SAN LUCAS 11 TOONT - Maktin huā Jesús ixkalhtō'ka'mā' - Bible Search\nJesús quincamāsu'ni'yāni' a'nchī nakalhtō'ka'yāuj\nMt. 6.9‑15; 7.7‑11\n1Maktin huā Jesús ixkalhtō'ka'mā' nac lakatin lugar. Lā' a'xni'ca' kalhtō'ka'kō'lh, kalhatin ī'sca'txtunu' huanilh:\n―Māpa'ksīni', caquilāmāsca'tīuj a'nchī kalhtō'ka'can hua'chi cāmāsca'tīlh ī'sca'txtunu'nī'n Juan huan Mā'kpaxīni'.\n2Lā' Jesús cāhuanilh:\n―A'xni'ca' kalhtō'ka'yā'tit, chuntza' nahua'nā'tit:\nQuinTāta'ca'n a'ntī hui'lachi nac a'kapūn, ca'a'cnīni'ni'ca'.\nCamilh a'xni'ca' natzucuya' nacāmāpa'ksī'kō'ya' huan tachi'xcuhuī't.\nCatlahuaca mintapuhuān huā'tzā' nac ti'ya't chu a'cxtim hua'chi nac a'kapūn.\n3Caquilāmaxquī'uj quilīhua'tca'n a'ntū na'icua'yāuj lakalīyān.\n4Lā' caquilāmāsputūnu'ni'uj quintalaclē'i'ca'n como nā quina'n iccāmāsputūnu'ni'yāuj a'ntī quincātalaclē'ni'yāni'.\nTū' camakxtekti naquincāpātle'keni'yāni' a'ntū naquincāmātlahuīyāni' talaclē'i'.\n5Nā Jesús cāhuanilh:\n―Calīhui'līuj que kalhatin de hui'xina'n ka'lhīyā'tit kalhatin mi'amigoca'n. Lā' i'tāt tzī'sa napina' na ixchic lā' nahuani'ya': “Amigo, caquimāpāhua'xtuni' mactu'tun pāntzi 6porque chuna'j quilakchilh kalhatin qui'amigo na quinchic lā' tū' icka'lhī a'ntū na'icmāhuī'”. 7Lā' calīhui'līuj que xla' desde ixchakān chic nakalhtīyāni': “Tū' caquimāmakchuyi'. Lacchōyātza' huan mākalhcha lā' quilīhuākca'n iclhtatamā'naujtza'. Lā' tūla ictāquī' para na'icmaxquī'yāni' nīn tuntū'”, nahuaniyāni' mi'amigo.\n8’Iccāhuaniyāni' que a'yuj mi'amigo tū' catāquī'cu'tulh para namaxquī'yāni' catūhuā a'yuj lī'amigo hui'xina'n, pero natlahua para que tū' namājiclhuī'ya' ā'chulā' lā' namaxquī'yāni' ixlīhuāk a'ntū maclacasqui'na'.\n9’Chuntza' iccāhuaniyāni': Casqui'ni'tit Dios lā' xla' nacāmaxquī'yāni'. Lā' caputzatit a'ntū Dios cāmaxquī'cu'tunāni' lā' nakaksā'tit. Lā' calīmacasā'na'ntit huan mākalhcha lā' nacātamālaquī'ni'yāni'. 10Chuntza' a'ntī nasqui'n, xla' namaklhtīni'n; lā' a'ntī naputza, xla' nakaksa; lā' a'ntī nalīmacasā'nan huan mākalhcha, namālaquī'ni'can.\n11’Ixlīca'tzan kalhatin de hui'xina'n a'ntī xatāta', ¿chu namaxquī'ya' chihuix mincaman a'xni'ca' squi'ni'yāni' pāntzi? Lā' ¿chu namaxquī'ya' lakatin lūhua' palh squi'ni'yāni' squī'ti'? 12Lā' ¿chu namaxquī'ya' lakatin cūlūtl palh squi'ni'yāni' ka'lhuā't? 13Hui'xina'n a'yuj tū' lacuan pero ca'tzīyā'tit que tzē namaxquī'yā'tit lē'ksajna' xatzey mincamana'ca'n. Lā' ā'chulā' minTāta'ca'n a'ntī hui'lacha' nac a'kapūn nacāmaxquī' Espíritu Santo a'ntī tasqui'ni'.\nIxtahuan que Jesús ixka'lhī ixlīmāpa'ksīn huan ko'ti'ti'\nMt. 12.22‑30; Mr. 3.19‑27\n14Jesús ixmāxtuni'mā' de huan chi'xcu' huan tlajana'. U'tza' ixmakakō'ko'nī't. Lā' a'xni'ca' taxtulh huan tlajana', tzētza' ixchihuīna'n huan kō'ko'. Lā' huan tachi'xcuhuī't talē'cnīlh huā'mā' 15pero makapitzīn tahualh:\n―Huā'mā' chi'xcu' cālīmāxtu huan tlajana'nī'n ixlīmāpa'ksīn Beelzebú a'ntī xapuxcu' huan tlajana'ni'n.\n16Lā' a'makapitzīn ixtalīlaktzī'ncu'tun Jesús lā' ixtasqui'ni' lakatin lē'cnīn xala' nac a'kapūn. 17Lā' xla' ixca'tzī a'ntū xlaca'n ixtapuhuan lā' cāhuanilh:\n―Palh huan pūchihuīna'nī'n tatapitzi lā' talāsta'la, tūla tamāpa'ksīni'n makān. Natalāmāsputūkō'. Lā' palh tatapitzi lā' natalātucsa lītā'timīn nā natalāmāsputūkō'. 18Chuntza' palh tatapitzi xlaca'n a'ntīn tatapa'ksī con Satanás lā' lītā'ca'tza tala, ¿chī nalīka'lhī ixlīmāpa'ksīn Satanás? Iccāhuaniyāni' huā'mā' como hui'xina'n quilāhuaniyāuj que quit iclīmāxtulh huan tlajana' por ixlīmāpa'ksīn Beelzebú. 19Palh quit iccālīmāxtu huan tlajana'nī'n ixlīmāpa'ksīn Beelzebú, ¿tichū ixlīmāpa'ksīn taka'lhī xlaca'n a'ntīn tatapa'ksī con hui'xina'n lā' talīmāxtu tlajana'? Chuntza' māni' xlaca'n talīmāsu'yu que tū' stu'ncua' a'ntū quilālē'ksa'nāuj. 20Quit iccālīmāxtu tlajana'nī'n por ixlīmāpa'ksīn Dios. Lā' huā'mā' ū'tza' huanicu'tun que Dios cāmāsu'ni'yāni' a'nchī tzuculhtza' māpa'ksīni'n huā'tzā' nac cā'ti'ya'tna'.\n21’A'xni'ca' maktaka'lhmā' ixchic kalhatin chi'xcu' a'ntī tli'hui'qui lā' a'ntī ka'lhī līcā'n a'ntū nalīmaktāyacan, tuntū' catipātle'keni'lh catūhuā a'ntū ixla'. 22Pero palh namin ā'kalhatin más xatli'hui'qui, ū'tza' natlaja lā' namaklhtī ixlīcā'n a'ntū līpāhuan lā' namālacpitzi a'ntū namaklhtī.\n23’A'ntīn tū' tapa'ksīcu'tun con quit, ū'tza' quintā'ca'tza. Lā' a'ntīn tū' quintā'scuja, ū'tza' lactlahuana'n.\nTaspi'tchoko huan tlajana'\n24Lā' Jesús cāhuanipā:\n―A'xni'ca' lakatin tlajana' nataxtu de huan chi'xcu', nalatā'kchoko a'nlhā cā'scōhua lā' naputza a'nlhā najaxa. Lā' a'xni'ca' tū' kaksa a'nlhā najaxa, napuhuan: “Na'ictaspi'tchoko a'nlhā ictaxtulh”.\n25’Lā' a'xni'ca' nataspi'ta, nakaksa huan chi'xcu' hua'chi lakatin chic a'ntū scayancyā lā' xa'nca pa'lhnancanī't. 26Lā' tuncan na'a'n nacātē ā'kalhatojon tlajana'nī'n más xaca'tzanca'tzīnī'n. Lā' ixlīhuākca'n natatanū natalatahui'la na ixchakān huan chi'xcu'. Lā' chuntza' ā'chulā' na'a'nīni' huan chi'xcu' que a'xni'ca' ixka'lhī xmān kalhatin tlajana'.\n27Lā' a'xni'ca' Jesús ixcāhuanimā' huā'mā', kalhatin puscāt na ixlaclhpu'nanca'n tachi'xcuhuī't ta'salh lā' hualh:\n―¡Līpāxūj huan puscāt a'ntī mālacatuncuīnī'ta'ni' lā' a'ntī mātziquī'ni'!\n28Lā' Jesús hualh:\n―¡A'chulā' natalīpāxuhua a'ntīn takaxmata lā' ta'a'cnīni'ni' a'ntū huan Dios lā' ta'a'kahuāna'ni'!\nHuan tachi'xcuhuī't tasqui'nli lakatin lē'cnīn\nMt. 12.38‑42; Mr. 8.12\n29Huan tachi'xcuhuī't ā'chulā' talaktakēstokli Jesús lā' xla' tzuculh chihuīna'n lā' hualh:\n―Hui'xina'n huā'tzā' tū' tzey. U'tza' līsqui'nā'tit lakatin lē'cnīn. Lā' xmān nacātamāsu'ni'yāni' lē'cnīn hua'chi a'ntū pātle'keni'lh Jonás. 30Lā' a'ntū pātle'keni'lh Jonás cāmāsu'ni'lh ixlīmāpa'ksīn Dios xalanī'n nac Nínive. Lā' nā chuntza' a'ntū napātle'keni' huan Chi'xcu' xala' Tālhmā'n nacāmāsu'ni'yāni' ixlīmāpa'ksīn Dios. 31Namin huan chi'chini' a'xni'ca' nacālaccāxtlahuakō'can ixlīhuākca'n tachi'xcuhuī't xala' nac huā'mā' quilhtamacuj. Lā' a'xni'ca'tza' huan reina a'ntī ixmāpa'ksīni'n nac Saba natāya lā' nacālē'ksa'nīni'nāni'. Nacālē'ksā'nīni'nāni' xla' porque xla' kaxmatli a'ntū hualh Salomón. Makat ixuanī't ixchic huan reina lā' milh kaxmata Salomón. Lā' quit ā'chulā' ictasqui'nī que Salomón lā' tū' quinkaxpa'tcu'tunā'tit.\n32’Lā' nā a'xni'ca' nalaccāxtlahuakō'can, xlaca'n a'ntī ixtahui'lāna' huan nac cā'lacchicni' a'nlhā huanican Níneve natatāya lā' nacātalē'ksa'nīni'nāni' hui'xina'n a'ntī hui'lāna'ntit chuhua'j. Nacātalē'ksa'nīni'nāni' como xlaca'n taxtāpalīlh ixtapāstacna'ca'n a'xni'ca' milh Jonás lā' lī'a'cta'sana'lh ixtachihuīn Dios. Lā' hui'xina'n tū' xtāpalī'tit mintapāstacnaca'n a'xni'ca' quit ica'cta'sana'lh. Lā' quit ā'chulā' ictasqui'nī que Jonás.\nMt. 5.15; 6.22‑23\n33Lā' Jesús cāhuanipā:\n―Tintī' māquilhtī ixpūmaksko lā' namātze'ka o nahui'lī ixtampīn cajón. Namā'ca' cā'lakuān para que chuntza' a'ntī natatanū tzē natalaktzī'n. 34Palh tū' tampi'lhīni'nā'tit lā' palh laktzī'nā'tit a'ntūn tamaclacasqui'n ā'makapitzīn, ū'tza' hua'chilh tzey milakastapunca'n lā' hua'chilh huāk xkakana' na mimacni'ca'n. Lā' palh xmān laktzī'nā'tit a'ntū maclacasqui'nā'tit hui'xina'n mē'cstuca'n, lej lactampi'lhni' lanī'ta'ntit. Lā' ū'tza' hua'chilh tū' tzey milakastapunca'n lā' hua'chilh huāk cā'pucsua' na mimacni'ca'n. 35Cuenta catlahua' que tū' natzucuya' pāstaca' a'ntūn tū' tzey, porque chuntza' tūlalh catitlahua' a'ntūn tzey. 36Palh hui'x pāstaca' a'ntūn tzey lā' palh tlahua'ya' a'ntūn tzey, ū'tza' nala hua'chi lakatin pūmaksko a'ntū xa'nca maksko mintej.\nJesús cālacaquilhnīlh huan fariseosnu' lā' huan xamākalhtō'kē'ni'nī'n ley\nMt. 23.1‑36; Mr. 12.38‑40; Lc. 20.45‑47\n37A'xni'ca' Jesús chihuīna'nkō'lh, kalhatin fariseo huanilh que catā'a'lh tā'huā'yan na ixchic. Lā' Jesús tanūlh lā' tahuī'lh huā'yan. 38Lā' huan fariseo lē'cnīlh como Jesús tū' makacha'ka'lh hua'chi xlaca'n ixtalīsmanīnī't para natahuā'yan. 39Lā' huan Māpa'ksīni' huanilh:\n―Hui'xina'n fariseosnu' hua'chi a'ntī namakche'kē' vaso lā' pulātu lā' tū' catipūche'kē'lh. Nā chuntza' hui'xina'n. Tasu'yu'yā'tit que tzeyā chi'xcuhuī'n hui'xina'n pero tū' tzey mintapāstacna'ca'n porque tampi'lhīni'nā'tit lā' tlahua'cu'tunā'tit a'ntūn tū' tzey. 40¡Tū' māchekxīcu'tunā'tit hui'xina'n! ¿Chu tū' ca'tzīyā'tit que Dios cātlahuani' hui'xina'n para que na'a'cnīni'ni'yā'tit Dios? Lā' a'xni'ca' tū' tzey mintapāstacna'ca'n, tūlalh cati'a'cnīni'ni'tit. 41Palh stu'ncua' a'cnīni'ni'cu'tunā'tit Dios, maclacasqui'n xatzey mintapāstacna'ca'n. Palh tzey mintapāstacna'ca'n, ixlīhuākca'n natalaktzī'n palh tzey hui'xina'n.\n42’¡Hui'xina'n fariseosnu' nalakaputzayā'tit! Hui'xina'n māstā'yā'tit para Dios macsti'na'j huan līhua'tna' hua'chi a'lhmūhuēn lā' a'jonjolin lā' ā'tāpātin. Lā' chuntza' tasqui'nī. Pero tū'tza' tasu'yu palh pāxquī'yā'tit Dios lā' palh natlahua'yā'tit a'ntū lacuan. Lā' tasqui'nī namāstā'yā'tit huan lacmacastin līhua't. Lā' nā maclacasqui'n natlahua'yā'tit a'ntū xatzey lā' napāxquī'yā'tit Dios.\n43’¡Nalakaputzayā'tit hui'xina'n fariseosnu'! Lacasqui'nā'tit mimpūtahuī'lhca'n a'ntū más xalactzey nac lītokpān. Lā' lacasqui'nā'tit cacāta'a'cnīni'ni'ni' a'xni'ca' pimpā'na'ntit nac tej.\n44’¡Nalakaputzayā'tit hui'xina'n mākalhtō'kē'ni'nī'n de huan ley lā' fariseosnu' a'ntī a'kxokonu'nī'n! Hui'xina'n hua'chi taponkni' a'ntūn tū' tatasu'yu. Tachi'xcuhuī't tachi'nta lā' tū' taca'tzī. Chuntza' talaclē'n chu a'nchī tatzo'kni' na ixley Moisés. Nā chuntza' hui'xina'n cāmālaclīpinīyā'tit ā'makapitzīn ixpālacata a'ntū cāmāsu'ni'yā'tit. Lā' xlaca'n tū' taca'tzī palh talaclē'n ―hualh Jesús.\n45Tuncan kalhtīlh kalhatin xamākalhtō'kē'ni' ley lā' huanilh:\n―Mākalhtō'kē'ni', a'xni'ca' hua'na' huā'mā' quilālacaquilhnīyāuj.\n46Lā' Jesús hualh:\n―¡Nalakaputzayā'tit nā hui'xina'n huan mākalhtō'kē'ni'nī'n ley! Lej lhūhua' talanān mātlahuīni'nā'tit lā' tūlatza' tlōkentaxtūkō'can. U'tza' hua'chilh ixcāxtlahua'tit huan tacu'ca' a'ntū lej tzinca. Nīn tintī' tzē natāyani' lā' hui'xina'n tū' lacāxtlahuacu'tunā'tit para que tzē nacu'ca'can.\n47’¡Nalakaputzayā'tit hui'xina'n! Tū' tzey a'nchī tlahua'yā'tit. Xmān cā'a'cnīni'ni'cu'tunā'tit huan xanīnī'ntza' a'cta'sana'nī'n. Minapapana'ca'n tamaknīlh huan a'cta'sana'nī'n. 48Lā' hui'xina'n tlahua'yā'tit ixa'cchicca'n huan a'cta'sana'nī'n a'ntī cāmaknīca. U'tza' lītasu'yu que chu lakatin hui'lāna'ntit con minapapana'ca'n, lā' puhua'nā'tit que tzey a'nchī tatlahualh.\n49’U'tza' līchihuīna'lh Dios como lej ka'lhī tapāstacna'; hualh: “Na'iccāmacamini' a'cta'sana'nī'n. Lā' nacāmaknīcan ā'makapitzīn lā' nacāmāpātīnīcan ā'makapitzīn huampala”. 50Chuntza' huan tachi'xcuhuī't a'ntīn tahui'lāna' chuhua'j, ū'tunu'n natalē'n cuenta ixpālacata ixlīhuākca'n a'cta'sana'nī'n a'ntī cāmaknīcanī't desde a'xni'ca lalh quilhtamacuj. 51Natzucucan nacākalhasqui'nīcan con Abel lā' ā'xmān nalī'a'ksputcan huan Zacarías a'ntī maknīca na ixpu'nan huan lītokpān lā' na ixlacapūn huan pūmacamāstā'n. U'tza' iccāhuaniyāni' que Dios nacākalhasqui'nīyāni' hui'xina'n ā'tzā' ixpālacata huan a'cta'sana'nī'n a'ntī cāmaknīcanī't.\n52’¡Nalakaputzayā'tit hui'xina'n, mākalhtō'kē'ni'nī'n ley! Ixtachihuīn Dios hua'chilh tanūma' nac lakatin chic. Hui'xina'n ka'lhīyā'tit xallave huan chic, pero tū' tanūyā'tit. Lā' tū' cāmakxtekā'tit natatanū ā'makapitzīn.\n53A'xni'ca' Jesús cāhuanilh huanmā', huan mākalhtō'kē'ni'nī'n ley lā' fariseosnu' ta'a'kchā'ni'lh Jesús. Lā' lej tatzuculh takalhasqui'nī lhūhua' catūhuā. 54Ixtamaktaka'lhmā'na a ver palh tzē ixtamakkaksli a'ntū ixtalīlē'ksa'nīni'lh.


