjs. Mōte – telefoniste posta centralē. Brōļs Rihards Laimonis dzimis 1931. goda 9. janvarī. Gimine jēme daleibu vysūs vaļsts un kulturas pasōkumūs piļsātā, tikšonōs reizēs ar īvārojamim cylvākim, ari dzejnīkim un vaļsts Prezidentu.\nVacōki beja dedzeigi dzīdōtōji, atpyutas un izklaides vokoru apmaklātōji. Dzeivūklī, kuru īrej nu Šustermana Pils īlā, natōli nu upes laipeņom, bīži puļcējōs rodi un draugi – dažaidu tauteibu pōrstōvi. Tāvs spēlēja gitaru, vacaistāvs vijōli, vysi dzīdōja un prīcōjōs. Bārnus audzynōja par atklōtim, drūsmeigim patriotim. Spylgtōkais pīmārs tam ir zīdōjumu vōkšona Breiveibas un cytim pīmineklim Reigā, Rēzeknē, Prezidenta sirsneiga sagaideišona izrūtōtā laukumā un prīcōšonōs kūpā ar cytim cylvākim. Vālu vokorā Dōrzu īlā gar trotuara plōksnem daga symtim »plošku«. Šī gaismekli dzili palykuši pīmiņā. Bārni auga kai breivi piļsōni patīši breivā vaļstī! Obi kūpā voi pa vīnam jī drūši sasatyka un draudzējōs ar sovim vīnaudžim: gyva zivteņas, vēžus, paleidzēja kaiminim nūvōkt dōrzus, plašajā captuves pogolmā pi Brīvības alejas spēlēja dzeļžceļu. Pīsadaleja skautu un gaidu reikōtajūs vokorūs bārnim, laimēja izstōdēs jūs audzātūs lobumus. Cytim vōrdim – dzeivōja. Reizem šei breivō dzeivōšona izavērte par dzeiveibu apdraudūšu. Kod vacōki dorbā, bārnus pīskateja aukle, un tō rezultatā meitāns Rēzeknes upē trejs reizes sleika, bet jū izglōbe lelī puikas, peipmani. Brōļs, kraunūt molku, najauši uzlaide iz golvas smogu pagali, tod pyrmū reizi tyka saškaideits daguns. Nalaime tei, ka meitine bīži atsadaleja nu draugim un stuņdem vārōja zivteņas, tōs barōdama pi sovu kōju, voi ilgi gulēja iz vādara pļaveņā Pils īlā, kur beja nazkod roktas okas, izlyktas ar dēleišim, kuri jau satrunējuši. Yudiņs nikod naizkolta, burbulēja leidz pošai zōlei, un tīnē dzeivōja tritoni. Tys beja kas naradzāti skaists un aizraujūšs, un jōs sapyni naktīs kliva arvīn krōsainōki un leidzeigi pōsokom. Jau nu trejs godim meitāns sōce fantazēt, sasarunōt ar dzeivū dobu apleik. Kod vacaistāvs Stanislavs izcēle mōjeņu īpretim stacijai Rēzekne II, Karantēnas īlā (niule Varoņu), nōce jauni īspaidi, draugi, cīšōkas saites ar cioces Martas septenim bārnim – brōlānim un mōseicom. Bet klōt jau beja 1940. gods! Nakti pyrms krīvu īnōkšonas tāvs sajēme pavēli pōrsaceļt iz klusōku vītu – Aizkraukli. Un tai, dzeivōdama dzeļžceļnīku mōjā sūplok vēļ divom giminem, meitine pīdzeivōja vysaidus »jaukumus«, kod nūtyka okupacija. Tāvam atļōve jaunō vara strōdōt par dežurantu, mamu nūzeimōja par telefonisti Skrīveru postā, un jei pēc nakts maiņom reizem nakšņōja pi kaidas saimineicas. Niu golvonais bārnu uzraugs beja tāvs, jō dorba vīta atsaroda pretim dzeivūkļam, ūtrā slīžu pusē.\nOtkon bārnim rodōs jauni draugi un jauni īspaidi. Bet oktobra pyrmajōs dīnōs sōcēs skūlas gaitas Aizkraukles pogosta skūlā. Sveši karūgi, nasaprūtami himnas vōrdi, sovaidi bōrdaiņu portreti pi klašu sīnom. Tai kai meitine jau laseja latvīšu, gotu un krīvu burtim, jū nalyka divu pakōpu sagatavōšonas klasē, bet tyuleit pyrmajā. Audzynōtōja beja breineigō skūlōtōja Lāce. Sirds cylvāks! Jei vuiceja bārnus sapņōt par lobim laikim..."


Gostūs pi Latgolys etnografiskuos viestnīceibys / LR1 / / Latvijas Radio\nGostūs pi Latgolys etnografiskuos viestnīceibys\n"Tys ir tys, kas myus vīnoj, ari tys deļ kuo mes sasapazynom i sasatyvynuojom, jo redzim, ka mums cīši svareigs ir tys patīsums..." soka vīna nu bīdreibys “Latgolys etnografiskuo viestīceiba” dalineicom Inga Circene. Pārnejuo goda golā atkluotuo bīdreiba izakuortuojuse Reigā Ivetas Seimanovys sātā, kur puora reizis nedeļā, vokorūs piec kasdīnys dorbu, sasapuļcej ari cytas “Latgolys etnografiskuo viestīceiba" dalineicys. Iveta ir vīna nu ituos bīdreibys veiduotuoju, kas ar sovu degsmi i entuziasmu naapšaubami spiej aizraut ari cytus.\n"Ir autentiskuos lītys, i ūtrys ir tys īguļdeitais dorbs, kab jaunuos lītys byutu kopejis autentiskom, cik nu tys ir īspiejams. Ar itū, pa munam, Iveta ir unikala, taidā amatera leiminī cylvāks spiej teišom tū izdareit. Tys, kū es nūvierteju, ir tei skurpulozitate, patīsums. Cylvāks ir siedejs arhivā i leidz milimetram izmierejs. Jai ir tīseibys saceit, ka jei lītys pasnādz teišom eistys.” Tai soka Inga Circene. Sovpus Iveta pīzeist, ka atpazeit autentiski atdarynuotu lītu reizem nimoz nav tik vīglai.“Tikai ar leluokom zynuošonom tu vari atškiert eistuoku lītu nu ryupnīcyski ražuotuos. Jaunrade ari nav nūlīdzama, jai ir sova niša, sovs plaukteņš.”\nKūpumā bīdreibā ir sešys aktivys dalineicys, kas kotra ir orientāta drupeit iz sovu lauceni – tautystārps, šyušona, saktys, apovi i cyti ar etnografiskūs vierteibu atjaunuošonu, radeišonu i izpieti saisteiti procesi i lītys.\nItymā reizē par bīdreibys darbeibu i tyvuokuo laika planim, kai ari kasdīnys dorbim klausīs sarunu ar Ivetu Semanovu i Ingu Circeni. Ar juom tykuos Guna Igavena\nProfesionaluo pyušamūs instrumentu orkestra “Rēzekne”\nEvija Vasilevska Akminīšuos: Tys, kas ite sovulaik beja aizsuokts, nūteikti turpynuosīs\n9. maijs, 18:15\nPyrmizruodi pīdzeivuojuse latgalīšu dokumentaluo kina “Laiki. Cylvāki. Volūda”\n2. maijs, 18:35\nPuosokys par krīzi pyrma desmit godu i tagad jaunūs literatu acim\n2. maijs, 18:15\nPuosokys par krīzi pyrma 10 godim i tagad\nKolnasātys gruomotplauktā - Edeitis Husaris “Muna dzīšmu gruomota”\n11. aprīlis, 18:36


11. novembrī tīšsaistē byus pyrmizruode eisfilmai “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos” - lakuga.lv\nTemys: Ilze Griezāne, kultūrelpa, Leivuona stykla muzejs, Leivuons, Leivuonu stykla i amatnīceibys centrs, stykla pyusšona, VKKF\nŠudiņ, 11. novembrī, 19.00 stuņdēs Leivuona stykla i amatnīceibys centra “Facebook” kontā varēs nūsavērt eisfilmu “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos”. Piec juos grybātuoji eisfilmu nu 23. novembra leidz 23. decembram bez moksys varēs nūsavērt ari Leivuona stykla i amatnīceibys centrā.\nLeivuona stykla i amatnīceibys centra vadeituoja Ilze Griezāne stuosta, ka eisfilmys mierkis ir stuosteit cylvākim par stykla pyusšonys tradiceju: “Pamozam vysys sovys dūmys vieršom iz tū, lai atguodynuotu cylvākim par itū omotu, atguodynuotu par Leivuona styklu, mums ir ari stykla pyusšonys darbneica, taidā veidā mes uzturom dzeivu itū tradīceju. Sykla pyusšona Leivuonā ir īkļauta Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā.”\nFilmu izveiduot motivēja ari pandemejis laiks. “Īrūbežuojumi naļuove ruodeit cylvākim pyusšonys procesu, saprotom, ka zaudejom sovu apmaklātuoju, lykuos, ka par mums otkon ir juostuosta. Ka agruok tū darejom stykla pyusšonys darbneicā, tod niu par itū Latvejā ratū omotu stuosteisim caur eisfilmu,” skaidroj Ilze. “Tymā mes stuostom par sevi – Leivuona stykla i amatnīceibys centru, Leivuona stykla muzeja kolekceju, stuostom par stykla pyutiejim – gon asūšajim, gon bejušajim, par tū, kas ir stykls i kai ar jū struoduot.”\nSkateituoji caur intervejom varēs vaira īpazeit Leivuona stykla fabrikys bejušūs stykla pyutiejus Jāni Kotleru, Alekseju Gordikovu, Genādiju Titovu, Vladimiru Čakšu, kai ari Aleksandru Logvinu, kas ar stykla pyusšonu nūsadorboj vēļ šudiņ. Eisfilmā stuosteis ari par Leivuona stykla apstruodis tradicejom i viesturi – Leivuonā styklu pyuš jau nu 1887. goda.\n“Tod, kod apmaklātuojs varēs atbraukt pi mums gostūs, jis jau zynuos viesturi, zynuos, kai nūteik stykla pyusšona, jam byus prīškstots,” ar cereibu iz prīšku verās centra vadeituoja. “Eisfilmai ir subtitri, kab padareitu jū daīmamu cylvākim, kas ir vuojdzierdeigi. Filmai byus ari variants angļu volūdā ar subtitrim krīvu volūdā, dūmojom filmu piečuok ruodeit ari kaidā konferencē.”\nEisfilma “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos” topuse ar VKKF mierkprogramys “KultūrElpa” atbolstu.


Legalize marijuana in W.Va.? - The Logan Banner - South Carolina Dispensaries\nLegalize marijuana in W.Va.? – The Logan Banner Posted by Cited in article on February 7, 2017\n“[Marijuana] is bought\n← Black History Month: 7 game-changing black entrepreneurs you should know about — but probably don't – Mic Congressman defends Trump's silence on white extremism, says mosque shooting a “one-off” – Mic → Search for:


Personeibys Archives - Page 9 of 11 - lakuga.lv\nDesmit Norberta Neikšānīša atzinis par dzeivi i mīlesteibu\n27 Juļs 2018\nGondreiž Bonija i Klaids. Aizbēgt iz PSRS i nikod naatsagrīzt\n4 Juļs 2018\nInteresanti fakti par 10 slovanim Latgolys Juonim\n20 Juņs 2018\n10 Juoņa Klīdzieja atzinis par dzeivi\n14 Juņs 2018\nStorp jaunuos Kulturys ministrejis parlamentaruos sekretaris Marikys Zeimulis prioritatem ari Latgolys vaicuojumi\n7 Juņs 2018\nLatgalīšu Veidenbaums – Aleksandrs Adamāns\n4 Juņs 2018\nAr koncertu i Mišu gūdynuos Bronislavys Martuževys i Ontona Matvejāna pīmiņu\n14 Maijs 2018\nModernuokais 30. godu latgalīšu dzejnīks Augusts Smagars\n25 Apreļs 2018\nMyužeibā aizguojuse dzejneica Paulīne Zalāne\n18 Apreļs 2018\nRēzeknē atkluos gruomotizdevieja Vladislava Lōča pīmiņai veļteitū pametnīku\n17 Apreļs 2018\nLatgalīšim pīškeirs Treju Zvaigžņu ordeni\n13 Apreļs 2018\nNikodems Bojārs – kosmosa pietnīks nu Latgolys\nJis beja vīns nu jūs. Stanislava Stiuriņa gaitys Latvīšu SS breivpruoteigajā legionā 1943.–1944. godā\n15 Marts 2018\nJezups Rubulis – nu Naatkareibys kara varūņa da tragedejis vīsneicā


Izveiduotys aplikacejis "WhatsApp" uzleimis latgalīšu volūdā | Kārsava\nMobilūs telefonu aplikacejis “WhatsApp” lītuotuojim ir vareiba palikt latgaliskuokim, kasdīnys saziņā ar draugim, rodim i kolegom izmontojūt speciali izveiduotuos uzleimis (stickers) latgalīšu volūdā. Tuos radejs “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ar ASV dzeivojūšuo latgalīša, filantropa Pītera Aloiza Ragauša finansialu atbolstu.\nSpeciali izveiduotuos uzleimis aplikacejai “WhatsApp” ītver kasdīnā i ari eipašuokuos dzeivis šaļteņuos lītuotys frazis latgalīšu volūdā, kai pīmāram, “Vasals!”, “Daudz laimis dzimšonys dīnā!”, “Es tevi mīļoju”, “Laimeigu Jaunū godu!”, “Nui!”, “Šmuki!”, “Lobs reits!” i c. Kūpumā radeitys 22 uzleimis ar latgaliskim tekstim. Aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” papyldynuota ar četrim Latvejā lītuotim karūgim – Latvejis, Latgolys, līvu i Sielejis karūgu.\nUzleimu izveidē latgalīšu portals lakuga.lv sasadorbuoja ar dizaineri Inesi Krivmani i programātuoju Juoni Rancānu. Tūs izveidi finansiali atbaļsteja ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs. “Mes gribējom latgalīšu volūdu paruodeit atraktivā i modernā veidā, jo eipaši uzrunuot jaunīšus. Latgalīšu volūda digitalajuos tehnologejuos veicynoj juos lītuošonu. Lītuotne “WhatsApp” paleidz dažaiduos pasauļa vītuos dzeivojūšajim latgalīšim uzturēt kontaktus. Munupruot, tys ir breineigi, ka itū saziņu vēļ interesantuoku padareis uzleimis latgalīšu volūdā,”soka P. Aloizs Ragaušs.\nAplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys itūšalt pīejama Android operātuojsistemu mobilūs īreiču lītuotuojim, sovukuort Apple iOS operātuojsistemys lītuotuojim uzleimis byus pīejamys 2020. godā. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.\nAplikaceja Android lītuotuojim pīejama: https://ej.uz/LatgalianStickers\nVideo ar izveiduotajom uzleimem:\n“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulē vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys raksteitprasmis uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.\nLatgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv redaktore


Iznomā biroju, Zemitāna iela, Centrs / 197€\nPiedāvāju 2. stāva biroju, plānojumā 1 telpa. Ir lifts.\nĪpašuma ID numurs: 44924


