Pro Hereditate Catholica - St. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par pādejōm lītom\nVĪNPADSMYTAIS „ES TYCU“ PUNKTS\n1. Kas nūteik ar cylvāku pi jō nōves?\nPi cylvāka nōves jō dvēsele atsadola nu mīsas un īsarūn Dīva-Tīsneša prīškā, bet mīsa atsagrīž zemes putekļūs (Eccli. 12:7).\n2. Kōpēc cylvākam ir jōmērst?\nTōpēc, ka jō pyrmdzymdynōtōjs Odums sagrākōja. „Caur vīnu cylvāku pasaulī ir īnōcis grāks un caur grāku — nōve“ (Rom. 5:12).\n3. Kōpēc Dīvs ir nūslēpis nu mums nōves breidi?\n1. Lai mes Jū vairōk gūdynōtu un beitūs, kai myusu dzeiveibas un nōves augstōku Kungu;\n2. lai mes ik kotrā breidī byutu sagatavōti uz nōvi un\n3. lai byutu mozynōtas bailes, zynūt nanūvēršamu sairuma (nōves) tyvōšonūs.\n„Esit gotovi, jo Cylvāka Dāls nōks taidā stuņdē, kod jyus tū nadūmōsit“ (Lk. 12:40). Leidzeiba par desmit jaunovom (Mt. 25).\n4. Kai mums jōbyun sagatavōtim uz nōvi?\nRyupeigi ir jōsasorgōj nu grāka un jōdzeivōj dīvbejeiga dzeive.\n5. Cik ilgi mīsa paliks zemes klēpī?\nMīsa paliks zemē leidz tīsas dīnai, kod Dīvs tū otkon cels augšan un savīnos tū uz myužim ar dvēseli, nu kuras nōve tū beja atdalejuse.\n„Nōks stuņde, kurā vysi, kas atsarūn kopūs, dzērdēs Dīva Dāla bolsu; un izīs tī, kas lobu darejuši, uz augšanceļšonūs dzeiveibai, bet tī, kas ļaunu darejuši, uz augšanceļšonūs tīsai“ (Jņ. 5:28—29).\n6. Kū mes saucam par mīsas pīceļšonu dzeiveibai?\nTū mes saucam par mīsas augšanceļšonūs.\n7. Bet kai putekļūs pōrsavōrtušō mīsa otkon var byut pīcalta dzeiveibai?\nAr Dīva vysvareibu putekļūs pōrvārstōs myusu mīsas tikpat vīgli var otkon byut pīcaltas dzeiveibai, kai kaidreiz tōs tyka radeitas nu nikō. Leidzeiba par kvīšu gryudu īsātu zemē (1. kor. 15:35 utt.).\n8. Kōpēc myusu mīsas ceļsīs nu jauna?\n1. Kai mīsa beja par dvēseles leidzdaleibneicu lobus un ļaunūs dorbūs, tai jai ari jybyun pi atalgōjuma voi strōpes daleibneicu (2. kor. 5:10) un 2. lai Kristus uzvara par nōvi byutu piļneiga.\n„Kod mērsteigais byus gērbīs namērsteibā, toā pīsapiļdeis vōrdi, kas raksteiti: nōve ir apreita uzvarā. Nōve, kur ir tova uzvara? Nōve, kur ir tovs dzaluņs?“ (1. kor. 15:54—55).\n9. Voi vysi cylvāki ceļsls nu myrūnim?\nJā. Vysi, kai lobī, tai ļauni (Jņ. 5:28—29).\n10. Voi vysas mīsas pēc augšanceļšonōs byus vīnaidas?\nNā. Ļaunus cylvāku mīsas byus rībeigas un nūžālōjamas, bet lobūs cylvāku mīsas byus slovonas, leidzeigas apskaidrōtai Kristus mīsai pēc Jō augšanceļšonōs.\n„Mes vysi ceļsimēs augšan, bet na vysi tiksim pōrveidōti“, tys ir, apskaidrōti (1. kor. 15:51). Jezus Kristus „pōrveidōs myusu pazemeibas mīsu, pīskaņādams tū sovai gūdeibas mīsai, ar spāku, kurā Jys spēj pakōrtōt vysu“ (Filip. 3:21). Tōpēc mes izrōdom gūdu aizgōjēju mīsom (Bēru aizlyugumi, kopa pasvēteišona).\nSaskaņā ar (1. kor. 15:42—44), apskaidrātom mīsom pēc augšanceļšonōs byus rokstureigas četras īpašeibas: 1. mīsa „teik sāta (t. i. paglobōta) izniceibā, augšanceļsīs naizniceibā“, tys ir, nabyus vairs padūta izniceibai un cīsšonom; 2. teik sāta nagūdā, augšanceļsīs gūdeibā, tys ir, byus apmyrdzāta un caurstrāvāta ar gūda spūžumu, byus bez kaida traipa un tryukuma (defekta); 3. teik sāta naspākā, augšanceļsīs spākā, tys ir, byus žygla un spēceiga un taipat kai dvēsele vīnā ocumirklī spēs pōrsavītōt nu vīnas vītas ūtrā; 4. teik sāta dabeiga (materiala) mīsa, augšanceļsīs goreiga mīsa, tys ir, natverama, spiritualizēta, spējeiga izīt cauri kerminiskom vīlom, leidzeigi Kristus mīsai pēc jō augšanceļšonōs (pa aizslagtom durovom īsaroda pi sovim apostolim utt.).\n11. Kaidu Ispaidu vajadzātu uz mums atstāt myusu ticeibai uz augšanceļšonūs?\nTai vajadzātu myusus skubynōt:\n1. cīneit myusu mīsu un nikod tū ļaunprōteigi naizlītōt grākōšonai, tys ir, tū naaptraipeit ar grāku;\n2. pacīteigi panest vysas fiziskōs sōpes un pat nōvi, jo taids ir myusu ciļvēceigōs dobas ceļš uz augšanceļšonōs spūžumu (Nu napīviļceiga kōpura rūnās skaists tauriņš, nu zemē īsātō kvīšu gryuda — gryudim bogōta vorpa utt.) un\n3. mīrynōt sevi myusu draugu un pīdareigūs nōves gadejumā.\n„Pagūdynōjit un nesit Dīvu sovā misā“ (1. kor. 6:20.) „Pādejā dīnā es otkon ceļšūs nu zemes, apsagērbšu sovā ōdā un mīsā un redzēšu munu Dīvu. Taida muna cereiba ir dziļi nūglōbota munā sirdī“ (Job. 19:25—27); „Mes naatstosim jyusus, brōli, naziņā atteiceibā uz tim, kas ir aizmyguši, lai jyus naskumtu leidzeigi tim, kam nav cereibas“ utt. (2. mak. 7:9—14).\nNB: Nikod nalīteigi nalītōsim sovas acis, ausis, rūkas: „Atdūdit sovus lūcekļus taisneibas kolpōšonai, lai kļyutu svāti“ (Rom. 6:19), lai ari mes kaidreiz varātu pīsaceļt mijužeigam gūdam, navys myužeigom cīsšonom pazudušūs vaļstī.\nDIVPADSMYTAIS „ES TYCU“ PUNKTS\nEs tycu uz ... myužeigu dzeivōšonu. Amen."\n1. Kū myusim mōca divpadsmytais „Es tycu“ gobols (punkts)?\nTys myus mōca:\n1. ka bez šōs dzeives, ir cyta dzeive, kura turpynōsīs par myužu myužim, tys ir, nikod nasabeigs un\n2. ka taisneigī baudeis tamā myužeigū svātlaimi.\n„Taisneigī īīs myužeigajā dzeivē“, tys ir myužeigajā gūdā (Mt. 25:46).\n2. Kamā pastōv taisneigūs myužeigō svātlaime?\nTei pastōv tymā, ka taisneigī redz Dīvu, kaids Jys ir, un ir ar Jū vīnoti vyscīšokā mīlesteibā. Ar šū redzēšonu un mīlesteibu saistōs vysaidu lobumu īgyušona, kai ari myužeigōs prīcas un gūda baudeišona kūpā ar vysim engelim un svātajim.\n„Tagad mes redzim meiklaini, kai atspulgā, bet tod vaigu vaigā (1. kor. 13:12; sal. 1. Jņ. 3:2). „Dīvs nūslauceis kotru osoru nu jūs acim, un nabyus vairs nōves, ni bādu, ni vaidu, ni sōpu, jo bejušais pagōjis“ (Atkl. 21:4). „Tu jūs dzyrdynōsi ar sovas līksmes straumi“ (Ps. 35:9). „Jī sajims nu Kunga rūkom gūdu un skaistuma krūni“ (Gudr. 5:17).\n3. Voi mes varim īsadūmōt myužeigū svātlaimi?\nNā. Dabasu svātlaime ir tik Iela, ka pōrsnādz vysu, kū par tū varātu pasaceit voi īsadūmōt.Tōpēc, ka „kū acs nav redzējuse, ni auss dzērāējuse, ni cylvāka sirdī nōcis, tū Dīvs ir sagatavōjis tim, kas Jū mīļōj“ (1. kor. 2:9).\n4. Voi vysi byus vīnaidi laimeigi?\nNā, jo „kotrys sajims sovu olgu, saskaņā ar sovu dorbu“ (1. kor. 3:8).\n„Kas skūpai sēj, tys skūpai pļaus; kas svēteigi sēj, tys svēteigi pļaus“ (2. kor. 9:6; sal. 1. kor. 15:41—42).\n5. Kaids byus ļaunūs cylvāku liktiņs par vysu myužeibu?\nTim byus dzeive bez žēlesteibas un prīcas, cīsšonu pylna dzeive eļnē.\nTaida dzeive Svātūs Rokstūs teik saukta par ŪTRŪ (myužeigū) NŌVI. „Baileigajim un naticeigajim, apgōneitojim un slapkovom, natiklim un būrim, un dīvaklym kolpātājim, un vysim melim byus sova daļa dagūša sāra guņs pūrā. Tei ir ŪTRŌ NŌVE“ (Atkl. 21:8).\n6. Kas ir eļne pēc Kristus vōrdim?\nTei ir „mūku vīta“ (Lk. 16:8); „myužeigas mūkas“ (Mt. 25:46); „naizdzēšamō guņs“ (Mk. 9:44); „ōrejō tymsa, kur ir raudōšona un zūbu grīzšona“ (Mt. 9:12).\n7. Kas byus nūtīsōts uz cīsšonom eļnē?\nIk kotrys, kas mērst kai Dīva īnaidnīks, tys ir, kas mērst nōveiga grāka stōvūklī.\n„Kas grākōj, tys nu valna“ (1. Jņ. 3:8), tōpēc tī peļnej, lai tyktu sūdeiti leidzeigi valnam (sal. Mt. 25:41).\n8. Kaidim mūku veidim ir padūti pazudynōtī?\n1. Pazudynōtī pōrdzeivōs īkšejōs cīsšonas un izmysumu, dūmōjūt par ļaunu, kaidu ir darejuši un par žēlesteibom, kaidas nav izmontōjuši (Gudr. 5:1—15; Mt. 8:12);\n2. jī cīss naizsokamas skumes un bādas, zynūt, ka sovas vaiņas dēļ, ir pazaudējuši dabasu svātlaimi, dēļ kaidas beja radeiti (Lk. 13:25—28);\n3. jī pōrdzeivōs myužeigas šausmas par baigū sabīdreibu, kaidu sastōdeis vaiņu un pazudynōtūs namiteiga klōtīne (Mt. 25:41); un\n4. jī cīss drausmeigas mūkas un osas sōpes, bez kaidom cereibom uz mīrynōjumu voi beigom, tōpēc, ka „jūs tōrps namērst un guņs nadzīst“ (Mk. 9:45; Atkl. 20:9—10.\n„Nūmyra ari bogōtais un tyka paglobōts eļnē. Mūkas cīzdams, jys pacele sovas acis un tālīnē īraudzēja Abrahamu un Lazaru jō klēpī. Tod jys sauce, saceldams: „Tāv, Abraham, apsažāloj par mani un syut Lazaru, lai jys sova pērsta golu yudinī īmērcis, dzesej munu mēli, jo es cīšu mūkas šamōs līsmēs..." (Lk. 16:22—24) — tai par eļni runoj Jezus.\n9. Nu kurīnes mes zynom, ka eļnes mūkas ir myužeigas?\nTū mes zynom nu Kristus un apostolu skaidrim vōrdim, kai ari nu skaidras un namaļdeigas Bazneicas mōceibas, kura svineigi nūsūda maļdeigōs tūs heretiku mōceibas, kas apgolvoj, ka vaina un pazudynōtūs cīsšonas reizi laiku tecējumā izabeigs.\n„Ejit prūjom nu manis jyus nūlādātī ... un šī īīs MYUŽEIGAJŌS mūkos“ (Mt. 25:41., 46); „Lobōk tev klybam īīt myužeigō dzeiveibā, nakai tev divi kōjas un teic īmasts eļnē, NAIZDZĒŠAMĀ GUNĪ, kur jūs tōrps namērst un guņs naizdzīst“ (Mk. 15:44—45). „Un jūs mūceibu dyumi kōps uz augšu myužeigi myužam“ (Atkl. 14:11).\n10. Kōpēc pazudynōtūs dvēseļu mūkas ir myužeigas?\nTōs ir myužeigas:\n1. tōpēc, ka bezgaleigas Dīva majestates apvaiņōjums pīprosa nu jō taisneibas strōpi bez gola;\n2. tōpēc, ka tī, kas mērst nōveiga grāka stōvūklī, palīk uz myužim nūsacītynōjuši grākā;\n3. tōpēc, ka Dīvs sovā svātumā na mozōk īneist grāku, kai mīļōj vysu,kas lobs, tōdēļ myužeigi strōpej ļaunumu, taipat kai myužeigi gūdolgoj tykumu un\n4. tōpēc, ka vīneigi myužeigūs strōpu draudi ir pīteikūšs leidzeklis cylvāka atturēšonai pat nu nūslāpta grāka.\nDīvs parōdēja mums sovu žālsirdeibu ari radeidams eļni, ar kū jys gribēja myus atturēt nu ļauna (sv. Jōņs Chryzostoms).\n11. Voi vysu pazudynōtūs cīsšonas byus vīnaidas?\nNā. Tōpēc ka ik kotrys cīss samārā ar sovim grākim un nalīteigi savolkōtom žēlesteibom, kaidas kuram beja pīškērtas.\n„Cik tei (Babilona) sevi gūdynōja un greznōjōs, tikpat dūdit tai mūku un bādu“ (Atkl. 18:7). „Nu kotra, kam daudz dūts, daudz ari praseis“ (Lk. 12:48).\n12. Voi vysi tī, kas ir pazudynōti uz myužeigora eļnes mukom, teik pazudynōti pošu vainas dēļ?\nJā, tōpēc, ka vysi cylvāki varātu byut laimeigi uz myužim, jo grybātu izmontōt tōs pōrpylnōs žēlesteibas, ar kaidom Dīvs jūs apdōvynoj. Uz elni īt tikai tī, kuri ar sovu dzeivi rōda, ka jī grib uz turīni īt.\nDīvs „grib, lai vysi cylvāki tyktu izpesteiti un atzeitu patīseibu. Jo vīns ir Dīvs, un vīns ir vyāutojs storp Dīvu un cylvākim — Cylvāks Kristus, kas sevi nūdeve, lai byutu izpērkšonas moksa par vysim“ (1. Tim. 2:4—6). „Cylvāka prīškā ir dzeiveiba un nōve, kū jys sev izvēlēs, tys jam tiks dūts“ (Ecclus. 15:18).\n13. Kū mes saprūtam zam četrom pādejōm litom?\nZam četrom padejom lītōm mes saprūtam nōvi tīsu, eļni un dabasūs.\n14. Kaids lobums mums nu četru pādejūs litu pīminēšonas?\nMynātōs pādejōs lītas, saskaņā ar Svātim Rokstim, ir sekmeigs leidzeklis izasorgōšonai nu grākim un izbēgšonai nu myužeigōs pazusšonas.\n„Vysūs tovūs dorbūs pīmiņ par tovom pādejōm lītom, un ari nikod nasagrākōsi“ (Ecclus. 7:49).\n15. Ar kaidu vōrdu mes nūslādzam „Es tycu“?\nTū mes nūslādzam ar vōrdu „Amen“, kas zeimoj: „Tai tys ir“ voi „Lai tai ir“.\n16. Kōpēc mes nusladzam „Es tycu“ ar šu vōrdu?\nLai pasaceitu, ka mes stypri ticim vysam tam, kas ītylpst divpadsmit „Es tycu“ gobolūs voi punktūs, un ka mes asam nūlāmuši dzeivōt: saskaņā ar šū ticeibu un tamā nūmērt.\nNB: Bīži, seviški kārdynōjumu laikā, lai pīminim šōs nūpītnōs patīseibas: „Vīnreiz pazudis, uz vysim laikim pazudis“ voi: „Ocumirkleiga prīca (grēceiga bauda) sagōdoj myužeigas mūkas, bet eislaiceigas cīsšonas — myužeigu prīcu“, kai ari šūs Kristus vōrdus: „Dabasu vaļsteiba cīš varu; un tī, kas varu pīlītōj (pret sevi, na pret cytim), īgyun tū“ (dabasu vaļsteibu) (Mt. 11:12).\nSt. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — Par pādejōm lītom