Lenzspitze - WikiVisually\n"The Lenzspitze". SummitPost.org. Retrieved November 8, 2011.\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Lenzspitze&oldid=776133260"


Pogoda Tujialin - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Chiny Pogoda na jutro - Tujialin\nAktualna pogoda, godz. 01:13 05:22 19:12\nTujialin - pogoda godzinowa na jutro\nTujialin - archiwum pogody\nTujialin - średnie temperatury\nListopad 15°C maks. 19°C min. 9°C\nBan Rasai San\nGoth Kauro Majedano


Eulenspiegel Ansigtsmaling, pearlised gold, 20 ml/ 1 pk.\nForside»Fastelavn»Ansigtsmaling »Eulenspiegel Ansigtsmaling, pearlised gold, 20 ml/ 1 pk.\nFarve Pearlised gold


Konvertēt Galonu (UK) lai Bušeļu (UK) (gal → bu)\nGalonu (UK) lai Bušeļu (UK)\nGalonu (UK) = Bušeļu (UK)\nKonvertēt no Galonu (UK) lai Bušeļu (UK). Ievadiet summu, ko vēlaties pārvērst, un noklikšķiniet uz Konvertēt pogas.\n1 Galonu (UK) = 0.125 Bušeļu (UK) 10 Galonu (UK) = 1.25 Bušeļu (UK) 2500 Galonu (UK) = 312.5 Bušeļu (UK)\n2 Galonu (UK) = 0.25 Bušeļu (UK) 20 Galonu (UK) = 2.5 Bušeļu (UK) 5000 Galonu (UK) = 625 Bušeļu (UK)\n3 Galonu (UK) = 0.375 Bušeļu (UK) 30 Galonu (UK) = 3.75 Bušeļu (UK) 10000 Galonu (UK) = 1250 Bušeļu (UK)\n4 Galonu (UK) = 0.5 Bušeļu (UK) 40 Galonu (UK) = 5 Bušeļu (UK) 25000 Galonu (UK) = 3125 Bušeļu (UK)\n5 Galonu (UK) = 0.625 Bušeļu (UK) 50 Galonu (UK) = 6.25 Bušeļu (UK) 50000 Galonu (UK) = 6250 Bušeļu (UK)\n6 Galonu (UK) = 0.75 Bušeļu (UK) 100 Galonu (UK) = 12.5 Bušeļu (UK) 100000 Galonu (UK) = 12500 Bušeļu (UK)\n7 Galonu (UK) = 0.875 Bušeļu (UK) 250 Galonu (UK) = 31.25 Bušeļu (UK) 250000 Galonu (UK) = 31250 Bušeļu (UK)\n8 Galonu (UK) = 1 Bušeļu (UK) 500 Galonu (UK) = 62.5 Bušeļu (UK) 500000 Galonu (UK) = 62500 Bušeļu (UK)\n9 Galonu (UK) = 1.125 Bušeļu (UK) 1000 Galonu (UK) = 125 Bušeļu (UK) 1000000 Galonu (UK) = 125000 Bušeļu (UK)


List of cities in Latvia - AbsoluteAstronomy.com\nThere are 9 cities and 67 towns in Latvia\n. By Latvian law town\ns are settlements that are centers of culture and commerce\nwith well-developed engineer-infrastructure and street grid, and have at least 2,000 residents; however, a settlement can be designated a town, if it has fewer residents, but fulfils all other requirements. To become a city, a town must have at least 25,000 residents, additionally city should have well-developed commerce, transport\n, public utilities, social infrastructure and be significant center of culture, however these requirements may be disregarded if there is sufficient population.\nI am working on a non-fiction project and would appreciate any information on Ainazi in the years 1900-1902(or Haynasch as it was known then). I am...\nSalacgrīva municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Salacgrīva town with its countryside territory, Ainaži town with its countryside territory and Liepupe parish the administrative centre being Salacgrīva.- References :...\nAizkraukle municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2001 by merging town Aizkraukle and Aizkraukle parish the administrative centre being Aizkraukle.- References :...\nAizpute municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Aizpute town, Aizpute parish, Cīrava parish, Kalvene parish, Kazdanga parish and Laža parish the administrative centre being Aizpute.- References :...\nAknīste municipality is a municipality in Selonia, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Aknīste town with its countryside territory, Asare parish and Gārsene parish the administrative centre being Aknīste....\nAloja municipality is a municipality in Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Aloja town with its countryside territory, Staicele town with its countryside territory, Braslava parish and Brīvzemnieki parish the administrative centre being Aloja.- References :...\nAlūksne municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Alsviķi parish, Anna parish, Ilzene parish, Jaunalūksne parish, Jaunanna parish, Jaunlaicene parish, Kalncempji parish, Liepna parish, Maliena parish, Mālupe parish, Mārkalne parish, Pededze...\nApe municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Gaujiena parish, Vireši parish, Trapene parish and Ape town with its countryside territory the administrative centre being Ape.- References :...\nĶekava municipality is a municipality in Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Baloži town, Daugmale parish and Ķekava parish the administrative centre being Ķekava.- References :...\nBalvi municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Balvi parish, Bērzkalne parish, Bērzpils parish, Briežuciems parish, Krišjāņi parish, Kubuļi parish, Lazduleja parish, Tilža parish, Vectilža parish, Vīksna parish and Balvi town the...\nBauska municipality is a municipality in Zemgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Brunava parish, Ceraukste parish, Code parish, Dāviņi parish, Gailīši parish, Īslīce parish, Mežotne parish, Vecsaule parish and Bauska town the administrative centre being Bauska.-References:...\nBrocēni municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2001 by merging Blīdene parish, Remte parish and Brocēni town with its countryside territory the administrative centre being Brocēni. In 2009 the municipality absorbed Gaiķi parish, too.- References :...\nCēsis municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Vaive parish and Cēsis town the administrative centre being Cēsis.- References :...\nCesvaine municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by reorganization of Cesvaine town with its countryside territory the administrative centre being Cesvaine.- References :...\nDagda is a town in eastern Latvia, near the country's border with Belarus. It is the administrative center of Dagda municipality.-See also:List of cities in Latvia...\nDagda municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Andrupene parish, Andzeļi parish, Asūne parish, Bērziņi parish, Dagda parish, Ezernieki parish, Konstantinova parish, Ķepova parish, Svariņi parish, Šķaune parish and Dagda town the...\nDurbe municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2000 by merging Tadaiķi parish and Durbe town with its countryside territory. In 2009 it absorbed Dunalka parish and Vecpils parish, the administrative centre being Lieģi....\nGrobiņa municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Bārta parish, Gavieze parish, Grobiņa parish, Medze parish and Grobiņa town the administrative centre being Grobiņa.- References :...\nGulbene municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Beļava parish, Dauksti parish, Druviena parish, Galgauska parish, Jaungulbene parish, Lejasciems parish, Litene parish, Lizums parish, Līgo parish, Ranka parish, Stāmeriena parish, Stradi...\nIkšķile municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2004 by reorganization of Ikšķile town with its countryside territory the administrative centre being Ikšķile.- References :...\nIlūkste municipality is a municipality in Selonia, Latvia. The municipality was formed in 2003 by merging Pilskalne Parish, Šēdere Parish, Bebrene Parish and Ilūkste town...\nJaunjelgava municipality is a municipality in Selonia, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Sece parish, Sērene parish, Staburags parish, Sunākste parish and Jaunjelgava town with its countryside territory the administrative centre being Jaunjelgava....\nKandava municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 1999 by merging Cēre parish and Kandava town with its countryside territory. Later it absorbed Matkule parish, Vāne parish, Zante parish and Zemīte parish the administrative centre being Kandava.- References :...\nKārsava municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Goliševa parish, Malnava parish, Mērdzene parish, Mežvidi parish, Salnava parish and Kārsava town the administrative centre being Kārsava.- References :...\nKrāslava municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2001 by merging Krāslava parish and Krāslava town. In 2009 it absorbed Auleja parish, Indra parish, Izvalta parish, Robežnieki parish, Kaplava parish, Kombuļi parish, Piedruja parish, Skaista parish and...\nKuldīga municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Ēdole parish, Gudenieki parish, Īvande parish, Kabile parish, Kurmāle parish, Laidi parish, Padure parish, Pelči parish, Renda parish, Rumba parish, Snēpele parish, Turlava parish, Vārme...\nĶegums municipality is a municipality in Latvia. The municipality was formed in 2002 by merging Rembate parish and Ķegums town with its countryside territory. In 2009 it absorbed Birzgale parish, too the administrative centre being Ķegums.- References :...\nLielvārde municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2004 by reorganization of Lielvārde town with its countryside territory. In 2009 it absorbed Jumprava parish and Lēdmane parish the administrative centre being Lielvārde.- References :...\nLīgatne municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Līgatne parish and Līgatne town the administrative centre being Līgatne.- References :...\nLimbaži municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Katvari parish, Limbaži parish, Pāle parish, Skulte parish, Umurga parish, Vidriži parish, Viļķene parish and Limbaži town the administrative centre being Limbaži.- References :...\nLīvāni municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 1999 by merging Rožupe parish, Turki parish and Līvāni town. In 2009 it absorbed Jersika parish, Rudzāti parish and Sutri parish, too the administrative centre being Līvāni.- References :...\nLubāna municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2007 by merging Indrāni parish and Lubāna town the administrative centre being Lubāna.- References :...\nLudza municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Briģi parish, Cirma parish, Isnauda parish, Istra parish, Nirza parish, Ņukši parish, Pilda parish, Pureņi parish, Rundēni parish and Ludza town the administrative centre being Ludza.The...\nMadona municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Arona parish, Barkava parish, Bērzaune parish, Dzelzava parish, Kalsnava parish, Lazdona parish, Liezēre parish, Ļaudona parish, Mārciena parish, Mētriena parish, Ošupe parish, Prauliena...\nMazsalaca municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Ramata parish, Sēļi parish, Skaņkalne parish and Mazsalaca town the administrative centre being Mazsalaca.- References :...\nOgre municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2002 by merging Ogre town and Ogresgals parish. In 2009 it absorbed Krape parish, Ķeipene parish, Laubere parish, Madliena parish, Mazozoli parish, Meņģele parish, Suntaži parish and Taurupe parish the...\nOlaine municipality is a municipality in Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Olaine parish and Olaine town the administrative centre being Olaine.- References :...\nPāvilosta municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Pāvilosta town, Saka parish and Vērgale parish the administrative centre being Pāvilosta.- References :...\nVentspils municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Piltene town, Ance parish, Jūrkalne parish, Piltene rural community , Pope parish, Puze parish, Tārgale parish, Ugāle parish, Usma parish, Užava parish, Vārve parish, Ziras parish and...\nPļaviņas municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Aiviekste parish, Klintaine parish, Vietalva parish and Pļaviņas town the administrative centre being Pļaviņas.- References :...\nPreiļi municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2000 by merging Aizkalne parish, Preiļi parish and Preiļi town. In 2009 it absorbed Pelēči parish and Sauna parish, too the administrative centre being Preiļi....\nPriekule municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Bunka parish, Virga parish, Gramzda parish, Kalēti parish, Priekule parish and Priekule town the administrative centre being Priekule.- References :...\nRūjiena municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Rūjiena town, Ipiķi parish, Jeri parish, Lode parish and Vilpulka parish the administrative centre being Rūjiena.- References :...\nTalsi municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Abava parish, Balgale parish, Ģibuļi parish, Īve parish, Ķūļciems parish, Laidze parish, Lauciene parish, Lībagi parish, Lube parish, Strazde parish, Valdgale parish, Vandzene parish, Virbi...\nSalaspils municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2004 by reorganization of Salaspils town and its countryside territory the administrative centre being Salaspils.- References :...\nSaldus municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Saldus town, Ezere parish, Jaunauce parish, Jaunlutriņi parish, Kursīši parish, Lutriņi parish, Nīgrande parish, Novadnieki parish, Pampāļi parish, Ruba parish, Saldus parish, Šķēde parish,...\nSaulkrasti municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by reorganization of Saulkrasti town with its countryside territory; the administrative centre being Saulkrasti.- References :...\nStrenči municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Jērcēni parish, Plāņi parish, Strenči town and Seda town with its countryside territory; the administrative centre being Strenči.- References :...\nSigulda municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2003 by merging Sigulda town, Sigulda parish and More parish. In 2009 it absorbed Allaži parish, too; the administrative centre being Sigulda.- References :...\nSkrunda municipality is a municipality in Courland, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Skrunda town with its countryside territory, Raņķi parish, Nīkrāce parish and Rudbārži parish; the administrative centre being Skrunda.- References :...\nSmiltene municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Smiltene town, Bilska parish, Blome parish, Branti parish, Grundzāle parish, Launkalne parish, Palsmane parish, Smiltene parish and Variņi parish; the administrative centre being Smiltene.-...\nValka municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Valka town, Ērģeme parish, Kārķi parish, Valka parish, Vijciems parish and Zvārtava parish; the administrative centre being Valka.- References :...\nInčukalns municipality is a municipality in Vidzeme, Latvia. The municipality was formed in 2006 by merging Inčukalns parish and Vangaži town the administrative centre being Inčukalns.- References :...\nVarakļāni municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Varakļāni town, Murmastiene parish and Varakļāni parish; the administrative centre being Varakļāni.- References :...\nViesīte municipality is a municipality in Selonia, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Elkšņi parish, Rite parish, Sauka parish and Viesīte town with its countryside territory; the administrative centre being Viesīte.- References :...\nViļaka municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Kuprava parish, Medņeva parish, Susāji parish, Šķilbēni parish, Vecumi parish, Žīguri parish and Viļaka town; the administrative centre being Viļaka....\nViļāni municipality is a municipality in Latgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Dekšāre parish, Sokolki parish, Viļāni parish and Viļāni town; the administrative centre being Viļāni.- References :...\nZilupe Municipality is a municipality in the historical region of Latgale, and the Latgale Planning Region in Latvia. The municipality was formed in 2002 by merging Zaļesje Parish and Zilupe. In 2009 it absorbed Lauderi Parish and Pasiene Parish, the administrative centre being Zilupe...