Seminars “Pi Sibira latgalīšu” Kruoslovys kulturys nomā Leidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, projekti i koncertiSibira dīna KruoslovāLgSC janvars RēzeknēLatgalīts Krīvejis plašumūsSpeitejūt vātrai i leitam\nmīrs baroj, namīrs pūstej\nAtsagrīzem nu Kruoslovys. Reizem vajag tik ciļvieciski moz, kab apsavīnuotu, dareitu, ītu, skrītu, byutu. Tikai laimeigus cylvāku apleik i pošam nu tuo tikt laimeigam. Kartenis i vaira teksta vieļuok. Leidzeigī roksti:Sibira dīna Kruoslovā. 01.03.2009.Sibira dīna Kruoslovā\nKruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]


Bindiya Jadav (bindiyajadav) on Pinterest\nNavy Blue DressesNavy DressPolka Dot Dresses1950s FashionVintage FashionVintage 1950s DressesVintage ClothingBlue Polka DotsVintage ClosetVintage DressesFashionForwards\nvintage 1950s dress . navy blue . polka dot by millstreetvintage\nCherry Blossom DressCherry BlossomsPink BlossomArizona TeaMy StyleRetro StyleVintage StyleBest StyleSkater DressSpringHaute CoutureCraftsShort DressesBeautiful DressesWedding DressHairstylesBeautyWorkshopWearMode FemmeCelebrationTogsForwards\nI can't wear this, but isn't it lovely. I'm thinking sara would like it\nA Line DressesSleeveless DressesSleeve DressesWork DressesCheap FashionGirl FashionSpring FashionDress TopsA DressThe ModeFashion DressesWomen FashionBlousesBuySummerSewingForwards\nPolka Dot Sleeveless A Line Dress ($25) ❤ liked on Polyvore featuring dresses, sleeveless dress, a line dress, a line silhouette dress, yellow dress and dot dresses\nPleated DressesA Line Dresses50s DressesPolka Dot DressesDress TopsA DressGirl FashionMen FashionFashion OnlineClothesThe ModeForwards\nBlack And Silver DressWedding Dress BlackBallgown Wedding DressUnique DressesDresses For WomenBeautiful DressesWoman DressesWomen's Dress PatternsStormy SeaForwards\nWedding Dress: CarouselFashion\nLace Wedding GownsBride GownsLace GownsWedding BrideLace WeddingsTulle LaceMermaid Wedding DressesWedding DresssesLace MermaidIncomeForwards\nScreen queens dress old Hollywood style!\nOmbre Prom DressesPurple Wedding DressesPurple GownsPurple DressDress PromCool Prom DressesElegant Prom DressesWedding Dress SaleWedding Guest OutfitsParty DressesCostumes PartyPartiesGraduationElegant DressesLaceFashionForwards\nRose Gold High HeelsGold StilettosGold PumpsGold Sandal HeelsHigh SandalsHeeled SandalsGold Prom ShoesProm HeelsAnkle Strap HeelsI WishForwards


Pīta caurule gaisam 9,5x13,5 mm CEJN 1 m - Gitana TN, SIA\nPreces kods: 199581350_cej\nSastiprināta ar neilona diegu, viegla, ļoti lokana un pret deformācijām izturīga.\nIeteic. cena: 5,65 €\nMaksimālais darba spiediens 12 bar\nMinimālais plīšanas spiediens 48 bar\nTemperatūras amplitūda -30°C līdz +60°C


Rēzeknē atkluota Osvalda Zvejsaļnīka jubileja izstuode - lakuga.lv\nTemys: izstuode, jubilejs, Latgolys kulturviesturis muzejs, Osvalds Zvejsaļnīks, Roksts\nLeidz 19. apreļam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama gleznuotuoja Osvalda Zvejsaļnīka jubileja izstuode “Terra Vitae”. Dzeive iz ituos zemis ir aizraujūši kruosaina i pīpiļdeita interesantim stuostiem, dažus nu tim var “puorskaiteit” muokslinīka gleznuos.\nOsvalds Zvejsaļnīks atkluoj: “Pādejā laikā puorsvorā gleznoju vosorys i rudiņa plenerūs, partū ka dorba kasdīnā moz laika. Sakraunu vysus gleznuošonys pīdarumus mašynā i – aizīt! Maņ eipaši interesej piļsātys kolorits, tei eipašuo aura celtnēs, nomūs, bazneicuos, kū godu symtūs radejuši i atstuojuši cylvāki. Vacī kuormi, kruosu apsyubiejumi, vaci prīškmati, detalis… Kod saulis gaismā īlu leikumi, nomu aprisis, Daugovys straumis teciejums it kai izkust, ari iz audakla suoc dominēt na objekts kai taids, bet kruosu attīceibys…”\nIzstuodis dorba laiks:\nūtardīņ, trešdīņ, catūrtdīņ, pīktdīņ – 10:00 – 17:00,\nsastdīņ – 10:00 – 16:00,\nsvātdīņ, pyrmūdīņ – slāgta.\nĪejis moksa izstuodē: školānim, studentiem– 0.43€/ Ls 0.30, pīaugušajim– 0,71€ / Ls 0.50\nZiņa sagataveita piec Rēzeknis Kulturys i Turisma centra dūtuos informacejis\nKarteņā: Osvalda Zvejsaļnīka glezna nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma. A.Bondarenko foto.


Latgalīšu dzeivis gudreibys Juoņa Keiča fabuluos - lakuga.lv\nLatgalīšu dzeivis gudreibys Juoņa Keiča fabuluos\nTemys: fabulys, Juoņs Keičs, Roksts\nLatgaliski vyszynomuokuos ir gareidznīka, politiķa, kulturys i sabīdriskuo darbinīka Fraņča Trasuna fabulys. Myusu dīnuos fabulys latgaliski roksta ari Juoņs Keičs, tymuos var atrast daudz latgalīšu dzeivis gudreibu. Portalā var skaiteit ari Juoņa Keiča dzejūļus.\nReiz sadūmuoja bārza zorā\nKaids zierniuklis aust staipekni.\n“Tys byus tok tev nu ījiukuma” –\nJū suoce zvierbuļs apsasmīt.\n“Tovs dorbs ite ruodīs eistyn veļteigs,\nTik augši kņauši nasalaiž.”\nA zierniuklis par cīš bej’ speireigs,\nSuoc aust i napklausa tuo.\nTe vieja nasta kļova lopa,\nPa vydu truopej staipekņam,\nI lacānūs tū saplāsuse,\nIz kuojom kryta zierniukļam.\nA zierniuklis cīš’ nabāduoja,\nI mīrynuoja sevi pats:\n“Tys staipeknis jau nasaskaita,\nEs augšā drupeit lumdeijūs…”\nNu var jau attaisnuojumu sev atrast,\nKab pošim byutu mīreigs pruots,\nDaž’ tī, kas gaismu nas ar sītu,\nI tyc – nu iudiņa byus svīksts…\nZvierbuļs i bolūds\nReiz zīmā cīši pasalūbe bolūžam –\nJis īraudzeja drupaneņys koponā.\nA naaizspieja nabadzeņš tom pīliduot,\nKod nasaukts školuotuojs jau mudri beja kluot.\n“Nu, naskrīņ tok jom viersā, steigtīs navajag,\nAr gryudim vīns jau vakar aizrejuos,\nDeļtuo ka tryuka pacīteibys klauseitīs,\nKod stuosteju, kai kņuobuot byutu pareizuok.\nNu, pagaidi, i lobuok šaļti vuicīs tu,\nVēļ paspēsi tok pylnu guzu pīsaēst.”\nI suoce zvierbuļs mudri gryudus kņuobt,\nKa bolūžam tik atlyka viņ apbreinuot.\nKod lykuos bolūžam, ka kņuobuošona apgiuta,\nI laiks tūs smolkūs jiemīņus niu lītā likt,\nJau zvierbuļs beja drupaneņys nūkņuobuojs,\nI pats pi cytu duraceņu prūjom – žvykt!\nReiz cepe koza peiradzeņus mīlastei\nAr buļbom, batvinim i mogonsiekleņom.\nKod gorduo ziņa vušku sasnēdze,\nJei sirdejuos: “Tei koza eista nakaune.\nEs dūmoju, tī koč kas zam tuo globojās,\nTok īticit, jei navā nicik parosta.\nByus sasprīduse sovu vylnu spūdrynuot,\nPi seve vysu lūpupulku vadynuot.”\nI jēmēs kozu nažieleigai nycynuot,\nEdz, asūt glupa, sprosta, beztalanteiga.\nJei niu tik kai nu klāva uorā izlaista,\nVēļ vylna zīmys māslūs, naizmozguota.\nNav nūslāpums, ka daudzi moluok stumdejuos,\nIz vuškys osuos mēlis datikt beistejuos.\nA pruoteiguokī vystik beja lelumā,\nI naatsasaceja sabyut mīlastē.\nNav jāgys tok saraut draudzeibu mums vušku deļ,\nKas pastuoveigai cytus sveņtej, nūlomoj.\nEdz, dzeivē tikai tys iz prīšku vysod tiks,\nKurs dareis tai, kai poša sūzine jam liks.\n“Piec dātys ūlys trailoju,\nKa bolss kai ryuceits dzierkstūt skrīn!\nAr mani sasaceņst navar\nTod vaira dzīduotuojs nivīns.\nMuns talants palīk napuorspiejams,\nEs operzvaigzne byušu dreiž!\nJo padzierdēt tū laksteigolai,\nAiz skaudeibys bezmoz kai pleiss.”\nTai vysta kecinej iz loktys,\nCikom vysim seņ jau apsarībs.\nBāg kačalāni dziļuok koktā,\nPat gaiļs iz šaļti pīkluss ir.\nCikom kukarka ar nazi skrēja,\nI keciniešonai bej’ gols,\nTai klāva operete beidzēs,\nAr cepeti pi žbana ols…\nKod kurkyns pīsapyuš, tod cīši līlejās:\n“Par mani nav tok šmukuoka i gudruoka!”\nI suoc tik špetni vysus cytus nūneivuot,\nKa sekste pošam gailej zyli sorkona.\n“Tī nacīšamī, kur gon taidi rūnās?!\nJūs volūdys maņ dzierdi samaitoj.\nNu reita golva pleist nu gaiļa dzīsmis,\nA glupuos zūss vēļ leidza gāgynoj.\nA peilis! Dīs pasorg’, tuos ari lobuos!,\nViņ piekšynoj kai pļaukšuduorteņys.\nA gūvs tik atgramoj, kū dzierdiejušys\nNu kozu, kurys buordys izsliejušys viekš.\nA vušku aplūkā kasdīn žvyuksts, trūksnis,\nKod vucyni reiz puorstuos badeitīs?\nViņ cyukys labdabeigi nūrukšynoj,\nNu lai jau rukš, nu tūs vysmoz maņ mīrs.”\nA jius nu molys sevi dzierdiejuši asat,\nKod atvielejit sovai daiļruneibai leit?\nAvui, cik gon jius izbreineiti byutu,\nKa spātu apleicejūs dūmys puorskaiteit…\nTī ir koč kas\nReiz sasatyka oklynbolta lopa\nI pīredzīņa boguots spolvyskuots.\nTam kruosaina tiņte vēļ kolta iz spolvys,\nAr sevi jis beja cīš’ paseitynuots.\nA lopā ni zeimis, pavysam tei bolta.\nNudi tys nav parostai, tī ir koč kas…\nI spolvyskuots teiri kai jauneibys karsmē\nTū īsuoce apskrīt bez nūstuošonys.\n“Ite sasatikt obim, kas tei ir par laimi!\nNiu tveikstu es apraksteit nūtykušū.\nTei tiņte byus ryugta i brykna deļ tevis,\nA raksteišu meikši, tev sūleju tū.”\nTe, cikom jī mīļuojuos, peleite moza\nIz šaļteņu obim pīsalaveja.\nJo kuknē nikas nabej’ atstuots iz golda,\nJei vuikleni īmērce depeitis tiņtē\nI uztupa lopai tū peckuot i zīst.\nTod šņakstynūt apgrauze spovyskuotu\nI azskrēja meklēt, kur nūglobuots svīksts.\n“A niule tu parostais šakaleits esi,\nNa ryupeigai spuļdžuotais spolvyskuots,”\nJam saceja lopa i puorsaškeire.\n“Lai kū ar’tu nasaceitu, mums beja labi,\nKoč cieški tuos boltuos teik dziešlopys,\nDeļtuo, ka nav īspiejams paredzēt vysu.”\nEzs i škierzlots\nKod škierzlots mežā ezi satyka,\nBez intrigys, nu tai, pavysam sprostai,\nKai vysod bailēs dora škierzloti –\nTys mudri bāga, nūžlībdams sev asti.\n“Nu giuņ! Nu sasajem nūgaršuot!”\nI žvikt, aiz myusmeris, zam prīdis zora.\n“Cik styprys es! Tū sarausteju gobolūs!”\n“Ir ežuks lauva!” – sprīde skudris borā.\nNu goduos reizem sarunuot mums nīkus,\nPar varūnim kod atzeistam mes līleibnīkus…\nPīdzimt Reigā, bet byut ar Latgolu sirdī. Saruna ar Māri Mičerevski Juļs 13, 2020\nEdgars Bāliņš: Jaunīši, runojit latgaliski! Augusts 18, 2020\nSepteni padūmi, kai mudruok i lobuok īsavuiceit latgalīšu volūdu Juļs 29, 2020


Ontons Kūkuojs Archives - lakuga.lv\n10 Ontona Kūkoja atzinis dzejā par latgalīša syuteibu\n8 Maijs 2020\nMuociešona īraudzeit golvonū\n14 Janvars 2019\nIzdūta Ontona Kūkuoja latgaliskuos dzejis izlase “Dūd pīci”\n18 Janvars 2016\nLatgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks Ontonam Kūkuojam veļteits pasuokums\n1 Decembris 2015\nTurpynojās akceja “Nūsabiļdej ar “Ontonu Kūkuoju”!”\n5 Februars 2015\nAicynoj nūsabiļdēt ar Kūkuoju i pīsadaleit fotoprezentacejis veiduošonā\n9 Janvars 2015\nPi myusim Latgolā! – 11.12.2014.\n12 Decembris 2014\nTroks ci nu Rogovkys voi lobs ar lobu sasatyka\n6 Decembris 2014\nLobs ar lobu sasatyka\n1 Decembris 2014\n“Kolnasāta” 22. junī rūtoj i leigoj\n25 Juņs 2013\nVarakļuonūs apsaverama O. Kūkoja izstuode „Veltījums Varakļāniem”\n9 Februars 2013\n3. Pasauļa latgalīšu saīts LRT sižetūs\n18 Augusts 2012