Latgaliski dzīduot Reigā?! – Latgolys Studentu centrs\n21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē.\nIdejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs vītu dzīšmu boguoteibu. Latgolā kotrā vītā teik dzīduotys tuos pusis dzīsmis, nu Reigā sasateik latgalīši nu vysom Latvejis molom, deļ tuo ite varātu sasatikt ari dažaidu pušu latgaliskuos dzīsmis.\nTod nu puļceņā teik aicynuots kotrs Reigys latgalīts ci gosts, kas grybātu pīsavīnuot dzīduotuojim. Mārgys i puiškini. Pīredzei navā nūzeimis, golvonais, ka ir gribiešona. Reizē vuiceisimēs, reizē atsateistēsim, reizē izzynuosim vaira. Dzīduošonu i repertuaru dasavērt ir pīkrytuse jaunuo etnomuzykologe Marta Vaivode nu Preiļu pusis. Nu suoku tys vyss tik deļ sovys prīcys i repertuara, nu varbyut ar laiku ari cytu cylvāku prīcynuošonai.\nKa ir iņteress, jem leidza sovu dzīsmi (ka ir kaida pyurā) i sasateikam 21. majā 18:30. Sasatikšona paradzāta Reigys centrā. Kur taišni? Roksti ci zvoni Edeitei edeite@lgsc.lv ci 29509672, jei Tev vysu rozstuosteis.\n“Latgale. Trīs stāsti” Daugovpiļs birojā


Pyrmuos pošu latgalīšu izdūtuos gramatikys autoram – 140 - lakuga.lv\nKarteņa: Skryndu dzymtys muzeja arhivs\nTemys: gramatika, latgalistika, latgalīšu leksika, latgalīšu volūda, Ontons Skrynda, ortografeja, Pīters Strods\nOntons Skrynda, jaunuokais nu bruoļu, dzims tūreizejuo Daugovpiļs apriņča Leiksnys pogosta Līpu Mukānūs 1881. gods 2. oktobrī piec vacuo stila, piec jaunuo – saīt 14. oktobris. Par juo eisū myužu i dorbuošonūs tautīšu lobā skaitit ITE, par juo sastuodeitū i izdūtū pyrmū latgalīšu dzejis antologeju i juos faksimilizdavumu – ITE. O. Skryndys 1908. godā izdūtuo “Latwìšu woludas gramatika” palyka par latgalīšu raksteibys normativū pamatu da 1929. godā pījimtūs pareizraksteibys nūsacejumu. Kuri ir tī pryncypi, kas latgalīšu raksteibā paturāti vairuok par 100 godim, kuri izaruodejuši klaidys, kas kaviejuši latgalīšu pareizraksteibys atteisteibu iz prīšku, kai atsaškir termini i leksika?\nLatgalīšu gramatikys leidz O. Skryndai\n19. godu symta latgalīšu gramatikys ir jezuitu saraksteitys – t. s. Jezupa Akeleviča “Grammatyka Inflansko-Łotewska” (1817), Tomaša Kosovska “Gramatyka Inflantsko Łotewska” (1853). Tok juos naskaita par originaldorbim, jom pamatā ir Jana Rimkeviča 1810. goda rūkroksts. Vēļ ir plašuoka apjūma anonima autora gramatikys “Sposobi Pisania y Mówenia Łotewskim Językem” manuskripts (1817). Ituos gramatikys saraksteitys pūļu volūdā i paradzātys bazneickungim nalatvīšim vītejūs ļaužu runys praktiskai apgivei.\nNu pošu latgalīšu saraksteitūs gramatiku pyrmū pīmiņ Fraņča Trasuna gramatikys rūkrokstu nu apmāram 1887. goda, kas nav atrosts. Piec profesoris Lidejis Leikumys, Pītera Smeļtera eipašumā asūšs ituo manuskripta nūroksts bejs izlykts apsavieršonai vēļ 1935. goda 29. maja Latgalīšu gruomotu izstuodē Rēzeknē. Partū O. Skryndys 1908. goda izdavums pīzeistams par pošu latgalīšu pyrmū nūdrukuotū gramatiku.\nSkryndys izdavums palyka par normativū ceļvedi latgalīšu raksteibā 20. g. s. suokumā. Juo symtgadē tyka īsuokts storptautyskūs latgalistikys konferenču cykls, kas viesturē paliks par plotu sūli Latgolys i vysa latgaliskuo izpietē. Iz pyrmū taidu saīšonu latgalisti (latgaliskuo pietnīki) puļcējuos Sanktpīterburgā – gramatikys izdūšonys vītā, viesturiskajā latgalīšu atmūdys, kulturys i izgleiteibys centrā.\nKas nu Skryndys gramatikys pryncypu “palics” myusdīnu pareizraksteibā\nO. Skryndys gramatika lelā mārā bolstuos 1907. goda 17. augustā Rēzeknē latgalīšu inteligencis sapuļcē pījimtūs atzynumūs par raksteibu. “Latgolas Škola” (1935, nr. 3) roksta, ka tī “pīsadalējuši 10 bazneickungi – (bkgs K. Skrynda, N. Rancāns, P. Smelters, Fr. Trasuns, J. Velkme. Gr. Začs, F. Laizāns, Tūkišs un c.) un trejs studējušos jaunotnes porstōvi (Ontons Skrynda, Fr. Kemps un Ont. Laizāns)”. Kas ir tys, kas latgalīšu pareizraksteibai soveigs jau vaira kai 100 godus i teik paturāts nu ituos gramatikys da myusu dīnu?\nNasaverūt, ka 2007. goda Latgalīšu raksteibys nūsacejumi alfabetā paredz burtus “f” i “h” baltim svešu skaņu atveidei (svešvolūdys školā tok vuica!), myusdīnu tekstūs pasaruoda i “telefons”, i “telepons”. Jau Skryndys gramatikā ir “f” i “h” (storp “h” i “ch” tūlaik rokstūs pastuovēja atškireiba, tok gramatikā tys nav apsavārts). Skrynda pīzeist, ka izrunoj ituos skanis par p, g, k, kai vuordūs “Kristus” voi “Prancs”, tok zynuotnis terminus, kai “geografija”, “fizika”, latgalīts izrunoj ar pareizom skaņom. Parkū vēļ myusdīnuos juoroksta “telepons”?\nSkryndys gramatikā pyrmū reizi teik runuots par t. s. puorskanis lykumu – patskaņa kvalitati vuordā nūsoka vuorda beigu vokalisms. Itys ir tys nu tūs vaicuojumu, kur kotrā izlūksnē vārojamys atškireibys, zynoma nūbeide nu sistemys, reizē ar tū naizprasšona. Vāluok Pīters Strods par itū raksteis: “Dr. O. Skrindas gramatikā ir patīseibā tikai īvadejums patskaņu maiņas lykumā, bet tā atrysynājums praseja daudz pyuļu, jo nu šō lykuma ir plaši izjāmumi. Šī izjāmumi radēja lelas golvas sāpes latgaļu dialekta lektoram skūlātāju kursūs 1921.–1923. godūs Rēzeknē. Vyspōrejais lykums ir, ka vōrdu patskaņas saknē ir atkareigas nu vōrdu golūtnem, prūti: jo vārdam ar meikstū patskaņu saknē (a, e, i) teik pīvīnōta golūtne ar cītōku patskaņu, tad ari saknes patskaņa pīsamāroj tai un porsavērš cītōkā, pīm. maļt-moldams-molts-moltu, meklēt-maklādams-maklāts-maklātu, spēlēt-spālādams-spālātu u. t. t. Jo turpretim vōrdam ir cītō patskaņa saknē, bet nōk klōt golūtne ar meikstōku patskaņu, tad ari saknes patskaņa (o, a, y) pārsavērš atteiceigā meikstākā, prūti, (a, e, i), pīm. golds-gaļdeņš, kolns-kaļneņš, dāls-dēleņš, sāta-sēteņa, lyns-lini, klybs-klibi, zyrgs-zirgi, lyku-liki-licējs u. t. t.\nPret šaidu vyspōrejū lykumu rodōs pōrōk daudz izjāmumu, un lykōs, ka nabyus īspējams šū vyspōrejū lykumu atstōt spākā.” (“Rokstu krōjums latgaļu drukas aizlīguma atceļšonas 40 godu atcerei”, 1944, 367) Tū izadeve.\nTaipat jau 1908. goda gramatika paradz taidus šudiņ latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibuos vuicomus “seikumus” kai nanūteiksmis leidzskaņa paturiešona izskanis “-šona/-šonuos” prīškā; atgrīzeniskuo morfema “-sa-“, na “-si-“: “apsažàlot”, na “apsižalot”; daudzskaitļa lītvuordu golūtnēs rokstom “i”, koč izrunojam “y”: “kolni”, na “kolny”. Voi tī ir seikumi? Vysys tuo gramatikys lītys, kas tyka pareizi izprostys i nūformulātys jau O. Skryndys gramatikā, izaruodeja atrysyunuotys ari deļ P. Stroda i L. Leikumys.\nVydsdialekta “slīdēs nūvierzeituos” pamatlītys\nItī nav puormatumi Ontonam, byusim jam pateiceigi, ka jis pasajēme i nūstruoduoja da gola vasalu gramatiku. Varbyut, ka jis nabyutu ituo izdarejs, vyspuor taidys gramatikys natyktu saraksteits. Tok par gramatikā paustim pīzynumim atbiļdeibu vajadzātu likt iz vysim ortografejis vaicuojumu sprīsšonā saguojušajim, dažys lītys ir radejušys tuoluokys problemys.\nVīns nu pamatvaicuojumu ir izskaņu i golūtņu tyvynuošona vydsdialekta latvīšu volūdai. P. Strods par tū roksta: “Dr. O. Skrinda sovā gramatikā pyrmū problemu ir īvadejis uz šaidom slīdem: vōrdu saknē paturēt latgaļu dialekta formas, bet golūtnēs [izskaņuos – S. Ū.] vidējō dialekta (ība, īca, īgs, īga, īts, īte, iņš, inia u.c.) pīm. dzeiviba, škeistība, sōļnīca, myužīgs, brōlīts, boltiņš u. t. t. Vālokās ortogrāfijas konferences (1917. g., 1921. g. un 1923. g.) šymā vērzīnī ir stypri vīn progresējušas, un tai ir rodusēs jauna latvīšu volūdas izlūksne rokstus: saknes latgaļu dialektā, bet golūtnēs vidējō dialekta.”\nPatīseibā, 1929. goda latgalīšu pareizrakmiesteibā itū da gola napagrīze pareizajuos slīdēs – pīdiekļus gon raksteja latgaliskus, golūtnis nā. Pi sīvīšu dzimtis golūtņu “-as”, “-es” vīnskaiļa genitivā i daudzskaitļa nominativā dajiukušajim izaruodeja gryuši pījimt runai vairuok atbylstūšuos “-ys”, “-is”: “lopas – lopys, egles – eglis”. Varbyut 20. g. s. pyrmuos pusis latgalīšu ortografejis liemiejim latgalīšu raksteibys tyvynuošona t. s. baltīšu izlūksnei bejuse obligata praseiba?\nGramatikā lītuotī pūliskuos grafikys elementi leidzskaņu meikstynuošonā, kai, pīmāram, “skania”, ci treis intonacejis zeimis (à á â) patskaņu garumu apzeimiešonā, taipat pīzynums, ka vajag garumu paruodeit raksteibā viņ tī, kur tys roda puorprotumus, naizturēja laika puorbaudi. Školuotuoji kursūs 20. godu suokumā uzstuoja, ka iz vysim garajim patskanim juolīk vīna veida garumzeime.\n“Ļaunuma sakne” gramatikā\nĪprīšk apsavārtuos lītys ari tod, kod tyka vierzeitys napareizuos slīdēs, vysmoz tyka izprostys. Skryndys gramatikā ir īsāta tei siekleņa, nu kurys izauga 1929. i 2007. goda pareizraksteibys normu lelais pretrunu i streidu auglis, 90. godūs apvainuojumi skanēja leidz dzimtinis i seņču nūdeveibai vīnai pusei, leidz tymsūnim i atpakaļruopulim ūtrai pusei. Tys vyss deļ atškireigu redzīņu, kai apzeimēt divskani “uo”.\nSkryndys gramatikys normu liemeji divskaņus “uo” i “ie” vyspuor nav atpazynuši par divskanim, tūlaik “ie” ari baltīšu rokstūs apzeimēja ar grafemu “ee”. Tuolaika latgalīšu inteligentim cara laiku školā pyrmuo gramatikys sistema, lai kaidys volūdys jī īsavuiceitu vēļ, tyka īlykta krīvu. Tī nav ni garūs patskaņu, ni divskaņu, tys varēja byut īmeslis tam, ka par raksteibu lemt saguojušī latgalīši naspēja pareizi izsprīst dzymtuos volūdys skaņu sistemu.\nTaišni partū divskaņs “uo” teik apzeimuots kai patskaņs ar garumzeimi, na diveju burtu savīnuojumu. Piec tam Strods atsazeis, ka vajadziejs gon raksteit “kuoja, muoja”, bet “sabīdreiba tam nav gotova”. Itī vuordi patīseibā nūzeimej, ka tuolaika gudruokī latgalīši nūsabeida atsazeit, ka ir pīļuovuši lelu klaidu, itei baile, kas cyts, lykuse steivi turētīs pi “ō” i nūdavuse paaudzem iz prīšku turēt naījimtu itū latgalīšu gramatikys “cītūksneiti”.\nStroda vadeitajai komisejai naizadeve raksteibā īvīst ari “ie”, kas adekvati paruodeitu divskani. Izaruodeja, ka puorskani deļ škiert “ie” i “ē” vajag pat storp vīnys paradigmys formom, kai, pīmāram, “kavieju” i “kavēja”. Puoruok sarežgeiti, lobuok raksteit vysur vīnu “ē”, tai ari vuordi ar divskani “ie” saknē tyka raksteiti “pērts”, “pērsts”, “zērņs” i tml. Ka izreiz, jau O. Skryndys gramatikā, tyktu “ie” pīzeits par divskani, juo raksteiba drūsai tyktu izlamta ar div burtim.\nInteresanti latgalīšu vuordi\nKūpumā gramatikys pīmāru leksika napuorsteidz, te atrūnami ari šudiņ pazeistami vuordi: “sewkurs”, “suplok”, “sonim”, “ìpakal”. Interesants vuords redzīs “kniostums”, ni latgalīšu vuordineicuos, ni tekstu korpusā “kņostums” nav atrūnams. Napaleidz ari cytu volūdu vuordineicys’: lītuvīšu interjekceju “kniost” lītoj pi pieškys atsajiegšonys, a pūļu “knot” nūzeimoj degli.\nItī skaidruojumi nader vuorda kontekstam: “Brížam gadèjós pyrmù reizi dzert nu upes. Pisalìcis, jis ìraidzèja upê sowus skaistùs zoròtus rogus. “Cik spàka un kniostuma dadùt man šitì rogi,” dùmòja bríds yudenî wardamís..” Varbyut jū var paleidzēt izskaidruot vuocu “knorrig” ‘zarains; mozgains’ i “der Knorren” ‘zarains stumbyns, mozgains izaugums’.\nVēļ nu šudiņ nalītuotu vuordu juopīmiņ: “obligatorisks”, kū lītojam kai “obligats”, taipat “òrinias”, “òres” ‘klaja vīta, apstruoduota, īkūpta zeme’, “pòrwàsynot” ‘izvādynuot’ (“Mòte gul’ pòrwàsynotâ kambarî.”), kai radzams nu pīmāru, tūlaik par laksteigolu sacejuši, ka jei na dzīd voi pūgoj, a syt. Tū pošu atrassim ari F. Trasuna tekstūs.\nDūmojams, vairuoki sinonimi termini paturāti, kab ītruopēt vysim ortografejis sapuļcē pīsadalejušajim, pīmāram: sillaba, balsìns ‘ziļbe’; patskanias ‘patskani’; leidzskanias aba saskanias ‘leidzskani’; saliktas patskanias aba diwskanias aba diftongi; burti aba literi; pasakne, ìbalsins ‘prīdieklis’ i tml.