“Kolnasātā” Latgolys zalta pūdu i mohikaņu maklātuojis Elīna Kursīte i Rūta Šmite - lakuga.lv\nKarteņa: Elīna Kursīte\nTemys: Elīna Kursīte, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Roksts, Rūta Šmite\nLatgolys mozī cīmateni i tī dzeivojūšī ļauds ir gona interesanti, kab dokumentātu jūs dzeivis stuostus, jūs pošus portratātu i par jim stuosteitu puorejai Latvejai. Ari itymā godā fotografe Elīna Kursīte i pietneica Rūta Šmite dūdās iz Latgolys cīmatenim, kurūs piec oficialajim datim ir mozuok par 10 dzeivuotuojim. Juos gatavej turpynuojumu gruomotai “Latvijas pierobežas pēdējie mohikāņi”.\nNu itys nav jūs vīneigais kūpeigais projekts, Elīnu i Rūtu ari interesej Latgolys pūdnīki i pūdnīceibys tradicejis. Kūpā ar vairuokim zynuotnīkim juos eistynoj projektu “Latvijas Zelta pods”. Tuo rezultatā taps kina i rokstu kruojums.


Anna Rancāne Archives - Page 4 of 4 - lakuga.lv\nMaņ pateik svādīnis reiti /Saruna ar Annu Rancāni. I daļa\nAnnys Rancānis dzejūļu kruojums pretendej iz kilogramu kulturys\n21 Juņs 2012\nLatgolys Vuords nu Reigys – 07.06.2012.\n9 Juņs 2012\nAnnys Rancānis divejaiduo dzejis kruojuma atvieršona /Foto i audio\nSymts jaunu A. Rancānis dzejūļu ceļā pi skaiteituoju\n16 Apreļs 2012


LaKuGa – Pyrmais pīredzis stuosts izstuosteits\nPyrmais pīredzis stuosts izstuosteits\nLaKuGa 13. Oktobris, 2010. gods Comments Off on Pyrmais pīredzis stuosts izstuosteits\nAtskots iz reklamys agenturys “MagicFIB” radūšuo direktora vadeitū lekceju par reklamu i muzykys menedžmentu\n12. oktobrī Reigys Tehniskuos universitatis telpuos nūtyka lekcejis – pīredzis stuostu daleišonys pyrmais raunds zam nūsaukuma “Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga”. Aivars Līpenītis, “MagicFIB” radūšais direktors, fanu reisa organizators, muzykys projekta “Sovvaļnīks” producents i receptes.lv vadeituojs, pastuostieja par pamatnūstuodnem radūšajā biznesā.\nAivars Līpenītis īskicieja sovys karjerys aizsuokšonūs, izgleiteibys nūzeimi tymā i īpazeistynuoja ar menedžmenta golvanajim styurakminim i zalta lykumim. Lekceju organizieja bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar mierki paruodeit latgalīšu pādys radūšajā sferā, i ar jūs pīredzi boguotynuot interesentu zynuošonys par konkretajom jūmom.\nLekcejis laikā atsklauoja zynomys lītys jaunā gaismā, kai ari tyka atguodynuots par pīmierstom lītom, cyts izzynuoja otkon pavysam koč kū jaunu. Tyka izsaceits ari kompliments lekcejis klauseituojim, deļ tuo kai itaidu pasuocīņu apmekleišona, diskusejis i sarunys pi čaja kruškys veidoj plašuoku paziņu lūku, kas ir cīši svareigs reklamā i menedžmentā. Aivars lobpruot atbiļdieja iz vaicuojumim, kas beja dažaidi – vyspuoreigi i cīši precizi – uzjāmuma tāls, logo izveide i tuo nūzeime organizacejai, pacuocīņu idejis suokumi i cyti vaicuojumi.\nBeidzūtīs lekcejis-pīredzis stuosta oficialaijai daļai, sekuoja turpynuojums naoficialā gaisūtnē, molkojūt čaju. Tod ari raisejuos interesantuokuos sarunys par nūzaris naradzamajim “zamiudiņa akminim”, krīzis ītekmi iz itū sferu i nabeidzamū tāla veiduošonu.\nVokora nūbeigumā īgiviejs beja sevkurs apmaklātuojs – tyka nūstyprynuotys jau asūšuos zynuošonys, tuos atsvaidzynuotys ar jaunumim nūzarē, īgiutys jaunys pazinis i jau nūrunuotys sadarbeibys īspiejis.\nLekcejis apmaklātuoja, reklamys i sabīdriskūs attīceibu studente\n“Latgolys Studentu centrs” soka miļzeigu PAĻDIS Aivaram par atsauceibu i interesantū lekceju!\nDALYKTS » Uncategorized\n18:00 Dokumentaluo kina “Turpinājums” @ Latgolys viestnīceiba GORS\nDokumentaluo kina “Turpinājums” @ Latgolys viestnīceiba GORS\nMar 23 @ 18:00\nRežisora Ivara Selecka dokumentaluo kina “Turpinājums” veiduota divu godu garumā, sekojūt pīcim bārnim, kuri 2015.godā uzsuok školys gaitys dažaiduos Latvejis vītuos. Filma īzeimoj, kai veidojās bārnu dzeivis, jamūt vārā dažaidus izejis punktus i fiksej, kai[...]\n22:00 Dabasu durovu i Bez PVN koncerts @ Latvejis pyrmuo rokkafejneica\nDabasu durovu i Bez PVN koncerts @ Latvejis pyrmuo rokkafejneica\nMar 23 @ 22:00


LaKuGa – Atkluos Igora Pliča foto izstuodi „Latgales ainava”\nAtkluos Igora Pliča foto izstuodi „Latgales ainava”\nLaKuGa 22. Janvars, 2013. gods 1,102\nReit Tiļžys Kulturviesturis izpietis i turisma centrā 12 stuņdēs tiks atkluota fotografa Igora Pliča personalizstuode „Latgales ainava”. Izstuodis atkluošonā pīsadaleis ari pats fotografeju autors.\nIgors Pličs ir dzims 1954. goda 8. novembrī Reigā, vuicejīs Vactiļžys školā, 34. Reigys PTS Foto nūdaļā, Moskovys padūmis vuordā nūsauktajā politehnikumā, Foto tehnologejis nūdaļā, Foto meistareibys fakultatē VEF Kulturys i tehnikys pilī. Nu 1981. goda Igors Pličs struodoj i dzeivoj Preiļūs. Fotografs jau daudzus godus pīsadola izstuodēs gon Latvejā, gon uorzemēs, juo fotografejis ir izmontuotys postkartem, bukletim, ceļvežim i prezentacejis izdavumim, kalendarim. Taipat Igora fotografejis izmontuotys vairuokuos monografejuos, pīmāram, „Ai, māte Latgale”, „Latgales kultūras vēsture”, „Preiļu novads”. 2008. godā tyka izdūts Preiļu piļsātys 80 godu jubilejai veļteits fotoalbums „Acis redz, sirds deg…” ar Igora Pliča fotografejom. Pošlaik Igors ir Latgolys Fotografu bīdreibys vadeituojs.\nATSLĀGVUORDI » foto izstuode, Igors Pličs, Latgales ainava, Roksts, Tiļžys Kulturviesturis izpietis i turisma centrs


Rafał Olbiński, 5163A 14/20\nSkatījumi: 30 | Iecienītākie: 0\n40. W sprawach dotyczących przetwarzania danych osobowych, mogą się Państwo skontaktować dzwoniąc pod numer telefoniczny 510 211 410 lub poprzez korespondencję elektroniczną pod adresem [email protected]rtinhouse.pl.\nLote 81 | Rafał Olbiński, 5163A 14/20 Ziņojums no lietotāja


Viļānu Muzykys i muokslys školā tūp animacejis kinys latgaliski / LR1 / / Latvijas Radio\nViļānu Muzykys i muokslys školā tūp animacejis kinys latgaliski\n30. marts 2019, 18:15\nViļānu Muzykys i muokslys škola, kai pīzeist tuos direktore Inta Brence, ir īstuode, kas centrej vītejūs kulturys i muokslys ļauds, jo sovu vītu rodūšai darbeibai ite var atrast gon bārni i jaunīši, gon ari pīaugušī. Vīna nu jaunuokūs, sarežgeituokūs i interesantuokūs našaubeigi ir interešu izgleiteibā pīduovuotuo animacejis darbneica, kur jaunīši pasnīdzieja Daiņa Poikāna vadeibā roda jaunys animacejis kinys latgaliski.\nŠudin Viļānu Muzykys i muokslys školā teik eistynuotys divpadsmit profesionalūs virzīņu programys i desmit interešu izgleiteibys programys, kuruos kūpumā vuicuos vaira nikai 150 audziekņu – bārni, jaunīši i ari pīaugušī. Jau gondreiž divdesmit godu itū školu voda direktore Inta Brence.\n“Viļāni ir cīši sarežgeita mozpiļsāta, jo faktiski sevkura škola bolstuos iz vītejūs dzeivuotuoju. Nu vysa kolektiva vītejī mes asam kaidi seši, septeni, bet kūpumā školā struodoj 22 pedagogi. Vysi tī, kas mes asam vītejī, mums jau ir puori 40 godu. Nu vīnys pusis labi, nu ūtrys slikti, tai kai muzykus školuos var struoduot specialisti tikai ar cīši šaurom kvalifikacejom,” stuosta Inta, atkluodoma, ka školuotuojus bīži viņ ir vysai problematiski atrast, tymā pošā laikā škola ir eipašs centrys Viļānūs.\n“Taidā mozā piļsātā kai Viļāni, es uzskotu, ka muzykys i muokslys škola centrej interesantuokūs cylvākus muokslā i kulturā.”\nVaicuota par tū, kai školānu skaitu ītekmej demografejis procesi vaļstī, Inta pīzeist, ka koč ari školānu skaita samazynuojums nav vārojams, sovys sekys itam vysam vys tik ir.\n“Myusu, Viļānu, sabīdreiba kliust arviņ krīviskuoka, jo gods, jo klašu grupu komplekti kliust arviņ krīviskuoki, i tod ari mums, ka tu vēļ izlic sev lateņu, ka ir juosaryupej na viņ par profesionalū muokslu, bet ari par nacionalū, lokalū, vītejū, tod tev tei lateņa vēļ smoguoka ir, jo vys tik puorlīcynuot krīvu bārnu... spieļuot latgaliski voi latvyski. Tys ir sarežgeituok nikai, ka jis atīt i “ruļlej” iz čella vysu tū, teiksim, skaistū krīvu čella spēli. Cīši labi, bet jis tū var izdareit kotrā Moskovys muzykys školā, Minhenē ci Reigā, bet atrast tū ceļu, lai tys bārns labi jiutās ar tū latgaliskū, te nav runa tikai par tautysdzīsmem… Caur itū školu mes dabojam ari taidus eistus Latvejis piļsūņus, patīsus. Izgleiteiba vys tik ir tei, kas cylvāku nūlīk tī, kur jis ir. Deļtuo taida ir tei lateņa školai. Līkam spieļuot latvīšu muzykantu jaundorbus, tod mums ir muzykys kompoziceja, suocem poši komponēt. Es dūmoju, ka jau cytugod mes sovā muzykys konkursā spieļuosim tū, kū mes poši radejom. Tū sovu padareit profesionalu, tys tai svareigi, maņ redzīs.”\nVīna nu profesionaluo vierzīņa programom, kuru nu pārnejuo vuiceibu goda var vuiceitīs Viļānu Muzykys i muokslys školā, ir “Animacejis darbneica”. Pārnejā vosorā darbneicā radeita pyrmuo animacejis kina, kas topuse napīsaistūt nikaidu papyldspāku nu molys – sazeimāta, sakomponāta, īrunuota, īkustynuota, samontāta i nūdūta skateituoju vietejumam. Vysā gon tei ir jau trešuo kina, kas topuse Viļānu Muzykys i muokslys školā.\n“Pyrmū reizi mes darejom tai, ka poši komponējom muzyku. Vysuvaira maņ patyka tys, kai tei ir originalmuzyka i tai nav tautysdzīšmu apdare, kū mes šūbreid doram jaunai multenei, taisam apdareitys, drupeit džeza stylā,” stuosta školys direktore Inta Brence, kura “Animacejis darbneicā” vuica vīnu nu sadaļu – muzykys kompoziceju.\nPiļneigi patstuoveigi radeituo animacejis kina “Vinnejs Pūks Viļānos” ir bejuse ari pyrmuo nūpītnuo pīredze vairuokim jaunīšim, kuri pi tuos struoduoja, par pīmāru, bolsu īrunuotuojom Martai i Lindai.\n“Tai kai tei beja pyrmuo pīredze, es varbyut eisti naizprotu, kai vajag tuos emocejis pareizi izpaust, jo kotrā animacejis fragmentā juorunoj koč kaiduos cytaižuokuos emocejuos – prīcā voi bāduos,” stuosta Linda.\nKai atkluoj školys direktore Inta Brence, jai Latgola i latgaliskais ir cīši svareigs, i izpratni par vītejūs sovpateibu svareigumu jei rauga veicynuot ari caur muokslu i kulturu školā. Aiz tuo ari ite radeituos animacejis kinys īrunuotys latgaliski.\n“Viļāni ir tik daudzveideiga i tik naparosta piļsieteņa, lai ari mes atsarūnam pošā Latgolys videņā. Es saprūtu, ka mes Viļuonūs tik moz asam dūmuojuši par tom boguoteibom, kas mums ir, i es dūmoju, ka taišni Viļuonūs tei latgalīšu volūda ir cīši tyva latgalīšu literarejai volūdai.\nMes raugam pīsaisteit koč kaidus leidzekļus, atrast koč kaidys īspiejis i dareit koč kū interesantu. Taitod boguotynuot naviņ pošim sevi, bet ari dūt sovu pīnasumu, davumu myusu skaistajai latgalīšu kulturai…\nMes asam atroduši žanru, kas ir cīši demokratiskys. Žanrys, kas apvīnoj ituos te daudzuos storpnūzaris, kas ir myusu školā. Mes nūsadorbojam na viņ ar muokslu, bet ari ar muzyku, deju, mums ir profesionalais vierzīņs dejā i mums ir miļzeigs sapyns, kuru mes eistynuosim tyvuokajā pīcgadē, tys ir teatris. Praktiski mums ir vyss, kaba pylnvierteigi dorbuotūs animacejis i ni tikai animacejis nūzarē.”\nŠkoluotuojs Dainis Poikāns ir “Animacejis darbeicys” vadeituojs, kurš pīktdīnem iz Viļānim braukoj nu Kuorsovys. Koč ari pats kasdīnā vaira struodoj ar zeimiešonu, animaceja i vītejūs aizaraušona ar animaceju aizdaguse ari jū. Turpynoj Daiņs:\n“Ruodejuos tai, ka tei filma byus vaira taida aktiva, pīsuotynuota ar darbeibu, bet golā saguoja, ka tei ir vaira izzynūša, stuostūša, par koč kū viestejūša i tei darbeiba, aktivitatis aizīt ūtrajā planā. Tys beja nalels puorsteigums.”\nFoto: ekrānšāviņš Animacejis kina latgalīšu volūdā “Vinnejs Pūks Viļānūs"\nFoto: LR Latgales studija/ R.Lazdiņa Dainis Poikāns, Viļānu Muzykys i muokslys školā vuica animaceju\nFoto: LR Latgales studija/ R.Lazdiņa Marta i Linda, īrunuoja tālus animacejā\nFoto: LR Latgales studija/ R.Lazdiņa Kaspars, vīns nu animacejis veiduotuojim\nFoto: LR Latgales studija/ R.Lazdiņa Viļānu Muzykys i muokslys školys direktore Inta Brence.\nFoto: LR Latgales studija/ R.Lazdiņa Viļānu Muzykys i muokslys škola\nViesturis rubrikā itūreiz Kaspars Strods stuosta par kaidu Latgolai svareigu nūtikšonu pyrma 156 godu, kod Pūlejā suocēs vierīneiga pretreakceja caryskuos imperejis režimam – poļaku sasaceļšona i tuos atskanis Latgolā.


