Filma “Piļsāta pi upis” pīdzeivuos pyrmizruodi lītaunīku volūdā - lakuga.lv\nTemys: Dāvis Suharevskis, Lītova, Miestas prie upės, Piļsāta pi upis, Pilsēta pie upes, Viesturs Kairišs\n2020. goda muokslys filma “Piļsāta pi upis”, kurā stuosteits par maļavuotuoju Aņsi i vairuokom varom, kurom filmys varūni īt cauri, niu ir iztulkuota lītaunīku volūdā, i Latvejis Republikys proklamiešonys dīnā 18. novembrī pīdzeivuos pyrmizruodi Lītovā, Viļnis kinuteatrī Paupio “Pasaka“.\n“Piļsāta pi upis”, kas ir čehu, lītaunīku i latvīšu kūpdorbs, ir dabuojuse četrys Leluo Kristapa bolvys, tū ir bejs vareiba redzēt iz ekranim na tikai Latvejā, bet ari Amerikā i cytur. Niu “Piļsāta pi upis” aba “Miestas prie upės” byus nūsaverama ari Lītovā.\nFilmys leidzproducentsKęstutis Drazdauskas uzskota, ka ir cīši svareigi ruodeit filmu ari Lītovā, tai kai daļa rodūšuos komandys, par pīmāru, kostimu dizainere Agnė Rimkutė, komponiste Justė Janulytė i akteri Juozas Budraitis i Aidas Jurgaitis, ir nu Lītovys. Tī filmātys ari dažys “Piļsāta pi upis” ainys.\n“Filmys stuosts ir cīši leidzeigs Lītovys viesturei, filmys nūtykumi taipoš varātu nūtikt ari Lītovā,” atzeist Kęstutis. “Runojūt par pyrmizruodi, mums beja svareigi izruodeit solidaritati sovim sābrim latvīšim i atguodynuot par viesturi i nūtykumim, kas beja na tik seņ. Deļtuo ARTBOX, Lītaunīku producentu kompaneja, nūlēme filmu lītaunīku volūdā ruodeit 18. novembrī – Latvejis Republikys proklamiešonys godadīnā,” stuosta K. Drazdauskas.\nNu 19. novembra filma byus nūsaverama kinuteatrūs vysā Lītuvā.\nFilmys dzeivei Lītuvā sekuot leidza var ITE.\nTaipat šudiņ, 18. novembrī, desmit stuņdēs i divdesmit minutūs vokora “Piļsāta pi upis” byus vareiba nūsavērt arī Latvejis Televizejis pyrmajā kanalā. Vaira ITE.


Septembrī Reigā nūtiks grupys “Rikši” lelkoncerts - lakuga.lv\nTemys: koncerts, muzyka, muzykys noms Daile, Reiga, Rikši, Roksts\n16. septembrī Reigā, muzykys nomā “Daile”, paradzāts postfolklorys grupys “Rikši” lelkoncerts “Sieju sovu”, viestej informaceja muzykys noma sātyslopā.\nLatgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” eistineibā ir rodusēs Reigā. Tūreiz, pyrma gondreiž septeņu godu, Reigys folkklubā nūtyka grupys pyrmais koncerts, kai ari vairuokys nuokušuos spieliešonys. Ari tuoluokī celi bīži ir saistejušīs ar golvyspiļsātu – dažaidūs koncertūs i daņču vokorūs i festivalā “Gaviles”, i Leigū naktī Dzagiužkolnā, taipat ari Iļgucīmā, Zīmeļbluozmā, Mežaparkā i cytur. Niu ir daguojs laiks Reigys lelkoncertam – “Rikši” ar programu “Sieju sovu” uzastuos muzykys nomā “Daile”.\n“Taida jau ir tei tautysdzīsme. Vīna, bet kotram sova…” taidi vuordi atrūnami grupys ūtruo albuma “Sieju sovu” dasacejumā. Tī ir mekliejumi, i tys ir ceļš. Laiks, kod “Rikši” vaicoj jaunu skaniejumu vijūlis, akordeona, gitarys, basgitarys, bubyna i pīcu bolsu kūpumam, kai ari cytu redzīni par tradicionaluos muzykys montuojumu. Tolkā īt Rēzeknis Kulturys noma folklorys kūpys “Rūta” sīvys, nu kurūs īvuokts lels Rēzeknis pusē dzīduotūs dzīšmu pyurs, nu tūs atlaseitys “Rikšim” mīluokuos i izveiduotys sovys aranžejis. Albumā jiutams dualisms – īrostais grupys skaniejums mejās ar jaunu, jautreiba mejās ar dziļdūmeigom atkuopem. Taipat kai albuma nūsaukums – kotrys pats var izavielēt, par kū eisti ir “Sieju sovu”. Voi dūmuoti jauni mozgi tradicionalajā muzykā, voi ari jauni gryudi postfolklorys laukā. Tok tam vysam cauri zibsnej Latgolys jaunīšu patīsais i narymstūšais energejis spruodzīņs.\nAlbums “Sieju sovu” dzyma 2016. goda janvarī. Aizvadeiti treis programys lelkoncerti Latgolys viestnīceibā GORS, i beidzūt ir daguojs laiks lelkoncertam Reigā. 16. septembra vokorā byus dzierdamys i vacuos, lobuos “Rikšu” dzīsmis, i ūtrajā albumā atrūnamuos, kai ari mozuok dzierdātys dzīsmis i jaunumi.


Niu publiski byus daīmami Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materiali – Bīdreiba "LgSC"\nItuogods vosorā Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā pasaruodeja intrigejūšs nūsaukums — SEEM. Hm, kuo na kai nazkod bierneibys gruomotuos īpazeitais „tēvocis Sems“, tik ar Ameriku te eistyn sakara nikaida! SEEM ir eisynuojums nu Vaļsts Kulturkapitala fonda pabaļsteituo bīdreibys „LgSC“ projekta nūsaukuma „Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materiali“ (=SEEM).\nPavasara plaukuma spierdzynuoti i na tik cīši senejūs Sibira ekspediceju (2004–2009) nūtykumūs par jaunu sasatykuši, pīsacejom sovu īceri VKKFa pasludynuotajā mierka programā „KulturDVAŠA“ voi, oficialuok, — „KultūrELPA“. Tai jau nu maja mieneša dorbojamēs ap sovā projektā pasūleitū — kurs ceņteiguok, kurs lānuok, bet projekta grupys reiceibā nūdūtuos izkluojlopys (paļdis Iļzei Spergai par taidys sataiseišonu, taipat materialu dubliešonu vysu dorbam) lūdzeni pamozam aizapylda. Reizē i myusu zynuošona par Sibirī atrostajim tautīšim atsadzeivynoj i teik vys syltuoka i syltuoka… Ruodīs, vyss Austrumu diasporys ekspedicejuos izdzeivuotais nazcik romanu viertej, i, kas zyna, varbyut kurs taidu voi kū cytu vēļ pīraksteisim, a cikom kas da Jaunuogods ir juosagatavej e-gruomota „Sibira stuosti“, juoapstruodoj cyti vierteiguokī ekspediceju materiali.\nRūkdorbu izstuode Ačynska nūvodpietnīceibys muzejā 2007. godā, Bronislavys Steļmahys šyustejumi\nŠkārsteiklā īlyktū var apsavērt, īejūt adresā http://garamantas.lv/lv/repository/1593637. Iz vysa vaira materialu, resp., ekspediceju karteņu, ir salykts „Etnografiskūs prīškmatu kolekcejā“, kas projekta suokuma pūsmā teik baļsteita iz Krasnojarskys nūvoda Ačynskys piļsātys muzejā reikuotuos 2007. goda izstuodis „Breinumu breinums“ (krīviski — «Чудо дивное») eksponatu pamata (paļdis Solvetai Loginai par kolekcejis materialu kuortuošonu, Kristīnei Pokratneicai — par datu savadeišonu). Prīcuodamīs par latgalīšu sātuos izglobuotajim rūkdorbim voi kaidom cytom naparostuokom lītom, ūtruos Latgalīšu volūdys i kulturys zīmys školys laikā paleidzējom školuotuoja Dmitrija Kargopolova vuordā nūsauktuo Ačynska Nūvodpietnīceibys muzeja darbinīkim sataiseit breineigu vītejūs latgalīšu rūkdorbu i etnografiskūs prīškmatu izstuodi. Piec juos daļu eksponatu apleicīnis latgalīši atdeve muzejam iz vysim laikim.\nKas i kai projektā dūmuots vēļ? Ekspediceju materialu publiskuošona planavuota divejaiži: 1) foto, audio i video materiali kruotivē garamantas.lv, 2) e-gruomota ar teicieju stuostu atšifriejumim piļneigā i dalejā fonetiskā pīrokstā, myusu aprokstim par atrostajim ļaudim i jūs volūdu, myusu stuostim par Sibirī atrostū i saprostū.\nSibira ekspedicejis dalinīki\nProjektā pīsadola i materialus apstruodoj vysaida laika Sibira ekspediceju daleibnīki. Ituo pūsma dorba grupā pamatā ir bīdreibys „LgSC“ bīdri, jī i Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju daleibnīki: Muora Mortuzāne-Muravska, Kristīne Zute, Maryta Lasmane, Iļze Sperga (projekta administrators i e-gruomotys redaktore), Eta Nikolajeva, Solveta Logina (etnografiskūs prīškmatu kolekcejis kuratore), Ilona Ratinska. Vysus da dorba i kūpā sauc, taipat materialus škārsteiklā līk Kristīne Pokratneica. Projekta realizacejā paleidz Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis baltists Aleksejs Andronovs, kurs pīsadalejs kuo na vysuos desmit ekspedicejuos, a niule nūsoka teicieju dzeivis vītu geografiskuos koordinatis. Teicieju stuostu anotātuojis i atšyfrātuojis — Muora (ZL), Kristīne (CL), Maryta (DL), Eta (ZL) — ir diplomātys filologis, projektā turpynoj studeju laikā suoktū dorbu kotra sovā „teritorejā“. Voi varit pa saeisynuojumim „atšifrēt“, kurei „zona“ ir kurai nu jūs? Pīmynātajom volūdneicom paleidz Līga Andronova i Sonora Logina. Sibira datubaze i drūšuokuos zinis par teiciejim voi jūs runuotajom izlūksnem ir projekta vadeituojis Lidejis Leikumys rūkuos i golvā. Vēļ projektā paleidz Sibira ekspediceju daleibnīki Artis Logins ar Daini Juragu. Lels paļdis Etai Nikolajevai par pyrmreizejom anotacejom teiciejim, ar kuru runys īrokstim da šam nabeja struoduots!\nInformaceju sagataveja: projekta vadeituoja Lideja Leikuma.