Denver nagets majls plamli dzerami grant nikola jokic fakundo kampaco | Sport | Košarka\nOTIŠAO JOKIĆEV SAIGRAČ KOJI NAS JE NERVIRAO: Denver "čisti" budžet za nova pojačanja! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n21.11.2020. / 07:19\nDenver Nagetsi spremaju rekonstrukciju tima za narednu sezonu, a veliki deo budžeta je oslobođen pošto je Majls Plamli napustio Nagetse.\ndenver Nikola Jokić nba real madrid


Kulturys īsacejumi Latvejis 103. dzimšonys dīnys nedeļai nu Vaļsts prezidenta kancelejis - lakuga.lv\nTemys: Anita Bistere, izstuode "Puori slīkšņam", Latgolys kulturviesturis muzejs, Rūta Kaminska, sakralais montuojums, Stompaku pūra styga, Vaļsts prezidenta kanceleja\nVysim myusu portala skaiteituojim sveicīņs Vaļsts svātkūs i lobuokais vieliejums – lai pīsapylda myusu himnys lyugšona “Dievs, svētī Latviju!”. Portals lakuga.lv 18. novembra, Latvejis Republikys proklamiešonys dīnys, nedeļai treis kulturys īsacejumus palyudze nu Vaļsts prezidenta kancelejis – kas vaļstiskuma sviniešonys nedeļā izceļams Latgolys montuojumā voi myusdīnu kulturys pīduovuojumā? Vaļsts prezidenta kanceleja īsoka Latgolys kongresa symtgadei veiduotu izstuodi, gruomotu par sakraluos arhitekturys i muokslys montuojumu, Stompaku pūra stygu.\nIzstuode “Puori slīkšņam”\nGastejūt Rēzeknē, nūteikti vārts apmeklēt Latgolys Kulturviesturis muzeju i pasakavēt tematiskajā izstuodē “Puori slīkšņam”. Par gūdu Latgolys kongresa symtgadei 2017. godā topušajā izstuodē sevkurs var izzynuot kū jaunu par Latvejis vaļsts tapšonys procesim, verūtīs iz jim nu Latgolys perspektivys.\nBez Latgolys kongresa lāmumu 1917. godā Latvejis i latvīšu nacejis liktini byutu bejuši cytaiduoki, partū myusu viesturiskajā atmiņā juobyun daudz vairuok zynuošonom par latvīšu zemu apsavīnuošonu vīnuotā Latvejā i vaļstsveirim, kuri tū sekmiejuši i eistynuojuši.\nMuzeja specialisti padarejuši izcylu dorbu, kab, puorkuopūt par simbolisku kinoteatra “Diana” slīksni, varātu izjust viesturiskuo kongresa gaisūtni i izprast politiskuos nūtikšonys Latgolā, tai lamūt par Latvejis tapšonu.\nAndra Viduleja duovynuojums – 1917. gods Latgolys kongresa karūgs. Karteņa: Aleksandrs Bondarenko, LKM “Facebook” konts\nP. S. Latgolys Kulturviesturis muzejā izstuode “Puori slīkšņam” niu apsaverama samazynuotā apjūmā kai pastuoveiguos ekspozicejis daļa, ar dažim juos materialim var īsapazeit itymā video.\nGruomota “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums vēsturiskajos Balvu un Ludzas rajonos”\nĪsokom garajūs vokorūs izpieteit i pavasar kai breineigu ceļvedi izmontuot naseņ izdevnīceibā “Neputns” izguojušū gruomotu “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums vēsturiskajos Balvu un Ludzas rajonos”. Kruošni ilustrātajā gruomotā ir apkūpuoti stuosti par Zīmeļaustrumu Latgolys katuoļu, luteraņu, pareizticeigūs, vacticeibnīku i Mozus ticeigūs sakralajom ceļtnem, jūs viesturi, arhitekturu i muokslys vierteibom. Gruomota ir daļa nu izdevnīceibys “Neputns” serejis “Mākslas pieminekļi Latvijā”. Itys Latgolys bazneicu muokslai i arhitekturai veļteitais nūslādzūšais izdavums papyldynoj jau īprīškejūs godūs publicātuos gruomotys par Rēzeknis, Daugovpiļs, Kruoslovys i Preiļu piļsātu i rajonu sakralajom ceļtnem. Tū paveikušys Rūta Kaminska, zynuotniskuo redaktore i autore, sadarbeibā ar Anitu Bisteri.\nGruomotys vuoks. Publicitatis karteņa\nStyga iz Stompaku partizanu nūmetni\nSovutīs AS “Latvijas Valsts meži” izveiduotuo styga iz Stompaku partizanu nūmetniir na viņ skaista pastaiga Zīmeļlatgolys mežu skaistumā, a tys ir ari simboliski ītiļpeigs ceļš iz nacionaluos pretuošonuos kusteibys viesturis īpazeišonu i puordūmom par tū, cik duorga i svāta ir Latvejis vaļsts naatkareiba. Stompaku purā 1945. gods 2. martā Latgolys nacionalī partizani izceineja leluokū kauju pret padūmu okupacejis karaspāku par myusu vaļsts naatkareibys atjaunuošonu.\nPyrma dūšonuos ceļā nu sātys “deikstuovis” juopajam gumejnīkus, vylnys zeču puori i juoapsavalk syltai. Ka mežā snīga gona daudz i ir pīsaļs, tod ir eistuo šaļteņa dūtīs iz nacionalūs partizanu nūmetni ar slēpem. Bunkuru vītys ir īzeimātys dobā, i vīnā nu jūs beja pat īkuortuota nalela bazneiceņa.\nNacionalūs partizanu viesturis izpieti Bolvu nūvodā i Zīmeļlatgolā var turpynuot Annys Āzis Meža muzejā Žeigurūs, apsastuot pi Stompaku pūrā krytušūs partizanu pīminekļa aiz Viļakys katuoļu bazneicys i tod dūtīs iz nacionalūs partizanu pīminis vītom Tiļžys mežūs.\nKarteņa: Styga iz Stompaku partizanu nūmetni, foto Edeite Husare/lakuga.lv


Species Neoclytus irroratus - BugGuide.Net\nSpecies Neoclytus irroratus\nSpecies irroratus (Neoclytus irroratus)\nNeoclytus irroratus (LeConte)\nOrig. Comb: Clytus irroratus LeConte 1858\nirroratus - Latin for 'sprinkled with dew' (1)\nCA-TX / Mex. to C. Amer. (3)\n3. A Photographic Catalog of the Cerambycidae of the New World\nContributed by Mike Quinn on 23 August, 2009 - 8:11pm\nLast updated 7 September, 2014 - 10:40am


Cik reali Daugovpiļs Universitatei saglobuot sovu statusu? / LR1 / / Latvijas Radio\nItūreiz raidejumā diskuseja ar izgleiteibys i zynuotnis ministri Ilgu Šuplinsku i Daugovpiļs Universitates rektori Irēnu Kokinu par satraukumu, kas samiļzs piec aizvadeitajā nedeļā Saeimā ūtrajā lasejumā apstyprynuotajim grūzejumim Augstškolu lykumā.\nKriterejs par minimalū studentu skaitu augstuokuos izgleiteibys īstuodem, kas gryb saglobuot universitatis statusu, apsprīsts jau nu lykuma topšonys pyrmsuokumu, tok niu izakristaliziejs, ka praktiski tys maineis diveju voi treis regionalūs universitašu dzeivi.