Kas tei taida Septeņu bruoļu dīna? - lakuga.lv\nTemys: 10. juļs, katuoļu kalendars, Myužeygays kalinders, Septeņu bruoļu dīna\nAndryva Jūrdža “Myužeygays kalinders” 10. julī viestej: “Dina Felecytas un jos septeniu dału numuceytu.” Pētera Šmita “Latviešu tautas ticējumi” (1940–1941) piec leitainys Septeņu bruoļu dīnys prognozej septenis leitainys nedelis iz prīšku. Kas tī par septenim bruolim i voi jī nav tī poši septeni gulātuoji?\nAri myusu dīnu katuoļu kalendarā 10. julī īraksteiti Septeni bruoli mūcekli (The Seven Brothers, Martyrs; Семь братьев мученики Римские), daži olūti pīmiņ ari 27. juni. Itī obeji datumi saisteiti taidā veidā, ka 27. juņam piec vacuo (Juleja kalendara) atbylst 10. juļs piec jaunuo styla (Gregora kalendara). Svātuo Felicita i juos septeni svātī dāli Aleksandrs, Felikss, Filips, Martialejs, Vitalejs, Silvans, Januarejs tyka nūgalynuoti ap 150. godu, imperatora Antoneja vaļdeišonys laikā. Par atraiti palykušuo Felicita publiski praktizēja kristeigū religeju i ar sovu pīmāru daudzus dīvaklu pīlyudziejus pīgrīze Kristum. Poguonu prīsteri par jū syudzejuos imperatoram. Par atsasaceišonu upurēt paguonu dīvim Antonejs drūsū muoti i juos dālus nūsyuteja pi četrim dažaidim tīsnešim, kab jūs struopēt ar atškireigu nuovi.\nJanuareju nūdauzeja ar puotogom, kuru golūs beja svyna goboli. Feliksu i Filipu syta ar vāzom. Silvanu nūsvīde nu stuovys nūguozis. Jaunuokajim Aleksandram, Vitalejam, Martialejam nūgrīze golvys, piec četru mienešu tū pošu pīsprīde jūs muotei.\nPīmynātūs septeņus bruoļus mūcekļus jauc ar septenim gulātuojim nu Efesys, kas dzeivuojuši 3. godu symtā. Legenda par pādejim ir daudz popularuoka, jū zyna ari islama ticeigī. Zinis par septenim gulātuojim (Семь Ефесских отроков) var atrast pareizticeigūs kalendarā, jūs pīmiņ 4. augustā i 22. oktobrī. Septeni jaunekli, cālušīs nu īvārojamu Efesys dzymtu, bejuši bierneibys draugi (nabeja bruoli!) i kūpā dīnejuši armejā. Piļsātā īsarads imperators Decejs, vysim pavālāts upurēt paguonu dīvim, napaklauseigūs struopejuši ar nūmūceišonu. Draugim imperators atjiems karaveiru jūstys, tūmār devs laiku puordūmuot i atsasaceit nu kristeiguos ticeibys pošim (tok īvārojamu cylvāku atvasis!). A draugi pasatvāruši olā i gatavejušīs mūcekļu nuovei. Tū aizmyureja, lai jī nūsabeigtu nu sluopu i boda. A Dīvs jūs aizmydzynuojs dziļā mīgā, draugi pasamūduši piec 200 godu, vys dūmuodami, ka jim juosagatavej mūcekļu nuovei. Vīns nu jūs devīs nūpierkt maizis. Lels bejs juo puorsteigums, īraugūt radzamuos vītuos krystus i Jezus gūdynuošonu, impereja jau beja pījāmuse kristeigū ticeibu. Pierkdams maizi, jis padevs monetu ar imperatora Deceja attālu, jū sagruobuši kai zagli, kas izlaupejs senejūs monetu kruotivi. Vyss nūsaskaidruojs, olā jaunekļus apcīmuojs i veiskups, i speciali atbraukušais imperators. Piec sarunys jī otkon aizmyguši – itūreiz myuža mīgā.\nDaži olūti pīmiņ, ka šaļtī, kod myurejuši cīt olu ar septenim kristīšim, rauduojuši dabasi – liejs leits i tys turpynuojīs vēļ septenis nedelis. Zemnīkam vyssvareiguok, ir leits voi nav, saprūtams, bejs sīna laikā. Pareizticeigūs bazneica 10. julī pīmiņ svātū Samsonu, dzīdynuotuoju, kū tautā sauc par Sīna pyudeituoju (Самсон Сеногной). Ka itamā dīnā leist, leist vēļ septenis nedelis, tys varēja radikali ītekmēt sīna sagataveišonu. I taidam zemnīceņam, kas beja nūsastruoduojs pi sīna, beja vīnuolga, voi tei dīna ir Septeņu bruoļu, Septeņu gulātuoju voi vēļ kuo cyta – ka tik sīna laiks.


Navaja 9,5 cm. G10 TOKISU : Navajas Tacticas\nInicio » Navajas » Navajas Tacticas » Navaja 9,5 cm. G10 TOKISU\nNavaja 9,5 cm. G10 TOKISU\nHoja: Acero Inox 7Cr17MoV (Terminación en CNC)\nNavaja Cachas G10 K25 Energy\nNavaja Asistida CRUZ ROJA Gris\nNavaja Tactica A.T.K. SPIDER\nNavaja Tactica RANGERS