"Dabasu Durovys" īroksta "Elpas" dzīsmi - lakuga.lv\n2011. gods febralī latgalīšu rokgrupa “Dabasu Durovys” sadarbeibā ar basgitaristu i komponistu Valdi Rundzānu ruoda sabīdreibai īrokstu “Dziesmiņa par izglābšanu”. Dzīsmi ar Ojāra Vācieša tekstu sakomponiejs V. Rundzāns 1982. godā.\nIdeja par dzīsmes īrokstu roduos paguojušuo gods rudinī, piec tuo, kod “Dabasu Durovys” sadarbeibā ar V. Rundzānu pīsadaleja ar itū dzīsmi festivalā “Bildes” Jaunūs grupu i Biļžu veteranu koncertā, dūdūt jaunu skaniejumu “izgluobtajom vieja patmaļom, vacajam valnam, mīlesteibai”. “Dziesmiņa par izglābšanu” ir vīna nu pyrmajom dzīsmem legendaruos rokgrupys “Elpa” repertuarā.\nGrupai “Dabasu Durovys”, kas dzīd latgalīšu volūdā, itei ir pyrmuo latvīšu literarajā volūdā īraksteituo dzīsme. Īrokstā pīsadaleja V.Rundzāns (basgitara, tausteni), Egils Kulmanis (bolss), Arnis Slobožaņins (bolss, gitarys), Aleksejs Loginovs (bungys), Viesturs Celms (saksofons). Īroksts taiseits A. Slobožaņina sātys studejā Daugpilī, dzīsmi miksieja i masterieja Edgars Skrāgis.\nPylnu rokstu meklejit i dzīsmes audioīrokstu nūsaklauseit varit portalā DELFI.LV


Manc Akorc 2012 - lakuga.lv\nTemys: Manc akorc, nūvods, Rēzekne\nKab veicynuotu Rēzeknis piļsātys i nūvoda jaunīšu vokalūs, instrumentalūs, deju grupu i individualūs izpiļdeituoju radūšū darbeibu, Rēzeknis piļsātys dūmis Izgleiteibys puorvaļde sadarbeibā ar Jaunīšu dūmi i Rēzeknis nūvoda pašvaļdeibys Izgleiteibys puorvaļdi reikoj jaunīšu muzykalū paradu „Manc akorc 2012”. Muzycejūši i doncojūši jaunīši aicynuoti dasasaceit daleiba pasuocīnī, kas nūtiks ituo goda 27. aprelī 16:00 Rēzeknis piļsātys kulturys nomā.\nDasacejuma anketa juoīsnādz leidz 20. apreļam Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Izgleiteibys puorvaļdē (Atbreivuošonys alejā 95, 1. stuovā, 3. kabinetā ci pa e-postu guntis.rasims@saskarsme.lv).\nParadā var pīsadaleit Rēzeknis i Rēzeknis nūvoda jaunīši i grupys, kuru dalinīki ir vacumā nu 13 leidz 25 godu vacumam. Muzykalajā paradā „Mans akorc 2012” dalinīku prīšknasumus vērtēs žureja itaiduos nominacejuos”\n„Vokora akords” – veiksmeiguokuo muzykys grupa, ansamblis, VIA, kas prīšknasumā izmontoj bungu komplektu, gitaru pastiprynūšys īkuortys i tml.\n„Vokora akustiskais akords” – veiksmeiguokuo muzykys grupa, ansamblis, VIA, kas prīšknasumā naizmontoj fonogramys, elektroniskūs instrumentus i skonu pastiprynūšys īkuortys i tml.\n„Vokora nota” – veiksmeiguokais solists, duets\n„Vokora dasitīņs” – veiksmeiguokuo dziga\nKai ari skateituoji varēs izsaceit sovys dūmys par „Skateituoju simpateju”\nInformaceja nu Rēzeknis nūvoda sātys lopys\nGrupa DemY-eR – Mygla, mygla, rosa, rosa (Manc akorc 2008)\nManc Akorc 2012 / Nūlykums i dasacejuma anketa


Iz kinu vokoru aicynoj LgSC Daugovpiļs birojs - lakuga.lv\nTemys: "Pyrmī osni", Arnis Slobožaņins, kinu vokors, Latgolys Studentu centrs, LgSC, LgSC Daugovpiļs birojs, Roksts\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sevkuru grybātuoju 23. majā 19.30 aicynoj iz Kinu vokoru Štabikā, Reigys īlā 48-3, Daugovpilī, informej Edgars Makņa.\nPaguojušajā godā latgalīšu muzykys grupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožaņins kūpā ar dūmubīdrim prezentēja kinys “Pyrmī Osni” pyrmū sereju “Gambits 1917”. Kinys pamatā izmontuotys viesturiskys nūtikšonys 20. godu symta suokumā, kas radeja augleigu vidi, kab Latgola, byudama Krīvejis imperejis sastuovā, varātu atsadaleit nu Vitebskys gubernis, kab apsavīnuotu ar puorejuom latvīšu apdzeivuotajuom teritorejom. Par tū tyka lamts 1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē, kū pīmynūt, cieški teik atzeimeitys taidys personeibys kai Fraņcs Trasuns i Fraņcs Kemps.\nPyrmajā kinys serejā teik ruodeits Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna dialogs Pīterpilī, kur tymā laikā suocēs latgalīšu atmūda, sovpus ūtrā serejā “Lauleibys” atveiduotys nūtikšonys 1917. goda Latgolys kongresa laikā. Ūtruo sereja skateituojim tyka prezentāta pyrms mieneša.\nLgSC sadarbeibā ar kinys idejis autoru Arni Slobožaņinu pīduovoj sevkuram atīt iz Kinu vokoru Štabikā, pi sylta čaja kruškys nūsavērt kinys “Pyrmī Osni” obejis serejis i izvaicuot pošu Arni par kinys tapšonu, Latgolys kongresu i nuokameibys redzīni.\nGaideisim sevkuru ūtardiņ 23. majā, 19.30 bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojā Reigys īlā 48-3.\nBīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.