Škilbānūs var īpazeit kaļva dorbu - lakuga.lv\nTemys: Igors Trešutins, kaļvs, omoti, Sintija Augustova, Škilbani\nIgors Trešutins nu Viļakys nūvoda pošvuiceibys ceļā ir apgivs metalkaļšonys muokslu i niu interesentim pīduovoj īspieju piec uorkuortejuo stuovūkļa beigom īpazeit kaļva dorbu kluotīnē.\nKaļvs Igors Trešutins nu Škilbānu ir realiziejs projektu par metalkalieja nūjumis izveidi dzymtajā pusē. Projektu atbaļstejuse Viļakys nūvoda dūme, idejis eistynuošonā ar leidzfinansiejumu pīsadalejs ari pats Igors. Projekta aktivitatēs izveiduota metalkalieja darbneica aba smēde. Apmaklātuojim ir īspieja na tikai apsavērt, kai nūteik metala apstruodis process, bet ari nūpierkt Igora taiseitūs suvenirus.\nIgors metalkaļšonys jūmā dorbojās jau 10 godus i pats stuosta, ka juo darbeiba metalkaļšonā aizasuoce aiz nazinis.\n“Napatyka muns tūreizejais dorbs, nazynuoju, kū dareit iz prīšku, suoču dūmuot par jaunu, naparaudzeitu nūdarbi i tai atrodu metalkaļšonu. Četrus godus muocejūs, piec tam tikai suoce nazkas saīt,” stuosta Igors.\nAmatnīka dorbus var redzēt Viļakā, pīmāram, garuos laternys Viļakys katuoļu bazneicys prīškā ir Igora rūku dorbs. Bolvu regiona kulturviesturis datu bāzē daīmama informaceja par tū, kai Igora dorbi ir sasnāguši ari tagadejū Latvejis prezidentu Egilu Levitu. Viļakys dūmis prīkšsādātuojs Sergejs Maksimovs prezidentam duovynuoja Igora taiseitū svečturi.\nIgoram vysvaira pateik nu metala kaļt pyuču (pūķu), uožu i suņu golvys. Dorbs ir juoizdora precizi, tys ir smolks i sarežgeits, bet tys Igoram saguodoj vysvaira prīcys. “Pats gryutuokais metalkaļšonys dorbā ir ideju i fantazejis tryukums,” stuosta Igors. “Nu cytys pusis, fiziskais dorbs ir gryuts, bet pi tuo var pīrast.”\nIgors Trešutins kūpā ar prezidentu Egilu Levitu. Karteņa: balvurcb.lv\nMetalkaliejs atzeist, ka vaira par pīcom stuņdem atsarast darbneicā jis navar – tryukst energejis. Koč i dorba dīna smēdē ir saleidzynūši eisa, smogais dorbs pajam vysus amatnīka spākus.\nVysim tim, kas grib paraudzeit sevi metalkaļšonys jūmā, Igors īsoka nūteikti paraudzeit, bet nadaspīst sevi tū dareit puori spākim, i vielej iztureibu.\nInteresentim ir īspieja gastēt meistara darbneicā Škilbānūs i īpazeit kaļva omota viesturi i nūzeimi myusu dīnuos.


Nūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi - Jaunumi - UpītieDzeiveJauka\nNūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi\n19. novembris, 2019 pl. 11:31, Nav komentāru\nUpītes kulturtelpa, kas taišni pyrma goda tyka īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā, ir daļa nu viesturyskuo Abrenes apriņča i unikala ar saglobuotū i dzeivū Zīmeļlatgolas latvīšu (latgalīšu) kulturas montuojumu, tradicejom i volūdu. Upītes kulturtelpas suokums – 20. gs. 30. godi, bet 40.–50. godūs, izaveidojūt kolhozim, tyka radeits pamats Upītes cīmam, kas atsarūn centrā vacajai kulturtelpai, kū veidoj lelī cīmi. Upīte ir pazeistoma gon ar Zīmeļlatgolai rakstureigū folkloras montuojuma globuošonu i aktivu populariziešonu, tei sovulai beja dzejnīka i nūvodpietnīka Ontona Slišāna darbeibas vīta, kai ari myusu dīnuos Upīte ir vīna nu aktuovuokūs latgaliskūs nūtikšonu vītu Latvejā, reikojūt kai vacuokū latgalīšu dzejas i muzykas festivalu “Upītes Uobeļduorzs”, folkloras festivalu “Lipa kust” i cytas nūtikšonas. Kab gūdynuotu ituos kulturtelpas kūpiejus, veicynuotuojus, atbaļsteituojus i leidza jutiejus, pyrmū reizi Viļakas nūvoda Upītē teik reikuoti lelī svātki “Gūdi”, kurūs vēļ nabejušā veidā sasaveis tradicionalais ar myusdīneigū gon mutvuordu i amatnīceibas, gon kulinarajā Upītes kulturtelpas montuojumā. Svātku koncertā 22. novembrī 19.00 pīsadaleis grupas “The Sound Poets” solists Jānis Aišpurs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes muzykas vydsškolas pyutieju orkestris, bet koncertu vadeis Māris Susejs. Piec koncerta svineiguos daļas byus balle i daņči ar grupu “Celinieki”.\nNamaterialuos kulturas montuoja centra “Upīte” direktors Andris Slišāns par svātku “Gūdi” idejas rosšonūs soka: “Ideja par ituodim svātkim roduos jau seņ, tik nazkai nasaguoja pīpiļdiet, bet itūgod ir tys eistīs gods i eistuo dīna! Jubileja vīnam godam Namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā ir lobs laiks, kab izlyktu punktu iz “i” tam, kas jau padariets, i suoktu jaunus i ambiciozus projektus. Gribīs tuodūs svātkūs pasciet paļdis vusim, kuri veicynoj, atbolsta i jiut leidza Upītes puses kulturai.”\nPa Pāduom 3.raidejums\nPa Pāduom 2.raidejums\nKas ir #PaPāduom


Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, […]\n15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive | 1 Comment\nTyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC projekti, LgSC sadzeive | 1 Comment\nJaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]\nPar tū, kū latgalīši dora aiz leluo prūda jeb Amerikā, variesi uzzynuot 5. decembrī LgSC Reigys birojā (Antonejis īlā 8 – 3/6) 18:00. Itūreiz par sovim pīdzeivuojumim i dorba gaitom stuosteis LgSC bīdrs Ivo Brūvers.\nFolklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza.\nLatvejis Gruomotizdevieju asociacejis reikuotū Reigys Gruomotu svātku laikā 6. oktobrī 14:00 stuņdēs Reigys Kongresu noma Mozajā zalā byus rokstūšūs latgalīšu sīvīšu laiks. Pasuokumā „Sova ustoba” pīsadaleis latgalīšu dzejneicys i rakstineicys Anna Rancāne, Iveta Ratnīka, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga, Ireta Čekse i Dagneja Bramane. Atsasaucūt iz Virdžinejis Vulfys tezi — kab sīvīte raksteitu, jai ir vajadzeiga sova […]\n25. augustā Raiņa muzejā Juosmuižā (Preiļu nūvoda Aizkalnē) 17.00 nūtyka literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Pasuokumā ar sovim tekstim pīsadaleja Zaiga Lāce, Raibīs Suņs, Valentins Lukaševičs, Dagneja Bramane, Jurs Viļums, nu ar muzyku – Jurs Vucāns (nu grupys „Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu”), daGunchi (Guntis Rasims nu grupys „Bez PVN”), Laura Kalvāne i folklorys […]\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi, LgSC projekti, pasuokumi | Add a Comment\nLatgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]


sep 9, '209. septembra 2020 sep 10, '2010. septembra 2020 sep 11, '2011. septembra 2020 sep 12, '2012. septembra 2020 sep 13, '2013. septembra 2020\nsep 14, '2014. septembra 2020 sep 15, '2015. septembra 2020


15. A. 1152. V. Z a c h a r s k a n o 103. g. v e c a A. Š u š a M a k a š ā n u p a g a s t ā. V. P o d i s k r ā j u mā.\nVacūs laikūs bīžuok saiminīkus apcīmuoja čigoni, na kai tagad. Tagad viņus trauc vysi prūjom, lai naganeitu pļovas un namaituotu mežus. Tajūs laimes laikūs dzeivuoja vīns boguots saiminīks, bet pi juo rejā dzeivuoja našķeists gors. Tys viņam daudz labeibys pūstēja, un taipat, kas nu ļaužu palyka uz naktis rejā, tys jau beja atrasts nadzeivs : valni jū nūmūcēja. Tai tymā rejā saiminīks nikuo nadarēja, jis tai stuovēja tukšs.\nVīnā vokora laikā pi ituo pat saiminīka ībrauc divi čigoni un prosuos nu saiminīka naktsmuoju.\nSaiminīks atsoka viņim, ka naasūt pi juo vītys, bet čigoni viņu prosa: "Koč kur nabejs klāvā vai piertī, myusim vysleidza kur puorgulēt - puorguleit." Tūlaik saiminīks runoj : "Man ir vīta loba rejā, bet tī navar puorbyut nakti, tī valni var nūžņaugt."\nČigoni suoka lyugt, lai saiminīks jūs īlaiž tymā rejā, jī puorguleis. Kū darēt saiminīkam? Jis pascēja: "Nu labi, es jums laižu, bet par iznuokumim es naatbildu."\n"Paldīs," pascēja čigoni un beja cīši prīceigi, ka koč rejā vītu dabuoja. Saiminīks čigonus labi pabaruoja un vēl īdevja izdzert pa kaidai krūzai ola un taipat paruodēja, kur tei reja ir. Čigoni nikuo nu drēbu nu saiminīka najēmja, tikai lyudzja, kab jis īdūtu jīm lelu maisu, a vairuok jīm nikuo navajag. Saiminīks jīm īdevja maisu un jūs pavadēja.\nRejā čigoni pajēmja rūkūs sovus peickus un vīns un ūtrys kuojis ībuozja maisā, a golvys vīna pi ūtrys:, tai atsagula uz zemys. Vot jī guļ un runoj.\nTaišņi ap pušnaktim atskrīn daudz valnu, veras un breinuojas, kas te pa taidu breinuošonu: div golvys, a kuoju nav. Veras, veras valni, bet nikuo navar saprast. Vot jī sarunuojās skrīt pēc vacuokuo tāva, varbyut tys zynuos taidu lītu izgudruot. Tai vysi valni nūskrēja pēc sova vacuo tāva. Atnas uz rūku sovu vacū tāvu, kurijis jau daudz godu, kai naspēj staiguot, bet pats jau deveņi symti pīci godi dzeivoj uz šuo pasauļa. Vot valni pasadynuoja vacū tāvu rejā uz cepļa. Tys verīs, verīs un soka: "Deveņi symti un pīci godi dzeivuoju, bet taida breinuma nikod naredzēju, ka golvys div, a kuoju nivīnas." Čigoni nūsavāruši, nūsavāruši, kai pajem ar peickom šaustēt pa mugoru vacū tāvu, a vacais tāvs suoka klīgt, valni vysi nūsabeida un dreižuok uorā nu reja, pametja vacū tāvu. Čigoni jū šaustēja, šaustēja, naizturēja vacais tāvs un suoka prasēt, kab jū izlaistu dzeivu un pascēja: "Tī zam slīkšņa ir katleņš ar zalta naudu, tū katleņi varīt pajimt."\nTaipat vacais tāvs pazajēmēs nikod nadzeivuot tymā rejā.\nČigoni puorstuoja jū šaustēt un palaidja jū dzeivu. Uz reita atīt čigoni un stuosta saiminīkam, kas iztyka ar jīm rejā. Saiminīks breinuojuos un taipat razstuostēja, ka tī rejā ir zam slīkšņa katleņš ar zalta naudu. Saiminīks čigonus labi paboruoja un jī vysi nūguoja uz reju un tī zam slīkšņa jī atroda tū katleņi ar zalta naudu, kuru jī padalēja uz trijim pusim.\nČigoni nūbraucja pa sovu ceļi ar naudu, a saiminīkam beja lela prīca, ka pi juo rejā nav vairuok valnu. Tai nu tuo laika tymā rejā var gulēt un taipat struoduot. Vys ir mīreigi, nikas vairuok nabaidynoj.


Latgalīšu cacuani - lakuga.lv\nTemys: A12, atzinis, cacuani, Jezups Laganovskis, Žurnals "A12"\nApkūpuoja: Sandra Ūdre, žurnals “A12”\nIzaruoda, tī ir lakoniski izteicīni, originals kinīšu dailliteraturys veids. Jimūs īsiļdejs rokstommašynu ari Jezups Laganovskis (1920–1987), kura dailradē īvārojama lūma, nasaverūt iz padūmu laiku, vysod bejuse latgaliskajam i kurs vysod sovu vuordu rakstejs Jezups.\nIR TUKŠYS DĪNYS: kai izdzartys butelis; kai naizpiļdeiti sūlejumi; kai niule izroktys dūbis; kai pādejī, iz depo īmūšī tramvaji; kai atstuotys sīvys; kai skeleti dobys muzejā.\nVEĻTEIGI IR: gaideit nu muļča gudru reiceibu; praseit atpakaļ pi cyta nūguojušu sīvu; streidētīs ar najāgu; ticēt narealim sūlejumim; gaustīs par paguotnis klaidom; līt iudini iz atdzysušu akmiņu, kab dabyutu tvaiku; sepinēt, kū dareitu, ka varātu atkuortuot dzeivi; gaideit pārkiuni nu skaidru dabasu; raudzeit pagrīzt atpakaļ viesturis rotu.\nCEŅŠĀS SLĒPT: nūzīguma pādys; sovus tryukumus i natykumus; naatļautus mīlesteibys sakarus; patīsys dūmys par sovim prīšknīkim; sirdsapzinis traipus; plyku pakausi [suokumā].\nNAĀRTAI: dūt napatīsu līceibu resp. maluot, acīs verūtīs; praseit naudu nu cylvāka, kuram jau esi poruodā; pyrmū reizi puorkuopt lauleibu; ījamūt atbiļdeigu omotu, braukt tramvajā ci kaidā cytā sabīdryskā transporta leidzeklī; nūmalnuot sovu lobuokū draugu; sajimt pateiceibu, paslaveišonu ci premeju, kas pīsaīt cytam; nest iz sātu nu dorba vītys puoruok lelus prīškmatus; naizpiļdeit sūlejumu, ka esi sajiems kukuli; vysu myužu dzert iz cytu riekina.\nGRYBŪT NAGRYBŪT ŠAĻTIM DAĪT: runuot tū, kuo tu nadūmoji; atsasaceit nu pīsadaleišonys vīseibuos; maluot, kab mazynuotu sovu vaini ci raudzeitu nūveļt tū iz cytim; pacīst napareizu kritiku; atraideit skaistys sīvītis vylynuojumus; saceit golda runys; pīsadaleit nalīša gūdynuošonys svineibuos; īt pa leitu bez leitasorga.