Sova ceļa maklātuojs. Interveja ar Arni Slobožaninu - lakuga.lv\nTemys: Arnis Slobožaņins, Arņs Slobožaņins, Buozova, interveja, latgalīšu muzyka, Ligija Purinaša, Roksts\nRuodīs, ka Latgolā nav cylvāku, kas napazeitu muziki i latgalīšu kulturys aktivistu Arni Slobožaninu voi vysmoz nabyutu par jū dzierdiejuši. Ari jis pats nanūlīdz, ka apleicejūs viereiba jam pateik. I svareigi, kab byutu interesanti dzeivuot, runuot i muzicēt, koč varbyut šaļtim ari grybātūs samozynuot dzeivis ritma uotrumus.\nSarunā ar Arni par rodūšu pauzi muzykā, latgalīšu čaulom, juo dzymtū vītu Buozovu i paguojušuo goda maja nūtykumim, kod plaši svieteja Latgolys kongresa symtgadi.\nKaidu laiku “Dabasu durovys” beja aizaciertušys cīt, i tu suoci soloprojektu. Niu otkon “Dabasu durovys” ir atsuokušys darbeibu. Kaidi beja īmasli pauzei?\nPauze beja naizbāgams process. Tu it kai spielej, bet tu tū dori automatiski. Pat dzīšmu aranžejumūs nabeja energejis! I mes tai spieliejom pyrma pusūtra goda! Kas tys vyspuor ir?! Maņ nav interesanti! Mums vysim grupā beja juosaprūt, deļkam mes koč kū dorom, voi mes vyspuor tū vēļ gribim dareit, beja juopuorviertej sovi motivi. Pa munam, dorbs grupā nav tikai spieliešona. Tei ir sovstarpejuo, napuortrauktuo kimeja.\nĪpauziešona beja tova iniciativa?\nVyss suocēs cīši vīnkuorši. Es raudzeju dareit tai, lai grupa vysu laiku dorbojās. Lai nav tai, kai, par pīvadumu, ar “Bez PVN” – pasaruoda, uzplaiksnej i pazyud. Voi kai daudzejis grupys Latvejā – pasaruoda i vegetej kai muzeja eksponati. Gribieju napuortraukteibu. Tys ari radeja ražu – četrus albumus, sasnāgumus. Suokumā problemys ar motivaceju roduos puorejim grupys dalinīkim i tod ari maņ. Es dareju tukšgaitā. Pādejū albumu “Pādys runoj” vajadzēja dabeigt. Tys beja dorbs iz spāka izseikuma rūbežim, i mani tys psihologiski pamateigi patukšuoja. Eisti navaru tikt tam puori.\nTod es suoču soloprojektu sadarbeibā ar cytim muzikantim, ari ar sovim škoļnīkim. Tān tūp dzīsme ar Sovvaļnīku. Pagaidom ir treis dzīsmis “Tur”, “Pasamūds” i vīna ir ar Janu Dudari “Satinušies”, ir ari catūrtuo, bet tei nav publiskuota.\nAr “Dabasu durovom” piec pusūtra goda pauzis mes īrakstejom dzīsmi “Ūglis”, kas ir ari drusku autobiografiska dzīsme. Voi tu uzpyussi tom ūglem, lai juos suoc degt, voi ari juos viņ lānom gailēs i beiguos nūdziss. Vakar vysi sasatykom (grupys “Dabasu durovys” – aut.pīz.) mieginojumā… Tys vyss šūbreid ir pīzamātai. Vysim ir aplauzti dzeļkšni. Atīmam iz mieginojumim padzert čaja.\nAtlaid, bet… Varbyut jums taids vacums?\nNui? Vacumpūsma eipašeibys. Dzīšmis… Vysu laiku nazkas tūp. Ideju ir daudz. Paļdis Dīvam! Nazynu, kaidys nuokūtnis prognozis ir deļ “Dabasu durovu”. Ir bejs tai, ka ruodīs – juopuorstuoj spielēt, i tod nūteik nazkas taids, kas dūd motivaceju struoduot iz prīšku. Varbyut itei pauze beja loba, nazynu. Mes pauzis laikā spieliejom koncertus. Izpiļdejums mums nacīte, bet emocejis beja taidys… Soloprojekts ari ir šmuki. Vyss ir labi. Vyss ir normali.\nDaudzeji jaunī muziki soka paļdis tev par īdrūsynojumu. Vīns nu jim “Boņuka 2017” padūšonys ceremonejā beja “Latgalīšu reps”. Cik svareigi ir atteisteit muzyku Latgolā, i cik lelā mārā situaceja ir mainejusēs 10 godu laikā?\nEs verūs iz latgalīšu muzyku Latvejis kontekstā. Tei ir latvīšu muzyka, tik drusku cytaida. Atsaškir viņ izpiļdejuma volūda. Kaida ir atteisteiba? Itū vaicuojumu maņ bīži uzdūd. Koč i es naasu nikaids guru. Par “Latgalīšu repu” runojūt, jūs nūintervēja Tenis Bikovskis, i es tamā intervejā pasaceju, ka byutu forši, ka jī atsagrīztu. I jī tū izdareja pīteikūši kvalitativi. Ar Emīlu Baugu mes ari asam seņ pazeistami. Īrakstejom dzīsmi Buozovā. Taipat ari ar “Fēniksu”. Es vīnkuoršu prūtu īraksteit, producēt i dūt kaidu padūmu par dzīsmis populariziešonu – tys ir taids kai muns amatnīka dorbs. Latgalīšu modernuo muzyka ir, i tys ir cīši labi.\nVoi latgalīšu muziķam ir kaida miseja? Kai tu pats suoci byut muzykā?\nTu jiuti, ka vari koč kaidu energeju dūt, redzi sevi iz skotivis i dūmoj: “Wow!” Tys dūd pyrmū dzynuli. Sevkuram muzykantam ir rakstureiga vielme apsamaineit ar emocejom, mesidžim (nu angļu vol. “message” ‘ziņa, ziņojums’ – aut.pīz.), kas tev ir. Tod sekoj apsasazynuošona, ka ar emocejom viņ nav gona, ir juosavuica spēlēt. Tod tu īsavuici spēlēt i saprūti, ka emocejis ir pazudušys. Tod tu raugi atgrīzt emocejis. Savīnuot gon vīnu, gon ūtru. A kaida miseja ir viesturnīkam? A kaida miseja ir mediķam? Vysjau saīt, ka muzikanta miseja ir izklaidēt cylvākus. Latgalīšu muziķu miseja – izklaidēt cylvākus latgaliski.\nLatgalīšu muzikim volūdys saglobuošona nav pamataizdavums?\nMaņ tys ir svareigi. Es grybu par vareitem latgaliski.\nTys ir speits?\nNui. Maņ jis ir vysuos jūmuos. Dažreiz tei ir styurgalveiba, kas šaļtim ir bezjiedzeiga.\nKai tūp tovi dzīšmu teksti? Voi esi raudzejs raksteit angliski voi krīviski?\nVysaiži tūp. Par pīvadumu, mes runuojom par sadarbeibu ar cytim cylvākim. Maņ ir muzikaluo bagaža, kas nav puoruok dziļa. Cik asu klausejīs – nadaudz blūzu, rokenrolu, The Beatles i c. Es saceru tekstus leidzeigā manīrē. Pādejā laikā maņ pateik klauseitīs, kai cyti cylvāki kū nabejs dora. Klausūs, nasajaucu īškā. I tod es tam līku kluot sovu. Ūtrs pajiemīņs – tu vīnkuorši vysu izdori pats. Tu jam vārā padūmus. Vysu laiku vajadzeiga kaida kusteiba iz prīšku, jauna skaņa. Par pīvadumu, zini, kai skaņ G akords. Kod tu jū pajam pyrmū reizi dzeivē, tev ruodīs “Wow!” i tev ir daudz ideju. Kod tu jū pajam tyukstūšū reizi, i tev nav ideju. Tī nikuo nav. Kod tu pajam kaidu jūceigu akordu, kurā ir četrys nūts, na treis, tod ir kaida nūts, kas tev suoc spīst nazkaidu nervu. Tu puorskaņoj gitaru cytā skaņuojumā, tod tevī vyss suoc elektrizētīs. I tod vari koč kū radeit. Vyslobuokuos dzīsmis ir tod, kod emoceja atīt kūpā ar muzyku i tekstu. Tei var byut vīna nūts, bet, dzieržūt kaidu akordu, tev redzīs ari muzyka i teksts. Tys ir pats lobuokais.\nAsu rakstejs tekstus ari cytuos volūduos – gon angliski, gon krīviski. Ir “Dabasu durovom” dzīsme “White”, kurys pamatā ir Ontona Slišāna dzejūļs. Krīviski ir ari “Sejisgruomota”.\nZynu, ka tu esi nu Kuorsovys pusis, koč niu dzeivoj Daugovpilī. Voi planavoj koč kod atsagrīzt iz dzeivi dzymtajā pusē?\nEs jau taipat tī asu bīži, pa vosorom vysvaira. Maņ ir lobs draugs Jurs – jam ir pierteņa ar ūtrū stuovu. Tī ari es dzeivoju vosorā. Mani valk iz tīni, iz Buozovu, kas atsarūn div kilometrus nu Kuorsovys. Tī dzeivuodams, eisti nazynuoju vītys viesturi. Izaruoda, ka cara laikūs tyka byuvāta dzeļžaceļa lineja Pīterpiļs–Varšava i tū dzeļžaceļa staceju izbyuvēja kai pyrmū Latvejis teritorejā. Sūpluok stacejai izbyuvēja ari cīmateņu ar tipveida arhitekturu. Es leidz 18 godu vacumam tyku dzeivuojs dzeļžaceļa prīkšnīka sātā, kas beja calta 19. g. s. pādejā trešdaļā i jau beja apreikuota ar kanalizaceju, vannys ustobu ar flizem, iudiņa vodu.\nSuokūtneji Buozova beja strategiski svareiga vīta ar 500 dorba vītom, 2000 cylvākim. Beja škola, medpunkts. Piečuok gon Latvejis naatkareibys kara, gon Latvejis pyrmuos breivvaļsts laikā, gon padūmu laikūs tī dzeive mutuļuoja. Myusu dīnuos Buozova ir galeigi zaudiejuse sovu strategiskū nūzeimi, leidza ar tū ari cylvākus – nasaverūt iz tū, ka ir galejais rūbežs Eiropys Savīneibai.\nKaidys tev ir puordūmys par latgaliskumu?\nRuodīs, ka latgalīši ir cylvāki, kam ir dažaidys ideņtitatis aba čaulys. Pyrmom kuortom cylvāks ir cylvāks, i tod jam pakuopeniski veidojās vysaidys čaulys – etniskuos, socialuos i tt. I, kū vaira čaulu, tū vaira cylvāks zaudej sovu ciļvieceibu. Izlīkūt kotru čaulu, tu sevi puorlīcynoj, ka tu koč kas esi. Beiguos pats nasaprūti, kas tu esi. Byutu labi atsagrīzt iz kaidu pyrmatneibu.\nKūleidz tu sev pasoki, ka esi latgalīts, – tys jau ir nacionalisms. Bet, ka tu pasoki, ka tu vaira naesi latgalīts, – tys ir vēļ švakuok. I beiguos tu izlīc sev birku, ka vyspuor tu esi anglis. (smejās) Kū vaira čaulu salīc, tū gryušuok. Latgalīšim ir šausmeiga styurgalveiba, napamatuoti mozvierteibys kompleksi, kas principā ir vysim. Paguojušuo goda kontekstā ari manī pošā ir koč kaidi kompleksi. Varbyut varieju koč kū dareit cytaiži, bet labi, ka vyspuor dareju. Latgalīšim vajadzātu prast pastuovēt pošim par sevi.\nKaidi ir tovi mozvierteibys kompleksi?\nMozvierteibys kompleksi… (aizadūmoj) Kod beju mozs, es runuoju latgaliski. Tod školā īvuiceja, ka juorunoj baltiski. Suoču tai runuot. (Jiedzīni “baltīši” 20. g. s. suokumā attīcynuoja iz puornūvoda latvīšim, ari Arņa baba asūt lītuojuse itū jiedzīni. Arņs skaita, ka nav div volūdu, – ir div latvīšu volūdys formys – aut.pīz.) Atguodoju, ka es Latvejis Nacionalajā teatrī, tei laikam beja kaida deveituo klase, ar draugu runuoju latgaliski. I jis maņ soka: “Kuš, narunoj sovā glupajā volūdā!” I tamā pošā laikā, īdams pa Ūgri ar mamu, es ari jai sacieju: “Narunuosim latgaliski, labi?” Tys beja glupai. Leidz kaidai 12. klasei es beju kautreigs, beju vysa latgaliskuo nūlīdziejs. Kuorsovā es runuoju latgaliski, bet, nūbraukdams iz Reigu, es gribieju nūslēpt tū, ka asu latgalīts. Absoluti! Tū es redzieju ari cytūs cylvākus – tai tys beja 90. godūs, 21. g.s. 1. desmitgadē. Piec tam es eipaši par latgaliskū vaicuojumu nasaiņteresieju, bet studeju laikā nūbrauču studēt iz Bristoli. Tī es saprotu, ka es asu latgalīts. Nazkaida muoksleiguo čaula pazuda. Tys beja lyuzuma punkts. Lelu īspaidu atstuoja Mikeļs Bukšs i juo t. s. “Latgolys škola”, ari Boleslava Brežgo pietejumi.\nVoi es raugu koč kū kompensēt ar Latgolys lītom? Ka maņ nabyutu nikaidu sasnāgumu, tod tai varātu saceit. Skaitu sevi par lobu muzykys pedagogu, varu peļneit konkurētspiejeigu atolguojumu, spielejūt muzyku. Maņ ir izgleiteiba. Piec logikys, es varātu i napīsavērst Latgolai – nūbraukt paceli i atteisteit sevi muzykā. Šaļtim maņ pat traucej tys, ka es asu nu Latgolys.\nPādejā laikā tevi var maneit vysur. Kai tu sevi raksturuotu: viesturnīks, muzikis, vokalais pedagogs, viesturiskūs eiskinu producents, raidejumu vadeituojs voi kulturys aktivists?\nTys lelā mārā ir saisteits ar vairuokim apstuoklim. Paguojušais gods maņ beja tyvs. Ilgu laiku interesiejūs par 1917. godu viesturē, i tai saguoja, ka munys interesis sakryta ar Latgolys kongresa symtgadis svieteišonu. Ka verās nu personeibys vīdūkļa, tod es vysys sovys aktivitatis skaidroju ar sovu vacumu – 33 godūs cylvākam beidzūt juoizdora izviele, kū jis pa eistam grib dzeivē dareit. Maņ tei ir taida kai pādejuo īspieja paūsteit gaisu, saprast, kas nūteik.\nMuns pamatdorbs ir muzyka i muzykys pedagogeja. Muns normātais dorba laiks ir Bārnu i jaunīšu centrā Ilūkstē, kur ir gona elasteigs dorba grafiks, kab es pīsavārstu ari cytom sabīdriskajom aktivitatem. Ka cylvākam ir īsastruoduojs ritmys, tod ir normali taidā ritmā dzeivuot. Tū var saleidzynuot ar braukšonu mašynā, kod tu najiuti uotruma palelynuošonu.\nTu esi apmīrynuots ar tū ritmu, kas tev tagad ir?\n(pauze) Nā, naasu. Maņ vajadzātu nūsamīrynuot i padūmuot. Es teišom atsarūnu taiduos puordūmuos. Vysys jūmys ir interesantys, i kotrā nu jom es koč kaidā leiminī orientejūs – cytā varbyut vaira, cytā – mozuok. Vysam veļteit laiku navar.\nKas tev pošam itamā dzeivis šaļtī ruodīs iz vysa svareiguokais?\nIr koč kaidys namaineiguos lītys, kas īt caur vysu dzeivi: bārni, veseleiba, saime, harmoneja pošam ar sevi. Vysys tuos kasdīniskuos lītys, kas vysim ir leidzeigys. Es nikod eipaši naasu dzinīs piec naudys, es viņ jū tiereju. Niu remonteju vannys ustobu! (smejās) Šahu spieleju. Maņ jūprūjom ir svareigi raiseit diskuseju vaicuojumā par 10% raidejumu latgaliski sabīdriskajā medejā. Dzeivoju nu projekta da projektam. Fiļmēsim trešū sereju eiskinai “Pyrmī osni” – cylvāki jūprūjom zīdoj naudu. Aprelī giušūs kluot. Es cīši ceru, ka maņ byus kaida zeime par tū, kaidā jūmā maņ īsakļaut voi kaidys jūmys maņ pakļaut.\nTu esi vadejs raidejumu “Sajūti Latgali”. Kai tev ruodīs, kas byutu juostuosta puorejai Latvejai par Latgolu?\nPiec maņ pīeimamuos informacejis, sabīdriskajā medejā latgaliski ir 0,2% informacejis dīnā. Itaidūs apstuokļūs pi tik mozys intensitatis situaceja byutu juomaina. “Sajūti Latgali” dažūs raidejumūs es raudzeju aktualizēt kulturpolitiskūs aspektus. Maņ ruodīs, ka tys ir vajadzeigs, koč ari producentu vīdūklis nasaskaņ ar munejū. Daudzejus poša vadeitūs raidejumus es naatguodoju, bet fiļmētīs ir aizraunūši.\nTev pateik uzmaneiba?\nNui. Bet vysod ir vaicuojums – iz kaida pamata? Tod tu saprūti, kū eisteneibā prūti. Tod ir idejis, kurys tu ar aizrauteibu izkluosti, nadūmojūt, ka tev teik pīvārsta viereiba. Ir puorlīceiba, ka es doru kū nabejs nūdereigu. Nuokamajā “Sajūti Latgali” sezonā es byušu komandā kai aizkadru bolsa īrunuotuojs.\nVairuokys reizis esi publiski izasacejs, ka skaiti par pīnuokumu aizstuovēt Kempu. Esi bejs ari pi juo kopa. Kai tev redzīs, – voi mes ite, Latgolā, naasam īstyguši viesturiskūs nūtykumu pūrā?\nAsam īstyguši. Vysi ir īstyguši aizsprīdumūs. Ari tī, kas pretstata Fraņci Trasunu Fraņčam Kempam. Mani vylynoj i interesej Kempa personeiba, i es asu raudzejs skaidruot Kempa idejis. Turpynuot Kempa dorbu zeimoj Latgolai nūdrūsynuot tuos tīseibys, par kurom jis īsastuoja i par kurom breidynuoja Trasunu 1917. goda kongresā (Pyrmajā Latgolys kongresā – aut.pīz.). Maņ ruodīs, ka viesturiskuo trauma beja skaiteit jū par boļševiku īliktini voi ļaunuma īmīsuojumu. Prūtams, Kempa glorificiešona, kai tū dora daži radikalī latgalīši, ari ir traumatiska. Es cīši labi apsazynoju Kempa klaidys. Jis beja politiskais klaidūņs. Lavīrādams storp dažaidom varom i politiskim spākim, jis naīvāruoja konsekveņci atbaļsteit vīnu uzskotu lineju. Leidzeigi kai daudzi cyti Latvejā atzeiti vaļsts veiri. Par pīvadumu – Juoņs Čakste vēļ 1915. godā zvierēja myužeigu uzticeibu Krīvejis caram. Vīnu gon Kempam navar puormest – juo uzskotu par tū, kur ir juobyut latgalīšu/latvīšu tautys daļai. Navys pamastai lānai nūašņuošonai, laiku pa laikam izceļūt latgaliskū kai muzeja eksponatu, bet gon “elpojūšai” i moderni funkcionejūšai kulturā, izgleiteibā, medejūs, ekonomikā, politikā i vaļsts puorvaļdē.\nIr juopatur pruotā, ka 1917. g. ir lels haoss, naskaidreiba, naziņa, kas nūtiks tuoļuok. Īspieja, kuru latvīši gaideja, eistynojās. Varys vakuuma apstuokli, nacionaluo apsajimšona i Rītumvaļstu atbolsts rezultejās naatkareibā. Tei ir duovona, īspieja. Latgalīši tūmār tod beja mozuok organizāti – nabeja ni pīteikami daudzi politiskuos ītekmis, ni naudys. Kū jī var likt preteimā lelajim karaspākim, kas Latvejis teritorejā īīt?!\nJius ar “Kapļim” īrakstejot dzīsmi “Valereja Seile”. Daži cylvāki dzīsmi skaita par aizskarūšu – kai viersšonūs gon pret izgleituotom sīvītem, gon pret seksualajom minoritatem. Kaids eistineibā beja dzīsmis mierkis?\nNikaidā ziņā tei nav viersšonuos pret seksualajom minoritatem voi pret sīvītem. Dzīsmis teksts ir “Ei, Valereja Seile, tovs draugs Kārlis ir gejs” – tī vīnkuorši ir vuordi. Gribiejom pīvērst viereibu Valerejai Seilei, kas beja izcyla politiska darbineica. Jei ir līkama sūpluok Kempam i Trasunam. Tamā pat laikā es atzeistu, ka tys varēja raiseit natradicionali orientātūs cylvākūs koč kaidys dūmys i jūs apvainuot. Dūmoju, ka taidom lītom Latgolys kulturā ari ir vīta. Maņ ir gona daudz draugu, kas pīder seksualajom minoritatem. Es naasu kvāls i lels jūs tīseibu atbaļsteituojs, bet muna attīksme pret cylvāku nasamaina, ka jis ir natradicionali orientāts.\nPyrma goda 4. latgalīšu saīta laikā beja incidents ar bejušū Vaļsts prezidenti Vairu Vīki-Freibergu, kas radeja īmaslu dažaidom baumom par latgalīšim. Voi ari cytim esi publiski aizruodejs, ka latgalīši apsavīnuoja ar puornūvodnīkim, na pīsavīnuoja jim?\nAsu aizruodejs Mārim Rumakam. Runojūt par tū pī- i ap-, tei ir tikai vīna nu lītu, kas mani satrauce. Maņ ruodīs, ka tys vaicuojums tyka analizāts puoruok vierspuseji. Maņ tys izavēre kai dalejums lobajā Trasunā i ļaunajā Kempā. Jei varēja paskaiteit Satversmis Sapuļcis debatis, lai saprostu, kū eisti Trasuns ir dūmuojs. Trasuns ir sacejs, ka ir juobyut vīnai volūdai, nui. Teišom, jis tai apgolvuoja, bet ryndkūpu tuoļuok jis ari saceja: “Bet nadūmojit, muni kungi, ka jius navarit īsavuiceit ari izlūksni, kurā mes runojam.” Es tū uztvieru kai apvainuojumu, ka mes ite asam duraki, kas nikuo nasaprūt. Es napīkrytu ari tam, ka, suokūt nu 15. godu symta, suok pretnūstateit nūvodus – Kūrzeme i Vydzeme tyka saukta par Latveju, bet Latgola… Nu kai i parosti Latgola… Koč ari Latveja tyka dybynuota viņ 1918. godā… Ari fraze “Kemps bija stiprā boļševisma ietekmē” mani dareja viereigu. Es taidys zinis nikur naatrūnu. Viņ atrodu informaceju, ka 1917. g. Kempam kai seikburžujam Krīvejā aizmuguriski tyka pīsprīsts nuovis sūds. 1919. godā jis, beja arestāts i kaidu laiku pavadeja cītumā Rēzeknē. Tys mani rūsynoj dūmuot, ka Kempam nikaidys sadarbeibys ar boļševikim nabeja.\nDūmoju, ka daudzeji zynūši cylvāki, kas beja “Latgolys symtgadis kongresā”, eisti nasaprota, kas nūteik. Tys ari izraiseja pretreakceju nu tūs desmit ci pīcpadsmit cylvāku. Kod es guoju atsavainuot… Atzeistu – tys vyss beja nalogiski jūceigi. Forma, kaidā mes paudem sovu nūstuoju, nabeja loba. Tagad es nūgaideitu debatis i mīreigu, vāsu pruotu akcentātu klaidys i aizdūtu vaicuojumus. Tūmār izdareitū naasu nūžāluojs – lobuok itai, nakai vyspuor nūklusēt.\nVoi itūšaļt nav vārojams paaudžu konflikts latgalīšu vydā?\nIr. (smejās) Ir virkne cylvāku, kas vairuokus godus ir nūsacejuši tūni latgalīšu sabīdreibā, i ir jauns idejiskais struovojums.\nKai tev redzīs latgalīšu kulturys atteisteiba iz prīšku?\nVyss ir myusu pošu rūkuos. Tys juorysynoj konstruktivi. Na bļaustūtīs i šviļpūt, kai tū dareju es, bet gon drūsai izsokūt sovu puorlīceibu i leidz golam turūt sovu lineju. Bet tam vajadzeigi izgleiteibys, naudys, breivuo laika resursi i tt. Juoņam Klīdziejam ir citats, ka nu myusu gaida stypru vuordu, na marginalys reikuošonuos. Ir juovaicoj skaidruojumi, juoīsastoj par lītom, kas ruodīs svareigys. Ari par rezolucejā īstruoduotajim nūsacejumim. Juosaver iz sabīdreibys nūskaņuojumu – kū grib vairums i voi vyspuor vairumam koč kaidys idejis ir aktualys.


Categories: LgSC pasuokumi, LgSC sadzeive, studentim | 3 Comments\nSeņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit […]\nCategories: informaceja bīdrim, LgSC projekti | Add a Comment\nKa Tev sātā ir dzejs, kas eisti napas nivīnā rokstā i adeklī, atnes da trešdīnis, 20.okt., iz Tonis biroju. https://lgsc.lv/kontakti/ Tei byus duovona Bārnu slimneicai Vīneibys gatvē, Reigā. http://www.draugiem.lv/lielie/contacts/ vēļ vari dalikt sovu komuli! Kab bārnim, kas cytureiz slimneicā dzeivoj ilgi, nabyutu skučnai, kūpā ar pedagogim jī dora vysaidys interesnys lītys. http://www.lielie.lv/tag/pedagogijas-dienests/ Tai kai Latgolys […]


“Kolnasātā” saruna ar dzejneicu Inetu Atpili-Jugani - lakuga.lv\nTemys: Ineta Atpile-Jugane, Kolnasāta, Latgolys kongress, Latvejis Radeja, Roksts\n“Kolnasātā” gastej latgalīšu dzejneica Ineta Atpile-Jugane. Paraleli dorbam Latgolys kulturviesturis muzejā Ineta dorbojās Latgolys entuziastu grupā “Biļdis” i kūpā ar dūmubīdrim veidoj kinys i muzykys klipus. Ar Inetu teik runuots par dzeju i juos rodūšū darbeibu, autore skaita ari sovu dzeju.\nLatgolys kulturviesturis muzejā datykuši unikali dokumenti par Latgolys kongresa organiziešonu 1917. godā, tūs originali globojās Minskys arhivā. Dokumentūs atrūnams ari pareizuokais kongresa nūsaukums, t.i., Latgolys kongress. Kūpā ar muzeja specialistu Kasparu Strodu dokumentūs īsaver Vineta Vilcāne.\nValentindīnys nūskaņuos vuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par mīlesteibu.