Golvonais – vīnam ūtru sadzierdēt. Saruna ar Gati Pastaru - lakuga.lv\nKarteņa: Gata Pastara personeigais arhivs\nTemys: 3D modeliešona, Gatis Pastars, Jauda, Leivuons, Leivuonu 1. vydsškola, muzyka\nGatis Pastars īt nu Leivuona, jau puora godu ir Leivuona 1. vydsškolys direktors, spēlej gitaru i dzīd grupā “Jauda”. Sarunā ar Gati par direktoram i rodūšam cylvākam svareigom vierteibom, par “Jaudu” pandemejis laikā i aizaraušonu ar 3D modeliešonu i specefektim.\nKai jums saguoja tikt par Leivuona 1. vydsškolys direktoru?\n(Smejās.) Es dasasaceju vakancei, tys beja pyrmais sūļs. Aizyuteju CV, motivacejis viestuli, tei ir formaluo puse, kam ir juoizīt cauri. Lai byutu par direktoru, vajag vaira par lobu CV, omotā apstyprynoj Izgleiteibys i zynuotņu ministreja.\nMaņ tei izgleiteibys tema ir guojuse leidza nu 2006., 2007. goda, leidz šam ari kai uzjiemiejs beju pīsadalejs vysaiduos mentoringa programuos, struoduojs par apvuiceibu treneri. Es vīnkuorši izdūmuoju, ka maņ dzeivē nazkū vajag pamaineit, atsaverūt atpakaļ, lāmumu galeigi nanūžāloju.\nUzjiemiejdarbeibā īsastuoja cīši lela rutīna, tok škola ir vīta, kur rutīnys vyspuor navar byut. Kotru godu bārni ir cytaiduoki, jī aug, mainuos, īt jauni bārni. Jim ir sova specifika, jī īt iz školu ar cyta veida apziņu. Deļtam ir lelys īspiejis pošam gon kai cylvākam, gon kai direktoram i pedagogam augt horizontali.\nMaņ dūd gondarejumu tei apziņa, ka es kūpā ar pedagogu komandu varu jaunīšim paruodeit, ka dzeivē ir kas daudz foršuoks par pokemonu giušonu, “Angry Birds” spēlem, voi filtrim “Instagram” i “TikTok”, koč kaidom jieleibom. Maņ gribīs, lai myusu školā jī atraisa sovu potencialu, deļtam es radzu taidu kai simbiozi storp olguotu dorbu i miseju.\nDaudzim direktori saistuos ar akmiņa sejom, dzeļža nūpītneibu, styngreibu, ar kū jums saistās direktora profeseja?\nPīkreitu, ka Latvejā ir taidi leidzeigi [direktori], bet es dūmoju, ka musdīnu jaunuotnei, kura ir izauguse ar internetu, taida attīksme nu vadeibys i pedagogu pusis respektu i cīnu naizraisa. Lai školuotuojs voi školys direktors byutu jim autoritate, skaidrys, ka ar lomuošonūs i sirdeigys sejis ruodeišonu ir cīši par moz, tys byus piļneigi bezjiedzeigi. Jaunīši, kas tān ir 1.-4. klase, īzeimej nuokūtnis sabīdreibu, kas byus piļneigi ar cytom vierteibom. Jī byus breivi nu padūmu nostys, ar kuru myusu vacuoki i mes poši dzeivojom.\nEs dorbā raugu nabyut kai policists, kas nūsoka nazkaidys ramys, deļtam ka školā, munupruot, vys tik ir juopīdzeivoj dzeive, i vysforšuok ir tod, kod tu atej iz školu kai platformu, kurā vari realizēt sovys trokuos idejis. I jaunīšim ir idejis, tik problema tei, ka mes leidz šam kai škola raugom jūs ar disciplinu īrūbežuot. Mes sokom, ka nadreikst taidys saceņseibys, nareikuosim klasis vokoru, deļtam ka greida svaigi nūlakuota. Mums navajag školu pataiseit par muzeju, tei ir dorba telpa. Ka jaunīts juss, ka jam ir īspieja daleitīs ar sovu pīredzi i talantu, jis izjuss leluoku pīdereibu školai – tod ir motivaceja vuiceitīs, ir cytaiduoks skots iz školuotuojim.\nMaņ gribīs, lai jaunīši i darbinīki jiutās labi, styngruos socialuos maskys i disciplina vaira nastruodoj. Juomaina pīguojīņs tam vysam, vīnkuorši juoļaun cylvākim byut jim pošim. Saprūtams, ka juobyun nūteikumim,\nkvalitate vuiceibu procesā nav īspiejama bez disciplinys, bet sevkuru lykumu i nūteikumu var izskaidruot ar sarunu, na uzspīsšonu.\nParaleli školys direktora omotam, jius nūsadorbojot ari ar muzyku, spēlejat grupā “Jauda”. Kai aizasuoce jiusu interese par muzyku?\nAizaraušona ar muzyku suocēs jau nu bierneibys. Vacuoki nūpierka leņšu magnetofonu, maņ cīši patyka vyss, kas tī skanēja, patyka kai leņtis grīzēs. Izdūmuoju, ka trešajā klasē grybu spēlēt akordeonu, atrodu telefona numuri, devu mamai, lai zvona i pīsokda mani. Mes nadaudz nūkavējom uzjimšonu, bet beiguos pasaceja – puikam koč kaida dzierde ir, lai īt. Muzykys školu pabeidžu akordeona specialitatē, vēļ div godus piec beigšonys nūspielieju orkestrī.\nParaleli beja laiks, kod diskotekys spēlēja ar leņtem, i mums sātā dīzgon regulari skanēja vysaidi pyrmī vuocu tehno skaņdorbi, kas mani cīši īvylka elektroniskajā muzykā. Kod puorsavuoču iz Reigu, maņ beja cīši svareigi byut tyvai muzykai, tai dabiski saguoja, ka daudzus godus spielieju kai dīdžejs klubūs, braukuoju pa Eiropu, tok vīnā šaļtī lykuos, ka vajag producēt.\nIz pyrmuo datora raudzeju primitivus ritmus, beiguos tys puorauga tai, ka suoču izdūt elektroniskū muzyku uorzemēs deļ cytu īrokstu kompaneju. Tod elektroniskai muzykai suocēs nūrīts, saprotu, ka maņ gribīs paraudzeit nazkū cytu. Par gūdu tam, ka pabeidžu muzykys školu, maņ paduovynuoja primitivu “Casio” sintezatoru, kas maņ cīši patyka, tys vēļ šudiņ stuov i struodoj. Caur vysaidim celim nazkū raudzeju – ar datoru, bez datora, ar leņšu magnetofonim, ar kasešu magnetofonim, ar skaņu platem. Maņ gribējuos puoša radūšuo procesa. Vyss aizguoja tik tuoli, ka spēlējom kuozys, korporativus, tai īsavuiceju spēlēt gitaru.\nMyusu kolektivā vyss plyuda i mainejuos, beiguos ar basgitaristu Daini izdūmuojom, ka taiseisim nazkū sovu, tik mums beja problema – daži palyka cīši slovoni i naguoja iz mieginuojumim, a mes, taidi “prostuoki ļauds”, gribējom dareit nu sirds. Maņ beja sātys studejā sataiseiti pyrmī demo, īdevu Daiņam pasaklauseit, saceju, ka spēlēsim tuoļuok, tok mums nabeja buņdzinīka. Mienesi vāluok dazynuoju, ka Leivuonā izjuka vēļ vīna grupa, atsabreivuoja buņdzinīks, tai pi myusu tyka Daniels.\nSuocem 2016. gods aprelī, cīši ražeigi i produktivi struoduojom, izdevem pyrmū albumū, itūgod izdevem jau ūtrū i turpynojom struoduot pi videoklipim i trešuo albuma.\nTurpynojūt par videoklipim, pavysam naseņ grupai “Jauda” izguoja videoklips dzīsmei “Early Morning”, kas skateituoju aizsvīž godus 20–30 vacā paguotnē. Kur roduos ideja taidam videoklipa konceptam?\nPyrmkuort, zam videoklipim ir filozofeja, ka mes taisom tū, kas mums tamā šaļtī pateik, kū gribīs. Ūtrkuort, mes taisom taidus videoklipus, kaidus nataisa cyti. Nav lela muoksla nūkopēt formatu voi nazkaidu vizualū aspektu nu cytu i pasaceit, ka mums jauns klips. Mes gribim taiseit kū taidu, ka cylvāks īraugūt saprūt, ka tei ir grupa “Jauda”, tys ir jūs rūkroksts.\n“Early Morning” videoklips ir filmāts Upītē, tī ir forši cylvāki, vīnu reizi mieginuojumā aizavede runys par klipa idejom i grupysbīdrs soka – mes bejom vīnā vītā, spēlējom nazkaidu balli voi koncertu i aizskatuvē redzējom zylu, saryusiejušu padūmu laika autobusu. Jam nav izītys ni skatis, ni vaira numuri ir, bet jis vēļ brauc. Mums beja ideja ar tū autobusu nazkū izdūmuot, izaruoda, ka Upītē ir mozs kulturys noms, pīzvanejom – pacēle Andris Slišāns i saceja, ka nui, braucit! Kotrys myusu videoklips ir nazkas pretejs īprīškejam, lai nasaīt atsakuortuot.\nKod itū videoklipu vērēs amerikani, jī vyspuor nasaprota, kas tī nūteik, kas tys par svīkstu. (Smejās.) Tamā pat šaļtī tī, kas dzeivoj “itymūs plotuma grādūs”, saprūt stuostus par vacim kolhoza kulturys nomims, vacim “gazikim”.\nKai jums saguoja videoklipam pīaicynuot tik daudz vacuokys paaudzis kuņdžu i dabuot jom vīnaidus tārpus?\n(Smejās.) Atkluošu mozu nūslāpumu – mums suokumā beja dūma, ka mes Upītē safilmejam ari auditoreju, publiku, bet dīvamžāļ tū nasaguoja nikai sarunuot, deļtam Upītē beja tik skotivis i autobusa scenys. Tod mes aizbraucem iz Leivuonu, mums te ir vītejais deju ansamblis “Rūžeņas”, te atrodom kuņdzis godūs, jom ir vysaidi skotivis tārpi. Maņ tys lobais puorsteigums beja taids, ka mums cīši vīglai guoja ar filmēšonu. Jom pasoki, ka ir juodora tai i tai, i juos dora!\nJuos beja juos pošys, nikuo navajadzēja tāluot. Tys ir tys golvonais filmiešonā, ka saīt dabuot nu cylvāka patīsumu uorā.\nKuņdzis sasapucēja sovūs skotivis tārpūs, itys beja nūtykums, kam sazkruosuot lyupys, izviļkt capuris, sataiseit motus. Līkās, ka vacam cylvākam dzeive ir nūraksteita, nā, dzeive pīspēlej vysaidys situacejis, kuruos var dabuot jaunys īspiejis. Kuņdzis beja cīši atvārtys, deļtam ar humoru i pozitivityka paruodeitys itymā klipā.\nKai ir muzicēt i sacerēt jaunys dzīsmis, skaņdorbus pandemejis laikā?\nTrokai, mes turpynuojom struoduot, mums ir regulari mieginuojumi, asam filmējušīs, taisejuši materialu, pandemejis laikā mums izguoja ūtrais albums, asam suokuši struoduot pi trešuo.\nMaņ nūteikti datryukst rezonansis ar publiku. Kod nūspēlej koncertu, esi piļneibā iztukšuots, tamā stuņdē, kū tu atdūd iz skotivis, tu principā atdūd energeju vēļ treis dīnom iz prīšku. Piec tam ir mīra periods, kurā nazkas apsakūpoj i tod vīnkuorši saīt pats nu seve. Tod juorauga iz lopys pīraksteit teksta ideju, melodeju, gitarys rifu voi sintezatora temu.\nPandemejis laikā ir gryušuok tū dabuot gotovu, tys šaļtim var nūvest da nalelys depresejis.\nKa tu sevi navari realizēt, rodūt kū jaunu, asūt tymā procesā, ir cīši gryutai dzeivuot, jiutīs nazkaids napīpiļdeits, vysu laiku ir dryums nūskaņuojums\nDeļ tam piec albuma izdūšonys puišim pasaceju, ka div mienešus nikuo nadareišu, pamaineišu vierzīni, lai kas sasakruoj, kū piec tam saut uorā ar jaunu spāku.\nGatavejūtīs intervejai, atrodu ari jiusu “YouTube” kanalu, kurā ir daži eisi video ar interesantom grafikom i skaņu, pastuostit vaira par tim!\nItūšaļt asu cīši dzili 3D modeliešonā. Mani cīši interesej, uzrunoj ideja, ka varu radeit virtualu vidi – voi tei ir doba, telpys voi kas cyts, i īlikt tymā īškā realus tālus, itymā gadejumā nūfilmātu pats sevi. Maņ gribīs dabuot tū realismu, itūšaļt digitali tys vyss ir īspiejams. Ir bezmoksys reiki, kai tū var dabuot, bet es jiutu, ka maņ datryukst pīredzis i zynuošonu, maņ vairuok ir svareigs pats process, kurā es vuicūs.\nIdeja ir trenētīs, lai es varātu taiseit videoklipus “Jaudai”. Ar montažu i specefektim asu aizaruovs jau vairuokus godus i jiutu, ka grybu īīt cytā leiminī, kur mes redzim safilmātus realus cylvākus voi 3D modeli ar cylvāku golvom virtualā vidē. Ir lātuok safilmēt videomaterialu iz zaļuo ekrana i piec tam samontēt vysu 3D vidē, kai ceļt atsevišku kabinetu.\nJius bejot ari gosts Īvys i Henrika Johansonu raidīrokstā “Unsaved Stories”, voi jums ir palykuse kaida atziņa nu raidīroksta?\nKa cylvāki ir izgleituoti, jādz vērtīs iz lītom plašuok, nakritizēt, vodūtīs nu sova šauruo dzeivis skatejuma voi sovys cīši leluos “Instagram” voi “Facebook” puorlīceibys, mes\nvysi varim dzeivuot iz ituos planetys cīši draudzeigi i labi. Tī geografiskī rūbeži, volūdys voi kulturys rūbeži ir cīši relativi, jī var leidzpastuovēt cīši veiksmeigi.\nProblema ir taida, ka mes asam puoruok sasadalejuši sovūs pījāmumūs, tys ir švaki voi tys ir labi. Maņ pateik runuot ar taidom radnīciskom dvēselem, kuruos var redzēt dzeivis pīredzi i vareibu īsadzilinuot lītys byuteibā piec lītu patīsuos byuteibys, na piec vierspuseja vīdūkļa. Maņ pateik, ka cylvākam ir sovs vīdūklis caur juo pīredzi, varbyut tys vīdūklis maņ nav pījamams, i tys ir “okei”, ite pasaruoda tolerancis aspekts. Ka mes varim vīns ūtru sadzierdēt, deļtam ka dzierdēt i klauseitīs ir div dažaidys lītys, veidojās sapratne. Itaidys sarunys ar cylvākim dūd taidu izjiutu, ka ar muma vyss kuorteibā, pasauļs nav nimoz tik švaks, mes varim dzeivuot i sadzeivuot.


Kaidus teicīņus latgalīši lītoj par i ap dzeršonu - lakuga.lv\nTemys: alkohols, dzeršona, latgaliešu teicieni, latgalīšu teicini, Roksts, Sandra Ūdre\nAlkoholisms Latgolā ir dziļa psihologiska i sociala problema, par tū varātu raksteit i raksteit i moz kas puorsameitu. Partū ka tei ir cauri godu symtim izturāts latgalīšu i apleicejū tautu sova rakstura paruodejums. Saprūtams, tū paruoda ari latgalīša dūmuošona, volūda, i kultura. Rokstā apkūpuojums, kaidus teicīņus latgalīši sovulaik lītuojušs i lītoj vēļ šudiņ, runojūt par styprūs dzierīņu lītuošonu.\nCeiņa ar karali Alkoholu\n“Ceiņa ar karali Alkoholu” – itei ir bīžuok lītuotuo pretalkohola propagandys metafora 20. g. s. pyrmajā pusē latgalīšu presē i literaturā. Pi “osuokajim” dorbim pīmynami Nikodema Rancāna brošura “Dzeršona Latwišu nalaime” (1910), feletons “Mikels Ols-Buca” (1909), Seimaņa Putāna dzejūļu kruojums “Ļaunōkais cilvēces īnaidnīks” (1936), Madsolys Jōņa debejis dzejūļs “Pūsteitōjs” (1933), Pītera Apšinīka drama “Divi celi” (1930), Pītera Līpiņa “Wacì un Jaunì” (1914), Jōņa Opyncāna “Dzeiwes reits” (1923), Viktora „Alkohoļa sōpu bārni” (1930) i c.\nLai sabīdreibā kaunynuotu dzāruojus, jūs apsauc vuordūs ar nagatvu emocionalu nūkruosu, kai lokna (< lakt), pjanica, blyuzga, pļāgurs, kleņders, pleņders, a dzeršonu apzeimej ar psihologiski īdarbeiguokim vuordim par dzert: dzāruojs dzeivoj pa pūrim, pīsasyuc kai ūds, ryugst kai kuopustu buca, aizlej acs ar olu ci braņdini, palīk par suni, nūīt suņam sāka pļautu ci lyuku plāstu.\nSovutīs nu dzāruoja poziceju, attureibnīki raizej dagunus augši, baptistūs īsarakstejuši, nav lobi cylvāki.\nParuodeit, kas par veiru\nStypruo dzymuma soveibys – stypra veseleiba, iztureiba, saceņseibys gors – latgalīšam atsakluoj alkohola lītuošonys sakarā, nu tuo veirīša golvonuo pošaplīcynuošona –augstuoks statuss dzāruoju sabīdreibā voi vyspuor ītikšona “eistu” veirīšu sabīdreibā. Vacuoki veiri i tāvi aiz laika apsazynuoja pīnuokumu sagataveit dālus “pyrmuos gluozeitis“ puorbaudejumam. Latgalīšam paruodeit, kas par veiru, nūzeimoj ‘izdzert da gola‘. Vyspuor gluozis izdzeršonu latgalīši raksturoj ar sportisku leksiku: īmest/ izraut/ izsaut/ izsvīst pa lobai čarkeņai ci māri treis, mest iz ūtrys kuojis ‘pādejū gluozi dzert’. Atsasaceišonu nu pīduovuotuos alkohola gluozeitis saprūt ari kai etiketa normu puorkuopšonu i nacīna paruodeišonu – tu mani smuodeji?\nRezultatā alkohols nagativi ītekmej organisma procesus, tuo izpausmis volūdā teik atkluotis caur komiska efekta eifemismim, kab viņ naizruodeit vuojuma: sagiut uozi aiz rogu ‘vemt’; īt kiulīņus mātuodamam (kiulu vuolu ci šketer meter) ‘reibumā naspēt paīt’; grīzt kai dziernovuos, īsist golvā, golvu trīkt, jaukt pruotu, šemelī labi tikt ‘reibt’; dzeit kai īt vadzi sīnā ‘vest pīsadzārušū’; pasēdēt iz ūlu ‘reibumā nikuo naspēt’; dzīduot gribētīs ‘reibumā palikt jautram’.\nSīvītei taida iniciaceja nav paradzāta.\nBez butelis naizagrīzt\nVysūs laikūs apsastyprynuojuse latgalīšu dzeivis aksioma bez butelis naizagrīzt – ar sābri ci vītejū īriedni kuortojams darejums ci gostūs braukšona. 19. g. s. i vāluokūs laikūs pīkūpta prakse pīkukuļuot varys puorstuovus ar alkoholu, pīmāram, Fraņcs Kemps tū aproksta īguoduos “Par sovu ceļu uz augstškolu” (1938): Darbvedis lyka saprast, ka, jo ari sanōks pogosta sapuļce (seļskij shod), tūmār bez vysas sapuļces pamīlōšonas līta cauri gon naīs. (..) Turpat, vīnā pogosta kambarī, maņ beja „jōstota“ 2 spani šņaba ar attīceigu porciju „zakuskas“: siļču, kringeļu, dasas. (..) Ūtrā ustobā (..) beja lobōks golds ar smolkim dzērīnim un aizkūžamim. (..) Kod jau beja izdzarts ap 50 buteļu „kazjonkas“ (t. i., vaļsts šņaba), tyka atklōta sapuļce.