Slovaki – Čehoslovakejis “latgalīši”? - lakuga.lv\nTemys: Arnis Slobožaņins, Čehoslovakeja, latgalīši, Latgola, slovaki, viesture\nRoksta autors: Arnis Slobožanins, viesturis doktorants Daugovpiļs Universitatē\n1993. gods 1. janvarī sovu eksistenci beidze Čehoslovakeja. Bez referenduma, bez lelu protestu i ašņa izlīšonys čehi i slovaki, politiskajim liderim vīnojūtīs, vīnā reitā pasamūda kotrs sovā vaļstī. Čehoslovakejis beigys pījimts saukt par “Samta lauleibys izieršonu” – kai atsauci iz 1989. goda mīrmīleigajim protestim pret komunistu režīmu, kas saucēs leidzeigi – “Samta revoluceja.”\nČehoslovakeja tyka dybynuota 1918. godā. Bet “lauluotī” vysod vīns ar ūtru beja naapmīrynuoti – slovaki čehus sauce par īdūmeigim, a čehi slovakus par napateiceigim. Bratislavu vysod kaitynuoja Pragys centralisms i nasariekinuošona ar Slovakejis regiona vajadzeibom. Sovpus čehi beja puorlīcynuoti, ka jī dotej Slovakeju, i jūs kaitynuoja austrumu bruoļu vys augūšuos praseibys i naapmīrynuoteiba.\n“Lauleiba” sovu pyrmū krīzi beja pīdzeivuojuse jau 1938. godā. Ūtruo pasauļa kara prīškvokorā Minhenis vīnuošonuos rezultatā čehim tyka atjimts i Vuocejai davīnuots Sudetu apgobols. Dreiži viņ Pragā īguoja nacistu karaspāks i vaļsts beidze eksistēt, palykdama par nacistu protektoratu. Slovaki izmontuoja izdeveibu i 1939. godā ar Hitlera atbolstu pasludynuoja naatkareibu, palykdami par nacistu satelitvaļsti. Tīsa gon, tys izaruodeja viņ suonsūļs, i 1945. godā ar Padūmu Savīneibys paleidzeibu lauleiba tyka atjaunuota. Čehoslovakeja niu palyka par Moskovys satelitvalsti.\nKūpdzeive aiz “dzeļža prīkškora” turpynuojuos. Čehejis komunisti apvainuoja slovakus “buržuaziskajā nacionalismā”. Vysvaira tys izapaude prezidenta i komunistiskuos partejis lidera Antonina Novotnija vaļdeišonys laikā. Jis naīredzēja slovakus, a slovaki naīredzēja jū. Varbyut ari tys ir lykumsakareigai, ka Novotniju izstyume nu omota komunisma reformators, slovaks Aleksandrs Dubčeks. Jis vede Čehoslovakeju preteimā demokratejai i gribēja vaļstī izveiduot “socialismu ar ciļvieceigu seju”. Viesturnīki skaita, ka piec 1968. goda “Pragys pavasara” apspīsšonys beja skaidrys, ka slovaki pi pyrmuos izdeveibys aizīs paceli nu sovu “lelūs bruoļu”.\nViereigs skaiteituojs jau byus īraudziejs, ka čehu i slovaku attīceibys atguodynoj latgalīšu i puorejūs latvīšu (turpmuok tekstā – baltīšu) stuostu. Ituos leidzeibys beja īraudzātys ari agruok. Viesturis olūti fiksej Fraņča Kempa, Valerejis Seilis, Mikeļa Bukša, Pšemislava Mončevska (pūļu žurnalists) izdareitūs saleidzynuojumus.\nValerejis Seilis ceļuojuma pīzeimis\n1925. godā Valereja Seile gazetā “Latgolys Škola” apraksteja sovu ceļuojumu iz Čehoslovakeju. Sprīžūt piec satura, Latgolys izgleiteibys darbineica beja davusēs īpazeit ituos vaļsts izgleiteibys sistemu. Seile roksta, ka “Slovakeja, taipat kai Latgola ir iznasuse iz sovim placim smoguoku nostu”. Seile skaita, ka “kai Čehoslovakejis, tai Latvejis dažaiduos dalis ir pīdzeivuojušys dažaidu liktini. Viesturis luosts asūt tys, ka Latgola, pasateicūt nalabvieleigim viesturiskim apstuoklim, izgleiteibys un vyspuorejuos kulturys ziņā ir palykuse stypri īpakaļ puorejai Latvejai, taipat Slovakeja ir palykuse stypri īpakaļ Čehejai, Moravejai i Silezejai”.\nKab rostu apstyprynuojumu Seilis raksteitajam, ir juopīgrīž viereiba atškireibom storp čehim i slovakim laika pūsmā nu 19. godu symta beigu da vaļsts dybynuošonai 1918. godā i juosaleidzynoj tuos ar atškireibom storp latgalīšim i baltīšim tymā pat laika pūsmā.\nVysa pyrma konstatejams fakts, ka gon Latveja, gon Čehoslovakeja tyka dybynuotys gondreiž vīnleiceigi – 1918. godā. Obejis nacionaluos vaļsts ar Rītumeiropys i ASV politisku atbolstu izaveiduoja piec Pyrmuo pasauļa kara bejušūs Krīvejis i Austroungarejis impereju telpā. Leidzeigi kai Latgolai Krīvejis imperejā nabeja sovys atseviškys gubernis, bet jei beja savīnuota ar boltkrīvu zemem Vitebskys guberņā, ari slovakim nabeja sovys administratīvi nūdefinātys zemis. Slovakejis ļauds, puorsvorā mozizgleituoti zemnīki, dzeivuoja Ungarejis karalistis sastuovā. Slovaki, leidzeigi kai latgalīši, cīte nu rusifikacejis politikys, beja pakļauti magiarizacejis politikai. Slovaku volūda beja izstumta nu školu i īstuožu. Slovakim, taipat lai latgalīšim, beja ari sovs drukys aizlīgums un ari dzymtbyušona beja atcalta vāluok nakai puorejā tūpūšuos Čehoslovakejis daļā.\nDaudz lobuokā situacejā, leidzeigi kai Kūrzemis i Vydzemis latvīši (baltīši), dzeivuoja čehi Bohemejā, Moravejā i Silezejā. Tuos beja Austrejis krūņa zemis ar daudz liberaluoku volūdys i čehu kulturys politiku. Te nabeja drukys aizlīguma, dzymtbyušona, leidzeigi kai Baltejis guberņuos, beja atcalta agruok. Čehu zemis beja ryupnīciski i ekonomiski atteisteituokys, leidz ar tū te nūtyka agruoka nacionaluo atmūda kai Slovakejis daļā.\nParalelis storp latgalīšim i slovakim meklejamys arī ticeibys ziņā. Slovaki beja stipri religiozi. Katuoļu bazneickungi beja jim vysleluokuo autoritate. Interesanti, ka taipat kai latgalīšim, ari slovakim bazneickungi pyrma Pyrmuo pasauļa kara veiduoja izgleituotuokū sabīdreibys daļu. Te var nūsaukt Slovakejis tautys partejis izveiduotuoju Andreju Hlinku voi pyrmuos Slovakejis republikys prezidentu Jozefu Tiso.\nMikeļs Bukšs saleidzynoj Latgolys kongresa rezoluceju i Pitsburgys paktu\nViesturis pietnīks Mikeļs Bukšs 1976. godā izdūtajā gruomotā “Latgaļu atmūda” pauž redzīni, ka 1917. godā beja juosekoj Franča Kempa uzstuodiejumam Latgolys kongresā i nu asūšajim baltīšu puorstuovim Z. A. Meierovica i J. Zālīša beja juoprosa paraksteits akts, kas garantātu latgalīšu pošvaļdeibys tīseibys i kuru piec tam varātu izmontuot kai juridiski saistūšu dokumentu. Bukšs atsasauc iz vīnuošonūs storp čehim i slovakim: “Taidu aktu, pīmāram, beja sarakstejuši slovaki pi vīnuošonuos ar čehim 1918. goda 30. majā. Aktu ir parakstejuši slovaku delegati nu vīnys pusis un čehu nu ūtrys. Storp čehim pyrmais paraksteituojs ir Tomašs Masariks, vāluokais Vaļsts prezidents.” Bukša pīmynātuo vīnuošonuos ir Pitsburgys leigums voi Pitsburgys pakts, kas 1918. godā tyka nūslāgts storp ASV dzeivojūšajim čehim i slovakim. Vīnuošonuos teksta saturs ir stypri leidzeigs Latgolys kongresa rezolucejis tekstam: “Mes, Čehi i Slovaki apsavīnojam naatkareigā valstī, Slovakeja sagloboj sovu pošvaļdeibu i tīsys, Slovaku volūda baudēs valsts volūdys tīseibys školuos i ikdīnys dzeivī Slovakejī itt.”\nFraņcs Kemps atsasauc iz Čehoslovakejis pīmāru 1921. godā Latvejis Satversmis Sapuļcis debatēs\n1921. goda 5. oktobra Latvejis Satversmis sapuļcis stenogramuos fiksāta Fraņča Kempa runa, debatejūt par Latgolys apgobola pošvaļdeibys tīseibu nūstyprynuošonu Satversmē: “Čehoslovaki ir vīna tauta, un ka jius gribit saceit – jī ir divejis tautys. Čehim ir sova volūda un sova literatūra, slovakim sova, bet obejis ituos tautys ir cik tyvys vīna ūtrai, ka sovā storpā var sazarunuot i sazaprast. Tai čehi i slovaki ir nūdybynuojuši apvīnuotu valsti i nūsaukuši par Čehoslovakeju. Vīna tauta divejuos izlūksnēs var dzeivuot cīši saticeigi i atsateisteit ražeigi literaturuos.” Vysapyrma ir juoatzeimej, ka Kempa puorstuovātuos Latgolys ļaužu partejis programā beja paradzāts Latgolys apgobola pošvaldeibai atsevišķs parlaments ar 30 lūcekļim, kai ari ostonis ministrejis (kūpeiga aizsardzeibys i uorlītu ministreja ar baltīšim). Kempam, taipat kai Franča Trasuna puorstuovātajai“Kristeigūs zemnīku partejai i vēļ dažim Satversmis sapuļcis dalinīkim, beja svareigi Latvejis pamatlykumā nūstyprinuot Latgoys apgobola tīseibys, taidā veidā nūdrūsynojūt Latgolys kongresa rezolucejai kontinuitati. Kemps, atsasaucūt iz Čehoslovakejis pīmāru, raudzeja paruodeit, ka piec leidzeiga puorvaļdis modeļa byutu juosavoda ari Latvejai.\nČehoslovakejis konstituceja, taipat kai Latvejis konstituceja, nanūdrūsynuoja slovakim pošvaļdeibys tīseibys tai, kai tū paredzēja Pitsburgys vīnuošonuos 1918. godā. Atškireiba beja volūdys vaicuojums – Čehoslovakejis konstitucejā beja atsevišks volūdys akts, kurs paredzēja, ka vaļsts volūda ir čehoslovaku volūda ar divejom leidzvierteigom izlūksnem – čehu i slovaku. Obejis baudeja vaļsts volūdys statusu. Daudzi viesturnīki skaita, ka čehoslovaku volūdys koncepts beja muoksleigs i lamts naveiksmei. Angļu viesturneica Merija Heimana tū pat nūsauc par “mistisku, nadabeigu veiduojumu”.\nFraņča Kempa “Dzeļža legionari” i 1939. gods memorands\nČehu i slovaku pīmāru Kemps pīvede ari protestejūt pret Kārļa Uļmana politiku pret latgalīšim 1939. godā. Fraņcs Kemps, radejis informators Aleksandrs Ārmanis i cyti latgalīši, kuri beja naapmīrynuoti ar vys pīaugušū latgalīšu volūdys niveliešonu autoritaruo režīma apstuokļūs, 1939. godā drukuotu skrejlopu veidā anonimi izplateja uļtimatu vaļdeibai, kurā pīpraseja Latgolai autonomeju. Memoranda teksta nūbeigumā ir pīmynāts: “Latgalīšu tauta vāroj čehu un slovaku liktiņus, kas atsarūn zam tautys bruoļu spaidim. Tauta vāroj un suoc meklēt izeju, kas satrycynuos na tikai vodūņa stuovūkli, bet vysus Latvejis pamatus.” Memoranda izplateišonys breidī Slovakeja 1939. godā jau beja pasludynuojuse naatkareibu , dūmojams, ka Latgolys “Dzeļža legionari” atsasauce uz šū faktu.\nJuoatzeimoj, ka leidzeigu memorandu, adresātu Čehoslovakejis valdeibai, 1922. godā Slovakejis pilsātā Žilinā beja rakstejs un publiciejs īprīšk pīmynātais katuoļu prīsters i slovaku politiks Andrejs Hlinka. Hlinka puormete Pragai Pitsburgys vīnuošonuos nūsacejumu napiļdeišonu i vainuoja čehus kolonialismā pret slovakim. Memoranda teksts un raksteišonys manīre stypri atguodynoja “Dzeļža legionaru” memorandu. Īspiejams, tuo autori (Kemps, Ārmanis i.c.) beja īsadvasmuojuši nu Žilinys memoranda i Hlinkys.\nPūlejis žurnalista roksts par Latgolu 1920. godā\nLatgola vysod interesēja pūļus. Pūļu muižnīki piec Pyrmuo pasauļa kara i Latvejis vaļsts dybynuošonys gribēja saglobuot sovys muižys, zemi i ītekmi. Situaceja Latvejā Satversmis sapuļcis prīškvokorā ruodejuos interesanta arī golvyspiļsātā Varšavā. “Gazetta Warshavska” 1920. goda pavasarī pyrmajā lopā publicēja žurnalista Pšemislava Mončevska rokstu “Nu muna ceļuojuma iz Latveju”, kurymā eisai puorstuosteja ļaužu politiskū nūskaņuojumu Latgolā pyrms Satversmis Sapulcis vieliešonu. Mončevskis eisai raksturuoja Latgolys politiskuos partejis i tūs liderus. Rokstā pīmynāts arī Latgolys kongress, tuo lāmumi, Fraņča Kempa “demaršs”. Tyka puorstuosteits kaids kuriozs kongresa sakarā – kaids nu bazneickungu asūt pīsīts pi zyrga īmauktu i dzeits nu Stolerovys iz kongresu. Mončeviskis beja pamanejs atškireibu storp latgalīšim i baltīšim: “Vītejī latvīši, tai sauktī latgalīši ar sovu eipošu volūdu (leidzeigi kai čehi un slovaki)”.\nKaids viesturis vyltuojums i juo ceļš\nTrimdys latgalīšu izdavumi “Dzeive” i “Latgolys Bolss” 1969. goda pavasarī gondreiž vīnlaiceigi nūpublicēja anonima autora Vāruotuoja rokstu ar nūsaukumu “Rokstu kruojums par Slovakeju. Interesantys paralelis ar myusu apstuoklim.” Lai ari autors ir anonims, piec raksteišonys styla var nūjaust, ka jis, īspiejams, ir Mikeļs Bukšs. Rokstā ir atstuosteits Vuocejis izdavums, kurs beja puorpubliciejs i komentiejs “Čehu nacionalsocialistiskuos partejis memorandu par Slovakeju”. Memorands tyka atrosts Antonina Novotnija kabinetā 1968. godā piec tuo, kai jis varu nūdeve Aleksandram Dubčekam. Memorands beja pavuiceiba, kai lieni ar dažaidom metodem (uzpierkšona, diskreditiešona, elitis napīlaisšona pi svareigu omotu i.c.) asimilēt slovakus ar mierki izveiduot vīnuotu i vīndabeigu čehoslovaku naceju. Vāruotuojs skaiteja, ka leidzeigys metodis pīkūptys Ulmaņa režima laikā i vāluok padūmu Latvejā.\nViesturis pietiejumi pīruodeja, ka “Memorands” ir bejs vyltuots ar mierki paruodeit lobuokā gaismā komunistiskū parteju i slovaku vydā nanopularū tuos vadeituoju Antoninu Novotniju i reizē diskrediteit golvonūs politiskūs konkurentus – Čehu nacionalsocialistiskū parteju. Golvonais vyltuojuma uzdavums beja likt slovakim dūmuot, ka komunistiskuo parteja beja mozuokais ļaunums nu diveju. Vyltuojumu Antonina Novotnija uzdavumā sataisejs komunistu “golma” viesturnīks Vaclavs Krāls. Vyltuojums tyka atkluots deveņdasmytūs godu suokumā un nav zynoms, voi Vāruotuojs izzynuoja, ka ir najauši maldynuojs sovu skaiteituoju.\nLai ari obejis teritorejis ir relativi tuoli vīna nu ūtrys i it kai nav saisteitys, juosacynoj, ka Latgolai un Slovakejai ir daudzi kūpeigu viesturis leidzeibu. Leidzeibys ir īraudziejuši i aprakstiejuši Latgolys atmūdys darbinīki i piec tam viesturis pietnīki trymdā.\nPuorsteidzūšys leidzeibys saradzamys 19. godu symta vydā i 20. godu symta suokumā, tuos konstatiejuse Valereja Seile, bet seikuok nav aprakstejuse. Interesanti ir tys, ka slovakus ar latgalīšim saleidzynuojs arī pūļu žurnalists, leidzeibys ir ari Latgolys kongresa rezolucejai i Pitsburgys paktam. Tuos ir pamanejs Mikeļs Bukšs. Šaļtim obeju vaļstu viesture krystojās. Fraņcs Kemps, īspiejams, īsatekmādams nu Andreja Hlinkys i juo memoranda, atsasauce uz čehoslovaku pīredzi, debatejūt Satversmis sapuļcē. Viesturis olūtūs leidz šam nav izadevs atrast pīruodejumus, ka slovaki byutu atsasaukuši iz situaceju Latgolā i vylkuši paralelis ar sovu zemi. Īspiejams, ka tys byutu jauns i interesants izpietis lauceņš slovaku viesturnīkim.\n Hitlera Vuocejis nūmīrynuošonys politikys spylgts pīmārs. Vuoceja, Angleja, Italeja i Fraņceja bez Čehoslovakejis pīsadaleišonys nūlēme atdūt Vuocejai Čehejis Sudetu apgobolu.\n 1968. godā piec Leonida Brežneva lāmuma Berlinis pakta vaļsts okupēja Čehoslovakeju i apstuodynuoja Aleksandra Dubčeka demokratiskuos reformys, aizabyldynojūt ar socialisma aizstuoviešonu vaļstī.\n 20. godu symta 20. godūs Latgolys inteligence ar terminu “baltīši” apzeimēja Kūrzemis i Vydzemis latvīšus.\n Seile par Čeheju sauc čehu Bohemejis nūvodu.\n Ungarejis karalistis kuļturys politika pret karalistē dzeivojūšajom tautom, ar mierki tuos pakuopeniski kulturali asimilēt.\n Pylns Pitsburgys vīnuošonuos teksts atrūnams slovaku viesturnīka Jozefa Mikuša dokumentu kruojumā “Slovakeja. Politiskuo viesture”\n Prīšklykumu atbaļsteja tikai 17 (piec dažu olūtu 18) Satversmis sapuļcis lūcekļu, i Latgolys pošvaļdeibys tīseibys natyka nūstyprynuotys Satversmē.\n Heymann, Mary “State that failed” 2011


Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd caturtū albumu “Ikdiena” - lakuga.lv\nTemys: albums muzyka, ikdiena, Laura Bicāne\nLatgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku sovus klauseituojus īprīcynoj ar sovu caturtū albumu “Ikdiena”.\nAlbums ītver 10 dzīsmis latvīšu literarajā i latgalīšu volūdā, kuru muzykys autore ir Laura, sovukuort teksti jimti nu Svātūs Rokstu i cytu autoru dzejūļu. Lai ari dzīšmu kūpejuo hronometraža nav lela, tei veidoj kruosainu muzykys buketi. Ir gon a capella skaniejums, gon himniskys sajiutys klavīru pavadejumā, gon Laurys dzīsmem rakstureigais vīglums i gaišums perkuseju ritmūs.\n“Taida ir muna kasdīna – tys, kam es tycu, veidoj munu personeibu i pavoda mani nu pasamūsšonys cauri dīnys ryupem, raizem i prīcom, leidz es īmu gulātu. I tys, kam es tycu, atsaspīgeļoj ari munuos dzīsmēm. Tai es nūguoju pi albuma nūsaukuma “Ikdiena”,” portalam lakuga.lv atkluoj muzike.\nLaura nu sirds pasasoka vysim zīduotuojim, kas paleidzēja albuma topšonā, kai ari muzikim, skaņu inženerim i albuma dizaina veiduotuojim. Eipašu paļdis Laura soka izdevnīceibys “KALA Raksti” vadeituojai Aijai Balodei.\nLaurys Bicānis albumu var nūsaklauseit muzykys straumiešonys vītnēs, īsaguoduot kristeiguos literaturys i duovonu veikalā “AMNIS”, kristeigajā gruomotneicā “IHTIS”, bazneicu gruomotu goldūs, kai ari mieramtuvu.lv.


Pāṇini 4.3.10 Donate\nGrammatical Sūtra: द्वीपादनुसमुद्रं यञ् dvīpādanusamudraṃ yañ\nIndividual Word Components: dvīpāt anusamudram yañ\nSūtra with anuvṛtti words: dvīpāt anusamudram yañ pratyayaḥ (3.1.1), paraḥ (3.1.2), ca (3.1.2), ādyudāttaḥ (3.1.3), ca (3.1.3), ṅyāpprātipadikāt (4.1.1), taddhitāḥ (4.1.76), samarthānām (4.1.82), prathamāt (4.1.82), vā (4.1.82), aṇ (4.1.83), strīpuṁsābhyām (4.1.87), nañsnañau (4.1.87), bhavanāt (4.1.87)\nThe affix ((yañ)) comes, in the remaining senses, after the word ((dvīpa)), which is near the sea. Source: Aṣṭādhyāyī 2.0\n[The taddhitá 1.76 affix 3.1.1] yaÑ is introduced [after 3.1.2 the nominal stem 1.1] dvīpá- `island' situated near the sea (anu-samudr-ám) [to denote previously unspecified meanings 2.92]. Source: From Aṣṭādhyāyī of Pāṇini In Roman Transliteration translated by Sumitra M. Katre, Copyright © 1987. Courtesy of the University of Texas Press.\nKāśikāvṛttī1: samudrasamīpe yo dvīpaḥ, tasmād yañ pratyayo bhavati śaiṣikaḥ. kacchādipāṭhātaṇo See More\nsamudrasamīpe yo dvīpaḥ, tasmād yañ pratyayo bhavati śaiṣikaḥ. kacchādipāṭhātaṇo, manuṣyavuñaḥ cāpavādaḥ. dvaipyam. dvaipyaṃ bhavanto 'nucaranti cakram. anusamudram iti kim? dvaipakam. dvaipamanyat.\nKāśikāvṛttī2: dvīpādanusamudraṃ yañ 4.3.10 samudrasamīpe yo dvīpaḥ, tasmād yañ pratyayo bhava See More\ndvīpādanusamudraṃ yañ 4.3.10 samudrasamīpe yo dvīpaḥ, tasmād yañ pratyayo bhavati śaiṣikaḥ. kacchādipāṭhātaṇo, manuṣyavuñaḥ cāpavādaḥ. dvaipyam. dvaipyaṃ bhavanto 'nucaranti cakram. anusamudram iti kim? dvaipakam. dvaipamanyat.\nNyāsa2: dvīpādanusamudraṃ yañ. , 4.3.10 "anusamudram" iti. samudraṃ samayā'nus See More\ndvīpādanusamudraṃ yañ. , 4.3.10 "anusamudram" iti. samudraṃ samayā'nusamudram. "anuryatsamayā" 2.1.14 ityavyayībhāvaḥ. "aṇo manuṣyavuñaścāpavādaḥ" iti. "kacchādibhyaśca" 4.2.132 iti prāptasyāṇaḥ. "manuṣyatatsthayorvuñ" 4.2.133 iti prāptasya vuñaḥ॥\nBālamanoramā1: dvīpādanu. `anusamudra'miti sāmīpye avyayībhāvaḥ. anusamudramiti saptamyan Sū #1360 See More\ndvīpādanu. `anusamudra'miti sāmīpye avyayībhāvaḥ. anusamudramiti saptamyantam, vidyamānādityadhyāhāryam. tadāha–samudrasya samīpe iti. dvaipyeti. `yañaśce'ti ṅīp tu na, `anapatyādhikārasthānne'ti tanniṣedhāt.\nBālamanoramā2: dvīpādanusamudraṃ yañ 1360, 4.3.10 dvīpādanu. "anusamudra"miti sāmīpye See More\ndvīpādanusamudraṃ yañ 1360, 4.3.10 dvīpādanu. "anusamudra"miti sāmīpye avyayībhāvaḥ. anusamudramiti saptamyantam, vidyamānādityadhyāhāryam. tadāha--samudrasya samīpe iti. dvaipyeti. "yañaśce"ti ṅīp tu na, "anapatyādhikārasthānne"ti tanniṣedhāt.\nTattvabodhinī1: dvīpādanu. samudraṃ samayā anusamudram. `anuryatsamayā'ityavyayībhāvaḥ. sa Sū #1071 See More\ndvīpādanu. samudraṃ samayā anusamudram. `anuryatsamayā'ityavyayībhāvaḥ. saptamyantaṃ cedam, vidyamānakriyādvārā dvīpaviśeṣaṇamityāśayenāha—samudrasamīpe yo dvīpa iti. kacchādyaṇo manuṣyavuñaścāpavādo'yam. anusamudraṃ kiṃ?. dvaipamanyat. kacchādyaṇ. dvaipako manuṣyaḥ. `manuṣyatatstho'riti vuñ. dvaipyeti. `yañaśce'ti ṅībna bhavati, `apatyādhikārasthādeva yaño ṅī'biti prāgevoktatvāt.\nTattvabodhinī2: dvīpādanusamudraṃ yañ 1071, 4.3.10 dvīpādanu. samudraṃ samayā anusamudram. &quot See More\ndvīpādanusamudraṃ yañ 1071, 4.3.10 dvīpādanu. samudraṃ samayā anusamudram. "anuryatsamayā"ityavyayībhāvaḥ. saptamyantaṃ cedam, vidyamānakriyādvārā dvīpaviśeṣaṇamityāśayenāha---samudrasamīpe yo dvīpa iti. kacchādyaṇo manuṣyavuñaścāpavādo'yam. anusamudraṃ kiṃ(). dvaipamanyat. kacchādyaṇ. dvaipako manuṣyaḥ. "manuṣyatatstho"riti vuñ. dvaipyeti. "yañaśce"ti ṅībna bhavati, "apatyādhikārasthādeva yaño ṅī"biti prāgevoktatvāt.\nBrowse research papers on 4.3.10