Latgolys muokslinīks nu “Četru boltu kraklu” - lakuga.lv\nTemys: A12, Jāzeps Pīgoznis, Jezups Pīgoznis, Žurnals "A12"\nRoksta autors: apkūpuoja Ināra Volkova, žurnals “A12”\nNiule Latgolys muokslys pasaulī daudzi nūtykumi i pasuokumi teik veļteiti par gūdu muokslinīkam Jezupam Pīgožņam. Jezupa tāls ir atainuots ari restaurātajā filmā “Elpojiet dziļi“ aba “Četri balti krekli”. Preiļūs kas gods teik padūta J. Pīgožņa vuordā nūsauktuo bolva lobuokajim Latvejis ainavistim. Kaids ir bejs Jezupa ceļš nu vīnkuoršeibys da slaveneibys.\nJezups sevi vysod skaitejs par eistynu laucinīku, partū ka dzims “Odumānūs”, kuri storp Maltu i Viļānim. Saimē treis bārni i saimisteiba 10 ha, kur vajag rautīs, kab apstruoduotu. Mozais Jezups zeimej nu bierniebys, ari nazynuodams, kai tys juodora. Jau sešu godu vacumā tāvs itūs dorbus paruodejs sābrim, šaceidams: “Itī ir myusu muokslinīka dorbi.”\nJau piec 7. klasis Jezups izalosa vuiceibys Rozentāla muokslys školā i dzymdynuotuoji tū ļaun. Atmiņuos J. Pīgoznis stuosta: “Vyss vizualais maņ beja pats par sevi saprūtams i vīnkuoršs. Bet teorejā es beju piļneigs īsuociejs. Atbraucūt iz Reigu, muna situaceja teišom beja interesanta. Cyti beja puļceņūs guojuši, ar kaidu muokslinīku sasadorbuojuši, beja jau “apkolti”. Es vīneigais beju piļneigs īsuociejs, partū ka pamatškolys laikā maņ nasagadeja nivīns školuotuojs, kas byutu zeimiešonā kompetents. Bet es ari apbreinoju sovus školuotuojus par tū, ka jī ļuove maņ vaļu i nasaceņte izstīpt sovus standartus ci koč kur saklauseitys gudreibys, kū naprašys cieški dora ar dubultu ceņteibu. Bet vyspuor tei beja apbreinojama epopeja, kai es tyku Rozentaļūs, partū ka nikuo par taidu muokslys školu nabeju dzierdiejs i acimradzūt byutu īsastuojs Rēzeknis vydsškolā. Beju pabeidzs septeitū klasi, dzeivuoju sātā, beja 1948. gods vosora. Kaidu dīnu dzymdynuotuojim īsavajadzēja padūt ziņu munai muosai. Es nūīmu tūs 18 kilometrus, īsūļoju Dravnīku školys pogolmā, bet tī muosys vītā pyrmū sateiku direktoru, i jis maņ soka: “Jezup, es piec 20 minutu braukšu iz Reigu, voi tu nagribi ceļuot maņ leidza?” Es atbyldu: “Grybu!” Ka munim dzymdynuotuojim nabyutu īsavajadziejs syuteit ziņu, ka es byutu guojs drupeit lānuok, ka direktors tamā šaļtī nabyutu gadejīs pogolmā, tod nikaida Reigys braucīņa nabyutu. Tai kai školā es beju zeimiejs vysu, kuo viņ školuotuojim īsavajadzēja, direktors piec sovu dareišonu nūkuortuošonys mani aizvede iz muokslys muzeju. Izstaiguojom, apsavērem, jis maņ prosa: “Ci tu tai varātu?” Nazynu, kur maņ roduos taida attapeiba, drupeit padūmuoju i atrodu viļteigu atbiļdi: „Ka pasavuiceitu, tod varbyut varātu.” Direktors tyuleņ daīt da kaseris i prosa: “Kur te Reigā par muokslinīku var vuiceitīs?” Tei atbiļd: “Rozentāla školā – Luočplieša īlā.” Mes īmam iz tīni. Īīmam kancelejā – tī taids veirs zylā halatā, izaruoda – pats školys direktors Osītis. Munejais prosa: “Voi var kū izzynuot par īstuoju eksamenim?” Tys tai pasaver iz mani: “Voi dāls?”\n“Nā, muns škoļnīks.”\n“Cik tev godu?”\nEs atbyldu: “Treispadsmit!”\n“Voi, Dīveņ, voi, Dīveņ! Kur mes tik mozu liksim? Mes nu sešpadsmit godim uzjamam.”\nNu muns direktors slavej, cik labi es ass vuiciejīs. Tys ūtrys vēļreiz maņ nūprosa:\n“Cik tev beja tū godu?”\n“Četrpadsmit!”– es, drūss palīk drūss, drupeit dalīku kluotyn.\nIzaruoda, vēļ jam napīteik: “Voi, dīveņ, voi dīveņ! Kur mes tik mozu liksim!”\nBet beiguos tūmār pīkreit, ka varūt jau mieginuot.\nMuns direktors vēļ nasalīk mīrā; prosa, ci gleznuošonai vajadzeigī materiali juopierk pošam, ci ari jūs dūd škola? – Nui, jūs dūdūte škola!\nDa īstuoju eksamenu beja palykušys div nedelis; juos maņ paguoja, fotografejūtīs, meklejūt veseleibys izzinis, īsnādzūt dokumentus. Iz eksamenu īsarodu viņ ar zeimuli kārmanā – škola tok materialus dūs!\n“Dūs gon. Bet viņ tod, ka tu īsastuosi!”\nPaļdis Dīvam, ka pyrmais eksamens zeimiešonā i ka maņ zeimuļs kārmanā. Vajadzēja zeimēt klusū dobu ar vāzi i kerzi. Par jiedzīni “perspektiva” nikuo nabeju dzierdiejs, bet munā zeimiejumā vyss beja pareizi.“\nTaids ir īvods stuostam, kai pīpylda sovus sapynus, kur šaļtim nu svora ir najaušeiba, sasagadeišona i lobu cylvāku atbolsts. J. Pīgoznis iz sovim muokslys dorbim niu nūsaver nu muokuļu malenis. Juo gleznuotuos Latvejis ainovys i cylvāki ir muzeju fondūs, privatuos kolekcejuos i veidoj Latvejis ainovys i viesturis stuostu.


Vikipedeja Wiki Latgaļu 2022 - Study in China\nNiule latgaļu volūdā: 1 014 rakstīņs\nViereibys! Itymā mienesī vadynojam vysus papyldinuot rakstīņus ap Europys vaļsteibom.Vadynojam veiduot jaunus rakstīņus, lai latgaļu vikipedeja dreiži dasnīgtu ļeidz pirmajim 1000 rakstīņim.\nDoba Geografeja Kultura Latveja Latgola Ļaudeiba Muoksla Nūtikšonys Politika Religeja Tehnologeja Viesture Zineiba\nVysi rakstīni pa alfabetam – Pošjaunī rakstīni – Vysis rakstīņu kategorejis\nNimfenburgys piļs - baroka stila piļs, Vuocejā, Bavārejis nūvodā.\nAtdabuot nu "https:https://www.duhoctrungquoc.vn/wiki/index.php?lang=ltg&q=Suoku_puslopa&oldid=35214"\n🔥 Top trends keywords Latgaļu Wiki:\nSuoku puslopaVikipedeja:Dūmu meitsLopu mienessSvacainis mienessVikipedejaPavasara mienessJaunagods mienessVosorys mienessEuropaLabeibys mienessSulu mienessSolnys mienessKanadaPeruUrugvajsLeita mienessMalnkalnejaVikipedeja:Vikipedejis termini19 godu symtsSuomejaSprīža:Suoku puslopaEuraAzejaItalejaDanejaBerlinsSlovenejaVjetnamsMonaksKipraAuguojiZemeAmerikys Saškierstuos VaļsteibysVikitekaMozambikaKubaTanzaneja18 godu symtsPuolejaSeviškuo:Search20 godu symtsAustralejaKrīvu volūdaJaponejaAfrikaLatvejaLelbrytanejaSpanejaBrazilejaParagvajsVuocejaKazahejaTygrysLatgalīšu volūdaArmenejaIgaunejaMeksikaVatikansSlovakejaVikipedeja:Aizsuokt jaunu rakstīniKauneMoskovaKategoreja:VikipedejaPortugalejaZimbabveBulgarejaMinheneVikipedeja:Kai registrētīsPutniGruzejaBurundiVikipedeja:Izalaseits atvaigsSurinamsVikipedeja:Kai papiļdeit rakstīniVengrejaKatuoļu ticeibaTalinsMalavejaKolumbeja🡆 More\nLatgaļu Wiki: Online encyclopedia\nSuoku puslopa - Wiki Latgaļu\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 17.38, 2021. gada 26. solnys mieness.\nTopviews Wiki Latgaļu


“Latgalīšu repa” i Ozola jaunuo dzīsme i ituos vosorys uzastuošonys - lakuga.lv\nTemys: Kūdra deg, latgalīšu muzyka, Latgalīšu reps, muzyka, ozols\nPyrma diveju godu dybynuotuos apvīneibys “Latgalīšu reps” panuokumi jau atzeimuoti ar četrim “Boņukim” (2017, 2018), a jūs hits “Žārej gali” itūšaļt “YouTube” vītnē jau puorsnīdzs miljons skatejumus. Nupat “Latgalīšu reps” publiciejs kūpeigu dzīsmi ar Ozolu, zynoms ari, kur hip hopa apvīneibu varēs dzierdēt itymā vosorā.\nApvīneibys nūsaukums radīs vēļ tuolajā 2003. godā, kod ambiciozais puiss Ivo nu Ludzys īraksteja sovu pyrmū dzīsmi “Vysu, kū tu saskoti”. Tūreiz repa īroksts latgalīšu volūdā ceļuoja nu rūkys rūkā, cikom tyka “Radio SWH” alternativajā “Lāga” topā i tautā tyka nūsaukts par “Latgalīšu repu”.\nSovutīs 2018. gods beiguos straumiešonys servisūs palaistuo albuma i superpopularuo hita nūsaukumā īlyktais izteicīņs “žārēt gali” puišim īsamīdzs atmiņā nu 90. godu, kod Ludzys apleicīnē jū dzierdiejuši gona bīži gon tīšā, gon puornastā nūzeimē – pīmāram, par šaļim, kod dzeivē vyss ir kuorteibā, vēļ cyta nūzeime – pavadeit laiku ar sovim tyvajim. Ar itū dzīsmi jī grib pasaceit, ka, nasaverūt iz aizjimteibu, ir juoatrūn breids, lai sasazynuotu i sasatyktu ar draugim, rodim i sev tyvim cylvākim.\n“Latgalīšu reps” naapsastuoj sovuos muzykalajuos ambicejuos i īrakstejs dzīsmi kūpā ar vīnu nu Latvejis hip hopa muzykys pamatliciejiem Ozolu.\n“Dzīsme “Kūdra Deg” ir stuosts par cylvāka sadroguotū īkšejū stuovūkli, kod kasdinys rutina arviņ vaira roda dažaidus emocionalus puorbaudejumus, kuru rezultātā zyud pacīteiba i ir sajiuta, ka tyuleit ekspluadēs smadzinis, i vyss, kas pi rūkys, liduos pa gaisu. Video paruoda klasiskū kasdīnys stresu, kas rūnās sasaskarūt ar dzeivis īrostajom problemom,” par dzīsmi stuosta Didzis Kozlovs.\nDzīsmis autori ir Didzis Kozlovs, Girts Rozentāls i Ivo Grigalis. Pi video montažys struoduojs Jānis Jēkabsons i Toms Markovs. Dzīsmi var nūsaklauseit ari Spotify, iTunes, Deezer i cytūs straumiešonys servisūs.\nItei vosora hiphopa duetam sūlīs byut eipaši darbeiga. Apvīneiba uzastuos:\n23. junī 22.30 Daugovpiļs nūvoda festivalā “Līgo Višķos”,\n28. junī 23.00 Reigys naktsklubā “Coyoti fly”,\n6. julī Ozola jubilejis koncertā Siguldys piļsdrupu estradē,\n12. julī festivalā “Ogle” Saukys dobys parkā,\n13. julī hiphopa festivalā “Ghetto Games” Ventspilī,\n20. julī Rēzeknis nūvoda svātkūs,\n3. augustā festivalā “Summer Sound” Līpuojā,\n22. augustā “Andrejostas kvartālā” Reigā,\n24. augustā Pylngadeibys svātkūs Ludzā.\nGrupa tur nūceju vosoru nūslēgt ar vierīneigu koncertu, tok par vītu i laiku ziņuos vāluok.