Suknis, cuoli i literatura – Tievanāni 2011 – Bīdreiba "LgSC"\nKai īprīšk tika ziņuots – jau pīktū godu vosorys suokumā sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod 11. i 12. junī nūtykušais pasuocīns beja pīktū godu piec kuortys, leidz ar taidu kai jubileji čulans paplašynuoja rūbežys i programu.\n11. junī 12:30 iz literari muzykalu pasuocīni i “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” gruomotys prezentaceju sasatykom Nagļūs – vītejī ļauds i gosti puļcejuos sātā “Krystceli” iz puosoku skaitejumim. Puosokys skaiteja LgSC jaunīši i literarūs puosoku autori Valentins Lukaševičs i Juoņs Ryučāns. Ar muzykalim prīšknasumim prīceja “Nagļu trio” dāmys.\nPiec ituos sasatikšonys tyka dūts starts sukņu i švītu velobraucīņam, kura dresscode beja – koč kas na nu ituo godu symta. Sovetu laika kremplins, besakūku kruosys izlaiduma kleitys i gleiši naktskrakli breineigi dereja par glaunu tārpu braucīņam. Koč ari īprīškejā vokorā tika veikts testa braucīņs pūsmā Viļāni – Nagli i secynuots, ka braucīņs nabyus vīgls ceļa “trepis” deļ, nu vys tik tys nabeja škierslis velobraucieju apsajimšonai. Velobraucīņs beja paradzāts ari kai ekskurseja pa ituos pusis nūzeimeigom vītom. Tī pat iz vītys Nagļūs pyrmais nūstuošonys punkts beja pi Nagļu bazneicys, piec tom ceļš vede leidz Boņuka krucifiksam, kas izjimts slavanajā kinā “Cylvāka bārns”. Kuopīņs Plyskovys piļskolnā, Viļānu lidlauks, ceļa molys sātys, krucifiksi, kopi i nūslāgums pi Trūpu valnakmiņa, kas ir naiztryukstūša Tievanānu čulana tradiceja, viņ itūreiz atškireiba, ka akmiņs tika apsavārts dīnys gaismā na tymsā, kai īrosts cytus godus.\nPiec velobraucīņa puļciešonuos “Tievanānūs” iz “drupeit dorba”, pikniku i Maltys iudiņu īmieginuošonu. Koč ari nabyušona ar atslāgom naļuove padareit vysus īcarātūs dorbus, tūmār bez dorba naiztika. Piečuok vokorā vēļ vīns ceļa gobols velosipeda mugarā i braucīņs iz “Mukulem” pi Tievanānu čulana saimineicys – Ilzis. Koč ari literaturys i tehnisku problemu deļ kinys nasaguoja tik daudzi, cik suokumā carāts, vokors aizvadeits lānā gorā ar sarunom i atsapyušūt piec dīnys puorbraucīnim i īspaidim, kai ari kruojūt spākus jaunam cielīņam – svātdiņ paradzātajam Viļānu tiergam. Par vokora legendaruokū frazi kliva Santys komentars i atbiļde Vaļukam par ūdim (cīši daudzi jūs beja). Vaļuks cerieja, ka piec stuņdis jī vysi byus aizguojušs gulātu, iz kū Santa atbiļdieja: “A jim princips – leidz pādejam klientam!”\nKoč ari vīna nu “Tievanānu čulana” tradicejom ir syvānu pierkums, itymā godā miseja beja viņ cuoļu pierkums, kas piec tierga i puosoku skaitejumim Viļānūs veiksmeigi tika realizāts.\nŽāļ jau, ka vysam lobajam i inceresnajam tik dreiži atīt beigys, bet tys tik zeimoj, ka sasatikšona byus cytā godā!\nBet kū tī daudzi ar vuordim, jiusu viereibai uzskatis materials:


LaKuGa – Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos kina “Myužeigais kalinders”\nLatgolys pyrmizruodi pīdzeivuos kina “Myužeigais kalinders”\nLaKuGa 14. Novembris, 2012. gods Comments Off on Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos kina “Myužeigais kalinders”\nAizguojušā nedeļā Reigā pyrmizruodi pīdzeivuoja dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders”, nu reitu, 15. novembrī, byus kinys pyrmizruode Latgolā – Rēzeknis nūvoda pašvaļdeibys sātā.\nKina „Myužeigais kalinders” taiseita Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā, i tei ir taiseita kai spylgts i autentisks Latgolys lauku dzeivis atspīgeļuojums, kas paruoda latgalīšu identitatis styurakmiņus: tradicejis, dzeiveigumu i latgalīšu volūdu. Kina viestej par diveju dzymtu – Jurdžu i Ivulānu – puordzeivuotū cauri godu symtu mejom.\nKinys radūšuo komanda: režisors i scenaris Juoņs Ūzuleņš-Ūzuls, operators Andrejs Verhoustinskis, montaža – Solvita Cerecka, skona režisore Anete Vonoga i producents Vilņs Kolnaellis.\nKinu produciejuse kompaneja – Kinu studeja RIJA. Kinys garums – 70 minoti, kina ir latgaliski ar subtitrim latvyski.\nKinys pyrmizruode Latgolā 15. novembrī 17:00 byus Rēzeknis nūvoda pašvaļdeibys lelajā zalā (Atbreivuošonys alejā 95). Pyrmizruodē Rēzeknē, taipat kai Reigā, skateituojus i klauseituojus prīcēs Rogovkys etnografiskais ansamblis, byus ari kinys režisors i scenarists Juoņs Ūzuleņš-Ūzuls i producents Vilņs Kolnaellis. Īeja bez moksys.\nNu 20. novembrī 14:00 i 18:00 kina byus nūsaverama ari pošā Rogovkā – Nautrānu vydsškolys zalā. Iz seansu īsarass kinys varūni i Rogovkys etnografiskais ansamblis. Īeja byus bez moksys.\nDa 19. novembram kinu „Myužeigais kalinders” var nūsavērt ari Reigā, kinu teatrī „Splendid Palace”. Vaira informacejis: http://www.splendidpalace.lv/lv/hall_events/view/488\nAtsavieršona iz kinys prezentaceju Reigā, 7. novembrī: http://lakuga.lv/2012/11/08/%E2%80%9Emyuzeigais-kalinders-i-stypruos-latgolys-saimis/\nKarteņa nu kinys prezentacejis Reigā, runoj kinys režisors, foto nu LaKuGys arhiva\nATSLĀGVUORDI » kina, Myužeigais kalinders, Roksts


Leigū svātki Višku estradē - lakuga.lv\nTemys: Leigū, Roksts, Višķi, Višku estrade\nLeigū svātki – goda eisuokuo nakts, kurā teik cyldynuota doba i augleiba. Naiztryukstūši ir gunkuri, ols i sīrs, puču vaiņuki i dzīduošona. Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeibys agentura “Taka” aicynoj sagaideit Juoņu reitu Daugovpiļs nūvodā Višku estradē.\nLeigū nakts svinietuoji Višku estradē tiks gaideiti jau nu 18.00, lai kūpā nūdegustietu Daugovpiļs nūvoda lobuokūs ols dareituoju sātys olu i lobuokūs sīra siejieju sātys sīru i kūpā pīsadaleitu vysaiduos spēlēs i atrakcejuos vysai saimei, pīsadaleitu Ginesa rekorda topšanā “Lielā musturdeķa veidošana”, kai ari byus daudz cytu puorsteigumu.\nLeigū svātku burveigumu nūdrūšynuos “Ginc un Es”, “Patrioti LG”, “Dricānu dominante”, TDA “Līksme” koncertā “No ezera saule lēca”.\nSovukuort ļusteigā Juoņu nakts zaļumbalā leidz reita gaismai svinietuojus prīcynuos grupa “Migla”. Tiks īdagts vosorys saulgrīžu gunkurs i sevkurs varēs tymā nūsavērt nu putyna liduojuma ar deltaplanu.