Raksts publicēts: 2020.07.10. 08:55:34\n0.65571904182434 56(0) - 0.41244792938232 2020.08.04. 14:20 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=10&act=4&art=49505 ip: 172.69.63.124 usememcache: 1


Turpynojās Pītera Martinsona jubileja goda nūtikšonys - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, izstuode, keramika, muoksla, Pīters Martinsons, Roksts\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys turpynoj Pītera Martinsona 85. dzimšonys dīnys pīminiešonys pasuokumus ar muokslys nūtikšonu vērtini muokslinīka dzymtajā piļsātā Daugovpilī, kai ari cytur Latvejā.\nTyvojūtīs Pīterdīnai, kurei ari itūgod sūlejās byut pīsuotynuota ar interesantim keramikys pasuokumim, veļteitim izcylajam Latvejis keramikam, nu 16. juņa da 10. septembra Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys sadarbeibā ar vīsneicu “Park Hotel Latgola” organizej muokslinīka tušys zeimiejumu izstuodi “Pēteris Martinsons. Zīmējumi porcelānam”. Izstuode byus apsaverama vīsneicys vestibilā, Daugovpiļs gostim i daugavpilīšim stuostūt par izcylom muokslys vierteibom, kurūs aizsuokums vaicojams Daugovpilī.\nIzstuodē byus eksponāti P. Martinsona zeimiejumi iz papeira, kurī bīži viņ nu naskaitamu skiču nūsasluoņoj tik iz keramikys formu. Izstuodē apsaveramī dorbi radeiti laikā nu 1980. da 2009. goda. Tušys zeimiejuma tehnikā radeitī smolkī, pat kaligrafiskī dorbi beja keramika kasdīnys i vairuoku keramikys izstuožu naatjamama sastuovdaļa. Formatūs dažaidī zeimiejumi reizem beja kai skicis, kas puorsavērte ar apbreinuojamu ryupeibu i pacīteibu veiduotajūs keramikys dorbūs, kai atseviški gleiti īrāmāti muokslys dorbi voi vīnkuoršys pīzeimis, dūmu liduojums, sajiutu atspīgeļuojums iz nalelu pīzeimu lapeņu voi nu teksta breivu papeira laukumu.\nIzstuode “Pēteris Martinsons. Zīmējumi porcelānam” aizsuoc I Storptautyskuos Latvejis keramikys biennalis programu, kas kai jauna Rotko centra īdybynuota muokslys forma runuos par keramikys muokslys nūzeimi Latvejā i pasaulī. Storptautyskuos keramikys biennalis izstuode “Martinsona balva” tiks atkluota Rotko centrā 2016. goda 15. julī. Biennalis programā ir 9. Storptautyskuo zynuotniskuo konfereņce “Cilvēks. Krāsa. Daba. Mūzika” (17. – 19. juļs), pasuokumi Lūznovys muižys telpuos nu 17. juļa, pīduovojūt īprīkšejūs storptautyskūs keramikys muokslys simpozeju dorbu izstuodi.\nNu 20. da 22. juļa boguoteiga biennalis pasuokumu programa nūtiks Reigā ar centralū nūtikšonu Latvejis Nacionalajā bibliotekā, padūdūt biennalis bolvys i atkluojūt Pītera Martinsona izstuodi nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra i Latvejis Nacionaluos bibliotekys kolekcejis.


Kos Platani Pensions, Greece: Platani Pensions Kos, Information, Dodecanese\nKos Platani Pensions\nPensions Platani Kos, Greece. Kos Platani Pensions guide\nKos Platani Pensions: Information about the Pensions in Platani, Kos\nThe Platani greek-tourism tourist guide informs you about the pensions, traditional houses, villas, rooms in Platani Kos, in order to help you make a final decision on visitting and recommend the island to all your friends, enticing them to visit.\nGreece » Dodecanese » Kos » Platani » Pensions