Japaņu leits - lakuga.lv\nSesejis laiks, tok rokstu blogu.\nKalendarā pi sīnys aizzeimuots i atzeimāti vysaidi nūtykumi pa vysu vosoru. Augustā jimšu sova veida plenēru Ceradryvuos. Tys taidā gadīnī, ka Jurs maņ naizbesēs . Tai i saīt, ka byus juoizmontoj kotra vosorys breiva šaļteņa.\nKaštani, cereņi i.c plaukumi rozplaukuši i smuordoj. Nazkai, vuiceidamīs eksamenam, izguoju i balkona, kas ir Almys terase, i apreibu nu virmuojūšuom smaržom. Pyrmū reiz dzeivē. Tod mauce viersā leits ar pārkiuni. Tod mozs nagaiseņš. Paspieju izsmaržuotīs laikus. Alma ari.\nMuns “japaņu leits” nūtyka paguošu godu, kod atbraucs nu vīnom nūvadeitom kuozom, siedieju ar olu duorzā i vierūs kaštanūs. Maņ jī pateik… Tod sazaceļ feini sylts viejs, apgluostei mani, radzādams munu ārtū turku pōzu, īzaskrīn i rozšketinei kaštanu zīdus, saveļ komulī i svīž maņ jūs sejā, iz motim, kliepī. Kai puosokā, kurymā nav centralūs varūņu. Tai es iz benča atsiedieju vysu “leita” laiku. Saprotu, ka tuoli maņ da geišom i juom da mane.\nAr kuozom bogota i itei vosora. Kai jau īrosts. Episkuos problemys kū viļkt mugorā i.t.t. Džeki var izaleidzēt ar vydškolys biņdzuceņu . Itū vosoru asu lyugts apmekleit divys kuozys. Vīnuos varēs normāli, byut par parostū gostu i paklinēt piec mičuošonys, ūtrymuos gon…tī vedieja lūma. Nagaidu ni nu vīnys nikuo – juos pošys paruodēs.\nKurš zyna, kurš nā, tok Rēzekneitē ir atsadariese taida vīta, kai COCO bārs.\nBeju iz atkluošonys pasuokumu. Taitod, nalels aproksts –\nTelpa L burta veidā ar vysu bāru, ar vysu skapa elementu jimā. Patyka bāra lustrys. Nu Krīvejis, laikam. Mebelis apleik “meikstuos”. Var vuoļuotīs. Augšejā stuovā chill out ustobys. Vokora turpynuojumā nu ļaudim izskanē replikys, ka jos atstuoj divdūmeigu īspaidu. Kas kuram. Ruodīs, ka taiduos ustabeņuos ir lobuok bučuotīs i aiztikt vīnam ūtru, na uorā aiz pakša. Kūpejuo nūskaņa – švīteigs, vintage, chill out bārs. Pin up girls ar beja īzarodušuos uzraut kaidu danci i uzsaukt apkuort lākojūšīm puišeļim pa mēriņam. Vyss elementā. Rēzeknē taida nav. XS ir sovaižuoks.\nAtkluošonā main gostu lūmā spieļuo Dabasu Durovys. Nazynu, kai vysim, leluokajai daļai patyka jūs uzastuošonuos. Da, ari zānim spieliešonys skills podaudzs. Piec jūs nūspielātīm setim vibrē dziskoceka. Maņ vysa ļuste beidzēs ap 3.00 stuņdem – kod atskaņuo nazynomys izcelsmis krīvu popsu. Nikod naasu ar jū aizaruovs, deļ tam gryuši sprīst. Tok ceru, ka tys naklius par īrodumu. Ruodīs, ka ni deļ tam pierktys “meikstuos” mebelis. Taidu klubu/bāru pīteikūši i gona Rēzeknē. Vyspuor byutu feini, ka COCO bīžuok skaneitu “dzievuo muzyka”, tys dažkiertu eipašū nūskaņu, kai tuos tapetis i niule izstoroj. Lai nu kai i kas iz prīšku, elegants bārs. Byus interess apmekleit veļ. Atsarūt pi LMT i gaļis veikala, preteimā ~ Mirmex. Enjoy. Cenys … cenys, kai deļ taida švīteiga bāra. Napaprasieju viņ cik moksoj litris ašņa.\nTys vysā vysumā i vyss. Maņ seseja i … ai.


Koncertizruode ar dzīdūšim veirim i Raibū - lakuga.lv\nTemys: Jānis Mežinskis, koncertuzvadums “Dzeivis graidi”, kors “Graidi”, Oskars Orlovs, raibīs\nPyrma Latgolys kongresa dīnys, kū itūgod 27. aprelī svynam pyrmū reizi, 26. aprelī, 18.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē nūtiks koncertuzvaduma “Dzeivis graidi” pyrmizruode. Koncertizruodis golvonī varūni – kora “Graidi” dzīdūšī veiri i pyušamūs instrumentu orkestra “Rēzekne” muzyku grupa. Teicieja lūmā – latgalīšu literats i multimuokslinīks Oskars Orlovs (Raibīs), informej Latgolys viestnīceibys GORS (SIA “Austrumlatvijas koncertzāle”) Marketinga nūdalis vadeituoja Edīte Husare.\nIzruodis idejis autors ir veiru kora “Graidi” dirigents Jānis Mežinskis, kurs, grybādams rūsynuot komponistus jaunu veiru kora dzīšmu radeišonai, itam dorbam uzrunuoja nazcik Latgolā dzeivojūšus komponistus. Niu radeitys desmit originaldzīsmis ar Ilonys Rupainis i Guntrys Kuzminys-Juknys muzyku i Inetys Atpilis-Juganis i Raibuo tekstim.\nVeiru kors “Graidi” darbeibu suocs 2009. gods janvarī i jau tuo poša goda martā pīsadaleja pyrmajā veiru vokalūs ansambļu konkursā Latvejā “Mēs tikāmies martā”, kur ījēme ūtrū vītu. Kors ar panuokumim regulari pīsadola Latvejis Republikys koru skatēs i Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu svātku koru karūs, sevkuru godu reikoj koncertus i pīsadola festivalūs i Latvejā, i uorvaļstīs. Kora “Graidi” repertuarā ir i latvīšu klasiku skaņdorbi, i tautysdzīšmu apdaris i uorzemu komponistu dorbi, veiri regulari īsasaista ari vysaidūs muzykalūs projektūs, tūstorp 2012. godā izspālāta dzejis izruode “Piļsātā nikod napalīk tymss”, bet ituo gods pavasarī pīduovoj jaunu koncertizruodi “Dzeivis graidi”.\nNūsaukums “Dzeivis graidi” atkluoj koncertizruodis golvonū ideju – veiru radūšuo kūpdarbeiba, dzeivis ainys, pīdzeivuojumi i puordzeivuojumi ir kai kruosains dzeipurs dzeivis audaklā. Koncertizruodis radūšuo grupa – uzvaduma koncepcejis autore I. Rupaine, režisore Māra Zaļaiskalns, tārpu muokslineica Ināra Apele, kora “Graidi” dirigenti J. Mežinskis i Edgars Kārklinieks, koncertmeistars Einārs Lipskis, pyušamūs instrumentu orkestra “Rēzekne” dirigents Sergejs Sergejevs.\nĪejis beleti iz koncertuzvaduma “Dzeivis graidi” pyrmizruodi nūpierkamys Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos, beletu cenys nu 5,00 da 7,00 eiro, GORS Kulturys viestnīku programys daleibnīkim atlaide 30%. Jaunys dzīsmis veiru koru repertuaram rūnās, pasateicūt Rēzeknis piļsātys mozūs kulturys projektu finansialajam atbolstam, uzvaduma nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis piļsātys dūme.


Latvejis gruomotu svātkūs, kas Kīpsolys izstuožu hallē, Reigā, nūtiks nu 28. februara leidz 3. martam, dorbuosīs latgalīšu gruomotu stends, kurā bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovuos dažaidu izdevieju gruomotys latgaliski voi par Latgolu, kai ari latgalīšu muzykys īrokstus. Gruomotu svātku laikā nūtiks div latgalīšu gruomotu: bārnu kruosojamuos gruomotys „Munā sātā” i Emilejis Kalvānis dzejūļu kruojuma „Atvosora” prezentacejis.\n2. martā 10:15 stuņdēs nu reita izstuodē byus latgalīšu bārnu reits i kruosojamuos gruomotys „Munā sātā” atvieršona — izstuodis apmaklātuojim byus īspieja īsapazeit ar gruomotys varūnim i jūs pīdzeivuojumim Latgolys lauku sātā.\n2. martā 17:00 stuņdēs vokorā byus Emilejis Kalvānis gruomotys „Atvosora” svātki — byus īspieja satikt pošu autori i dzierdēt juos dzeju.\nGruomota „Munā sātā” izīs jau tyvuokajā laikā i byus pyrmuo taida veida gruomota latgalīšu volūdā: kruosojamā gruomotā zeimiejumi apvīnuoti ar originalliteraturys saceriejumim: prozu, dzeju i meiklem latgalīšu volūdā. Gruomotai ir 3 burtneicys ar tekstim i malnboltim zeimiejumim, kas apvīnuotys kruosainā mapē.\nGruomotys „Munā sātā” ilustraceju autore ir Rudeite Kaša. Gruomotu izdavuse z/s „Jākupāni”, kas Andra Slišāna vadeibā turpynoj dzejnīka Ontona Slišāna īsuoktuos latgalīšu izdeviejdarbeibys tradicejis.\nDzejūļu kruojums „Atvosora” ir Emilejis Kalvānis ūtruo gruomota, kas izguojuse paguojušuo goda nūgalē. Tei ir dzeivis gudra i vysa kū dzeivē pīredziejuša cylvāka raksteita dzeja. Te sūpluok ir bierneibys atminis, tyvajim i sovai Latgolai naatdūta poruoda sajiuta, mīlesteiba i atziņa, ka „mīlesteiba nanūvecej, viņ ar godim vairuok zyna”, gryutuo nūlicīņa nosta i juos paceļšona. Vysam cauri — speiteiga cereiba vystik dzeivuot i sovuos suopēs pasaceļt puori švakajam klusā, tok nūtureigā ticeibā Dīvam i pateiceibā dzeivē satyktajim cylvākim i gora radinīkim.\nEmileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, i vīnkuoršūs skaiteituoju vydā. Gruomotys izdeviejs ir SIA „Cymuss.\nLatvejis gruomotu svātki Kīpsolys izstuožu hallē nūtiks nu 28. februara leidz 3. martam. Dorba laiks pīktdiņ i sastdiņ byus nu 10 stuņžu reitā leidz 18:00 stuņžu vokorā, svātdiņ — leidz 17:00 stuņdem vokorā.\nLatgalīšu gruomotu stends Latvejis gruomotu svātkūs Kīpsolā byus jau catūrtū godu piec kuortys. Latgalīšu gruomotu stendu organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”.\nInformaceju sagatavuoja Ilze Sperga, gruomotu „Munā sātā” i „Atvosora” redaktore\nKontakti: ilze@lgsc.lv, 29512432


jureits, Author at lakuga.lv - Page 5 of 7\nVoi latgalīts ir latvīša paveids?\n“Muzykys Skrytuļs” byus!\nLatgalīšu Večerinka Jelgovā\nPubliskuota dzīsme „Cārmyukša“\nDūmu piļni pogolmi / janvars i febraļs\nTradicionalūs zynuošonu škola 2011 – Latgolā\nVideo: Sovvaļnīka jaunais trillers\n“Klepernīku pogosta zvaigzne” gastej Dagdā\nPyrmū reizi saskaita ari latgalīšus (papyldynuots ar audio)\nLatgalīšu kulturys Goda bolvys “BOŅUKS 2010” sajiemieji:\n28 Februars 2011\nLaikroksta “Diena” gostu ustobā par latgalīšu muzyku\n23 Februars 2011\nLatvīšu volūdys eipaši apdraudātuo daļa\n21 Februars 2011\nProjektu konkurss “Audz Latgale!”\n13 Februars 2011\n“Latgalīšu Gazeta” laikrokstā “Latgales Laiks”\n11 Februars 2011


Kaidus teicīņus latgalīši lītoj par i ap dzeršonu - lakuga.lv\nTemys: alkohols, dzeršona, latgaliešu teicieni, latgalīšu teicini, Roksts, Sandra Ūdre\nAlkoholisms Latgolā ir dziļa psihologiska i sociala problema, par tū varātu raksteit i raksteit i moz kas puorsameitu. Partū ka tei ir cauri godu symtim izturāts latgalīšu i apleicejū tautu sova rakstura paruodejums. Saprūtams, tū paruoda ari latgalīša dūmuošona, volūda, i kultura. Rokstā apkūpuojums, kaidus teicīņus latgalīši sovulaik lītuojušs i lītoj vēļ šudiņ, runojūt par styprūs dzierīņu lītuošonu.\nCeiņa ar karali Alkoholu\n“Ceiņa ar karali Alkoholu” – itei ir bīžuok lītuotuo pretalkohola propagandys metafora 20. g. s. pyrmajā pusē latgalīšu presē i literaturā. Pi “osuokajim” dorbim pīmynami Nikodema Rancāna brošura “Dzeršona Latwišu nalaime” (1910), feletons “Mikels Ols-Buca” (1909), Seimaņa Putāna dzejūļu kruojums “Ļaunōkais cilvēces īnaidnīks” (1936), Madsolys Jōņa debejis dzejūļs “Pūsteitōjs” (1933), Pītera Apšinīka drama “Divi celi” (1930), Pītera Līpiņa “Wacì un Jaunì” (1914), Jōņa Opyncāna “Dzeiwes reits” (1923), Viktora „Alkohoļa sōpu bārni” (1930) i c.\nLai sabīdreibā kaunynuotu dzāruojus, jūs apsauc vuordūs ar nagatvu emocionalu nūkruosu, kai lokna (< lakt), pjanica, blyuzga, pļāgurs, kleņders, pleņders, a dzeršonu apzeimej ar psihologiski īdarbeiguokim vuordim par dzert: dzāruojs dzeivoj pa pūrim, pīsasyuc kai ūds, ryugst kai kuopustu buca, aizlej acs ar olu ci braņdini, palīk par suni, nūīt suņam sāka pļautu ci lyuku plāstu.\nSovutīs nu dzāruoja poziceju, attureibnīki raizej dagunus augši, baptistūs īsarakstejuši, nav lobi cylvāki.\nParuodeit, kas par veiru\nStypruo dzymuma soveibys – stypra veseleiba, iztureiba, saceņseibys gors – latgalīšam atsakluoj alkohola lītuošonys sakarā, nu tuo veirīša golvonuo pošaplīcynuošona –augstuoks statuss dzāruoju sabīdreibā voi vyspuor ītikšona “eistu” veirīšu sabīdreibā. Vacuoki veiri i tāvi aiz laika apsazynuoja pīnuokumu sagataveit dālus “pyrmuos gluozeitis“ puorbaudejumam. Latgalīšam paruodeit, kas par veiru, nūzeimoj ‘izdzert da gola‘. Vyspuor gluozis izdzeršonu latgalīši raksturoj ar sportisku leksiku: īmest/ izraut/ izsaut/ izsvīst pa lobai čarkeņai ci māri treis, mest iz ūtrys kuojis ‘pādejū gluozi dzert’. Atsasaceišonu nu pīduovuotuos alkohola gluozeitis saprūt ari kai etiketa normu puorkuopšonu i nacīna paruodeišonu – tu mani smuodeji?\nRezultatā alkohols nagativi ītekmej organisma procesus, tuo izpausmis volūdā teik atkluotis caur komiska efekta eifemismim, kab viņ naizruodeit vuojuma: sagiut uozi aiz rogu ‘vemt’; īt kiulīņus mātuodamam (kiulu vuolu ci šketer meter) ‘reibumā naspēt paīt’; grīzt kai dziernovuos, īsist golvā, golvu trīkt, jaukt pruotu, šemelī labi tikt ‘reibt’; dzeit kai īt vadzi sīnā ‘vest pīsadzārušū’; pasēdēt iz ūlu ‘reibumā nikuo naspēt’; dzīduot gribētīs ‘reibumā palikt jautram’.\nSīvītei taida iniciaceja nav paradzāta.\nBez butelis naizagrīzt\nVysūs laikūs apsastyprynuojuse latgalīšu dzeivis aksioma bez butelis naizagrīzt – ar sābri ci vītejū īriedni kuortojams darejums ci gostūs braukšona. 19. g. s. i vāluokūs laikūs pīkūpta prakse pīkukuļuot varys puorstuovus ar alkoholu, pīmāram, Fraņcs Kemps tū aproksta īguoduos “Par sovu ceļu uz augstškolu” (1938): Darbvedis lyka saprast, ka, jo ari sanōks pogosta sapuļce (seļskij shod), tūmār bez vysas sapuļces pamīlōšonas līta cauri gon naīs. (..) Turpat, vīnā pogosta kambarī, maņ beja „jōstota“ 2 spani šņaba ar attīceigu porciju „zakuskas“: siļču, kringeļu, dasas. (..) Ūtrā ustobā (..) beja lobōks golds ar smolkim dzērīnim un aizkūžamim. (..) Kod jau beja izdzarts ap 50 buteļu „kazjonkas“ (t. i., vaļsts šņaba), tyka atklōta sapuļce.