Wersiōni kāigi iz 18:38, 14 sillins 2010 (Waidinnais appun)\n(Ast teīkuns(si) nāunan pāusan " '''Anglis deginīds''' ('''kūds''', '''anglis monōksids''') - niōrganiskas kēmiskas sendāsenis. Šlaitbārwiskan, šlaitsmārdiskan gazzan. Spārtai dērgewi…")\nRindā 14: Rindā 8:


Reigā byus apsaverama fotoizstuode par Latgolys cylvākim - lakuga.lv\nTemys: Fotoizstuode, Ilmārs Znotiņš, izstuode, Latgales ļaudis, Latgolys ļauds, Latvejis Fotografejis muzejs\nLatvejis Fotografejis muzejā nu 26. septembra byus apsaverama Ilmāra Znotiņa fotoizstuode “Latgolys ļauds”, aizvadūd ceļuojumā pa Latgolu laikā nu 1989. gods da myusu dīnu. Izstuodis atkluošona nūtiks 2. oktobrī 17.00 stuņdēs, informej muzeja puorstuove Linda Muižniece.\nIzstuode “Latgales ļaudis” ir cīš personisks projekts, partū ka izstuodis autora tāvs beja nu Latgolys i bierneibā vosorys Ilmārs Znotiņš bīži pavadeja laukūs. Īrūsmi fotografēt Latgolā jis giva nu sova drauga, dāņu fotografa Stiga Stasiga, kurs, gasteidams juo tāva sātā, saceja: “Fotografej, dreiž tuo vysa pyrmatnejuo, unikaluo nabyus, mums Dānejā vaira nav.”\nPyrmī Latgolys projekta attāli radeiti 1989. godā, jaunuokī – 2018. godā. “Viertejūt foto materialu, juosecynoj, ka autora dāņu kolegys saceitais ir pīsapiļdejs. Lela daļa cylvāku foto stuostūs ir puorsacaluši iz myuža sātu, cyti – iz Angleju. Dalis sātu vaira nav, napalelūs pīmuojis lauku vītā īkūptys plašys lelsaimnīku saimisteibys. I. Znotiņa fotoprojekts ir baļsteits iz vizualu stuostu par vīnkuoršajim, sirsneigajim Latgolys cylvākim, par jūs dzeivis rytmu, kurymā svareigu vītu ījam ticeiba Dīvam i niule, i ari tod, kod bazneicā īt uzadrūsynuoja na sevkurs. Bet latgalīši guoja i vys īt. Cylvāks, Dīvs, Dorbs ir itūs ļaužu pamats, iz tuo bolstuos projekta vizualuo koncepceja,” par izstuodi soka muzeja puorstuove L. Muižniece.\nIzstuodis koncepcejā paradzātys div stuosta linejis. Vīna ir fotografejis, kurys attāloj cylvāka dzeivis cyklu nūsaceita goda (pavasars, vosora, rudiņs, zīma) grīzumā, kas caurveits ar nūdarbem i tradicejom, kurys ir byutiskys i atsakuortoj godu nu goda. Ūtra lineja ir naleli, daudz personiskuoki stuosti par cylvākim, saimem, tradicejom, kas pīduovoj vareibu ceļuot laikā 30 godu grīzumā. Pīmāram, autoveikals 1992. godā, 2007. godā i 2018. godā, kuozys 1997. godā i 2017. godā, kopu svātki i c.\nIlmārs Znotiņš ir studiejs Latvejis Universitatis Žurnalistikys nūdaļā, specializiejīs Moskovys Universitatis Fotožurnalistikys nūdaļā i absolviejs vysaidus storptautyskus fotožurnalistikys kursus. 1991. godā jis beja vīns nu foto ziņu agenturys A.F.I. dybynuotuoju, bet nu 1995. da 2006. gods struoduoja gazetā “Diena” par fotoreporteri. 2006. godā I. Znotiņš suoce dorbu žurnalā “Republika.lv”, kur nūstruoduoja da žurnala sliegšonys 2007. godā. I. Znotiņš ir vīns nu fotoakcejis “Viena diena Latvijā” organizātuoju, jis ir pīsadalejs daudzuos fotoizstuodēs Latvejā i uorvaļstīs, ir vairuoku gruomotu fotografs i fotoredaktors, kai ari sajiems vysaidys bolvys fotomuokslys jūmā.\nIzstuode Latvejis Fotografejis muzejā apsaverama da 3. novembra.


Trešais N. Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim\nCeturtdiena, 14. septembris, 2017\nIr nūsaslāguse pīteikumu pījimšona Nikodema Rancāna konkursam izcyluokajim Latgolys regiona padagogim. Nūslāguma pasuokums i uzvarātuoju paziņuošona 24. septembrī Viļānu kulturys nomā.\nNu 2. maja da 12. septembram varēja pīteikt lobuokūs školuotuojus par pārnuo goda sasnīgumim N. Rancāna bolvai. Itūgod ir sajimti 30 pīteikumi, kas ir leluokais pīteikumu skaits konkursa pastuoviešonys laikā. Lela prīca, ka ītūgod ir pīteikams pretendentu skaits nominacejā par veiksmeiguokū pedagogu debeju, partū ka īprīškejūs godūs itei nominaceja natyka padūta voi ari tī beja tik puors pretendentu. Jūprūjom leluokais pretendentu skaits ir divuos nominacejuos: par inovacejom izgleiteibys procesā i par latgalīšu volūdys populariziešonu.\nĪsnīgtī pīteikumi ir nu 11 nūvodu (Rēzeknis, Ludzys, Baļtinovys, Bolvu, Rībeņu, Leivuona, Daugovpiļs, Dagdys, Ruguoju, Kruoslovys, Viļānu) i obom republikys nūzeimis piļsātom – Rēzeknis i Daugovpiļs. Puorstuovātais školu skaits ir vēļ leluoks – 27, storp tom i gimnazejis, vydsškolys, i profesionaluos školys, i pyrmsškolys īstuodis. Leluokū pīteikumu skaitu ir īsnīdzs Dagdys nūvods – vasali 5 pretendenti izvierzāti N. Rancāna bolvai.\nPiec žurejis viertejuma tiks nūsacāti uzvarātuoji. Žurejā ītūgod ir puorstuovi nu vairuokom pošvaļdeibom, kas atbolsta N. Rancāna konkursu: Viļānu, Ludzys, Rēzeknis, Dagdys, Preiļu i Bolvu nūvodu izgleiteibys nūzaris puorstuovi viertēs N. Rancāna konkursu.\nNūslāguma pasuokums nūtiks 24. septembrī Viļānu kulturys nomā. Iz tū aicynuoti kai bolvys pretendenti, tai jūs vierzietuoji, atbaļsteituoji i sevkurs interesents. Uzvarātuojus gaida R. Cibļa veiduota eipašuo bolva – sudobra pakavsokta i cytys bolvys nu reikuotuoju Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Latgalīšu kulturys bīdreibys i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys. Školu puorstuovim jau tradicioanli tiks duovynuoti jaunuokī izdavumu latgalīšu volūdā, tymā skaitā izdavums “Gostūs pi Boņuka”.\nPasuokums nūteik Kulturys ministrejis atbaļsteitā Latvejis symtgadis programys projektā “Latgolys kongresam 100”.


N. Rancāns Rēzeknē.\nDzeivuoja dads ar buobu un vīnu meitu, kas beja jūti skaista. Jū ustoba stuovēja mežā, bet večim napatyka dzeivuot aizsagtā vītā. Puorguoja jī uz cytu vītu un pataisēja ustobu atsagtā vītā, kur nabeja ni kūku ni meža, tik vējš apleik gauduoja. Večim otkon beja slikti dzeivuot: vējš nadeve mīra, sytuos pi lūga; taisēja durovas vaļē. Apjēme veceli lela bāda, dūmoj dīnu, dūmoj nakti, kuo vējam vajag nū juo. Jau suoka dusmuotīs uz vēja, vyss nikuo naleidz.\nVīnu vakoru vējs stipri suoka sistīs pi durovu, tad vece smīdamīs soka veceļam, ka vējs svuotoj [m. zadina, precē] jū meitu. Na par garu laiku vecs ar veci nūguoja uz mīra, bet te klausus : nazkas attaisēja durovas un īguoja ustobā. Vecels aizdedze guni - veras, ka uz jū atguoja gosts [kr. viesis], garuma beja treis aršini, vacs ar siermu buordu, ļūti sirdeigs un baileigs [briesmīgs]. Vecels nūsabeida un nazynuoja, kū dareit. Tad baileigais gosts soka uz veceli: "Es asmu vējs, un daudzi reižu klabynuoju, bet tu mami nalaidi vidā. Tagad es īguoju pats un gribu pajemt tovu meitu sev par sīvu; a jo naatdūsi ar lobu, tad es atīšu ar sovu bruoli krusu un ar muosu tyuci [kr. lietus debess] un izjaukšu tovu ustobu."\nNūsabeida vecels un atdeve sovu m,eitu vējam par sīvu.\nNu tuo laika vairs nikas naplēse jumta un nasadauzēja ap lūgim. Veči dzeivuoja mīreigi, tik skuma pēc sovas meitas. Lai gon atskrēje vējs un atnese sovu sīvu veču apraudzeitu, bet uz mozu laiku; tad otkon skrēja aiz jyuru un uz vysom pusem.


Daugovpilī byus apsaverama Latgolys pūdnīceibys izstuode - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs Muola muokslys centrs, izstuode, keramika, pūdnīki, Roksts\n17. augustā 17.00 Daugovpiļs Muola muokslys centrā (18. novembra īlā 18) tiks atkluota Latgolys pūdnīceibys izstuode “Kopā. Pa ceļam. Paceļam”, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys sātys lopā.\nLatgolys pūdnīceibys tradiceja nazkod paredzēja tū, ka omota meistari vysbīžuok apsavīnuoja, vīnojūt nūteiktā teritorejā dzeivojūšus i muolu apstruodojūšus pūdnīkus. Tradiceja laika gaitā ir mainejusēs. Izstuode “Kopā. Pa ceļam. Paceļam”, kuruos tematiskū īvierzi ir izalasejs tautys lītiškuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpelis, paruoda tūs meistaru veikumu, kuri dzeivoj ceļā nu Olyuksnis, Bieržpiļs, Preiļu i Rēzeknis da Daugovpiļs i Kruoslovys.\nKoč i mainejusēs tradiceja, tok radeišonys ceļš, kurū īt muola meistari, vys vēļ ir atkluojumu i pīredzis boguots. Vys vēļ Latgolys keramikā nūzeimeiguokais ir muola trauku lītiškais pīlītuojums, trauku apdadzynuošona Latgolys dūbis tipa atkluotys guņs keramikys apdadzynuošonys cepļūs. Ar eistynu gondarejumu cylvāki tur rūkuos tikū nu cepļa izjimtus syltus traukus, kuri ir glazāti voi reducāti, voi ari veikta tūs apstruode pīnā. Izstuodis ekspoziceja paruoda tūs radūšūs ceļus, kaidus staigoj pūdnīki, kab tyktu da eista muola pūda.\nIzstuode byus apsaverama da 17. septembra Muola muokslys centra dorba laikā: ūtardiņ – sastdiņ 12.00 – 18.00, svātdiņ 12.00 – 16.00.


Latvejis muziki, sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi, ir īrakstejuši latgalīšu dzīšmu izlasi “Celīs, bruoļ!”\nItūnedeļ leluokai auditorejai teik pīduovuota izlasis tituldzīsme “Pīmiņ, bruoļ”. Dzīsmis teksta i muzykys autori – Māris i Valdis Muktupāveli. Dzīsmi izpylda Renārs Kaupers (“Prāta Vētra”), Juoņs Aišpurs (“The Sound Poets”), Ingars Gusāns (“Sovvaļnīks”, “Borowa Mc”), Arņs Slobožanins (“Dabasu Durovys”).\nJaunuo dzīšmu izlase ir muziku veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs.\n12 latgalīšu dzīsmēs ir apsavīnuojuši vysaidu paaudžu i muzykys stilu muokslinīki: Renārs Kaupers, Juoņs Aišpurs, Kārlis Kazāks, Valters Frīdenbergs, Kristaps Rasims, Aigars Runčis, Arņs Slobožanins, Ingars Gusāns, Andris Eriņš, Guntra Kuzmina, Guntis Rasims, Atis Auzāns, Artūrs Uškāns i daudzi cyti.\nLatgalīšu dzīšmu izlase ir atguodynuojums par 1917. goda Latgolys kongresu, kur latgalīši pījēme vaļstiski nūzeimeigu lāmumu – apsavīnuot ar puorejūs nūvodu – Vydzemis i Kūrzemis – latvīšim. Itys lāmums vāluok sekmēja kūpeigys Latvejis vaļsts izveidi.\nIzlasē nadaudz cytaiduokūs aranžiejumūs ir īkļautys vysaidu stilu i laikmatu latgalīšu kulturai nūzeimeigys kompozicejis. Ite var atrast i latgalīšu tautys dzīsmis (“Kur gaismeņa”, “Rūžeņa”, “Tuoli dzeivoj” i tml.), i i vysaiduoku stilu i paaudžu zynomys latgalīšu originaldzīsmis (“Skaidra volūda”, “Īt muna tauta”, “Vysskaistuokai meitinei”, “Screen”, “Pusnakts Triādis” i cytys).\nLatgalīšu dzīšmu izlasis CD “Celīs, bruoļ!” attaiseišonys pasuokums nūtiks 18. aprelī 16.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4/III.\nProjektu atbolsta: Kulturys ministrejis Latvejis Vaļsts symtgadis birojs i Latgolys Producentu Grupa.