Jaunais pīdzymst rūbežlinejuos - lakuga.lv\nJaunais pīdzymst rūbežlinejuos\nTemys: A12, rūbežs, Žurnals "A12"\nLatgolys piļsātys Rēzekne, Leivuons i Daugovpiļs padūmu laikā tyka veiduotys kai industrializacejis centri, kurymūs tyka atvasts vysaidu tauteibu dorbaspāks nu draudzeigajom republikom. Vys vēļ piļsātys vidē i cylvāku dūmuošonā nūteik ituos industrializacejis puoreja iz postindustrialu attīksmi i jaunu dzeivis vidi.\nVyssavīneibys ryupneicu telpys teik voi nu puorveiduotys, voi nūvuoktys graustūs. Na vysod teik izvārtātys ituos industrialuos telpys resurss, kuru var puormeit par piļsātu prīškrūceibu i unikalu radūšū puduru atteisteibys punktu. Ari Igaunejis Narva pieckara periodā beja industriala piļsāta, dorbojās daudzys Vyssavīneibys nūzeimis ryupneicys. Tok, atškireibā nu Rēzeknis ci Daugovpiļs, lela daļa ryupnīcyskuos darbeibys ir saglobuota, piļsātys industrialajā teritorejā dorbojās 45 uzjāmumi, kuri ir apvīnuoti Tehnoparkā. Skandinavu, vuocu uzjiemieji dorbojās zam vīna jumta i tū ir nūorganiziejs nazkodejais uodys fabrikys vacuokais meistars – Aleksandrs Broks. Pats voda akceju sabīdreibu “Nakro”, kura ražoj augstys kvalitatis uodys izstruoduojumus, eksportejūt 85% produkcejis. Austrumnīcyskuo uzstuojeiba i riska pasajimšona apvīnuojumā ar Sanktpīterburgā i Amerikā dabuotu izgleiteibu, eiropeiska volūdu zynuošona ļaun radeit rītumnīcysku vidi, izmontojūt atstuotuo ryupnīcyskuo montuojuma resursu. Aleksandrs pīzeist, ka veiksme īt rūku rūkā ar puormeju vadeibys spiejom. “Mani pīrunuoja byut par direktoru, partū ka fabrikai draudēja bankrots. 1995. godā te struoduoja 800 cylvāku, īprīškejais direktors pīraksteja atlyugumu i nūbrauce iz dzymtū Boltkrīveju. Es beju tys, kuram juoizīt bankrota ceļš, juosajam vysi puormatumi. Nu pagaidu direktora es te direktors asmu jau 25 godus,” par sovu dorbu uodys ražūtnē stuosta Aleksandrs. Baltejis vaļstīs ekonomikys puorstrukturizacejis process nūritēja leidzeigi – lelūs ryupneicu sliegšona, bezdorbs, dorbam jaunajūs apstuokļūs īprškejī vadeituoji nabeja gotovi. 90% vyss ir atkareigs nu vadeibys, pīzeist Aleksandrs. “Pyrmūs 10 godus maņ nabeja nivīnys breivdīnys, reizem te pat nakšņuoju. Teoretiski zynuoju, kas juodora, bet kai itaidā situacejā reikuotīs – tū maņ nabeja vuicejuši. Pyrma tuo Narvā i kūpumā vysā Igaunejā tik leli uzjāmumi vēļ nabeja bankrotiejuši, tys beja naīrosti. Lelu uzjāmumu bankrots vāluok gon jau beja normala paruodeiba.”\nAleksandrs pīsaisteja finansiejumu, kab izdzeivuotu: leluos teritorejis sadaleju cehūs i laukumūs. Dīnā ass rakstejs pa 500 e-postim iz cytom vaļstim, prasejs investorus i uzjāmumus. Iz vīnu tyukstūšu viestuļu atsasauce tikai vīns interesents. Aleksandrs stuosta, ka sūli pa sūļam suoce izīrēt i pīmāruot telpys investoru vajadzeibom, paguoja vysmoz 9 mieneši, kab īkuortuotu dorba vidi.“ Mums beja ari politiskuos dūmstarpeibys, partū ka te ir daudz krīvvolūdeigūs. Varaams, politiki nu tuo beiduos. Beja juoizveidoj speciala strategiska komiseja, kuramā byutu specialisti. Bet pi mums vysu nūsaceja politiskī spāki – ministri i premjerministri, kuri ekonomikā nikuo nasaprota. Tys ir paradokss. Niule ir drupeit lobuok. Ka itūreiz byutu zynūši ekonomisti, jī paleidzēja. Ka tev drupeit pīpaleidz maut, tu suoc tū dareit lobuok. Bet nūsleikušu ir daudz gryušuok izgluobt. Ari direktori atsluoba. Jī beja pīroduši struoduot piec komandys. Vajadzēja dūmuot pošim, tok tai jī nabeja pīroduši. Daži ryupneicu leidzekļus izmontuoja sovom vajadzeibom: izcēle privatsātys. Bet es jiemu miļzeigus kreditus, kab pīsaisteitu uzjiemiejus. Es puorvylynuoju daudzus nu Skandinavejis vaļstu, partū tī struodnīkim ir leluokys olgys. Myusu zamuos olgys jim beja izdeveigys. Dareju lelu reklamys dorbu, te bejuši ari viestnīki. Niule Tehnoprakā ir uzjāmumi ar uorzemu investorim: Zvīdrejis, Suomejis, Lelbritanejis, ari Krīvejs, jimā struodoj ap 1600 cylvāku.”\nNiule jau ir rodusēs puorlīceiba, ka pīrūbežys piļsāta dzeivuos. Narvā ryupnīciskī uzjāmumi sasadorboj ar radūšim cylvākim, teik organizāti festivali, pīsaisteiti turisti i nu rītumu, i austrumu. 50 tyukstūšu piļsātu Igaunejis prezidente div reizis godā ir izalasejuse par sovu dorba piļsātu. Ka vaļdeiba iz pīrūbežu suoc vērtīs pozitivuok i atbolsta, tod rūnās pozitivys puormejis. Narvā sasadur div i pat treis kulturys telpys, – nu vīnys pusis igauņi, nu ūtrys krīvu kulturys telpa, kura pasapyldynoj ar Eiropys izpratni i Eiropys dimenseju. Taiduos vītuos, kur kulturys sasaskar, nūteik voi nu sasadūršonys, voi rūnās inovacejis i jaunys idejis. Itūšaļt Igaunejis sabīdreiba nu postindustrialuos Narvys ir nūskaņuota inovacejom i jaunom vāsmom, jaunam redziejumam, kur krīvu-igauņu kulturu īlikt Eiropys rameiti i radeit koč kū, kas itūšaļt naeksistej i kū pasauļs napazeist. Na viņ inovacejis ekonomikā, bet ari kulturā. I socialūs rysynuojumus, partū ka tys parosti nūteik jūmuos, kur sasateik kulturys.


Bolvūs svieteis nūvoda svātkus - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, Bolvu nūvoda svātki, Bolvu nūvods, nūvoda svātki, Roksts\nVīni nu skaistuokajim svātkim vosorys sezonā Bolvu piļsātā ir Bolvu nūvoda svātki. 22. augustā tī nūtiks jau sastū reizi.\nSvātkim jau ir izaveiduojušys lobys tradicejis, kurys teik pylnveiduotys i papyldynuotys. Vīna nu taidu tradiceju ir kūpeiguos lyugšonys bazneicuos.\nAri Tautys pyutieju orkestra “Balvi” koncerts Bolvu nūvoda svātkūs ir kai naatjemama sastuovdaļa, itūgod tys nūtiks 12.00 laukumā pi Bolvu Kulturys i atpyutys centra, leita gadīnī Bolvu KAC lelajā zalā.\nSvineigajā pasuokumā “Plecu pie pleca” 14.00 laukumā pi Bolvu Kulturys i atpyutys centra tiks apbolvuoti konkursa “Sakoptākais īpašums 2015” uzvarātuoji. Itū sareikuojumu kuplynuos deju kūpa “Nebēda” i “SOS fanfare” nu Francejis. “SOS fanfare” ir nalels izpiļdeituoju ansamblis aba fanfara, kai tū sauc Francejā, nu Lotringys, kas spielej prīceigu muzyku, popularus šansonus i diksilendu. Grupys dalinīki ir: Mister Goldhand (alta saksofons), Yeah Man (tenora saksofons), Bouba (bandžo), Ventilo (suzafons) i Diddle Man (perkusejis).\nNu 13.00 da 17.00 Luoča duorzā byus vareiba apsavērt sātys lūpeņus, kuru ari laukūs palīk vys mozuok. Pasuokuma organizatori aicynoj atsasaukt nūvoda ļauds, kurim ir vareiba atvest iz piļsātu sovu sātys dzeivinīku – vušku, kozu, gūvi, zyrgu, kurkynu, peili, zūsi i cytus.\nBolvu piļsātys parkā leluoka rūseiba nūtiks piecpušdīnē. Parka teritorejā nu puču tiks veiduota Bolvu nūvoda kontura, kurā kotrs pogosts sovu pogosta konturu izrūtuos ar zīdim. Nu 15.30 parka teritorejā nūtiks pogostu prezentaceja. Kotrs pogosts byus izveiduojs sovu pogosta sātu, īkuortuojs un izpuškuojs, i pavysam eisā laikā prezentēs sovu pogostu ar pošu lobuokū, kas tam ir. Nuokušuos stuņdis laikā vysu pogostu bārnu i jaunīšu komandys pīsadaleis atraktivuos saceņseibuos “Kopā jautri!” Nu kotra pogosta pīsadaleis 3 puiši i 3 mārgys nu 14 da 18 godu. 17.30 “Ūdens karnevāls” – poštaiseitu peldleidzekļu izbraucīņs Bolvu azarā. Vysi teik aicynuoti puorvērst sovu laivu voi katamaranu eipašā nūformiejumā i dūtīs nalelā izbraucīnī par prīcu sev i cytim.\n18.30 paradzāts rodūšs svātku guojīņs, kurymā aicynuoti pīsadaleit vysi Bolvu nūvoda pogosti, Bolvu piļsātys īstuožu, uzjāmumu darbinīki i cyti interesenti. Tema: “Dzeive laukūs”. Maršruts: stuošonuos laukumā pi Kulturys i atpyutys centra – Breiveibys īla – Tierga īla – Teatra īla – Partizanu īla – Breiveibys īla.\nNailgi pyrms guojīņa byus vareiba redzēt braucamreiku paruodi, kura puorsavītuos pa Bolvu īlom, garum Bolvu Kulturys i atpyutys centra laukumam i izavītuos iz Breiveibys īlys gar parku. Aicynuoti vysi, kurim ir kaids puorsavītuošonuos leidzeklis, kuru ir īspiejams izrūtuot atbylstūši svātkim, izbraukt nalelā svātku paruodē.\n19.00 svātku nūslāguma sareikuojumā “Gavilēsim priekā!” tiks gūdynuoti Bolvu gūda pylsūni i padūti Bolvu nūvoda Atzineibys raksti. Apmaklātuojus prīcēs ari bruoļu Auzānu i Jersikys orkestra koncerts, kam sekuos zaļumbals kūpā ar grupu “Ginc un Es” .


Latgola ci Latgale – kai pareizuok raksteit? - lakuga.lv\nTemys: Latgale, Latgola, raksteiba\nRoksta autors: Sandra Ūdre\nIk pa laikam latgalīšu vydā aktualizejās vaicuojums, kai pareizuok raksteit – Latgola ci Latgale, partū ka runā var dzierdēt obejus. Portals lakuga.lv skaidroj, kuru nu itūs variantu lobuok lītuot, rokstūt latgaliski.\nLatgolys vuords pīraksteits jau 11. godu symta\nSenejūs latgaļu apdzeivuotuos teritorejis (niulenejuo Vydzeme i Latgola kūpā) apzeimuojums Лътьгола (juolosa: Lētigola) pyrmū reizi lītuots tai saucamajā Nestora hronikā “Повесть временных лет”. Ilgu laiku par hronikys autoru pīzyna Kijevys Pečoru klūstera mūku Nestoru. Bet jis ap 1113. godu voldūšuo kņaza interesēs viņ apkūpuoja, redigēja i turpynuoja 1093. godā sastuodeitu hroniku, papyldynuodams ar cytom Krīvzemis i Bizantejis tradicejā saraksteitajom.\nRokstūs nūstyprynuota tradiceja\nVuordu Latgola latgalīšu inteligeņce rokstūs lītoj nu 20. godu symta suoku. Paškūrstūt pyrmūs latgalīšu gazetu “Gaisma” (1905–1906), “Auseklis” (1906–1907), “Sakla” (1906), navar atrast vuorda Latgola. Fraņcs Kemps roksta Latgalija, “Auseklī” zinis nu Latgolys i baļtīšu vītom salyktys rubrikā Latwiszûs/ Pi latvisim, sovutīs “Saklā” izteik ar vuprdu dzimtine. Bet jau pyrmajā “Drywys” numerī 1908. gods 15. majā atrūnams Latgola, i tuoļuok 20.–30. godu presē konsekventi lītuots.\nIr vairuoki izdavumi ar Latgola nūsaukumā – laikroksti “Latgolas Vōrds”, “Latgolas Dorbs”, “Latgolas Socialdemokrats”, “Latgolas Sorgs”, “Jaunō Latgola”, “Latgolas Bolss” (emigracejā); žurnali “Latgolas Škola”, “Latgolas Zemkūpis”, “Latgolas Lauksaimnīks”. Ari 1933. gods normativajā Pītera Stroda “Pareizraksteibas vuordneicā”, vītvuordu dalykumā, atrūnams vuords Latgola.\nMyusu dīnuos latgalīšu runuos, ari dzīšmu i dzejūļu tekstūs dzierdīs Latgale, Latgaleite. Volūdnīkim itymā vaicuojumā streidu nav, oficialam argumentam var kolpuot ari “Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu” īvoda teksts, ari Latvejis Republikys Satversmis latgaliskajā puorlykumā lītuots Latgola.\nNaoficials arguments – asociacejis\nLatvīšu volūdā vuordam gals/gols ir daudz nūzeimu, plašuokajā Kārļa Mīlenbaha i Jāņa Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcā” registrātys 18 nūzeimis, vīna nū jūs atsatīc iz nūsaceitys teritorejis, apleicīnis apzeimuojumu. Latvejā ir vītvuordi, kas darynuoti kai saliktini ar ūtrū komponentu gals/gols, koč voi Sakstagols par pīmāru. Prūtams, vuordim ar -gale/-gola tys pats gols pamatā, viņ puormeita golūtne.\nObejim vuordim Latgola/Latgale vajadzātu byut absolutim sinonimim. Atškireiba ir asociacejuos, kas reizem ir pavysam individuala līta. Latgolys gadejumā tei asociaceja ari ir par golu teritorejis nūzeimē, bet ar Latgali rūnās asociaceja par gaļu. Dūmojams, te pat nav vajadzeigi psiholingvistiski eksperimenti. Regiona, vaļsti veidojūšys teritorejis nūsaukumam navajadzātu radeit taidys asociacejis. Partū latgalīšu inteligeņcis vydā ir naraksteita vīnuošonuos konsekventi lītuot viņ vuordu Latgola.