Regionaluo reforma i latgalīšu volūda - lakuga.lv\nKarteņa: portala lakuga.lv kolaža.\nTemys: administrativi teritorialuo reforma, Jureits, Jurs Viļums, latgalīšu volūda, Latgola, regionaluo reforma\nRoksta autors: Jureits (Jurs Viļums)\nVosorys suokumā portala lakuga.lv veiduotuoji palyudze mani pīraksteit par gaidamū regionalū reformu nu latgalīšu volūdys nuokūtnis atteisteibys perspektivom “tymā jaunajā kuorteibā, kas myus sagaida”. Kai redzit, lānai maņ guoja – vys puoruok daudz ir naatbyldātu vaicuojumu, nu kurūs ari pats golvonais – kaids tod (patīseibā) ir reformys mierkis? – nav skaidrys. Samozynuot pošvaļdeibu i jūs īriedņu skaitu, koč kū vēļ ītaupeit, gūdeigi atzeit nagluobjamuos teritorejis… ci eistyn padareit regionus ekonomiski stypruokus, nūdrūsynuot vīnmiereigu vysys vaļsts atteisteibu, atrysynuot regionalā leiminī tuos problemys, ar kurom mozuos pošvaļdeibys i centraluo vaļsts puorvaļde godim nav tykušys golā?\nVolūda sleicieju naizgluobs?\nJau godim daīt dzierdēt nu vysaiduoku cylvāku, ka latgalīšu volūda Latgolu naizgluobs – vysa pamatā vajadzeiga asūte ekonomiskuo atteisteiba. Tam var pīkrist i reizē ir juoatguodynoj, ka tikai ekonomiskuo atteisteiba (skait, nauda) nav i navar byut veseleigys sabīdreibys i vīna regiona atteisteibys golvonuo vierteiba. Vyss ir sovstarpeji saisteits. Jau godim redzim, ka latgalīšu volūda teik veiksmeigi izmontuota vysaidu privatūs produktu i pošvaļdeibu pakolpuojumu tiergvedeibā – turisma objektu, iedīņu i dzierīņu, kulturys īstuožu i atsevišku pasuokumu nūsaukumūs, dažaidūs reklamys saukļūs.\nDobā kaidys ekosistemys veseleigumu i dzeivuotspieju bīži viņ nūsoka piec kaida konkreta dzeivnīka, pat kukaiņa ci kaida auga, kluotbyutnis bīžuma. Ka tuo datryukst ci vairs nav pavysam, tod tys var byut par pamatu trauksmis izsludynuošonai – ir pagaiss dabiskais leidzsvors, kas draud ar ilgtspiejis pagaisynuošonu. I napītiks, ka gruovus sakuortoj tik vīnā pļovā, ir juosaver vysa melioracejis sistema kūpumā…\nTok pītiks ar leidzeibom. Dūmoju, ka portala lakuga.lv skaiteituojs gona labi saprūt latgalīšu volūdys nūzeimi kotra latgalīša i vysys Latgolys dzeivē kūpumā. Ir vajadzeiga nauda (kab saimi pabaruot, izgleituot, pasauli apsavērt) i volūda kai tradiceju, kulturys, vierteibu nesiejs cauri paaudzem.\nVolūda, prūtams, nav golvonais vaicuojums, kura deļ veikt regionalū reformu i nav golvonais indikators par tū, kaidai tai reformai byut, tok latgalīšu volūdys vaicuojums paruoda vairuokys logiskys atbiļdis iz apleik skanūšajim gona haotiskajim vaicuojumim – vajag ci navajag apvīnuot nūvodus, cik lelim jim byut, ci veiduot ūtruo leimiņa apgobolus, styprynuot planavuošonys regionus ci varbyut vysu atstuot Reigys centra ļaužu izlemšonai?\nIz latgalīšu volūdys pīmāra varim paviertēt Latgolys regiona “ekosistemys” i vysys vaļsts veseleigumu. Vysapyrms juoatguodynoj vysim latgalīšim labi zynomū Vaļsts volūdys lykuma pantu, kurā īraksteits, ka “vaļsts nūdrūsynoj latgalīšu rokstu volūdys (..) aizsardzeibu, saglobuošonu i atteisteibu”. Nu ituo panta īraksteišonys lykumā vysu laiku ir bejs taids kai streideņš pa vydu vaļsts īstuožu puorstuovim (nu vīnys pusis) i vysaiduoku latgalīšu bīdreibu, taitod navaļdeibys organizaceju (NVO), puorstuovim i vīnkuorši individualim latgalīšu volūdys gluobšonys entuziastim (nu ūtrys pusis). Vēļ vys leluokuos aktivitatis ir veikuši ūtrī, deļtuo lykumā īraksteitais, ka, tai saceit, vysu procesu voda vaļsts, eisti nastruodoj.\nLatgalīšu volūdys saglobuošona, aizsardzeiba i atteisteiba nūteik nu projekta da projekta – vys vēļ tymā vysā stuostā datryukst sistematiskuma ci elementarys kuorteibys, lai vajadzeigī dorbi tyktu veikti seceigi. Lai tū nūdrūsynuotu, jauna pruoteiga regionaluo reforma varātu gona labi paleidzēt.\nKai smejīs, pyrma kaidim desmit godim, kod tyka izskaniejs prīšklykums latgalīšu volūdai daškiert regionaluos volūdys statusu, tod ituos iniciativys autori tyka nūlomuoti vysaiduokūs naskaistūs i napatriotismu nūzeimejūšūs vuordūs. Iz laiku itei dūma beja juonūlīk molā i juoturpynoj stucynuot vaļsts īstuožu durovuos, lai vēļ i vēļreiz atguodynuotu tymā Vaļsts volūdys lykumā īraksteitais pryncyps – vīna vaļsts volūda ar divejom literarajom tradicejom – lejislatvīšu i augšlatvīšu (aba latgalīšu). Pakuopeniski tyka sasnāgti ari lobi vairuok ci mozuok skali rezultati, latgalīšu volūda suokuse skanēt aizviņ bīžuok vysdažaiduokajuos dzeivis jūmuos – suocūt ar kasdīnys dzeivi, turpynojūt ar plašsazinis leidzekim i politiskajom nūrisem. Kod latgalīšu NVO suoce praseit ari 10% latgaliski vaļsts apmoksuotajūs medejūs, tod otkon nu vairuokom molom pasaruoda “vacī lobī” vaicuojumi: a kas tod tī latgalīši taidi ir, ka niule jūs “izlūksni ci dialektu” byus juosaklausa vysā Latvejā?\nPruoteiga regionaluo reforma varātu itū latglīšu volūdys (i cytus vaicuojumus) beidzūt lelā mārā sakuortuot. Ci ari turpynuot leidzšinejū jucekli. Ci radeit vēļ leluoku? Koč voi saleidzynojam ar literaruos latvīšu volūdys vaicuojumim – nav tok kotrā vīnā atseviškā školā ci vīnā pošvaļdeibā juodūmoj, kaidus burtus bārnim vuiceit i ci vyspuor tū dareit/nadareit? (Smīklam – varbyut kaids Kūrzemē vēļ tagad izdūmuotu vuiceit “vacūs skaistūs” gotu burteņus? Ni Satvermī, ni lykumūs nikur nav atrunuots, ka latvīšu volūdā juolītoj latiņu alfabeta antikvys būrti, a na frakturys (gotu) ci vēļ nazkaidi cyti.) Taitod ir lītys, kas juosakuortoj vaļsts leiminī (lykumi, nacionalūs sabīdryskūs plašsazinis leidzekļu darbeiba, vuiceibys programu izstruode, gruomotu izdevieju kontrole i tt.), ir lītenis, kū var izlemt iz vītys (kuru školuotuoju pījimt latgalīšu volūdys vuiceišonai, kai lobuok sareikuot vītejūs folklorys svātkus, kur likt turistim nūruodis latgalīšu volūdā vītejūs skaistumu atrasšonai i tml.), i vēļ ir taidi vaicuojumi, kū vyslobuok puorraudzeit Latgolys regiona mārūgā (kur sareikuot lelū latgalīšu muzykys festivalu, kur varātu byut latgalīšu profesionalais teatris, nuokamuo Latgolys kongresa sareikuošonys organizatoriskī vaicuojumi i tt.).\nLatgolys rezolucejuos saraksteitais\n1917. godā nūtyka vīns Latgolys kongress, na atseviški mozeni Rezēknē i Daugovpilī ci kaiduos sešuos, septeņuos… divdesmit vītuos. Taitod acimradzami, ka ir vaicuojumi, kas skar vysu Latgolu, i vajadzeigi mehanismi, kas vysā Latgolā tūs koordinej i sapruoteigi rysynoj. Volūda ir vīns nu jūs. Sovulaik ari Latgolys Pietnīceibys instituta reikuotajuos konferencēs i jūs gola dokumentūs tyka runuots, sprīsts i aicynuots pīgrīzt viereibu latgalīšu volūdys vaicuojumam. Atlaidit, tagad namekliešu vysys lobuos idejis, kas tymūs papeirūs saraksteitys, tok tai i palykušys putekļus vuokt.\nViesturs Kairišs 2017. godā i piec tuo vēļ na reizi ir uzsviers, ka latgalīšu volūda ir nacionala leimiņa vaicuojums i taidā leidzīnī ari tys juorysynoj, tok dzierdeigys auss itai dūmai var atrast tikai epizodiski i nasatic, ka tyvuokūs godūs kas byutiski varātu maineitīs.\nIr labi, ka reizem izadūd latgalīšu volūdys lītys paceļt da Reigys augstumim, tok vīnā sapruoteigā regionalā veiduojumā (Latgolā) varātu radeit vairuok vysaiduokus instrumentus i mehanismus latgalīšu volūdys styprynuošonai i daudzejaidi atslūguot “Reigys aizjimtūs pruotus”.\nKai reize tys jau ir īstruoduots 2017. goda pasauļa latgalīšu saītā apstyprynuotajā rezolucejā, kab nūdrūsynuotu Latgolys latvīšu (latgalīšu) kai Latvejis vaļsts nacejis dalis atbylstūšu pastuoveišonu Latvejis Republikā (..). Rezolucejis 1.3 punktā ir uzsvārts, ka “Latgolys planavuošonys regionā (..) atsagrīzt pi viesturyskūs latgaliskūs nūsaukumu i vītvuordu; pastotūt jaunys ceļa zeimis i nūruodis, lītuot obejis latvīšu volūdys formys (LVS i LTG); vaļstei izveiduot atbolsta sistemu tom pošvaļdeibom i organizacejom, kas ir gotovys maineit asūšuos (ci stateit jaunys) ceļa zeimis i uzrokstus. Veiduot atbolsta sistemu tim uzjiemiejim i NVO, kas turysma produktu nūruodis pīduovoj latgalīšu rokstu volūdā… Veicūt regionalū reformu, respektēt viesturyskū teritorejis saisteibu ar Latgolu (..).”\nItys ir juojam vārā ari beidzamajā laikā vys plašuok dzierdamajuos diskusejuos par Varakļuonu nūvoda i atsevišku cytu teritoreju nuokūtni. Rezolucejis 1.5. punktā par kulturu dalykts: “nūdrūsynuot i finansēt regiona leimiņa strukturu izveidi (tymā skaitā iz asūšūs kulturys īstuožu bāzis), kuru nūsaukumā īkļaut Latgolys vuordu i repertuaru veiduot, prymari lītojūt latgalīšu rokstu volūdu: Latgalīšu literaturys fonds, Latgolys teatris, Latgolys filmu fonds, Latgolys simfoniskais orkestris, Latgolys kors, Latgolys Muokslys muzejs i c.” Turpynuojums 1.6. punktā par plašsazinis leidzeklim: “Latgolys planavuošonys regiona teritorejā nūdrūsynuot vaļsts informativū telpu, t. sk. kai sabīdryskū pasyutejumu, i jamā rast vītu raidejumim i ziņom latgalīšu rokstu volūdā. Nūdrūsynuot i vysur, kur lykums paredz, daškiert finansiejumu tim informacejis leidzeklim, kurūs ir publikacejis voi raidejumi latgalīšu rokstu volūdā, sabīdryski finansātajūs radejis i televizejis kanalūs īkļaut ziņu, taipat atsevišku raidejumu regularu sagataveišonu i transliešonu latgalīšu rokstu volūdā. Styprynuot i atbaļsteit plotu socialūs teiklu vidi (pīmāram, iz lakuga.lv bazis) latgalīšu rokstu volūdā.”\nIr paguojuši vairuok kai diveji godi, tok cīš lelu virzeibu itūs vaicuojumu rysynuošonā mes naasom manejuši. Vēļ seikuok par tim visim ir runuots rezolucejis izvārsumā, kuru vysu nacitiešu, tok atzeimiešu nu tuo golvonū punktu ituo roksta saisteibā. “Attīceibā iz latgalīšu rokstu ci literarū volūdu vaļsts politika, lykumdūšona i prakse ir juobolsta iz itaidu mierku i pryncypu: (..) c) apsajimšona, ka pastuovūšī ci jauni administrativi īdalejumi naroda škieršļu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonys veicynuošonai.” Tys juojam vārā ari Varakļuonu nūvoda, kai ari mozuokūs Latgolys nūvodu saisteibā, pīvadumam, Imants Slišāns nu Baļtinovys jau godim ir runovs, skaidrovs i darejs, kab ļauds nasabeistātu runuot latgaliski. Cik daudzuos Latgolys pošvaļdeibuos ir tai, ka vydsškolys izlaidumā vokora vadeituoja runoj latgaliski, ari direktora, absolventu i jūs vacuoku puorstuova runa ir latgaliski. Nūslāgumā absolventu i školuotuoju kūpeigs aplis ar dzīsmi “Pi Dīveņa gari goldi”… Paīt godi cikom ļauds pīrūn, ka ari publiskūs pasuokumūs lītuot latgalīšu volūdu ir tikai normali. Tū var aizslauceit vīnā dīnā, pīvīnojūt leluokam nūvodam, kurā latgalīšu volūda skaņ cīš ratai.\nTaidys mozuokys i leluokys centraliziešonys otkon i otkon apdraud lokaluos identitatis, uorda cylvāku vītys sajiutu i pakuopeniski i naatlaideigi vuojinoj latgaliskū pašapziņu.\nTys mozūs nūvodu rūbežu “futbols” cylvākus jau ir pamateigi nūgurdynovs i tod jīm palīk vīnolga – “kur daliks, tī dzeivuos”. Cylvāks suoc just, ka nu juo nikas nav atkareigs i jam vysleidz, ci juo pogostu davīnoj Latgolai ci Vidzemei, jam palīk vīnolga, ci apleik skaņ Latgolys latvīšu volūda, ci latvīšu literaruo, ci krīvu, angļu…\nVarim īgiut i varim zaudēt vēļ vaira\nVidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis (VARAM) dokumentūs saisteibā ar regionalū reformu ir gona daudz vierteigu vadlineju saraksteits:\nizveiduot ekonomiski atsateisteit spiejeigys administrativuos teritorejis;\nvaļsts puorvaļdi organizēt īvārojūt subsidiaritatis pryncypu (vajadzeigī lāmumi teik pījimti īspiejami zamuokā, cylvākam tyvuokā leiminī – autora pīzeime.);\nveiduot vīndabeigu administrativi teritorialū strukturu;\nnūvērst pretrunys piļsātu i ap jom asūšūs lauku teritoreju vydā;\nleidzsvaruot pošvaļdeibu kapacitati, nūdrūsynojūt jom leidzvierteigys īspiejis atteisteibai;\nīvāruot īdzeivuotuoju interesis, teritorejis atteisteibu planavojūt kūpsakareibuos (regionalā i nacionalā leiminī);\nveiduot pošvaļdeibys, kas spiej nūdrūsynuot atteisteibys planavuošonys funkceju i vadeit sarežgeitus investiceju projektus;\nnūdrūsynuot lobuoku sinergiju vaļsts i pašvaļdeibu instituceju vydā, i sadarbeibā ar uzjiemiejim, izgleiteibys īstuodem, NVO i c.\nveicynuot augstuoku konkurētspieju ībolsojamūs deputatu kūpumam – nūdrūsynuot efektivuoku liemiejvarys darbeibu…(tys vyss jimts nu varam.gov.lv).\nVēļreiz i vēļreiz varu atkuortuot, ka taišni spieceiga regionaluo leimiņa izveide, saucit tū kai gribit – (styprynuoti) planavuošonys regioni, lykumā jau seņ kai īraksteitī, tok vys vēļ naizveiduotī, apgoboli ci ūtruo leimiņa pošvaļdeibys – varātu lobuok tikt golā ar ministrejis i vysys vaļdeibys uzdūtajim aizdavumim i veiksmeiguok atbiļdēt iz vysim vaicuojumim saisteibā ar latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.\nAri 2017. goda pasauļa latgalīšu saīta rezoļucejā ar malnu iz bolta īraksteits: “Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta: “Latvejis vaļsts teritoreju storptautyskūs leigumu nūsaceitajūs rūbežūs sastuoda Vydzeme, Latgola, Kūrzeme i Zemgale.” Precizi i skaidri nūsaceit Satversmē nūsauktūs regionu funkcejis, tys ļaus efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys.”\nI tikai ituos četrys (vēļ ari Reiga kai vaļsts golvyspiļsāta) i vairs nivīna cyta administrativa teritoreja Satversmē nav īraksteita! Tok dzeivī, Dīvamžāļ, ni Vydzeme, Kūrzeme, Zemgale, ni ari Latgola eisti napastuov. Tod vaicuojums ir ari myusim latgalīšim: cik iļgi mes sasamīrēsim, ka par Latgolu tik roksta literaturys dorbūs, juos vuordā sauc vysaidys nūtikšonys i (kotrs piec sovim īskotim i atkareibā nu viesturiskuo konteksta) leluokys ci mozuokys zemis, a pošys Latgolys, kai administrativys teritorejis, nav pa šai dīnai? Ka juos nabyus ari iz prīšku, tod i par latgalīšu volūdys lītom turpynuos “atbiļdēt” vaļsts apmāram tik pat labi, sistematiski i kvalitativi kai da šam, i mes kotrys sovā sātā, sovā vidē, sovā bīdreibā… turpynuosim raksteit pa kaidam projekteņam, kaids uzadrūsynuos ar sovu bārnu parunuot latgaliski, kaids – nā… I latgaliski rokstūšs cylvāks ar kotru godu paliks par aizviņ ratuoku “putnu” pasauļa volūdu socialajūs teiklūs.\nKū soka zynuotnīki i pietnīki?\nPavysam naseņ treji Latvejis zynuotņu doktori (Andris Miglavs, Māris Pūķis i Pēteris Šķiņķis) publiskova sovu apkūpjumu par vajadzeibu veikt regionalū reformu i pamatova, kaidai tai byutu juobyun.\nGrybu citēt vīnu tēzi nu jūs apkūpuojuma: “Administrativi teritorialais īdalejums, tuo struktura atsadz asūšuos politiskuos aba puorvaļdeibys organizacejis specifiku i tei tīši ci pastarpynuoti īspaidoj kulturys (taitod ari volūdys – J.), socialuos i ekonomiskuos paruodeibys (Honey, R. (1977). Form, process and political organization. Professional Geographer 29, 16–20.; Williams C., Smith A. D. (1982). The national construction of social space. Progress in Human Geography 6(4), 502–518.). Deļtuo administrativi teritorialais īdalejums ir apsaverams ari kai geografiskuos telpys – cylvāka vidis vadeišonys i veiduošonys leidzeklis. Latvejā niu pastuov centralizātys vaļsts struktura i tys ir byutisks teritoreju sarukšonys i naleidzsvaruotys regionaluos atteisteibys pamats.”