Itūnedeļ suoks īskandynuot Daugovpiļs dīvnomus - lakuga.lv\nDaugovpiļs Latvīšu kulturys centra veiru kors “Forte”. Publicitatis karteņa\nTemys: bazneicys, Daugovpiļs, goreiguo muzyka, klasiskuo muzyka\n2.–6. junī Daugovpilī izskanēs pīcu atškireigu augstys kvalitatis koncertu cyklys “Ieskandinām Daugavpili dievnamos”, pīcūs leluokajūs piļsātys dīvnomūs byus vareiba bez moksys dzierdēt goreigū i klasiskū muzyku, informej Vita Viļevko nu Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdis.\nKoncerta reikuotuoji pīzeist: “Organizejūt itū muzykalū projektu myusu mierkis ir nūdrūsynuot na viņ augstys kvalitatis kulturys programu daīmameibu tyvuok īdzeivuotuoju dzeivisvītai, bet ari uzsvērt goreiguos dzeivis i dīvnomu nūzeimi Latgolys kulturtelpā.”\n2. junī 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Svātuo Pītera kēdēs Rūmys katuoļu bazneicā (Reigys īlā 39) svātku dīvkolpuojums “Veltījums pilsētai”. Pīsadola Latvīšu kulturys centra veiru kors “Forte” (muokslinīcyskais vadeituojs Jevgeņijs Ustinskovs).\n3. junī 17.00 stuņdēs Daugovpiļs Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis bezvaineiguos ījimšonys Rūmys katuoļu bazneicā (A. Pumpura īlā 11a) goreiguos muzykys koncerts. Pīsadola Larisa Carjkova (varganis), Raimonds Ozols (vijūle), Ilona Bagele (mecosoprans).\n4. junī 17.00 stuņdēs Daugovpiļs Jezus sirds Rūmys katuoļu bazneicā (Bolūžu īlā 3) koncertprograma “Mocarts, Haidns un Bokerīni”. Pīsadola Līpuojis Steigu kvartets: Līga Baltābola (vijūle), Ginta Alžāne (vijūle), Ingars Ģirnis (alts), Dina Puķīte (čells) i solists Reinis Lapa (flauta).\n5. junī 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Martina Lutera katedralē (18. novembra īlā 66) Reigys Lutera draudzis kora koncerts (dirigents Matīss Tučs).\n6. junī 14.00 stuņdēs Daugovpiļs Borisa i Gleba pareizticeigūs katedralē (Tautys īlā 2) goreiguos muzykys koncerts. Pīsadola Latvejis Pareizticeiguos bazneicys veiru kors ”Logos” (kora muokslinīcyskais vadeituojs i golvonais dirigents – viersprīsters Ioans Šēnroks).\nKoncertu cyklys ir ari kai īskanis pasuokums Daugovpiļs piļsātys svātkim “Daugavpils mana pils”, kas nūtiks 7.–9. junī. Itū koncertu cyklu reikoj Daugovpiļs piļsātys dūme i Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde sadarbeibā ar īsaisteitajim dīvnomim. Atbolsta Latgolys planuošonys regions, Vaļsts Kulturkapitala fonds i AS “Latvijas valsts meži”. Pasuokumi var tikt fotografāti i filmāti.


Tautys meilātajam kinorežisoram Juoņam Streičam 85 godu jubilejs / Raksts\nAutori: Guna Igavena (Latvijas Radio Latgalē)\n„Jau 40 godu dzeivoju ite, tikai daudzi tū nazyna. Gon „Cylvāka bārns”, gon „Limuzīns Jāņu nakts krāsā”, vysi kinu scenareji tyka raksteiti ite. Ite beja sīvys tāva sāta. Suokumā maņ ni dīzkū patyka, Maņ Reigys tyvumā beja apbyuvis zemis gobols, gribieju tī dzeivuot. Bet, kotru godu braukojūt, es tai pīrodu, maņ tai īsapatyka. Bet vīta teišom loba - azara krostā, meža molā. Tuoli gon ir."\nTe gon Juoņs pīzeimej, ka attuolums myusu dīnuos ir nūsaceits jiedzīņs – vysus var sazvaneit, tīšsaistē sasaslēgt, voi ari īsēst mašynā i nūbraukt. Taipat jis pīzeist, ka niu jau ir pagaisuse starpeiba storp piļsietnīku i laucinīku, vysmoz Latvejā.\n„Vysa Latveja mums ir vīna moza piļsāta… Pat agruok jau, boļševiku laikūs, ka teatris beja lelā cīnā, ka brauce iz teatri. Kas brauce leluokūtīs? Laucinīki. Rynduos autobusi stuovieja pi teatrim i tī, kas meiļuoja teatri, beja redziejuši vysys izruodis. Reidzinīki tik daudzi naredzieja, kai sabrauce nu rajonu i skatejuos. Latvejā, mes navarātu itū vacū īdalejumu lītuot. Nu Reigys vēļ tai patuoļuok leidz Rēzeknei, Preilim, a nu Preiļu iz Reigu pavysam tyvai.”\nVaicuots par tū, cik bīžai niu saīt nūbraukt iz dzymtū pusi, Juoņs atkluoj, ka nazkod vaira saguojs, bet ari niu vys pa laikam brauc.\n„Pādejū reizi es beju saleidzynūši naseņ. Apbraukuoju Ludzu, gon apleicīni, gon vysu ceļu nu Ludzys leidz Bolvim i atpakaļ. Maņ ite vīns rokstu dorbs niu teik veikts i maņ vajadzēja tuos vītys, kurys es aprokstu, uzzynuot, muzejā, bibliotekuos. Vaicuoju taidys paguotnis vītys, patīseibā līceibys, jo vītu vaira nav.”\nAr nostalgisku nūpyutu jis stuosta, ka vysod, nūbraucūt iz Latgolu, pīvierš viereibu tam, kai mainuos Latvejis ainova, mes palīkam arviņ zaļuoki i zaļuoki. Tys pats vārojams arī Leitovā. Daudzys agruok pazeistamys vītys, kur pasavēre skaisti, ploti lauki, aiz kuru tuoļumā redzējuos azari, niu aizauguši ar kūkim. Taipat jis atkluoj, ka ainaviski jam lauki i zeme vystik meiluoki i acei teikamuoki.\n„Pādejā laikā maņ uorkuorteigi pateik zeme. Zemis kruosa. Cik mums ir kruosaina i boguota zemeite. Es asu daudzi redziejs. Par pīmāru, Suomeja. Breinojūs kai tī vyspuor kas ni aug. Zeme bolta kai myusu jiurmolys smiļkts. Ukrainā zeme tai kai zuoboks, malna. Bet mums ite cik kruosaina, cik dažaida. I taisni uzorta maņ pateik. Ar skaudeibu verūs, ak, koč varātu taidu uzgleznuot. Naprūtu. Cīši meilu taidu.”\nNu aktivuo dorba kinu sferā Juoņs Streičs jau kaidu strēči kai paguojs molā, niu jam cyti dorbi doromi.\n„Lauku dzeive taipat ari. Ari gleznoju, rokstu cīteigi. Kaut varātum paspēt. Raugu cīteigi raksteit par tū, kas skar myusu viesturi, paguotni. Daudzi dorbi aizsuokti raksteit. Šur tur aicynoj bez gola, ZOOMi niu. Aizjimts ni mozuok. Apgrīzīni vys tik palīk lānuoki.”\nJuoņa Streiča jubileja, ari īprīškejuos, parosti teik atzeimātys krītnā laika periodā ar vysaidim svineigim pasuocīnim Preiļūs, Rēzeknē i cytvīt Latvejā.\n„Redzi, es asu īmeslis koč kam. Tī ir tautai svātki. Es tymā laikā jiutūs tai kai dorbā. Kaids maņ tī prīks. Maņ tok nabeja apsveikumi, kai parosti, kū es nagrybu. Maņ tak 80 godu jubilejā, es saraksteju, naticiesi, maņ beja treisdesmit dažaidi sareikuojumi. Tys ir Latvejā. Preiļūs viņ beja vairuoki, Preiļu apleicīnē, Rībeņūs, Sutrūs, Rēzeknē. Vysur beja.\nDīveņs deve maņ taidys jubilejis kai reši kuram. Vysys, suocūt jau nu 40, 50 godu. Kuo maņ vajag nu dzymšonys dīnys? Pagūdynuojums dzierdēt, nu dabeigi. Duovonys nagaidu nikaidys. A kū maņ vajag, naspēs nivīns izduovynuot, veseleibu vajag.”\nNav nūslapums, ka rodūši procesi kai uzluodej, tai ari izmeļ pošus radeituojus. Juoņs stuosta par tū, kai jis atsapyuš i kur jem spāku.\n„Vysu laiku pyušūs niu, nā nu ari vysu laiku doru. Saceišu tai, ka beju jauns, navarieju saprast, deļ kam cylvākim vajadzeigs atvalinuojums. Tik intensivi, kai es struoduoju jauneibā, pats sevi apbreinoju. A piec kaida laika saprotu, vai cik labi, ka sastdīne, svatdīne ir. Paīt vēļ koč kaidi godi. Es dūmoju, labi, ka atvalinuojums ir! Guoja laikam kaidi septeni godi, ka es beju nu kinys kinā - vīna nabeja beigusēs, ka es jau suoku nuokamajai struoduot, bez atvalinuojuma. Tik intensivs tys dorbs beja. Navajadzēja nazkod taidu atpyutu, laikam lela iztureiba beja. Veseleiba nav stypra, bet iztureiba ir lela.”\nJuoņs pīmiņ dorbu filmiešonys laukumā.\n„Filmiešonā es nikod nasiežu. Maņ tys krāsls ir, bet es nasiežu. Ka es struodoju, maņ vajaga byut kuojuos. Juodora. Golvonais, ka tu pats vēļ esi ari vadeituojs i nu teve atkareigi puorejī. Tu navari atsaļaut sēdēt, ta vysi sēdēs.\nMaiņa paīt tikai kuojuos, vysu dīnu ... Moz nuocēs struoduot kai padūtajam, bet kaids prīks ir struoduot, ka ir gudrs vadeituojs. Maņ beja eiss laiks, ka es beju kai asistents. Pastruoduoju pi Rolanda Kalniņa, jam cytugod byus jau 100 godu. Dūd, Dīvs, jam lobu veseleibu! Voi kur labi, voi kur sakareigi, kaids prīks beja struoduot! Ak, es ar lelu prīku struoduoju pi sova skūluotuoja Aleksandra Leimaņa. Jis maņ cīši uzaticieja, tei beja taida skūla. Del kam labi? Ka teve momentā nūviertej. Voi tu esi izdarejs labi, voi naesi, ta ruoj. Kotru dīnu. A režisoram tys vyss vēl prīškā, tu nikuo nazyni. Taisu šudiņ, struodoju, vot ka byus rezultats, tod es tikai zynuošu. A kai asistents, kai ūtrais režisors, es kotru dīnu zynu. Tī ir sovs lobums, bet golvoinais, lai ir gudrs vadeituojs.”\nRežisors atkluoj, kas ir svareigi, kab kina byutu loba i dorbs pi juos labi vastūs. Jis pīmiņ kai struoduoja pi kinys „Mans draugs nenopietns cilvēks”.\n„Pyrmais, uzskateit vysu par spēli. A spēlei ir nūsacejumi. Styngri nūsacejumi. I tūlaik es sadaleju, Bolislavs atbiļdēs par vysu planavuošonu i ite es jam pasakļaunu, kinys direktore par finaņsem, mes vysi jai pasakļaunam itymūs vaicuojumūs. Sovpus muokslinīciskā ziņā jī pasakļaun maņ. Kotram sovs gola vuords. I tai vysu laiku struoduojom. Cīši labi. I ūtrais, kū vajag, ceļt cylvāku vierteibu. Maņ daudzi tai atzeimej, ka vysi, kas pi mane beja struoduojuši, izreiz koč kur teik atzeiti, lobuok veicās. Vysaidi ir bejs… Kuodreiz es pats vysu varēju izdareit. Ar laiku jau jutu, ka maņ vajag asistentus. Es tik daudzi vysu puorredzieju, bolss ītrenāta skaļa. Deļ kam? Deļ tam, ka megafonu nabeja. Plerkst vyss. Matu molā, klīdzu pa vysu laukumu.”\nIr juostruodoj cylvākim par prīcu, lai kū tu ari dareitu. Taipat ari režisora dorbā, veidojūt kinu.\n„Golvonais byus pošam skateituojam. Radzāt kai pyrmū reizi. Ari rokstūt vysu laiku dūmoju par tū, kas teve klausuos, ar kū tu runoj, voi jis teve dzierd, nadzierd. Taipat, voi cylvāki teve saprass, lai byutu saprūtams.\nI limuzins (kina „Limuzīns Jāņu nakts krāsā”) spylgts paraugs tam, ka tī jau skateituojs ir gudruoks par varūnim, skateituojs losa jim cauri, smejas par tū, ka jis radz, kū tys cylvāks dūmoj. Tur tei līta itamā kinā. Es taids solidars kūpā ar skateituoju asu. Ruodu i skateituojs saprūt. Cylvākim par prīku… Tys ir golvonais, jebkuru lītu dorūt, jebkuru, voi tu cierva kuotu taisi, voi maizi cep, vajag, lai tu cytim tū dori. Cylvāki tū lītuos.\nKinys vajag atslūdzei, koč kaidam pozitivam styprynuojumam. Idejai dzeivuot itymā pasaulī. Muoksla ir styprynuojums idejai dzeivuot. Labi dzeivuot, gūdeigi. Nikaidam pošaplīcynuojumam, seve izteikšonai, es itū napīzeistu. Tys taids egoisms, kritiku snobisms, tai tuoluok.\nPuorsaāduši pa daudzi ir. Tai es vīnai meitai saceju, tu navari komedeju taiseit, tev puoruok vīgla, loba dzeive ir bejuse. Kurim ir smogi guojs, kas puori tam stuov, šom te sovom bādom, prūt pasasmīt, tī var taseit komedejis. Tim saīt ar ironeju.”