Kolnasāta 16. aprelī - lakuga.lv\nKolnasāta 16. aprelī\n17 Apreļs 2016\nTemys: Kolnasāta, latgalīšu muzyka, LR1, Muzykys skrytuļs, Roksts\nItūreiz raidejumā par festivala “Muzykys skrytuļs” konfliktu ar latgalīšu muzikim. Itūvosor latgalīšu muzykys festivals otkon nūtiks Leiksnā, tok vairuokys zynomys latgalīšu grupys napīsadaleis festivalā. Festivals lyudz muzikus syuteit dasasaceišonys anketys, muziki tū atsasoka dareit. Jī gryb, kab organizatori poši sasazynoj ar muokslinīkim, kurūs gryb redzēt festivalā, kluot vēļ lyudz simbolisku samoksu par uzastuošonu. Muziku redzīni izkluosta Guntis Rasims nu “Bez PVN” i “Jezups i Muosys”, sovukuort tū, kū dareis organizatori, ka zynomūs grupu festivalā nabyus, skaidroj vīna nu reikuotuoju, Leiksnys tautys noma direktore Sanita Pinupe.\nSuocūtīs Juoņa Streiča kino godam, raidejums pīduovoj fragmentu nu juo intervejis 2012. godā.\nSovukuort Teņs Bikovskis skaidroj, kas ir lingvistiskuo karte i kū ar tū var dareit. Taida volūdu karte pyrmū reizi radeita Latvejā – škārsteikla datubazē iz kartis izvītuota volūdnīceibys viesture nu 13. godu symta. Audio i video materialūs, karteņuos i tekstūs ir ari latgalīšu volūdnīceibys nūzeimeiguokuos nūtikšonys, vītys i personeibys.\nMuzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs” pyrmū reizi skanēs breivā dobā Septembris 10, 2020


Iz muzykys bolvu “Zalta mikrofons” pretendej latgaliskuo muzyka - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu muzyka, Roksts, Zalta mikrofons, Zelta mikrofons\nPaziņuoti muzykys īrokstu goda bolvys “Zalta mikrofons” (Zelta mikrofons) pretendeti, storp tim ari Latgolys muziki i ar Latgolu saisteiti īroksti. Bolvu padūs 2017. goda spylgtuokajim muzykys īrokstim i nūzaris puorstuovjim.\nKategorejā “Šlagera muzykys albums” nomināta grupa “Galaktika” ar albumu “Sirds vēl tic”. Nominacejā “Tautys i pasauļa muzykys albums” iz bolvu pretendej Kārlis Kazāks ar albumu “Dzirdi balsis”, kurā īkļautys ari dzīsmis Latgolys īzlūksnēs. Itai nominacejai izvirzeits “Auļu” i “Tautumeitu” albums “Lai māsiņa rotājās!”, kurymā īraksteitys vairuokys dzīsmis latgaliski – tūs vydā ari eipaši energiskais “Aulejas klezemers”.\nIzvirzeits ari Stanislava Judina i Asnatis Rancānis, kas vaira zynoma kai “Tautumeitu” dalineica, kūpdorbs – albums “OP.2”. Itys albums izvirzeits ari nominacejā “2017. goda lobuokais dizains”.\n“Tautumeitu” i “Auļu” kūpdorbs, koncertīroksts “Lai māsiņa rotājas”, pretendej iz bolvu kategorejā “Lobuokais koncertīroksts”.\nNominacejai “Akademiskuos muzykys albums” izvirzeits latgalīšu literatei Bronislavai Martuževai veļteitais albums “Rakstītāja”.\nBolvys “Zalta mikrofons” padūšonys ceremoneja nūtiks 27. febaruarī Reigā Dailis teatrī.


Latgolys latvīši i jūs volūda skaitļūs – tūlaik i niu - lakuga.lv\nTemys: Juris Viļums, Jurs Viļums, latgalīši, latgalīšu volūda, Latgola, Roksts, Tautas skaitīšana, Tautys skaiteišona\nLR Centraluo statistikys puorvaļde (CSP) napaseņ publicieja skaitļus par pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim, kurī raksturoj Latgolys latvīšu* (latgalīšu) volūdys stuovūklī šudiņ – volūdys lītuotuoju kūpejū skaitu Latvejā i tūs eipatsvoru dažaidūs vaļsts regionūs, kai ari dažaiduos īdzeivuotuoju vacuma grupuos.\nAtzeistūt, ka taišni itaida veida i kvalitatis informaceja ir lobuokais pamats diskusejai (i tai obligati vajadzeigajom sekojūšom praktiskom darbeibom) par Latgolys latvīšu volūdu i regionu plašuokā apsavieršonā, izmontuosim CSP škārsteikla sātys lopys pīduovuotuos īspiejis i saleidzynuosim pārnuo godu symta 30-tūs godu i ituos dīnys Latgolu. Golvonūkuort attīceibā iz regiona pamatvierteibom – cylvākim i volūdu.\n1930. godā Latgolā dzeivuoja drupeit vaira kai 540 000 īdzeivuotuoju, nu kurim gon ap 40 000 tuo laika Jaunlatgolys apriņča pogostūs (vītuos, kuruos mes pazeistom kai Abrini), kas niu atsarūn Krīvejis Federacejis sastuovā. Taitod, saleidzynojūt situaceju ar myusdīnom, pareizuok byutu saceit, ka tādinejuos Latgolys teritorejā 1930. goda dzeivuoja ap 500 000 īdzeivuotuoju. Saleidzynuojumam – piec pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim Latgolys regionā niu dzeivoj vaira tik 304 000 īdzeivuotuoju.\nTaisneiba – jau pārnuo godu symta 20-tajūs i 30-tajūs godūs varieja redzēt tendeņci Latgolys īdzeivuotuojim izceļuot (pa lelam) iz Reigu i puorejim Latvejis regionim (laika periodā storp 1925. i 1930. godu nu Latgolys izceļuoja ap 40 000 īdzeivuotuoju), nu tod Latgola itaidu izceļuošonu varieja „atsaļaut“, jo tymā pot laika periodā Latgolā beja radzams aptuveni tik pot lels īdzeivuotuoju skaita dabeigais pīaugums (augstuos dzimsteibys deļ). Na par veļti ari niu CSP dati paruoda, ka Latvejā nav nivīnys (!) pošvaļdeibys, kurā nabyutu koč vīna Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoja – vysu mozuok ir Vaiņuodis nūvodā – 8 cylvāki.\nĪvarojamu ītekmi – eipaši iz regiona nacionalū sastuovu – ir pamets ari 2. Pasauļa kars, tam sekojūšuo Padūmu Savīneibys okupaceja i tuos laikā realizātuo regiona industrializacejis politika, kuruo nūzeimuoja naizbāgamu gostu struodnīku īsarašonu ar tai leidza eimūšū regiona krīvyskuošonu, kas leluma ziņā nav saleidzynojama pot ar tim vairuokim īprīškejim godu symtim, kurūs laikā Latgola atsaroda cariskuos Krīvejis sastuovā.\nVēļ 1989. godā Latgolys regionā dzeivuoja 442 000 īdzeivuotuoju. Nu tim vaira tik 166 000 beja latvīši, saleidzynojūt ar 308 000 latvīšu 1930. godā. Procentuali tys nūzeimoj, ka latvīšu skaits Latgolā sasamazynuojs nu 60 % (1930. godā) iz 39 % (1989. godā).\nSaisteibā ar Latgolys latvīšu volūdys vaicuojumu ir izdolami vairuoki interesni fakti gon attīceibā iz 1930. goda, gon pādejuos tautys skaiteišonys laikā izdareitajim nūvarojumim i izmontuotajom metodem.\n1930. godā gonreiž vysi 100 % Latgolys latvīšu runuoja taišni latgaliski, kū aplīcynoj ari 2011. goda dati, kod vaira kai 80 % nu Latgolys latvīšim kasdīnā lītoj itū latvīšu volūdys paveidu. Pi tuo Latgolā šudiņ varam naratai satikt kaidu krīvu, bolkrīvu, ukraini ci puoli, kas puorvaļdej taišni Latgolys latvīšu, na t.s. oficialū latvīšu literarū volūdu. Natīši leidzeigu situaceju īspiejameiba ir mināta 1930. goda tautys skaiteišonys datu apkūpojumā, sadaļā „Tauteiba. VIII. Puorskots par puorgrūzeibom īdzeivuotuoju nacionalajā sastuovā“ . Tymā, runojūt par austrumu pīrūbeža apleicīnem, nūruodeits, ka tymuos dzeivojūšī tauteibu naizskota par cik svareigu i sauc sevi par „vītejim“ ci katuolim. Runoj vysleidza labi 2 ci 3 volūduos, īrosts (Latgolys) latvīšu, puoļu, krīvu ci boltkrīvu i vysleidza labi var sevi izdūt par pīdereigim attīceigajom tauteibom. Itaidi paguotnis i tagadnis Latgolys pīmāri pīruoda apgolvuojumu, ka cyttautīšus Latgolā ar latgalīšu volūdys paleigu var integrēt vīnaiž labi i pot vēļ lobuok nakai izmontojūt oficialū latvīšu literarū volūdu.\nJuoatzeimoj, ka leidz Padūmu varys okupacejai ari cytu tauteibu puorstuovi Latgolys latvīšu volūdu izmontuoja par pamatu sovstarpejā saziņā, taitod faktiskais volūdys lītuotuoju skaits Latvejā sasamazynuojs nu 28 % iz 8 % nu kūpejuo īdzeivuotuoju skaita.\nPar speiti dramatiskajom puormaiņom Latgolys regiona īdzeivuotuoju sastuovā i Latgolys latvīšu volūdai pūstūšu laiku, kas, dīvamžāļ, aizasuoka jau 1934. godā i leluokā ci mozuokā mārā vēļ nav beidzīs šudiņ, vysā Latvejā itū volūdu kasdīnā lītojūšūs cylvāku skaits puorsnīdz Latgolā dzeivojūšūs latvīšu skaitu – 164,5 tyukstūšys pret 136 tyukstūšom. Vys tik, nikuo namainūt, ari itys skaitlis turpynuos mazynuotīs, eipaši, ja mes pasaveram iz Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoju skaita sadalejumu pa vacuma grupom. Vaira var papieteit ITE.\nVairuoku godu garumā daudzi varieja spekulēt ar pījāmim, cik tod eisti ir taidu cylvāku, kas vēļ lītoj Latgolys latvīšu volūdu? Vaira ci mozuok objektivi, atkareibā nu tuo, kai teik izdūts i izprasts 2011. goda tautys skaiteišonys attīceigais vaicuojums, pošureiz mums ir pyrmī statistikys dati, kas reizē paruoda ituos dīnys naglaimojūšū situaceju.\nIr juosaprūt, ari Latgolys latvīši izturieja vairuoku godu symtu intensivū dažaidu varu spīdīni, kulturys, religiskuos, drukys i dažaidus cytus socialūs īrūbežuojumus, vīnlaiceigi nu pošu soku atteistejūt sev raksturegū i nu puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim atškireigū latvīšu volūda i kulturā. Ka ni Latgolys latvīši, tod šudiņ Latgola vaira nabyutu Latveja. Latvejis nadalomeibys pamatā ir Latgolys latvīšu kulturys (caur tū – regionaluos pošapazinis) styprynuošona, kas sovulaik gona veiksmeigi ir pīruodejuse sovu spieju pastuovēt, salīdēt i pretuotīs vyskaidam latvīšim nadraudzeigam spīdīņam.\nNavajag izskateit, ka Latgolā dzeivojūši latvīši ir „napareizi“, nu juoveicynoj sovstarpejuo vysu latvīšu sapratne par tū, ka latvīšu volūda i latvyskums var byut dažaids. Ka latvīšam (naatkareigi nu tuo, ci dzeivoj Līpuojā ci Rēzeknē) tyukst izpratnis par Latgolys latvīšim, tod jim faktiski tryukst izpratnis par sevi – kai latvīti. Byutu labi, ka puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīši par Latgolys latvīšim zynuotu koč ci catūrtū daļu nu tuo, kū mes zynom par puorejuos Latvejis viesturi, literaturu… nui, ari pareizraksteibys nūsacejumim attīceigajā ūtrajā latvīšu volūdys paveidā.\nApsveicama ir Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis izstruoduotuo Salīdīteibys programa, kurā atseviška sadaļa veļteita ari Latgolai – tys ir koč ci nalelys, nu vys tik suokys realai vaļsts darbeibai atbylstūši Volūdys lykuma nūsaceitajam, Kulturys ministreja vosorys suokuos sareikuoja konfereņci Vuorkovā, iz kuru aicynuoja specialistus dažaiduos sferuos, kab apsprīstu vaicuojumus, kas saisteiti ar Latgolys latvīšu volūdys juridyskū statusu, lītojumu plašsazinis leidzekļūs, volūdys i kulturys populariziešonu i izgleiteibys sferu. Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā apstiprynuošonai īsnīgts Latgolys školuotuoju navalstiskuos organizacejis izstruoduotais Latgolys latvīšu volūdys vuiceišonys standarts. Jau 2013. godā gaidom regularus raidejumus Latgolys latvīšu volūdā gon vaļsts televizejā, gon radejā.\nJuopadūmoj, voi leidzekli (vysmoz tūs daļa), kas da itai tārāti dažaidu naefektivu cyttautīšu integracejis pasuokumu nūdrūsynuošonai, byutu lītdereiguok izlītojami Latgolys i puorejuos Latvejis latvīšu sovstarpejai integracejai?\nPlašuoki secynuojumi i konkretuoki prīšklykumi nūteikti tiks izstruoduoti 3. Pasauļa latgalīšu saītā i jonfereņcē Rēzeknē ituo goda augusta suokuos.\nLR 11. Saeimys deputats Jurs Viļums, juris.vilums@saeima.lv\n* Kab izavaireitu nu navajadzeigim puorpratumim, vysu pyrma ir vēļreiz skaidri juodefinej pamatjiedzīni. Ar kū atsaškir latvīši nu latgalīšim? Ar kū atsaškir latvīšu i latgalīšu volūdys? Termins „latgalīši“ aktivi teik lītuots tik nu 20. godu symta suoku, kor tū popularizēt suoce Fraņcs Kemps, aicynojūt ar itū vuordu aizvītuot da itam taišni Reigā vaira lītuotū „inflantīši“. 1917. godā Latgolys kongresa lāmumā ir skaidri raksteits: „„Mes Latgolas latwiši, apsawinodami ar Wydzemes un Kurzemes latwišim, paturam sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pošim nusacit par sewi woludas (..) waicojuma ziniā“ („Drywa”, 1.05.1917.).“ Taitod latgalīši ir Latgolys latvīši i latgalīšu volūda ir latvīšu volūda. Ka veramīs nu Vaļsts volūdys lykuma pusis, tod Latgolys latvīšu volūda ir latvīšu volūdys paveids, taidā gadejumā juopaskaidroj, ka ari ituo roksta taiseišonā izmontuotuo, t.s. oficioaluo „latvīšu literaruo volūda“ (roksts originalā tyka īsnīgs latvyski – LaKuGa) ir latvīšu volūdys paveids i nu lykumdūšonys skotu punkta nav izskotama par vīneigū pareizū vaļsts volūdu.\nNa vysi latgalīši dzeivoj Latgolā i na vysi, kas dzeivoj Latgolā, ir latgalīši. Streidi naizbāgami, ka jiedzīņu skaidruojumi atsaškir, nareši terminu „latgalīši“ attīcynoj iz piļneigi vysim Latgolys īdzeivuotuojim (naatkareigi nu tauteibys i lītuotuos volūdys), tai vaira paruodūt, ka vyss latgaliskais ir naatjamama latvīšu nācejis vierteiba. Latgolys latvīšu i puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīšu izpratne par latvīšu volūdu, latvīšu literaturu, latvīšu kulturu ir drupeit atškireiga, taipat kai atškireibys ir viesturiskajā pīredzē, demokratejis pryncypu atteisteibā i pot lykumā nūsaceitūs tīseibu izpratnē. Atškireibys ir ari volūdys apvuiceibā – ka vīna daļa latvīšu dzymtū volūdu apgiust školā, tod ūtrai latvīšu daļai tei juoapgiust viņ pošvuiceibys ceļā.