Ulgrip Junior N10 (Aveņu). Olimp. » hot


Šudiņ, bārns, sev egleiti dedz spūžu\nŠudiņ, bārns, sev egleiti dedz spūžu,\nVerīs, kai aiz lūga snīdzeņš kreit, —\nNaprosi, deļkuo nav zīmā rūžu,\nBreinums leluokais tik atnuoks reit.\nŠudiņ, bārns, ver vaļā sātai vuortus,\nDuru prīškā nūmet skujeņu,\nNuoks pi teve, apgaismuodams pruotu,\nDīva Dāls pa boltū celeņu.\nNasabeist, ka nakts ir kaidreiz baiga,\nZīmys soltums puoruok styndzynūšs,\nVysu uzvar mīlesteiba maiga,\nSaulis smaids ir vīnmār spierdzynūšs.\nGaismu, gaismu sovā sirdī tver,\nNaprosi, deļkuo zīmā navā rūžu,\nTova ticeiba tev zīdus vaļā ver.\nMaņ spuldzi īdegt rūka nasaceļ:\nVēļ telpu gaismoj tymszaļš eglis zors\nUn sveču dzīsnā myrdzūšs debess zors. –\nSirds šymā mīrā mirkli veļdzis smeļ.\nUn lyugsna atplaukst nūgurušā vaigā:\nLai nūmūdā par tevi klusais gaismys gors,\nPar tovim celim tuolā tundrā, taigā.\nBazneicu tūrņūs svātreitu zvona,\nPasaulī Pesteituojs nuocs.\nIkvīnā sātā prīcu jau mona —\nPa pasauli Kristus staiguot ir suocs.\nDabasu māmeņ, pajem šū Kristu,\nMūceitu, vojuotu, pi krysta systu!\nLai grieceigū pasauli pesteit Jis nuoktu,\nDvēselēs myužeigū gaismu degt suoktu.\nPesteituojs pasaulī nuocs.\nPa pasauli Pesteituojs staiguot ir suocs.\nKartenis: Viļānu nūvoda Mukuļu dzeraune 2009. goda zīmā.


Barona Gustava Manteifeļa pīminiešona Drycanu vydsškolā - lakuga.lv\nTemys: Drycani, Gustavs Manteifeļs, Roksts, Silvija Laizāne\nNovembra beiguos Drycanu vydsškola sasaveikšēs iz Gustava Manteifeļa 180. dzymumdīnys atguoduošonu.\nInteresentu školys aktu zalā pīspītuoja daudzi. Nu projekcejis ekrana iz auditoreju nūsavierēs vysā sovā gūdeibā pats barons Gustops, tai tautā tics saukts Gustavs Manteifeļs. Obejuos pusēs barona obrozam sasastuoja dzīduotuojis i pasuocīņs suocēs ar G. Mateifeļam veļteitū Ontona Matvejāna dzīsmi. Tod grūžus sovuos rūkuos jieme viesturis školuotuoja Silvija Laizāne, kura puorškūrstieja barona dzeivis i dorbu gruomotys lopys. Školouotuoja kluotasūšūs uzmaneibu koncentrieja iz vysizplateituokuom klaidom publikacejuos attīceibā iz jubilaru. Autori tik puorroksta vīnu i tū pošu informaceju, bet naapgryutynoj sevi, pīmāram, ar precizu G. Manteifeļa mieršonys datuma nūskaidruošonu. Taipat tautysdzīšmu salaseišona nav bejuse barona nūpalns, bet gon tikai nūdrukuošona. Drycanīšu pastuoškūs vysūs Manteifeļu dorbūs i nadorbūs figurej tikai Gustavs, kai pazeistamuokīs nu dzymtys, koč jis Drycanūs vairuok ir bejs kai gosts navys pastuoveigs dzeivuotuojs.\nIz ekrana školys bārni varieja apsavērt baronu Manteifeļu muižys āku, Gustava vacuoku i rodu finansētū izbudavuotū Drycanu bazneicu, vītu Bonifacejā, kur izabeidze barona zemis dzeivis ceļš. Taipat piec biļdem varieja atguoduot zynuotniskuos konferencis breižus atmūdys laikā, barona pīminis īmyužynuošonu pīminis zeimēs i školys muzejā.\n11. klasis škoļnīks Juoņs nūlasieja školuotuojis S. Laizānis verseju par Drycanūs kleistūšū leģendu G. Manteifeļa sakarā. Jis ir itkai sameits zemnīku dāls, kurs izaudzs muižnīku vidē, bet saglobuojs vysu myužu lelu īinteresieteibu par dzymtļaužu dzeivi. Ūtra verseja izskanieja nu pensionaru Vilhelminis i Pītera Mežuļu stuosta, ka vīna dzymta Drycanu pogostā varātu byut saisteita ar izaceļšonūs nu Manteifelim. Byus kū roktīs, kab nūskaidruotu, voi stuostūs ir kaids patīseibys gryuds.\nŠkolys bārni školuotuoju Inārys Orlovys, Ingunys Butkānis i direktoris Sarmeitis Mežulis vadeibā beja puorsavāruši G. Manteifeļa treju godaguojumu kalenderus i puorejim cēle prīškā interesantys pavuiceišonys „cik zemnīka cylvākam vajadzeigs”, „kai sorguot zyrgus pi dorba”, gon izdeve meiklis. Pat ludzeņu par svežņu ūlu saglobuošonys metodiku paruodeja! Viktorija i Māra izaruodieja eistys dzymtļaužu aktrisis!\nBeiguos tyka padaleiti nu atmūdys perioda sasaglobuojuši G. Manteifeļam veļteitī ex libris. Zals izatukšuoja, školys dzeive turpynuojās īrostajā parādā, bet škoļnīki vys nabeidz apsprīst Drycanu muižys šmukumu, legendu patīseigumu. Cīši gribīs cerēt, ka interese naapseiks i vītejūs kulturviesturiskūs nūtykumu viertine īsiess myusdīnu padsmitnīku pruotūs, lai sasaglobuotu kai viesturiskuo atmiņa. Nadzeivojam tok tukšā vītā, aizguojušūs paaudžu padareitais ir pīmimēšonys, vuiceišonuos i tuoļuokturpynuošonys vārts.\nŠkoluotuoja Silvija Laizāne


Mets Katzs: 30 dīnys paraugit koč kū jaunu - English-Video.net\nMets Katzs: 30 dīnys paraugit koč kū jaunu\nVoi ir kas taids, kū jius vysod asat gribiejs padareit, nu... nikuo? Mets Katzs īsoka: Paraugit tū 30 dīnys. Itei eisuo i prīceiguo runa dūd lobu pajiemīnu, kai dūmuot par mierķu pastateišonu i dasnīgšonu.\nPyrma dažim godim\nes sasajutu, kai byutu īsasprīds kasdīnā,\ndeļtuo izdūmuoju sekuot\ndyžanuo amerikaņu filosofa\nMorgana Sperloka pāduos\ni 30 dīnys paraudzeit kū jaunu.\nIdeja ir cīši vīnkuorša.\nAizadūmoj par kū taidu,\nkū sovā dzeivē vysod esi gribiejis padareit\ni paraugi tū cytys 30 dīnys.\nIzaruoda, kai 30 dīnys\nir taišni eistuo laika šaļts,\nkab dabuotu jaunu īrodumu\nvoi pamastu kaidu vacū,\npīvadumam, ziņu vieršonuos\nnu sovys dzeivis.\nIr koč kas, kū īsavuiceju,\ndorūt itūs 30 dīnu aizdavumus.\nmieneši naproskrieja garum, aizmiersteibā,\ni beja daudzi vairuok kū atguoduot.\nDaļa izaicynuojuma aizdavuma beja\nkotru mieneša dīnu sataiseit vīnu fotografeju.\nEs atguodoju, kur taišni beju\ni kū tymā dīnā dareju.\nka kai dareju vaira\ni gryušuokus 30 dīnu aizdavumus,\nauga muna ticeiba sev.\nNū sātā sādūša datortuorpa\nes tyku par puiškinu,\nkurs brauc iz dorbu ar ritini.\nPārnajā godā saguoja izkuopt Kilimandžaro,\naukstuokajā kolnā Afrikā.\nPyrma izsuoču sovus 30 dīnu aizdavumus\nnikod nabyutu tveics piec taidim pīdzeivuojumim\nEs saprotu, ka eistyn koč kū gribi,\ntod 30 dīnuos var padareit vysa kuo!\nAsat nazkod gribiejuši pīraksteit romanu?\ndesmitim tyukstūšu cylvāku\n30 dīnu laikā rauga pīraksteit\nsovu 50 000 vuordu romanu\nIzaruoda, kai jiusim tik viņ\nkai vīnu mienesi kotru dīnu juopīroksta\n1 667 vuordi.\nTai es ari dareju.\nCyta vydā, nūslāpums ir naīt gulātu,\ncikom naasat pīrakstejuši ituos dīnys vuordus.\nJiusim varbyut byus mīga bods,\nnu dabeigsit sovu romanu.\nVoi muna gruomota\nir jauns dyžanais Amerikys romans?\nNā! Es tū pīraksteju par vīnu mienesi!\nJis ir baimeigs!\nTok vysu tuoļuokuo dzeivi,\nkod TED večerinkā\nsasateiku ar Džonu Hodžmenu,\nmaņ nav juosoka:\n„Es asu datorzynuotnīks.”\nNā, nā, ka grybu,\nvaru saceit: „Asu rakstinīks.”\nVei, pādejais, kū grybu saceit.\nEs īsavuiceju, ka dorūt mozys\ni ilgtspiejeigys puormejis,\ntū, kū es varu dareit ari iz prīšku,\ntys īrosts palyka.\nLelim i trokim izaicynuojumim\nnav ni vainis.\nEistyneibā, tī ir dyžan ļusteigi.\nTok tī drūsai viņ nabyus īrodums.\n30 dīnys atsasokūt nu cukra,\n31. dīna izaviere koč kai itai:\nTai niu es jums vaicoju:\nKuo jius vēļ gaidit?\nEs varu drūsai saceit, ka cytys 30 dīnys\nīs iz prīkšu taipat, kai guojušys.\npateik jums tys voi nā,\ntod parkū napadūmuot par kū taidu,\nkū vysod asat gribiejs paraudzeit,\ni dareit tū!\nCytys 30 dīnys.\nTranslated by Kristaps Kadiķis\nReviewed by Edīte Husare\nMets Katzs: 30 dīnys paraugit koč kū jaunu | TED Talk | TED.com


Latgalīšu puorsoku vokors byus ari Kuorsovā! : Biblioteka.lv\nVietaKārsavas pilsētas bibliotēka\nSākuma datums2010. gada 3. decembris\nItuo goda 3.decembrī, 17 stuņdēs nūtiks puorsoku diska prezentaceja – latgalīšu puorsoku vokors Kuorsovā, Kuorsovys pylsātys bibliotekā (Tautys nomā) Vokora cielīnī storp dorba i gulietīšonys laiku raudzeisim atrast breivu šaļteņa latgalīšu puorsokom, čaja kruškai i kaidam muzykalam puorsteigumam – tys vyss, kab īpazeistynuotu interesentus ari Kuorsovā ar latgalīšu puorsoku disku i pošu īraksteitū tautys boguoteibu – latgalīšu puorsokom.\nTeikamīs 3.decembrī Kuorsovā !\nTagi: Latgalīšu puosokys