www.diena.lv | Naktineica | Page 6\nThis entry was posted in www.diena.lv and tagged diena.lv on 19.05.2008 by saprge.\nAnastaseja, trešuo acs i policeja\nPiektdiena, 18. aprīlis 2008 16:22\nPiec tolkys Tievanānūs iz Reigu braucem a stopim.\nAizguojom pi Izmieginuojumu i selekcejis stacejis kantora, kū izcēle 80. godūs i ceļšonys laikā tautā īsauce par synagogu.\nKa labi īsaver, eistyn izaver piec bazneicys – simetriska, taida kai oltora daļa, tūrņs. Ir pat taids kai portiks i taidi kai kontraforsi.\nCikom cēle, vyspuor navarēja saprast, ar kū tys beigsīs – byus tūrņs voi nā, liks krystu voi naliks. Ka naliks (i parkū iz kantora lai lyktu), ak jau byus synagoga. Vysmoz tai sprīde vītejī katuoli.\nIzaretuojom iz ceļa. Kam jau bais, tī pa puoram. Saguoja, ka es palyku stopēt vīna poša. Cytaiž nikai navarēja sasadalēt.\nVīnam braukt garlaiceigi. Sevišķi, ka ilgi juostuov iz ceļa. A kū padareisi.\nPyute baileigs až zīmys viejs, i speidēja pavasara saule. Nu vīnys pusis solu zemē, a nu ūtrys – korsts. Sasagrīžu pret ceļu suonyskai, kab vieja pusē byutu mugursumka, a saulis pusē palyktu leluokuo mīsys plakne. Tok vysleidza beja solts piec suņa. Drausmeigi.\nStuovējem pi sātys, kur sauleitē pi pundamenta gulēja div kači. A kači taidi nikuo. Interesni. Vīns bryuns, ūtrys malns.\nBryunajam kačam golvā beja pavasars! Kai jis mauruoja!!! Paguļ, paguļ, a tod ka laiž bolsu! Až cauri dvēselei izīt. Taida suope…\nNu susedu pusis puori pļaveņai pa kiulu atguoja vēļ puoreits malnūs kaču. Vīns pa prīšku, ūtrys tecenim nu pakalis. Kab tik naatpalikt!\nŠaļteņu pasabļaustēja vysi treis, a tod tī div otkon nūguoja paceļu. Nu suoku vīns nu jūs izkuope iz pogroba i atsasāda kai pīmineklis. Saulē pat damyga. Puori ceļam iz upismolu aizalaide i tys, kas pirmeņ tecenim rikšuoja pakaļ ūtrajam. Izleida car statiņa apakšu i aizluopuoja pelēs.\nA bryunais tai klīdze, tai klīdze! Až šārpys par kaulim guoja. A nu vysys sirds!\nMalnais vys gulēja jam sūplok i klausējēs, damīdzs acs. Laikam cīši patyka.\nPiec lobys šaļts pi mane apsastuoja mašyna. Vysa aizmugure aizkrauta ar kastem i maisim, a prīškā vīta atsaroda.\nVecs atbreivuoja vītu, izsvīde iz pakalis siedekļa nazkaidu paltraku – skaudzē pi kastu i cytu parpalu. Nūslaucēja putekļus nu siedekļa. Braukuši!\nAtstuoju puorejūs stopejam i poša aizalaiž ceļā.\nMašyna Vikteram beja normala – iz prīšku kustēja, koč i šaļtim īsagrabēja i īsačeikstēja. Da i cīši mudri jis nabrauce. Apdzyna i vīglī, i furgoni.\nSudobra kruosys Audi 80. Voi varbyut bolts? Zynu tik, ka ar streipem iz suonu.\nBraucem jau kaidu stuņdi. Jau vysa kuo beja puorrunuots, a juobrauc vēļ čut ni divtik.\nVikters pagrīze radeju, a tī ni besa nabeja. Kasešu jam nabeja, aizmierss sātā.\n– Voi tu zyni Anastaseju? – jis pieški pavaicuoja. Až atlaide gāzis pedali.\nEs Anastasejis nazynuoju.\nVikters sajiusmā suoce stuosteit.\n– Anastaseja dzeivoj mežā pi Novosibirska, jei ir dāls Vladimirs. Vēļ jai ir veirīts Vladimirs.\nEs vierūs iz ceļa i nikuo nasacieju, a šopers laikam nūdūmuoja, ka es nazynu, par kū ir runa.\n– Nu, veirīts. Kotrai sīvītei že vajag veirīti. Vot i jai beja veirīts Vladimirs. Juos veirīts… Nu, ar kū bārnus taisa…\nVikters paskaidruoja deļ mane jau kai deļ pādejuos duričkys.\n– Nu kustūnis Anastasejai ir tik viļcine ar vylcalānu, luocine i kozys. A luocine kaida strāšna. Oi, oi, oi… Lela i sirdeiga, tok klausa Anastasejai kai kačalāns!\nJau īsadūmuoju, kai tei luocine glaužās Anastasejai pi kuoju.\n– A pats golvonais!\nVikters īvylka elpu i pasagrīze pret mani.\nEs až apkrytu i niu nu sirds vierūs ceļa, kab jis naībrauktu pretejā jūslā.\n– Anastaseja ir senejūs gudreibu globuotuoja!\nNiu Vikters gaidēja munys reakcejis, a es tik muovu ar golvu. Lai tik stuosta.\nVikters saprota, ka es jam tycu i klausūs viereigai. Jis tik runuoja tuoļuok.\n– Anastaseja ir gudreibys globuotuoja. Tyukstūšom godu vacys gudreibys, kas puorīt nu vīna da ūtra i nikur ni nu kaidu gruomotu juos navar īsavuiceit. Tik cylvāks nu cylvāka. Taidu kai jei vaira nav.\nItū Vikters nūsacēja i ar apbreinu, i ar izredzeiteibu. Ka jis tože zyna, ka taida dzela ir.\nEs tik klausiejūs. Kotru reizi stopejūt nasagoda tik lobi šoperi.\n– Kod Anastasejai pīdzyma dāls Vladimirs, jei četri godi dzeivuoja olā prūm nu vysa pasauļa i vuicēja sovu bārnu poša tai, kai i vajag vuiceit. Tāva nalaide kluot a ni, kab jis mozuo Vladimira nasamaituotu ar sovom tehnokratiskajom zynuošonom.\nIte Vikters pavaicuoja, cik maņ godu.\nAž apjuku, bet pasacieju par laikam pīci mozuok. Lai tycamuoks stuosts, ka asu studente, kas brauc iz lekcejom. Šoperim navajag saceit taisneibys, cytaiž jī nikod natic. Ka maloj, tod izadūd lobuok i dzeivuok.\nVikters atzyna, ka ar mani jau ir cauri. Taipat kai ar jū. Mes asam jau pagaisuši cylvāki. Taidi vaira jauna pasauļa naizceļs. Tū dzelu ir juosuoc nu mozūtnis.\n– Eistam cylvākam taidys pasauļa zynuošonys nav vajadzeigys. Ni fizika, ni kīmeja, ni politekonomeja voi marksisms.\nIte es až ni pīkrytu. Nikuo nazynu par marksismu. Zynu, ka nazkas strāšnys, tik maņ, paļdis Dīvam, taida natyka.\n– Juos samaitoj vysu jusšonu. Partū tūs senejūs gudreibu globuotuoju ir tik moz. Ir gryuts nūsorguot senejū byuteibu.\nVikters pacēle bolsu i runuoja nu sirds.\n– Piec četru godu tāvs atguoja pi dāla ar vysaidom duorgom bārnu cackom. Tok jau cylvāks loba gribēja. A dāls pasacēja, ka jam taidu māslu navajag. Vot, redz kaida gudreiba!\nVikters runuoja nu sirds, až rūkys guoja pa gaisu. Kur tī ruļs, kur mašyna, kur ceļš.\nEs tik vierūs, kab mašyna nanūskrītu nu ceļa. Vierūs i pīkreitūši muovu ar golvu.\n– Kai to, kai to.\nViktes jau vyss beja sovā stuostā.\n– Tāvs prosa dālam: “Cik ir div reiz div?” A dāls pasaver iz juo i atsoka: “Ite maņ tev laikam byutu juoatsoka, ka div reiz div ir četri. Tok maņ rībās taida skaiteišona. Maņ pateik dzeivuo matematika: vīns i vīns ir treis – tāvs i muote ir tāvs, muote i bārns. Tei ir eistuo skaiteišona!”\nItymā vītā Vikteram až aizlyuza bolss.\n– Padumaješ, – jis verās iz mane i soka. – Padumaješ, kaida ir tei senejuo gudreiba! Ite myusim školā īdzenej, ka div reiz div ir četri i cauri. A kas ta zyna, cik tys ir. Varbyut tyukstūša – div truši i trusīnis, div vabalis i div vabalis. Bess ta zyna, cik tī trušu voi vabaļu saīt!\nVikters namīreigai tryna rūkuos styuri. Jis vyss beja puorjimts ar itū dzelu.\nEs tik vierūs iz ceļa.\nVēļ Vikters maņ pastuostēja par trešū aci.\n– Tys ir tai, ka ar vīnu, nu, tū trešū aci redz lobuok i tuoļuok nakai mes ar sovom obejom. Saceisim, redz vysu, kas nūteik aiz kolna voi meža!\nJis ar rūku ruodēja kryumūs, kur taišni beja nūsaglobuojuse nazkaida pussakrytuse dzeraunis budonka, a tuos sātys pogolmā stuovēja glauna mašyna. Beja atvaduši nazkaidu lelu kasti, laikam velismašynu.\n– Beja eksperiments: oklus bārnus trenēja, kab jim atsateisteitu trešuo acs. I saguoja! Izvad iz skotuvis puiku, aizsīn jam obejis acs, a par metri div treis pastota gruomotu, a jis skaita! i nikaidu triku voi uoveišonuos!\nVikters beja nu sirds puorlīcynuots, jis beja atrads idealu klauseituoju.\nEs tik muovu ar golvu i kai popugaiļs atkuortuoju: “Kai to, kai to”, “Nui”, “Aha”, “Mmmm” i taidā gorā.\nKaida maņ tī dzela, redzēja tī oklī voi nā. I deļkam oklajism aizsēja acs, kab jī radzātu. Ka tik šmuki runoj i brauc tī, kur vajag.\nA tod myusus apturēja ceļu policeja.\nIzaruod, Vikteram pošam nabeja trešuos acs. Jis nabeja īsaviers, ka ceļa molā stuov policejis mašyna, ka tī ir diveji policisti. Vīns vīnā ceļa pusē, ūtrys pi mašynys. Ka jī staigoj ceļam puori. Jī nasaglobuoja a ni.\nPolicisti beja lobi. Jī Vikteram pasacēja, ka itai nadreikst dareit. Ir juobrauc ar atļautū uotrumu i pa ceļu navar skrīt. Vyss kas var nūtikt.\nIzrakstēja breidynuojumu i palaide braukt.\nEs tik nikai nasaprūtu i pa šai dīnai. Kaidā veidā Vikters beja pasamaniejs braukt par daudz mudri, ka myusus apdzyna vysi, kas viņ spēja kustēt. Maņ jau ruodējēs, ka mes pa ceļu vadamīs kai ar gūvi – lieni i pamazeņam, kab da ceļa gola varātu paspēt izstuosteit vysu.\nVoi varbyut eistineibā mes liduojom.\nVoi varbyut policejis radari nikuo nasaprota nu myusu goreiguo liduojuma.\nThis entry was posted in www.diena.lv and tagged diena.lv on 19.04.2008 by saprge.\nI ka koč vīna dīna byus atsagrīzšona\nTrešdiena, 16. aprīlis 2008 16:23\nApguoju apleik sova prodzeda sātai Tievanānūs.\nPavasars. Juokaš lopys. Vajadzātu izlikt jaunu jumtu i juonūmaina atlykušī lūgi. Dorba, dorba.\nJuoizrevej puču dūbe, ustobys golā juopuorstota pyvaneja. Zori juoizgrīž, statiņs ari navuodeitu, lai sveši pasauļa pluovi naklyndoj pa pogolmu. Spaņs nav nūzogts, stuov okā. Okys vuoks juomaina.\nSāta kai dzeiva. Guļ kaļneņā i gaida nazkuo, a varbyut nagaida nikuo. Jei tikai tai ir – kai ir bejuse jau godu symtim. Nu dzymtbyušonys atceļšonys, varbyut vēļ senejuokim laikim. Myužeiga i klusa. Spiergu sāta.\nMuns dzeds nu tāva sātys aizguoja pavysam jauns. Zam divdesmit godu.\nIzadzeivuojs pa Petrogradu i kara ceļūs aizguojs da pošys Rumynejis, jis beidzūt gribēja dzeivuot. Beidzūt gribēja sovu dzeivi, sovu sātu i saimi.\nPiec kara jis iz bejušuos Mukuļu ci Mukulišku muižys zemis sataisēja jaunu saimisteibu, nūsauce par “Pučukolnu”. Izcēle myura klāvu – leluoku kai tāvam. Savede pogolmā akmiņus, gribēja ceļt myura ustobu – leluoku kai tāvam\nDzeive guoja iz augšu, koč i dorba kai eļnis – ni apdarēt, ni apbyut. Kab na jauna kara, jis byutu izasits i dzeivuojs pa sovam. Atguoja krīvs, lūpus pajēme kolhozā, lelajā myura klāvā sataisēja fermu.\nAiz speiteibys dzeds jaunū drošku nūsleicynuoja muorkā – ka vaira natiks pošam, lai nav i krīvam.Tū drošku jis beja sataisiejs jau taišni zam kara, kab ar jaunū kēvi Ventu brauktu iz bazneicu. Beidzūt kai cylvāks – ar vysu saimi iz bazneicu i gostūs.\nKod naseņ teirējem muorku, dūmuojom – atrassim dzeda drošku.\nNikuo. Kas myužeibai nūglobuots, tuo naatrast.\nSkaistuos kēvis Ventys kumeleņu kara laikā samyna baņditi (cyts saceitu mežabruoli), kas iz klāva augšys zoga montu i pa tymsu īsaguoze taišni kumeļa aizgoldā. Piec kara ar Ventu brauce kolhoza prīšknīks. Dzyna liekšnim garom, a kēve vys verās iz sovys sātys i saiminīka.\nBaba nazkai aizguoja iz kolkoza fermu, a tī juos gūvs. Da tuo jei nikod nabeja zynuojuse, ka gūvs raud. Ar eistom osorom, spolva iz purna slapņa.\nPiec tam jei vysu myužu sacēja, ka lūpim ir dvēsele. Ka jau jim ir sirds i jī var rauduot.\nKari guojuši i puorguojuši. Bārni dzymuši i nabašnīki izvadeiti nu pogolma. A Spiergu sāta stuov kai stuoviejuse.\nTik vysur vacums i izneiceiba. Tai laikam nūteik, kod sāta stuov ilguok par cylvākim.\nNi druskys napuormatu dzeda muosai, kas sevi beja veļtiejuse Jumprovys Marijis gūdam. Jai beja svareigs na monts i zemis dzeive, a sovys dvēselis gluobšona i kolpuošona Dīvam. Nav juokruoj monts, kū kūdis i ryuss maitoj.\nGrobā to napajimsi.\nTik nazkai jūceigai pašelēs iz zemis atrast sapyvušys lītys – gruobekļus, sīra beņči i skalinis, cara laika čumadanus, zyrga komotu. Satrupiejušys puotoru gruomatenis, ar rūku raksteitys puotarneicys – nu drukys aizlīguma laika saglobuotys, a tod pagaisynuotys.\nTys monts tok nabeja tik juos vīn, a vysu tūs ļaužu, kas ir dzeivuojuši i struoduojuši da juos. Lynu susekli, austivis, sokumi, luopstys, skalinis, viestulis, gruomotys.\nMes laikam asam atbiļdeigi par vysu, kū asam sajāmuši nu cytu i kas mums juonūdūd tuoļuok. Kab laika dzeisla napuortryuktu.\nVaca, vaca sātys vīta, kur kuortu kuortom sasakruojs vacs monts, kas nazkod kaidam ir bejs vajadzeigs – taiseits i laseits, kolts i pierkts, grabts i druozts, a tod palics līks.\nNu zemis tu esi guojs, par zemi paliksi. Plyks atguoji, plyks i aizīsi.\nPalānom gaist. Tai, kai beja, nabyus nikod. Pat ni atminēs, partū ka tūs, kas varātu atguoduot, nimoz vaira nav.\nTikai muna datora monitors laistuos kuknē iz golda. Juo gaisma vīgleņom atspeid ustobys lītuos, vīnā kuknis koktā īsagaismoj patvars, cytā bryunys muola bļūdys. Nikuo vierteiga – pagaisušuo laika druponys. Seikumi laika ceļā.\nĪsadūmuoju. Vacs gruobeklis ar kūka zorim i dators. Kas jim kūpeigs.\nTikai tys, ka jī ir instrumenti. Taiseiti dorbam. Gruobeklis izaver skaists i vacs. Dators ir funkcionals.\nJī obeji nazkod līcynuos par myusu laiku. Kūka gruobeklis sapyus, satrunēs, satrups i pagaiss, dūdams vītu cytom paaudzem. Datora plastmasys goboli kiukuos kai puormatums par nasaprateigu izejvīlu lītuošonu.\nPiec godu desmit itys dators, ar kū niu rokstu, byus bezcereigs lyuznis.\nTam gruobekļam ir vysmoz pusgodusymta, a vēļ itymā vosorā es ar jū gruobu sīnu palejis pļovā. I jam nikuo!\nVysleidza. Tys gruobeklis ir paguotne. Dators ir tagadne, ar jū es giunu nuokūtni aiz astis i pataisu par itū laiku.\nTū sekuņdis daļu, cikom es nūspīžu tausteņus i monitorā pasaruoda otkon jauni i jauni burti, nuokūtne palīk par tagadni i tod jau par bejušū. Tai tys laiks īt.\nGruobekļa viezīņs piec viezīņa, rynda aiz riņdenis, burti i cipari. Sīna i ruguoju šveiksti.\nEs asu turpynuojums, a vysleidza tikai gaška itymā pasaulī i itymā sātā. Ar seņču montu, kas ir palics puori nu jūs dzeivu. Zyrga apaušim, eciešom, plugu i komotu, kastem i kumūdem, skreinem i skapeišim, vasarim, veilem i tupeļu leistem, ceglim, dielim i noglom, luopstom, sokumim i gruobeklim.\nKas vyss godu symtu laikā nasasakruoj. Kaidi tik kramasli.\nEistyn muns te ir tik muns pruots. Tys, kū es rokstu.\nTok varbyut i tys ir monts, kū es taipat asu dabuojuse nu sovu seņču. Jī maņ ir atdavuši lobuokū, kas jim beja. Jī nanūsadzēre i nanūsalaide. Jī turēje sevi i sovu sātu tai, kab vysaida monta byutu gona sev i ļaudim iz prīšku. Jī dzeivuoja sovā laikā i dūmuoja par laikim iz prīšku.\nEs asu jūs turpynuojums, a vysleidza tikai gaška.\nKaidi laiki ir bejuši, kaidi vēļ īs.\nSova pasauļa ceļūs\nOtrdiena, 15. aprīlis 2008 11:59\nSovys volūdys vuoreigumu es vysu vaira sajiutu pasauļa lidūstuos, kod stuovu ryndā iz bagaža nūdūšonu, pīsaraksteišonu braukšonai voi gaidu pi lidmašynys vuortu. Es stuovu svešu ļaužu vydā svešā pasauļa molā i īraugu, cik mane eistyn ir moz.\nSova pasauļa vuoreigumu es sajiutu pasauļa ceļūs.\nVysa pasauļa lidūstuos runoj vysa pasauļa ļauds.\nJīs stuosta vīns ūtram vysaidus nīkus, sasarunoj i nūsyt laiku da lidmašynys. Jīs aizasmej bolsā par cytu jūkim i stuosta sovejūs, raud nu bādu par izaškieršonu voi nu prīcys par sasatikšonu. Jī sasalomoj par pagaisynuotū bagažu voi nūkaveitū reisu. Damīg nazkur krāslūs voi lidūstys styurī iz greidys, sepinej nazkū i runoj pa mīgam. Pasamūduši meklej sova reisa, kas myrgoj iz ekrana – digitalim burtim i ciparim pīraksteits nazkaidā sveša pasauļa volūdā.\nVysa pasauļa lidūstuos murd i pliesnej vysa pasauļa volūdys. Kai svešūs radeju viļņūs, kod grūzi radejis pūgu i meklej nazkuo, koč poša nazyni kuo.\nIzdzierduse pasauļa volūdu mūrdeišonu, es sajiutu sevi asam vīnu.\nEs sasajiutu kai nu vacys i pagaisušys ciļts. Muni pīdereigī nav nu ituo pasauļa.\nMunejī dzeivoj sovā pasaulī – nazkur Latgolys myužamežūs. Jī slauc gūvi, baroj syvānu, revej duorzu i kapačoj buļbys. Pa vokorim jī klausuos, kai mežmalī kiukoj dzagiuze, i verās, kai ap muorku staigoj bacjans i losa vardivis. Jī īīt ustobā, pasaver stuņdinīkā i īslādz „Panoramu”. Jī verās, kas pasaulī jauns.\nA pasaulī eistyn nav nikuo jauna. Vyss tys pats, tik cytaidā seceibā.\nVysa pasauļa lidūstuos skaņ vysa pasauļa volūdys, a munejuo – tik maņ pruotā. Partū ka cik lela varbyuteiba ir nazkur tuoli pasaulī pieški izdzierst kū naviņ latgaliski.\nKoč tei ir vīneiguo volūda, kurā es varātu pasaceit, ka ļūbeju, beistūs, gaidu i tycu. Tei ir vīneiguo volūda, kurā es namaloju i asu bārns.\nIz pasauļa ir tik vīna volūda, kurā es runoju ar sovu muoti i tāvu, sevi i Dīvu. Tik vīna volūda, kurā es varu sasamīrēt ar sevi i kurā varu nūmīrēt satracynuotu zvieri – apsaukt svešu suni voi izdzeivuot Daniela ļovu dūbē.\nTei ir vīneiguo volūda, kurā es varu izalyugt liduošonai lobvieleigu laiku. Vīneiguo, kurā varu pasaceit paļdis par laimeigu nūsasiesšonu.\nSova pasauļa vuoreigumu es sajiutu, kod īraugu cytu pasauļu dzeivi i smierti.\nSova pasauļa styprumu īraugu, kod ar sevi i sovejim, ar Dīvu i pasauli runoju latgaliski.


Prīškvieliešonu diskuseja jaunveidojamajā Ludzys nūvodā / LR1 / / Latvijas Radio\nJau ituo goda 5. junī piec naseņ nūtikušuos teritorialuos reformys jaunajūs nūvodūs nūtiks pošvaļdeibu vieliešonys. I ituos vieliešonys byutisku nūzeimi pamess na tik viņ iz vītvarom, bet īzeimuos arī jaunus rūbežus. Latvejis Radejis Latgolys studeja aizsuoc prīškvieliešonu diskuseju cyklu, kurymā sešu raidejumu laikā izvaicuosim deputatu kandidatu sarokstu liderus voi puorstuovus Latgolys tūpūšajūs nūvodūs, kurūs vysvaira ir ītekmiejuse administrativi teritorialuo reforma.\nI itymā nedeļā suocam ar jaunveidojamū Ludzys nūvodu, kas iz prīšku piec vieliešonu apvīnūs Ludzys, Cyblys, Zilupis i Kuorsovys nūvodus. Te iz 18 deputatu mandatim pretendej 80 kandidati nu pīcu parteju. Tai kai “Latvijas Krievu savienība” diskusejā sovu daleibu atsaceja, itymā raidejumā pīsadaleis četru politiskūs parteju ci apvīneibu lideri:\n• Jevgenija Kušča, "Saskaņa" sociāldemokrātiskā partija\n• Edgars Mekšs, Zaļo un Zemnieku savienība\n• Alīna Gendele, Latgales partija\n• Voldemārs Dibaņins, Latvijas Sociālistiskā partija\n28. aprīlis, 18:29\n«Tautas panorāma»: Ludzas novadā vēlas darbavietas\n26. aprīlis, 20:52\nVoi Eiropys kulturys golvyspiļsāta 2027 byus Latgolā?\n2. aprīlis, 15:05


Tanẓīm al-Jihād : afkāruh, judhūruh, siyāsatuh (Livre, 1990) [WorldCat.org]\nTitre: Tanẓīm al-Jihād : afkāruh, judhūruh, siyāsatuh\nAuteur: محمد مورو. تأليف محمد مورو. ; Muḥammad Mūrū\nÉditeur: al-ʻAjūzah, al-Jīzah : al-Sharikah al-ʻArabīyah al-Dawlīyah lil-Nashr wa-al-Iʻlām, \nAjoutez des marqueurs pour "تنطيم الجهاد : أفكاره، جذوره، سياسته /


Latvīšu teatra pyrmsuokumi Latgolā vaicojami pyrma symta godu / LR1 / / Latvijas Radio\nRaidejuma "Kolnasāta" viesturis rubrikā viesturneica Laura Melne itūreiz īsavērs Latgolys teatra viesturis puslopuos.Ituo goda suokumā palyka 100 godu kai Rēzeknē tyka dybynuots Latgolys teatris. Tuo izveide beja vīns nu veidu, kai jaunizveiduotuos Latvejis vaļsts vaļdeiba raudzeja tyvynuot latgalīšus ar puorejim latvīšim. Latvīšu teatra pyrmsuokumi Latgolā ir datejami vairuokys desmitis godu vāluok nikai puorejā Latvejis teritorejā. Par pyrmū amateru teatra izruodi taišni Rēzeknē teik skaiteita 1907. goda decembrī Pīterburgys latgalīšu izvastuo Rūdolfa Blaumaņa luga “Zagļi” latgalīšu volūdā. Pīterburgys Latvīšu Muzykaliskuos bīdreibys pīmārs mudynuoja ari riezeknīšus aktivizētīs i organizēt pošim sovu kulturys dzeivi. Jau 1911. godā Rēzeknē tyka atkluota teatra zāle ar seši symti vītu.\nPiec Latvejis vaļsts nūdybynuošonys i Naatkareibys kara nūslāguma izgleiteibys i kulturys dzeive Rēzeknē beja praktiski juoveidoj piļneigi nu jauna. Tryuka i infrastrukturys i cylvāku – izgleituotu kulturys darbinīku i skateituoju. 1920. goda beiguos Ministru kabinets daškiere leidzekļus teatra organiziešonai Rēzeknē, i 1921. goda janvarī dorbu suoce Latgolys teatra studeja. Jau 10. aprelī, pīsadolūt ari vaļdeibys puorstuovim, nūtyka Latgolys teatra atkluošona ar Morisa Māterlinka lugys “Muosa Beatrise” īstudiejumu latgaliski. Tok dreiži teatra vadeibys storpā suocēs nasaskanis, tryuka ari leidzekļu i augustā Latgolys teatris darbeibu puortrauce.\nVāluokajūs godūs teatri raudzeja puorjimt cytys bīdreibys. Eisu laiku Latgolys teatris dorbuojuos kai dala nu Latvejis Kulturys veicynuošonys bīdreibys Rēzeknis nūdalis, piečuok teatri piļsātā atteisteja 1923. godā dybynuotuo Rēzeknis Latvīšu bīdreiba. Tei sevī apvīnuoja tai sauktūs baltīšus aba latgaliski narunojūšūs, pamatā ļuterticeigūs riezeknīšus. Jī izruodis ruodeja latvīšu literarajā volūdā, tok ari piec treis godu darbeibys leidzekļu tryukuma deļ teatra darbeibu puortrauce.\nLatgolys teatra atteisteibu nūzeimeigi ītekmēja Rēzeknis tautys noma aba Latgolys tautys piļs atkluošona 1926. godā. Nu tuo laika ari teatris beja daļa nu jaunuo piļsātys kulturys centra i tuo puorraugūšuos bīdreibys. Juosoka gon, ka suokumā ituos telpys naasūt bejušys kulturys piļs vuorda cīneigys, bet āka tyka puorbyuvāta i 1928. goda beiguos tamā atkluoja ari lelu teatra zāli. Leluokuo daļa izruožu nūtyka latgaliski, tok akteru vydā beja na tikai latgaliski runojūšī, kas reizem veiduoja lelu volūdys navīnaideibu vīnā izruodē.\nLatgolys teatris pīsaisteja pīredzejušus režisorus nu molys kai Voldemāru Ābramu, Ērihu Laubertu i cytus. Vysaidu īmesļu deļ nivīns nu jūs Rēzeknē ilgi nanūstruoduoja i jūs pīnuokumus iz laiku puorjēme akters Edgars Podiss, kurs kasdīnā beja viersnīks 9. Rēzeknis kuojnīku pulkā, bet teatram veļteja vysu sovu breivū laiku. Teatra darbeibā beja īsaisteiti ari radzamuokī Rēzeknis muokslinīki – kai Francisks Varslavāns, Alberts Filka, Arvīds Egle, Arvīds Zirnis, kas veiduoja dekoracejis. Varslavāns izruodēs pīsadalejs ari kai akters, tok itamā jūmā par jū puoruoks beja juo bruoļs Ontons Varslavāns, kurs laika gaitā palyka par vīnu nu radzamuokūs Latgolys teatra akteru.\nStabilitati Latgolys teatra darbeibā nūdrūsynuoja bejušais Nacionaluo teatra režisors Ernests Feldmanis, kurs dorbu Rēzeknē suoce 1933. godā. Juo vadeibā ari repertuarā pasaruodeja vaira izruožu latvīšu literarajā volūdā. Taipat tyka nūlamts atsasaceit nu deju reikuošonys piec izruožu, kū prese viertēja kai muokslys uzvaru par izklaidi.\nPuormainis Latgolys teatra dorbā īnese 1934. goda 15. maja Kārļa Uļmana vaļsts apvārsums. Tyka apvīnuotys obejis leluokuos Rēzeknis latvīšu kulturys bīdreibys: baltīšu Rēzeknis Latvīšu bīdreiba i latgalīšu “Latgolys tautys piļs”. Jau 1934. gods rudinī teatris jaunuos sezonys planūs nūruodeja, ka izruodis ruodeis viņ latvīšu literarajā volūdā, kab styprynuotu vīneibu Latgolā. Tyka runuots ari par Latgolys teatra apvīnuošonu ar Daugovpiļs teatri. Riezeknīši aizastuovēja, ka jūs teatris jau ir suocs i ari turpynuos dorbuotīs vysā Latgolā, izbraucūt ar izruodem ari iz cytom piļsātom i laukim. Latgolys teatra prīšksādātuojs Jezups Bekers ari lyugumā izgleiteibys ministram rakstejs, ka Latgolā vaira kai cytur Latvejā juoatteista taišni latviskuo kultura i nacionalisms vyslobuok asūt propagandejams taišni nu skotivis. Politiskuos policejis puorvaļdis ziņuojumi līcynoj, ka Kārļa Uļmana vieliešonuos asūt bejuse, kab teatris Rēzeknē pastuovātu.\n30. godu ūtruo puse beja Latgolys teatra uzplaukuma laiks. Tyka pīsaisteiti profesionali akteri nu Jelgovys i Līpuojis, par pīmāru, Alma Ābele i Nikolajs Krauklis. Teatris regulari brauce vīsizruodēs na viņ pa Latgolu, bet ari Vydzemi i tyvuokū Zemgalis apleicīni. Sezonā teatris nūspēlēja ap 100 izruožu, nu kurūs viņ catūrtuo daļa nūtyka Rēzeknē. Tok finansialūs leidzekļu vysod tryuka, ari sadzeivis apstuokli nabeja vīnkuorši – akterim bīži iz skotivis beja juospēlej pošim sovuos drēbēs, eipaši kostimi tyka nūdrūsynuoti tikai viesturiskuom lugom. Vīgli nav bejuši ari izbraukumi, kur bejs gryuši aizbraukt, reizem daguojs nakšņuot pat dzeļžaceļa stacejā. Tū nadaudzi atrysynuoja fakts, ka 1936. godā teatram tyka pīškierts sovs viļcīņa vagons. 1937. godā Latgolys teatris izruodi “Jēkabs Saltups” paruodejuši ari Reigā, kur izapeļnejuši atzineibu, koč ari ar pībiļdi, ka, saprūtams, vēļ ir kur augt. Par vīnu nu vysu laiku kruošņuokūs teatra izruožu var nūsaukt Raiņa lugu “Indulis un Ārija” 1938. godā, kas izmoksuoja ap 3000 latu, tok bejuse muokslinīcyski augstvierteiga. Nu skaiteituoju gon reizi pa reizei varēja dzierdēt puormatumus par latgalisku izruožu tryukumu.\nKod 1937. godā Latgolys teatri pamete Ernests Feldmanis, jauns režisors natyka īcalts, bet tyka pīaicynuoti vairuoki režisori. 1940. godā režisora omotā debitēja ari akters Ontons Varslavāns, kurs beja vīns nu pyrmūs latgalīšu režisoru. Beja paradzāts, ka rudinī jis suoks ari vuiceitīs režiju Reigā. Tok vysus planus puortrauce Latvejis okupaceja 17. junī. Septembrī par Rēzeknis Latvīšu bīdreibys “Tautys piļs” likvidatoru tyka īcalts taišni muokslinīks Francisks Varslavāns, kurs pyrma tuo pats beja tamā dorbuojīs. Progresivuos dorba inteligencis Rēzeknis komitejā dorbuojuos ari juo bruoļs Ontons Varslavāns. 1940. goda rudinī Latgolys teatris tyka slāgts. Sovuos napublicātajuos atmiņuos, kas globojās Latgolys Kulturviesturis muzejā, Ontons Varslavāns teatra sliegšonu nūsaucs par naattaisnojamu, oplomu i napuordūmuotu sūli.


Latgalīša pādi pasaulī – Bīdreiba "LgSC"\nKotrs mes vaira ci mozuok asam pasauļa pluovi. Vysmoz vīna taida pluova stuostus Tev byus vareiba pasaklauseit 3. junī nu 18:30 Reigā, LgSC Tonis birojā! Jiusu viereiba, dāmys i kungi, Guntis Šmaukstelis ci vīnkuorši Šmikucs! Jis rozstuosteis par sovom gaitom i dzeivi treis mienešu garumā Kazahstanā, kur jis kai breivpruoteigais vuiceja angļu volūdu. Bet Kazahstana ir bejs tik vīns pīturys punkts juo dzeivē – vysaidu cytu na mozuok iņteresantu jam ir bejs gona! Ari karš Gruzejā Šmikučam nav nazynoma paruodeiba! 😉 Ka ari Tevi iņteresej svešys zemis, breivpuoteigūs dorbs ci vīnkuorši pīdzeivuojumi – par tū vysu tod „Latgalīša pādi pasaulī” stuostu vokorā! 😉\nVarbyut Tu ari esi atstuojs sovus latgaliskūs pādus kaidā pasauļa molā tuoli nu sātys durovu? Atej i pasadoli! Byusim prīceigi pasaklauseit i natīši apceļuot tuos svešuos molys!\nPyrma tam par Gunti informaceju var īvuokt juo sātys lopā\nKai ari ite vīns sviežns roksts nu „Latvejis Avīzis” orūdim\nTai kai “Latgolys Studentu centra” bīdri puorsvorā ir aktivi jaunīši, kas regulari īsasaista dažaidūs interesantūs pīdzeivuojumūs, dūdas ekspedicejuos i apceļoj na viņ Eiropu, bet ari tuoluokys i na mozuok interesantys pasauļa molys – Sibireju, Āzejis valstis, planavuots, ka stuostu vokors “Latgalīšu pādi pasaulī” klius par ciklistu tradiceju i īpazeistynuos interesentus na viņ ar Kazahstanys kulturys sovpateibu, bet ari daudzom cytom pasauļa valstim, kur davušīs aktivī latgalīši.\nZynuošonai: Tonis biroja adress ite


N2272 CC Rāmis stikls kafija 2-vietīgs 2mod. Zenit | iLUMINO N2272 CC Rāmis stikls kafija 2-vietīgs 2mod. Zenit | iLUMINO\nHome - SWITCHES AND SOCKETS - FLUSH MOUNTED SWITCHES AND SOCKETS - N2272 CC Rāmis stikls kafija 2-vietīgs 2mod. Zenit\nN2272 CC Rāmis stikls kafija 2-vietīgs 2mod. Zenit\n€30,99 iesk. PVN\nN2272 CC Rāmis stikls kafija 2-vietīgs 2mod. Zenit quantity


Euonymus - Euonymus fortunei var. radicans | North Carolina Extension Gardener Plant Toolbox\nEuonymus Euonymus fortunei var. radicans


“Dabasu Durovu” liders Arņs Slobožanins pīduovoj jaunu dzīsmi „Viens pret Viens” - lakuga.lv\nTemys: Arņs Slobožaņins, dzīsme, latgalīšu muzyka, Roksts\nPar jaunuokū veikumu Arņs soka: “Veidojūt apdari dzīsmei, kas suokūtnieji beja cīši vīnkuorša, maksimali uzaticieju Elgaram. Taišni jis radeja tū skaniejumu, kū niu dzieržot. Ir cīši interesanti klauseitīs, kai dzīsme īgiust pavysam cytu nūskaņu, kod tuos radeišonā īsasaista vairuoki muziki. “Viens pret Viens” – tys ir myužsenais stuosts par švakū i lobū, boltū i malnū, dzeiveibu i nuovi. Sevkurā nu myusu ir itī diveji pretmeti – tei ir nabeidzama ceiņa.”\nDzīsme īraksteita skaņu īrokstu studejā “Bozova”. Īrokstā pīsadaleha Elgars Ludoržs (gitara), Amanda Lapa (bungys, tausteni), Arņs Slobožanins (bass, gitara, bolss). Miksēja Armands Treilihs.


Aicynoj iz sasatikšonu par latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2018, Gors, Latgales vēstniecība GORS, Latgalīšu kulturys Goda bolva, Latgolys viestnīceiba Gors, Roksts\n2019. goda februara beiguos jau 11. reizi tiks padūtys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Gatavejūtīs ceremonejai i atsaverūt iz bolvys pyrmūs 10 godu, Latgolys viestnīceiba GORS i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv 26. oktobrī aicynoj iz sasatikšonu i diskuseju par tū, kaidai byut bolvai iz prīšku.\nSasatikšonā i diskusejā 26. oktobrī 13.00 aicynuoti pīsadaleit kai pārnejūs godu bolvys žurejis puorstuovi, bolvys sajiemieji i nominanti, tai ari portala lakuga.lv skaiteituoji, latgalīšu kulturys interesenti i aktivisti, kab diskutātu i kūpā saprostu, kaidai byut latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks” iz prīšku. Kab pīsadaleitu sasatikšonā, lyudzam pyrma tuo dasasaceit, da 24. oktobra vokora rokstūt iz bonuks@rezekne.lv. Bolva ir naatkareiga, navalstiskūs organizaceju dybynuota iniciativa. Tuos reikuotuoji nu 2013. goda ir Latgolys viestnīceibys GORS komanda, deļ tuo pyrma “Boņuka” jaunuos desmitgadis, GORS i lakuga.lv aicynoj iz sarunu i diskuseju par tū, kaidam byut “Boņukam” iz prīšku. Saglobuot voi maineit bolvys formatu, maineit voi namaineit nominantu dasaceišonu i viertiešonu, paplašynuot voi napaplašynuot nominacejis i cyti vaicuojumi.\nLatgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” ir vīneiguo itaida mārūga latgaliskuos kulturys bolva Latvejā i pasaulī. Bolva teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū padareitū i lobuokuos nūtikšonys pārnejā godā, gūdynojūt aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, veicynojūt jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku. Par padareitū 2017. godā bolvys tyka padūtys 19 nominacejuos. Desmit godu laikā Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” sajiemuši 232 ļauds, nūtikšonys, projekti i cytys aktivitatis.\nŠaļteņu piečuok piec sasatikšonys beigu, četruos stuņdēs piec pušdīņu, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā aicynojam iz pārnejuo goda bolvys sajiemiejis Annelis Slišānis projekta #100dečiLatvijai gruomotys attaiseišonys svātkim.\nSasatikšona par latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” teik taiseita sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv, kas ir vīneigais portals pasaulī, kurymā kotru dīnu puorskaitomys jaunys viests latgaliski. Portals lakuga.lv ilgus godus ir ari latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” informativais atbaļsteituojs, gon viestejūt par bolvys jaunumim, gon aicynojūt portala skaiteituojus nūbolsuot par sovom simpatejom nu bolvys nominantu vyda.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” ceremoneja byus 2019. goda 24. februarī Latgolys viestnīceibā GORS. Vaira par bolvu: http://bonuks.lv i http://latgalesgors.lv.\n“Boņuks 2018” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa.


Goran Gora par “Laiks Ziedonim” ceremoneju: “Juosuoc ar sevi i vīnkuorši juobyut lobam cylvākam” - lakuga.lv\nTemys: Goran Gora, Juoņs Holšteins-Upmanis, Laiks Ziedonim, Laura Melne, Roksts\nImanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonda “Viegli” reikuotuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja itūgod nūtiks Latgolys Symtgadis kongresa nūtikšonu laikā 3. majā Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē. Jau pyrma tuo fonda puorstuovi vairuokys reizis braukuši iz Latgolu, kab vaicuotu Latgolys skanis, kas ari byus ceremonejis fokusā. Par Latgolā nūgiutajim īspaidim i tū, kū varēs sagaideit 3. maja vokorā Rēzeknē, vaicuom vīnam nu pasuokuma veiduotuoju i ari vadeituoju – muzikim Goran Goram aba Juoņam Holšteinam-Upmanim.\nApbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja nūtiks jau catūrtū godu. Kotru reizi 3. majā, Imanta Zīdūņa dzimšonys dīnā, tei nūtykuse cytā vītā: Latvejis Nacionalajā bibliotekā, Vydzemis koncertzalā “Cēsis” i Dzintaru koncertzalā. Itūgod kuorta Latgolys viestnīceibai GORS. Kai stuosta Juoņs Holšteins-Upmanis, jau nu suokta gola apbolvuojuma organizātuojim bejs skaidrys, ka ceremoneja kaidu reizi nūtiks ari Rēzeknē. “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja vys nav eipaši i speciali sasaisteita ar Latgolys Symtgadis kongresu, tok Juoņs izsoka cereibu, ka obejis nūtikšonys vīna ūtru papyldynuos.\nKab lobuok īpazeitu Latgolu, fonda “Viegli” puorstuovi braukuši vairuokuos ekspedicejuos. Tūs idejis autors bejs režisors Pīters Krilovs, kurs kūpā ar Juoni Holšteinu-Upmani itūgod veidoj “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneju. Jis īsarunuojs, ka klasiski puornūvodnīki Latgolu skaita par zylūs azaru zemi, tok jam ruodīs, ka Latgola ir skaņa, partū vajadzātu izpieteit tuos skanis. “Mes pamozom saprotom, ka, siežūt Reigā, nikuo par Latgolys skaņom navarim izzynuot. Vīneiguo īspieja beja braukt ekspedicejā iz Latgolā,” stuosta Juoņs, pastreipojūt, ka tei patīsai bejuse ekspediceja – treis dīnu garumā ar fiļmiešonys i skaņu īrokstu komandu, vaicojūt kai skaņ myusu dīnu Latgola. Nu skanis nav tykušys vaicuotys dobā, golvonī bejuši cylvāku ar sovu skaņu ainovu. “Atbraucūt iz sātu, saprotom, ka asam pīfiksiejuši taidu klasisku Latgolu, kas ir kai skaista postkarteite, nu jau taida paradzama,” soka Juoņs Holšteins-Upmanis i atkluoj, ka piec tam jūs komandai dasasliedzs ari komikis Juoņs Skutelis, kurs kūpā ar Juoni i Renāru Kauperu ari 3. majā vadēs ceremoneju. Skutelis braucs ekspedicejā vēļ vīnu reizi, atrūnūt pavysam cytys pērlis. “Saprotom, ka Latgola ir taids vīns lels improvizacejis teatris, kurymā tev tik ir juosoka “nui”. Ka tu tū pasoki, suocās natycams nūtikšonu vyrpuļs,” smejās Goran Gora. Fonda “Viegli” puorstuovi paspiejuši byut daudz vysaiduokuos Latgolys moluos, kas jūs cīši īspaiduojs i lics aizadūmuot, ka bīži viņ par kaidu regionu kūpumā sprīžom tik piec vīnys vītys, nu mums nasaīt tū pamateiguok izpieteit. Ari pats Juoņs da šam vaira Latgolā tyka bejs saimis izbraukumūs voi giunūt zivs. “Latgolā sagaideju vīsmīleibu, cylvāku atvierteibu i jiusu pateikamū vīnkuoršeibu, kas myusu dīnu dreizajā laikmatā, ruodīs, ir koč kur izgaisuse. Vierteiba, kurū īraudzeju Latgolā beja teiri ciļveigys attīceibys cytam pret cytu. Grybātūs saceit, ka mes vaicuom Latgolys skanis, nu atrodom Latgolys sirdi,” stuostu par ekspedicejom rezumej Juoņs.\nVoi Latgolys skaņu vydā byus ari latgalīšu volūda? Juoņs soka, ka par itū temu daudz dūmuots, tok gols golā izsprīduši, ka nagryb apdaleit kaidu nu izlūksnem. “Saprotom, ka tod juotaisa atseviška ekspediceja i juopietej taišni latgalīšu volūda,” jis soka. Tok bez latgalīšu volūdys nūteikti piļneibā naiztikšūt – gols golā ceremoneju vadeis ari “latgalīšu puika nu Dekšuoru” Juoņs Skutelis.\nIntervejā LaKuGai Renārs Kaupers saceja, ka piec Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejis fonda “Viegli” puorstuovi dīzgon styngrai pamainejuši dūmys par tū, kaidai juobyut “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremonejai. Vaicuoju Juoņam par tuo īmeslim. “Da šam “Laiks Ziedonim” ceremonejis ir bejušys pīteikami nūpītnys, temys, kuruos apsaveram ir dīzgon akademiskys. Aizbraucūt iz “Boņuku”, saprotom, ka akademiskumam tī ir vīta, tok tys ir juopasnādz drupeit vīgļuok. Suocem dūmuot, ka ari Imantam Zīdūņam tok ir jūki, smīkleigys bārnu puosokys… Mums da šam ruodejuos, ka Imants tik taids nūpītns filozofs i dūmuotuojs, nu jam tok ir cīši lela darbeibys škautne, kas veļteita bārnim i jūkim. Jis jau ari pats sacejs, ka dzeivis jāga ir prīca,” stuosta Juoņs Holšteins-Upmanis, nūruodūt, ka tū prīcu jī īraudzejuši ari “Boņukā”. Ceremoneja byušūt puorbaudejums ari pošim tuos veiduotuojim, raugūt saprast, voi jī muok jūkuot i byut izklaidejūši, reizē napagaisynojūt sev rakstureigū i tik nūzeimeigū dziļumu.\nAr kū Goran Gora mudynuotu Latgolys ļauds apmeklēt ceremoneju? “Ceremonejis uzstuodejums ir, kab tei poša palīk par kulturys nūtikšonu. Mes apbolvojam cylvākus, kuri kasdīnā nav labi zynomi voi populari. Mes cyldynojam cylvākus par tū, ka jī vīnkuorši ir, ka jī ir spieceigys personeibys ar sovu stuoju, degsmi i sovpateibu. Na par veļti tū sauc par cyldynuošonys ceremoneju – mes na apbolvojam, nu cyldynojam cylvākus. Tī ir cylvāki, kas ir myusu vydā, na koč kaidi puorcylvāki nu cytys planetys. Mes gribim, lai tī cylvāki, kas apmeklej ceremoneju voi verās tū tīšraidē, nuokušā reitā pasamūst i saprūt, ka jī ari gryb padareit vidi sev apleik lobuoku. Kotrys ceremonejis beiguos ir taida mistiska sajiuta, ka mes vysi asam vīnuoti. Cylvāki bīži poši vysu sarežgej, nu ir juosuoc ar sevi i vīnkuorši juobyut lobam cylvākam. Ceremonejā mes ari cyldynojam lobus i gaišus cylvākus,” Juoņs Holšteins-Upmanis izsoka cereibu, ka drupeiti tuos gaismys, kas ir ituo gods nominantūs, izadūs nūdūt ari tim, kuri vērsīs ceremoneju. “Izzynojūt, cik apleik daudz lobu cylvāku, ari pošam tok gribīs palikt lobuokam,” sarunu nūslādz Goran Gora.\nApbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja nūtiks 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS. Itūgod iz laureata titulu pīcuos nominacejuos “Zemi es mācos”, “Taureņu uzbrukums”, “Kedas”, “Rabarbers” i “Bize” pretendej 23 nominanti. Kotrys nu pīcu laureatu sajims tielneicys Olgys Šilovys veiduotū statueti i naudys bolvu 3000 eiro apmārā, kū nodrūsynoj mecenati Boriss i Ināra Teterevi. Taipat ceremonejā muzykalū stuostu skateituojim snīgs Renārs Kaupers, Goran Gora, “Tautumeitas”, “Raxtu raxti”, “Brāļi un māsas”, Asnāte Rancāne i Stanislavs Judins i cyti muziki. Sevkuram, kuram ir gribiešona vērtīs ceremoneju kluotīnē, ir vareiba īsaguoduot beletus Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cenys – suocūt nu 7 EUR. Sovukuort tim, kuri navarēs 3. majā byut Rēzeknē, byus vareiba sekuot leidza ceremonejai ar Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis tīšraižu paleidzeibu.\nKartenis: Arvīds Baranovs


On prosleptic syllogisms.\n1961 On prosleptic syllogisms.\nNotre Dame J. Formal Logic 2(3): 158-176 (1961). DOI: 10.1305/ndjfl/1093956876\nCzesław Lejewski "On prosleptic syllogisms.," Notre Dame Journal of Formal Logic, Notre Dame J. Formal Logic 2(3), 158-176, (1961)


Richmond & Finch / Zīmoli / Andele Mandele - Pērļu Medības\nStilīgs Richmond krekls. M-L izm.\nRICHMOND lakādas somiņa\n€ 17.00€ 37.99\nRichmond skaisti svārki ar mežģīnēm un ķēdīti. Jaunie!


Skaņdorbs “Oki, Nalej, Leiteņ” īkļauts albumā “Jazz in Latvia 2021” - lakuga.lv\nKarteņa: Izlase "Jazz in Latvia 2021", publicitatis foto\nTemys: albums, džezs, Jazz in Latvia 2021, Jazzahead!, Jurģis Lipskis, Kristians Justs, muzyka, Ralfs Arbidāns, Taids Džezs\nLatvejis Muzykys informacejis centrs izveiduojs albumu, kurā ir 18 džeza kompozicejis, tymā skaitā ari Latgolys džeza trio “Trio Lipskis/Justs/Arbidāns” skaņdorbs “Oki, Nalej, Leiteņ”. Albums “Jazz in Latvia 2021” eipaši radeits Vuocejis džeza festivalam “jazzahead!”\n“Trio Lipskis/Justs/Arbidāns” sastuovā ir treis Latgolys jaunīši – Jurģis Lipskis, Kristians Justs i Ralfs Arbidāns, kuri pārnejuo goda decembrī izlaide sovu pyrmū albumu “Taids džezs”. Tys ir pyrmais džeza albums Latgolā.\nTrio dalinīks Jurģis Lipskis par albumu stuosta tai: “Tys beja myusu pyrmais abums, leidz ar tū mes puorbaudejom gon poši sevi, gon sovstarpejū sadarbeibu, gon tehniskuos zynuošonys, kas vajadzeigys albuma izveidei no “a” leidz “z”.”\nAlbumā “Taids džezs” apkūpuoti pīci jauni aranžejumi, kuru pamatā ir latgalīšu tautysdzīšmu melodejis. Skaņdorbs “Oki, Nalej, Leiteņ” īkļauts ari albumā “Jazz in Latvia 2021”. Trio stuosta, ka albuma tapšona beja izaicynuojums, kas praseja daudz laika i energejis. Jurģis doluos: “Rezultats, munupruot, ir jauks, tok vēļ lobuoks nūviertiejums ir myusu skaņdorba īkļaušona Latvejis džeza vizitkartē aba albumā “Jazz in Latvia 2021””.\nDžeza trio pīsadaleja ari vīnā nu leluokūs Eiropys džeza konferenču – “Jazzahead!”. Jurģis skaidroj: “Mes skaņdrobu īrakstejom video formatā Latvejis digitalajam stendam konferencē, jau dreizumā tys byus daīmams klauseituojim.”\nTrio “Lipskis/Justs/Arbidāns” albumu “Taids džezs” var nūsaklauseit vairuokuos muzykys straumiešonys platformuos, tymā skaitā, “Spotify”, “ITunes” i “YouTube”.


latgale.lv - Viests - Voi naaizmygušī var prosamūzt?\nVoi naaizmygušī var prosamūzt?\n02.04.2009, Petru Pīters, Dīnroksti\nKa aizmygušī guļ, tys ir dabiski i pīdūdami. A, ka ļauds spiejeigi guleit struodojūt, vuicūtīs, dūmojūt, runojūt – vyspuor dzeivojūt, tys gon ir napīdūdami, daže ļauni.\nKod aizmygušī izagulejušīs prosamūst, jī ir kai ar jaunu energeju apdvasti, atsapyutušs i ar jaunīm spākīm pylni. Ir vysīm prīca taidus ļauds satikt i ar jīm kūpā dorbuotīs.\nA, ka tu radzi aizmygušūs, kod jī i naguļ, to šārmolys puor kaulīm suoc skraideleit. Pasokit – kas tys par valna šoperi, ka jys sied pi mašinys styuris i ir aizmidzs? A kaids nu taida struodnīka lobums, kurs bad ar luopstu zemi aizmidzs, nasajādzūt, kam tū dora? I kaids lobums nu taida īriedņa voi dorba devieja, kas aizmidzs, naradzūt i nadzierdūt apleicīnis, dūd reikojumus i pavieļ padūtajīm kū to na viņ struoduot, vīneigi dieļ tuo, lai tī struoduotu. I vysi jī napīzeist, ka ir aizmygušs. A kai to tūlaik? Ka jys napīzeist, ka ir aizmidzs, to jis ņikod i naprosamūzs.\nŠūgod, nūdūdūt sovu īnuokumu deklaraceju VIDā, dzierdeju šaidu izmisušu vīnys VIDa darbineicys izsaucīni: „ a itū vaļdeibu vāg atlaist i myusus vysus apšaut ...” As dūmoju, ka itū saceja VIDa darbineica, kura nav aizmygusi dorbā.\nTādiņ, piec 17 Latvejis vaļsts atjaunuotuos patstuoveibys godīm, radzūt, dzierdūt i izjyutūt iz sovys uodys vysu īluopainū najiedzeibu pīsaguma deči, tai i grybīs īsasaukt: „ Ak, to beidzūt prosamūdit ..!”\nNu, vysi nav prosamūdušs, nudi, nav. Aizmygušī dorba devieji – uzniemeji kai moksova olgu „aplūksnies”tai i moksoj. Aizmygušī tāvi i muotis kai navuica sovu bārnu dorbam i sovys zemis patriotismam, tai i navuica. Partejis kai beja mozys sauvveitis ļaužu pošlobuma taiseituojis, tai i palīk. Saeima i vaļdeiba kai beja naprofesionala vaļsts lītu nuokūtneibys planavuošonā i tautys vadeišonā iz tū, tai i palīk naprofesionala. Pošvaļdeibu vairums kai beja mozūs kolkozeņu psihologiskajā sapratnī, tai i palīk. Školys i Augstuos školys, kai beja pasauļa sliveituojis, tai ir.\nDa i mes latgalīši – vairumā kai bejom Kārļa Ulmaņa vīnys tautys , vīnys volūdys ideologejis apmaraceiti, tai i sepinejam jymā viņ iz prīšku. A tūs, kas nav aizmygušs, tūs turam apsmīklī, naradzūt i najyutūt, ka Latgola vairuok nav latgaliska, kod tī naapmaraceitī i raunuos par vaslym devenim ...\nCik labi byutu, ka tī, kas jov prosamūdušs, naļautu guleit naaizmygušīm vysīm, kas nyule gryb ceļtīs par myusu volūdu, myusu tautu, da i – par myusu vaļsti!\nGona apsazynuot, viņ apsazynuot, ka grymstam izneiceibā ... vāg likt laipys itymā pūrā i viļkt iz soluom vysus. Ņi Brisele, ņi Moskova, ņi Reiga myusus nu pūra uorā naizceļs.\nTok gona gudreibys myusu tautai, gona! I vāg ar itū gudreibu dzeivuot, a na kaseit plykūs vādarus i klaneitīs namyusejūs i myusejūs aizmygusūs naguleituoju prīškā i nu jūs pakaļu pļyukys laizeit.\nSkaiteituoju komentari [ 2 ]


Septembris 2014 - lakuga.lv\nArchive: Septembris 2014\nOsvalda Zvejsaļnīka izstuode Kruoslovā\nPi myusim Latgolā! – 25.09.2014.\nZaiga Lāce pīduovoj dzejūļa audioverseju\nLeluos laseišonys Top 21 ari Klīdzēja „Cilvēka bērns”


Šūreit agri saule lēce\nŠūreit agri saule lēce,\nŠūreit agri muote cēlēs,\nDižus vīsus gaideidama,\nDižus vīsus gaideidama.\nAr puškimi nomu slauka,\nAr īlūkim ustobeņu,\nAr īlūkim ustobeņu.\nNomā guoja tautu dāls,\nDzied "Līgas", 2019.g. 27.maijā, Rīgā (Laura Grīnberga, Līga Kalniņa, Līga Kriķe, Inese Tone, Amanda Zaeska...un suns Frīdrihs aiz sajūsmas tipina šurpu turpu)


first | prev | 140114028 | next | last\nPublished in Latviešu pasakas un teikas (14) (Item reference 140114028 Page number 133)\nOriginal metadata: V. Zacharska Latgalē. (LV) (edit)\nOriginal metadata: V. Zacharska in Letgallen. (DE) (edit)\nSātā Andryvs tveras, ka nav naudys, suoka jis vysur mekleit, bet nikur navarēja atrast. Jis dūmuoja, ka naudu jam nūzoga juo dāla sīva. Sadūmuoja Andryvs braukt pi vīnas burves kab jei pasaceitu, kur propula juo nauda. Nūbraucja Andryvs un pajāmja leidza sovu mozu meitini. Kod Andryvs atbraucja pi tuos burves, juos naatroda sātā. Jis pajāmja meitini un pasādynuoja jū uz cepļa, a pats izguoja uorā, sazatopa ar burvi un izstuostēja jai sovu nalaimi. Burve soka Andryvam: "Tu pagaid tja uz pogolma, es īšu uz ustobu un izzynuošu."\nAndryvs palyka uorā, a buoba īguoja ustobā un suoka nazkū pa kluseņem runuot. Meitiņa, sēdeidama uz cepļa, vysu redzēja un dzierdēja, kū dora buoba. Pazacēļa greida, izleida uozīts un vaicoj buobai: "Kū tev vajag? Kam tu mani sauci? " Buoba soka: "Pasok tu maņ, kas zemnīkam Andryvam nūzoga naudu?"\nUozīts atbilda: "Ituo zemnīka naudu apēdja juo gūvja ar sīnu. Bet tu jam par itū narunoj, a pasok, ka naudu nūzoga juo vadakla zemnīks par itū nūsiss sovu vadaklu, a myusim byus vīna dvēseļa." Pasaceidams itūs vuordus, uozīts puorkrita caur greidu. Buoba izguoja uorā un izstuostēja zemnīkam, kai pasacēja jai uozīts, kurijs nabeja uozīts, bet pats vains.\nRetrieved from "http://pasakas.lfk.lv/w/index.php?title=140114028&oldid=20983"\nThis page was last modified on 9 December 2012, at 23:43.


Pozitiva dūmuošona. Saruna ar uorstu Kavšantu Malinku Rambadagallu - lakuga.lv\nTemys: interveja, Kavšanta Malinka Rambadagalla, minoritatis, mozuokumtauteibys, Rēzeknis slimineica, Roksts, Sandra Ūdre, Šrilanka\nLaikā, kod daudzi Latgolā dzymušī vaira naredz sev dzimtinē nikaidys perspektivys i laižās paceli, īsarodušī cyttautīši nabeidz prīcuotīs par īspiejom te pīpiļdeit sovys dzeivis sapņus. Šrilankīts, Rēzeknis slimineicys neiroķirurgs KAVŠANTA MALINKA RAMBADAGALLA par Latgolu i juos cylvākim ir sajiusmā, bet dūmuošonu i lītu uztveri gon īsoka grīzt iz pozitivu.\nVoi Latgolā jiutatēs kai sovejais?\nCaur kū tys tai vīgli nūtyka?\nMani vysod veiksme ir pavadejuse. Maņ ir cīš lobi draugi. Muna sīva ir nu Latgolys. I, prūtams, forši kolegys slimineicā. Tys varātu byut caur tū. Bet maņ vysod bejuši lobi cylvāki apleik. (Smejās.)\nParkū tod Latgolā cylvāki soka, ka jim te dzeivuot švaki?\nJiedzīni “švaki” voi “labi” saisteiti ar myusu dūmuošonu. Dīvamžāļ cylvāki te vaira īstrāguši nagativajā, bet tei nav viņ Latgolys problema. Skaitu, ka vysai Latvejai itei ir rakstureiga problema. Baiļu sajiuta cylvākus puorjāmuse. Vysod, kod dūmuosi slyktu, ar tū pruotā dzeivuosi, tys pīsapiļdeis. Ka dūmuosi sovaižuok, sovaižuok ari nūtiks.\nPozitiva dūmuošona ir cīš svareiga. Partū ir taids teicīņs: ka tu dūmoji, ka koč kur ir švaki, tod pareizi; ka tu dūmoji, ka koč kur ir labi, tod ari ir pareizi. Vyss nūteik mums īškā. I tod tys, kas ir vydā, eistynojās uorpusē. Ka vysu laiku nagativais dūmuošonys styls, nav stimula īt iz prīšku. Pasaver iz problemom kai iz izaicynuojumim, tod dzeive izavērs daudz kruosainuoka i interesantuoka. Partū juofokusej sovaižuok.\nAtsakuortuošu, bet tai ir. Mes byusim nabadzeigi, ka nabadzeiba dominēs myusu golvuos. Mes byusim boguoti, ka mes dūmuosim, ka asam boguoti. Vyss suocās nu myusu pruota.\nKaidys, jiusupruot, ir interesantuokuos lītys Latgolā? Kaids ir jiusu tops?\nTopa viersā, prūtams, ir muna slimineica i operaceju zale. (Smejās.) Tod azari i pakolni. Tok sauc par zylūs azaru zemi. Doba ir cīš skaista. Tys tai ir vysā Latvejā.\nTrešais, poši atvārtī cylvāki. Es skaitu, ka tys varātu byut saisteits ar katuoļu ticeibu. Cylvāki te vīsmīleiguoki. Asmu dzeivuojs i Latvejā, i Irejā, tei ari ir katuoļu vaļsts. Tī ir cīš vīsmīleigi ļauds, te, Latgolā, ari, saleidzynojūt ar Reigu. Es nasoku, ka tī vīsmīleibys nav, bet te juos ir vairuok.\nBet šūbreid Latgolā par moz tūs cylvāku. Es skaitu, ka cylvāki nabrauktu paceli i nasabeitu, ka kaidi te īsarass, byutu daudz pozitivuok. Ka byutu cylvāki, varātu vairuok vysi peļneit. Ar itū ari suocās mikroekonomika. Mums vajag atteisteit dzeivis kvalitati, mums svareigi, lai mes dzeivuotu labi, bet navajaga beitīs uoreju izmaiņu. Partū tik daudzi brauc iz uorzemem, dūmuodami, ka tī byus lobuok. Un dažim ari ir lobuok. Bet fantastiska vide ir tepat. Ka mes tū vysu varātu na viņ emocionali, bet ari finansiali pataiseit lobuoku. Es dūmoju, pat, ka mes daudz kū doram deļ bārnu lobuokys dzeivis, ari myusu dzeivē jau redz lobys puormainis.\nVysi soka, ka Latgola ir nabadzeigs regions. Es tai naskaitu. Bet pasaverit, iz īlys jaunys mašynys, kaidys sakūptys sātys (runojamēs Sorkonuo Krysta komitejā Raiņa īlā – S. Ū.). Cylvāki nanūviertej tuo, kas ir. Vysod koč kur cytur byus lobuok. Par tū mes pozitivi iz tīni veramēs. A, ka mes iz sevi vērsimēs pozitivi, tod kur ir problema? Tys nanūzeimej, ka te nav problemu, slyktu lītu, skaidrys, ka ir. Pīmāram, alkoholisms dorba spiejeigā vacumā. Es tok nasoku – nadzerit, tys byutu stulbums. Vajag tū dareit ar māru i produktivi dzeivuot. Beigu beiguos juosaprūt, ka tei ir tovys dzeivis kvalitate. Un ar sovu reiceibu tu ītekmeji sovu bārnu, tivinīku dzeivis kvalitati.\nA ka saleidzynuot pīmynātuos vītys ar jiusu dzimtini?\nLatgola byus tyvuoka munai dzimtinei. Tī golvonuo ticeiba ir budisms, bet ari vīsmīleiba ir. Mums ari pateik vysus labi paboruot. (Smejās.)\nNu molys pasaverūt, cik aktuala Latgolā ir latgalīšu volūda? Voi jū ir vārts atteisteit?\nMuna saprasšona, ka vajag. Tys ir Latgolys skaistums, kulturys identitate. Atteisteit tū volūdu vajag kai kulturys daļu. Kod mes sokom Latgola, Latveja, Eiropa, mes saprūtam – kultura. Jei sovutīs izaceļ tod, kod ir dažaideiba. I, atteistūt vīnu, nadreikst saceit, ka puorejais ir slyktuoks, i pastumt molā. Itei ir leluokuo problema pasaulī, vysi dūmoj, ka jūs kultura, volūda poša svareiguokuo, a puorejī slykti. Tai nav. Mums juorespektej cyta dūmuošona, ticeiba, kultura, bet ari juoatteista sovs.\nPīmārs nu katuoļticeibys, kas maņ cīš pateik – svātais Puovuls, lai īsēt cylvākūs ticeibu, jis guoja uzrunuot poguonus. Ka jis saceitu, ka jūs ticeiba, kultura nikam nader, jam ar sovu pīduovuojumu nikas nasaītu. Jis meklēja kūpejū obejuos kulturuos. Vajag kūpeji pasavērt iz lītom, kas ir lobys. Tod vyss breineigi saīs.\nKarteite: personeigais arhivs, foto: Einārs Freimanis.


Cepļa izjimšona pi Pītera Gailuma - lakuga.lv\nTemys: Ilziskolns, Jaungailumi, keramika, keramiki, Latgolys keramika, Pīters Gailums, pūdnīks, Rēzeknis nūvods, Roksts, Vāpe\nLaKuGa īprīkš raksteja, ka 9. i 10. augustā „Jasmuižā” nūtiks keramikys cepļa kurynuošona i attaiseišona. Sovukuort svātdīnē, 11. augustā cytā Latgolys pusē nūtiks pūdnīka Pītera Gailuma cepļa izjimšona. Ceplis tiks izjimts 11:00 Pītera Gailuma darbneicā Rēzeknis nūvoda Ilziskolna pogosta „Jaungailumos”. Ceplī byus poša saiminīka i Reigys Tautys lītišķuos muokslys studejis „Vāpe” jaunū muokslinīku dorbi. Vaira dazynuošonai zvaneit pa tel. 26606602\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec rezeknesnovads.lv informacejis


Numark - HF125 - Numark\nPrésentationNumark HF125. Couplage auriculaire: Circumaural, Style de casque portable: Bandeau, Unité de lecture: 4 cm. Connectivité: Avec fil, Interface de l'appareil: 3.5 mm (1/8"), Longueur de câble: 1,8m. Couleur: Noir, Argent\ncaratéristiques Numark - HF125\tConnectivité\tLongueur de câble\t1,8m\tConnectivité\tAvec fil\tInterface de l'appareil\t3.5 mm (1/8")\tDesign\tCouleur\tNoir, Argent\tCasques/Ecouteurs\tCouplage auriculaire\tCircumaural\tStyle de casque portable\tBandeau\tSystème acoustique\tclosed\tUnité de lecture\t4 cm\tgdflgkl dfmgjk dfjgdfkmgfj


1. Māris Diļevka F\n2. Egils Kalns F\n3. Maris Miezis F\n4. Raimonds Tūbelis D\n5. Reinis Demiters D\n6. Ilja Makarovs D\n7. Klavs Planics F\n8. Valters Freijs F\n9. Leonards Rimjāns F\n10. Iļja Žučkovs F\n11. Edgars Beizaks F\n12. Sergejs Danilovs F


Palodžu furnitūra - APB.LV - BŪVMATERIĀLU VEIKALS. BŪVĒ MĀJU, NEIZEJOT NO MĀJĀM!\nPalodzes, Jumta logi / Palodzes / Palodžu furnitūra


Address: 101/B, Izvoare - 537363 Izvoare, Harghita\nGPS Coordinates: Lat. 46.4623826 Lon. 25.4560434