Tiks svieteits augstuokuos izgleiteibys Rēzeknē 90 godu jubilejs - lakuga.lv\nTemys: Rēzekne, Rēzeknis Augstškola, Rēzeknis školuotuoju instituts, Roksts\n1. augustā Rēzeknis Augstškolā (RA) nūtiks svineigs pasuokums “Augstākajai izglītībai Rēzeknē – 90”, kur tiks akcentāta Rēzeknis Augstškolys lūma augstuokuos izgleiteibys tradicejis puormontuošonā i kūpšonā, gostūs tiks gaideiti ministreju puorstuovi, sadarbeibys partneri, kai ari Rēzeknis Augstškolys absolventi i, prūtams, vysi tī, kuri nazkod vuiciejušīs voi struoduojuši Rēzeknis Pedagogiskajā školā, Rēzeknis internatškolā, Rēzeknis Vaļsts školuotuoju institutā i Rēzeknis školuotuoju institutā.\nNesaverūt iz tū, ka RA juridiski dybynuota 1993. godā, tei teik skaiteita par 1925. godā izveiduotuo Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta ideju maņtineicu. Viesturiskuos situacejis, socialuo i kulturys konteksta maiņuos, akademiskuo inteligence Atbreivuošonys alejā 115, kas itūšaļt veidojās par modernu studentu piļsieteņu, namaineigai nūdrūšynuoja augstuokajim kvalitatis standartim atbylstūšu izgleiteibys, pietnīceibys i kulturys saglobuošonys, uzturiešonys i tuoļuoknūdūšonys miseju. Itūšaļt RA ir studiejūšūs skaita ziņā septeituo leluokuo vaļsts augstškola ar 15 studeju vierzīnim, storptautiski atpazeistamu pietnīciskū darbeibu i pīsuotynuotu kulturys dzeivi.\n1. augustā jau nu 13.00 ekskursejuos varēs apsavērt RA telpys, byus svineiguo Senata sēde. 16.00 byus vareiba nūsaklauseit jauktuo kora “Sonitum” i Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” koncertu, nu eisai pyrma 20.00 byus sadaņcs kūpā ar deju kūpu “Dziga”. Vokorpusē varēs pīsavīnuot augstškolys saimei i kūpā dūtīs Rēzeknis piļsātys svātku guojīnī, sovukuort 21.00 suoksīs Absolventu saliduojums: postfolklorys grupys “Rikši” koncerts, Jura Vucāna i Oskara Orlova (Raibuo) jūku performaņcis, bals kūpā ar ansambli “Brokastis četratā”. Tiks nomināti spylgtuokī augstškolys absolventi vaira nakai 40 studeju programuos.


Izdūta gruomota “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!” - lakuga.lv\nIzdūta gruomota “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”\n22 Februars 2017\nTemys: Aizmuorka Berta, Cybuļu Jurs, gruomota, jūki, jūku gruomota, Jurs Cybuļs, Krapacu Ļuce, Roksts, Zalta Ubags\nLatgalīšim labi zynomūs jūku gruomotu “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!” (1999) i “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!” (2015) cīneituoji sagaidejuši tūs turpynuojumu – gruomotu “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”.\nJaunuos gruomotys autori ir Aizmuorka Berta (Ingrīda Igaune), Cybuļu Jurs, Krapacu Ļuce (Aina Kuorkla) i Zalta Ubags (Imants Zeltiņš). Kotrys autors jūkus pīrakstejs sev atbylstūšajā izlūksnē – Cybuļu Juram tei ir Purlovys izlūksne, Aizmuorka Bertai – Kryšānu izlūksne ar Saļņovys izlūksnis pījaukumu, Krapacu Ļucei – Kryšānu i Sudarbis izlūksnis, Zalta Ubagam – Veiksnys izlūksne.\nJura Cybuļa pīraksteitī jūki sakuortuoti piec nūtikšonys vītys: “Ituo ira bejs pi myusu voi ai myusīm”; “Ituo ira bejs cytur”; “Ituo kur nibejs varātu byut bejs”. Nu turpynuojumā puorejūs treis autoru jūkim veļteita kotram sova nūdaļa.\nAina Kuorkla jau bejuse ari īprīkšejuos gruomotys “Īdzer ols, lai bāduom ira gols” leidzautore. Krapacu Ļuce ir juos skotivis tāls (pajimts nu Jura Cybuļa i Juoņa Ločmeļa gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!”), ar kurū apbraukuota lela daļa Latvejis. Nu Aizmuorka Berta jūkus Juram Cybuļam syuteit suokuse taišni piec īprīkšejuos gruomotys prezentacejis pasuokuma Kryšānūs, kur jis skateituojus aicynuojs tū dareit. Ari Zalta Ubags beja vīns nu atsauceiguokajim paleigim, īsyutūt sovus jūkus, jau īprīkšejuos gruomotys veiduošonā.\nGruomotys izdeviejs ir Juoņs Ločmeļs, muokslinīks – Praņcs Slyšans.\nGruomotu var īsaguoguot škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, kai ari gruomotu veikalūs.\nVīns kuorteigs latgalīts izvylcs zalta zivteņu.\n– Ja mani palaissi, izpyldeišu tev treis vieliešonuos.\n-Vālūs, lai itys vyss iudiņs, kas ira azarā, poursavierš spirtā! I lai nivīna upe nu juo naiztak!\n-Nu labi, bet trešū gon izdūmoj kuodu cylvācyskuoku vieliešonūs!\n-Un lai vīnumār man iz pokmeļa kārmanie byutu butylka, kas pylna ar šņabi!\n-Labi, bet voi tu vari man paruodiet tuodu breinumu kuo passi, kurā raksteits, ka eši latgalīts.\n-Lyudzu, verīs i nasabreinoj!\nZalta zivteņa, pasavāruse passie, saceja:\n-Kuoda byus tova caturtuo vieliešonuos?


Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi - lakuga.lv\nTemys: Edeite Husare, jubilejs, Jurs Viļums, LaKuGa, Latgalīšu Kulturys gazeta, Laura Melne, Roksts, Vineta Vilcāne\nItamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tok tys vysod ir palics pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals, kas regulari viestej par latgaliskuom kulturys nūtikšonom. Jubileja reizē ar stuostim par sovu darbeibys laiku LaKuGā, kai ari vieliejumim tuos darbeibai iz prīšku doluos portala bejušī redaktori Jurs Viļums, Edeite Husare i Vineta Vilcāne, kai ari Laura Melne, kas portalu voda itūšaļt.\n2007. goda suokumā vajadzeiba piec vīnuota i aktiva (koč pa ziņai dīnā) škārsteikla resursa latgalīšim beja nūbrīduse ari puortapt konkretā tehniskā pīduovuojumā. Valentins Lukaševičs pīduovuoja sovu ideji par portala nūsaukumu, tehniskū pusi salykom iz tuo laika portala latgale.lv bazis. Tai vyss suocēs. Pats apsajiemu lopu uzturēt vysmoz tik ilgi, koleidz atsarūn cyti jauni aktivisti, kas gotovi dorbu turpynuot. Tai 2011. godā varieju prīceigs giutīs pi nuokušūs dorbu.\nVieleju ari pošreizejim portala LaKuGa.lv uzturātuojim spāku i prīcu struodojūt, jaunys idejis i paleigus pi tūs eistynuošonys. Iz LaKuGys pamatim varam turpynuot audzēt latgalīšu sazinis telpu škārsteikla plošumūs – vacuo īcere par kasdīnys ziņom, par kaidim audio i video sižetim nikur nav pagaisuse.\nKoč i muns periods Latgalīšu Kulturys Gazetā laika izteiksmē bejs vysa eisuokais, tik gods i diveji mieneši, vys tik spūdrys kai portalā atteisteibā, tai i pošys dzeivē. Tymā laikā lyktais pundaments portalā stuov stabili ari niu – jauns skots, jauni mierki, izruovīņs, virzeiba iz tū, ka latgaliski kotru dīnu var publicēt daudzi jaunys informacejis. LaKuGa poša par sevi ir taids kai breivpruoteiguma pīmineklis – nivīns ni mīdz, ni līk koč kū dareit, kotrys nu redaktoru aiz lobys grybys i poša iniciativys ir izajiems portala vadeibu, kab byutu koč vīns kasdīnys informacejis olūts škārsteiklā latgaliski. Ari es sovulaik – navarieju nūsavērt, ka LaKuGai ir klusais periods, sadūmuoju īdvest jaunu dzeivi i tys ari cīši labi saguoja (koč vysod jau gribējīs, kab byutu vēļ lobuok). Nikur nu LaKuGys tuoli naasu ari niu – kotru dīnu skaitu viests, nūsaklausu jaunuos dzīsmis, regulari verūs sovu meiluokū sadaļu “Raksteiba”, kod īt “Boņuks”, LaKuGa ir lobuokais arhivs atsavieršonai, kas par godu ir nūtics. Pasasokūt LaKuGys laikam munys pošys dzeive ir tik tykuse lobuoka ari profesionali.\nLatgalīšu Kulturys Gazetai vieleju naapsastuot, napīklust, augt tik iz prīšku, byut stabilajam latgaliskuo vuorda nesiejam myusu dīnu virtualajā pasaulī, īsadvesmuot nu cytu i pošam byut par īdviesmis olūtu!\nGribīs saceit, ka LaKuGa ir “Latgolys Studentu centra” veiksmeiguokais projekts, kas izturiejs laika puorbaudi. Portals LaKuGa.lv ir unikals, tys ir bejs i vys vēļ ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. LaKuGys asameiba ir aplīcynuojums mierktīceigam, entuziasma pylnam i šaļtim pošaizlīdzeigam dorbam, gribiešonai pasauli apgrīzt ūtraižuok i tū padareit lobuoku. Dūmoju, ka mums tys ir izadevs! Eipašs gandarejums par padareitū beja, portalam sajamūt “Boņuku 2016” par īguļdejumu latgalīšu volūdys populariziešonā. Tys dūd stimulu atsateisteit i padareit saturu saistūšuoku.\nPar sovu mierki asom uzskatejušs na tikai informēt par latgaliskajom nūtikšonom Latvejā i pasaulī, bet ari stuosteit par regiona viesturis sovpateibom i volūdys vaicuojumim, aicynojūt tolkā profesionalus viesturnīkus i filologus. Caur intervejom raugom izceļt regiona kulturys dzeivē zeimeigys personeibys. Caur LaKuGu latgalīšu muzikim i literatim ir bejuse īspieja satikt sovys daiļradis cīneituojus i veicynuot sovu atpazeistameibu. Taipoš LaKuGa vysod ir bejuse platforma, caur kuru latgalīši ir variejušs izsaceit sovu redziejumu par regiona kulturys dzeivē aktualim vaicuojumim.\nSovys īceris asam variejuši eistynuot, regulari pīsaistūt finansiejumu projektu konkursūs. Iz vysa leluokais paļdis Vaļsts kulturkapitala fondam, kurs myusu īceris daudzu godu garumā ir atziņs par gona vierteigom i vajadzeigom i atbaļstejs myus finansiali. Tys aplīcynoj, ka latgalīšu volūdys saglobuošona i atteisteiba ir svareiga na tikai mums pošim latgalīšim, bet vysai Latvejis sabīdreibai.\nLaKuGa ir nūzeimeiga munys dzeivis daļa jau gondreiž četru godu garumā. Tys ir na tik dorbs, kas saguodoj lelu prīcu, nu ari miļzeiga atbiļdeiba. Nazkod taišni LaKuGa beja vīns nu munim latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonuos olūtim, partū apsazynoju, ka portala snāgtajai informacejai ir juobyut na tik saturiski interesantai, nu ari pīraksteitai lobā latgalīšu volūdā.\nVysleluokū paļdis gribu saceit vysim, kas kasdīnā skaita LaKuGu, kas mums syuta sovus rokstus, daiļdorbus, muzykys jaunumus voi informaceju par latgaliskuom nūtikšonom. Vysleluokū prīcu i gondarejumu roda taišni apziņa, ka cylvākim ir nūzeimeigys latgaliski pīraksteitys viests. Paļdis ari vysim dareituojim – tim, kuri dorbojās latgalīšu kulturā, par kurim mes kasdīnā viestejam.\nPortals nabeidz atsateisteit, ari iz prīšku viesteisim par kulturys nūtikšonom, pīduovuosim profesionaļu veiduotus rokstus par volūdys i viesturis vaicuojumim, publicēsim latgalīšu literatu i muziku dorbus, kai ari pīduovuosim intervejis ar interesantim cylvākim i redzīņus par Latgolai aktualim vaicuojumim. Portala nuokušais lelais mierkis, kū grybātūs realizēt, byutu sātys lopys atjaunuošona.\nIr taids drupeit banals teicīņs “Atrūņ dorbu, kū tu mīļoj, i tev nikod navajadzēs īt iz dorbu”. Ruodīs, ka varu tū saceit ari par sevi. LaKuGa ir davuse maņ vareibu dareit tū, kas vyvaira pateik – raksteit. I raksteit volūdā, kurā es dūmoju – latgaliski.


Kuorsovys jaunīši puorvad medalis nu storpnūvodu sacenseibom volejbolā! | Kārsavas novads\nKuorsovys jaunīši puorvad medalis nu storpnūvodu sacenseibom volejbolā!\nPīktdiņ, 12. aprilī Ludzā nūtyka volejbola sacenseibys storp vacuo rajona vydsškolom gon meitiņu, gon puišu grupuos. Nazaskotūtīs uz tū, ka Kuorsovys vydsškolys meitiņom leidza navarieja dūtīs 3 pamatsastuova spieleituojis, tyka izcīneitys uzvarys pilneigi vysūs mačūs i gūdam peļneits čempionu tituls! Rezultati: 2:0 pret Ludzys piļsātys ģimnazeju i Cyblys vydsškolu, bet Ludzys 2. vydsškola uzvarāta ar 2:1.\nSovukuort puišim guoja stypri raibuok – sīvuos treis setu cīņuos ar 1:2 zaudeits obom Ludzys komandom (LPĢ i 2.vsk), bet apspieleitys Cyblys i Ludzys vokorškolys komandys ar 2:0. kas kūpsummā deve 3. vītu i bronzys medalis. Prīks, ka ar kotru gonu jaunīšu snāgums laukumā i ari rezultati turpynoj uzalobuot!


Kolnasāta 21. februarī - lakuga.lv\nKolnasāta 21. februarī\nTemys: Boņuks, Julians Butāns, Kolnasāta, LR1, Roksts\nItūreiz raidejumā par prāvestu Julianu Butānu, kurs 77 godu vacumā vys vēļ pats loboj sovu mašynu i roksta dzeju. Pi juo iz Stolerovu Rēzeknis nūvodā devēs Renāte Lazdeņa. Pyrma nūsaukti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” sajiemieji, Valentina Lukaševiča vuordineicā klausomēs, kū Boņuks saceja Juoņa Streiča kinā “Cylvāka bārns”. Sovukuort Teņs Bikovskis pīsavierš veseleibys sistemai Latgolā, juo īrokstā par tū, kaidi medicinys specialisti i izmekliejumi pīejami Latgolā i kai regionu dzeivuotuojim tūs sajimt.\n“Vuolyudzāni” tūmār nūtiks Septembris 29, 2020


2010.godā apritieja 70 godi kūpš pyrmajim dzīsmu svātkim Latgolā un piedejim pyrmajā breivajā Latvejā, tuopiec Daugavpils pilsātys svātki „MANA PILS DAUGAVPILS”, kuri nūtyka nu 4-to leidz 6-jam juņam, beja veļteiti Daugavpiļs 735 dzimšonys dīnai un 200 godim, kūpš tyka uzsuokti Daugavpiļs (Dinaburgas) cītūkšņa celtnīceibys dorbi. Sovukuort par Daugavpiļs pilsātys svātku golvonū nūtykmu kļyva Latgolys dzīsmu svātki Stropu estradī, kurus orgaņizieja NKVA sadarbeibā ar Daugavpiļs pilsātys pošvaldeibu.\nSvātku režisore- Anna Jansone, stuostūt par dzīsmu svātku filozofeju, saceja: „Skaņies latgalīšu tautys dzīsmes, tiks akcentieta Latgola. Ja runojam par ideju, tod pots golvonais- vīnuoteiba. Myms tuos pītryukst, myms tei ir napīcīšama. Dzīsme vīnoj navys uz dīnu, bet uz ilgu laiku.\n70 godus atpakaļ Latgolys dzīsmu svātkūs pīsadaleja 300 kūri, 8 tyukstūši dzīduotuoju. Mārūgs klyvs cyts, bet gors palics taipoš lels. Kai senuok, ari šymūs svātkūs skanies Jāzepa Vītola „Gaismas pils.” Zynu, ka visi kolektivi gatavojās, radzu lelū Daugavpiļs pošvaļdeibys un Kulturys puorvaldis īintereseiteibu svātku reikuošonā. Tei nav pavēle nu „augšys”, nu Reigys, bet dzeivuo interese, kas rodusēs šitepat- Daugavpilī.”\nSvātki pec tradicejys suokuos ar guojīni pa Reigys īlu. Tū atkluoja Latvejys Nacionalū bruņuotū spāky orķestris. Guojīņa prīkšgolā beja Daugavpils pošvaļdeibys vadeituoji, svātku viersdiriģenti i gosty, kuru vydā ari premjers Valdis Dombrovskis. Pec svātku atkluošonys Vīneibys laukumā i premjerministra uzrunys visi devuos uz Stropu estradi, kur ar napacīteibu gaidieja Vaļsts prezidenta īsarasšonūs, kurš grīzuos pi klotasūšym ar uzrunu. Sovu runu Valdis Zatlers suoka lagaļu volūdā, kas izsauca lely sajyusmu:\n„Lobs vokors, meilī latgalīši! Labvokor visim tim, kas dzeivoj Latgolā! Lagolys dzīsme melodiski i skaisti skaņ pi azara voi nu kaida pakolna, taču šūvokor latgalīšu melodejys i vīdī dzīsmu vuordi apvīnuosīs kūpejā skaņiejumā šitepat- Daugavpilī. Dzīsme skaņies ar lelu spāku. Varāty saceit, ka dzīsmes spāks ir savdabeigs tautys gribys, ticeibys un senču spāks. Tys vyss myus sagaida šūvokor? Kuopiec tys tai nūteik? Tuopiec, ka kotrs nu myms ir cīši saisteits ar šū zemi, myusu sakņys īsatīcās dziļi jū dziļi šymā zemī, tuopiec ari kotrs jyut, kai zeme elpoj, par kū zeme dūmoj un ar kū apdovynoj. Grybu pasasaceit visym dzīduotuojim un klauseituojim. Nūsviniesim šūs svātkys gūdam. Vīnuosimēs kūpejā lyugšonā taidā pat gora spākā, kaids tys beja 70 un 20 godys atpakaļ "Dīvs, svietej Latveju!”\nI suoka skaņiet dzīsmes, kū izpildeja 93 kūri nu Latgolys, Vidzzemis un Zemgalis, viersdiriģentu Imanta Kokara, Paula Kveldes un Terezijas Brokas vadeibā, kai ari svātku muokslinīciskuo vadeituoja Jevģēnija Ustinskova, Airas Birziņas, Roberta Liepiņa, Ritas Andrejevas un cytu vadeibā. Svātkūs pīdaļiejuos NBS un „Daugavas” pyutieju orķestris, folklorys grupa „Svātra”, 11 deju kolektivi, tū vydā ari boltkrīvu dejotuoji.\nKoncerta izskanī iz skatuvis kuope i pi klavīrem sāduos Raimonds Pauls. Skaņieja treyjs juo dzīsmes, tū storpā ari „Dziesma savus svētkus svin”. Dzīsmu svātku programmu nūsliydze „Gaismas pils”.


Tai beja - tai ir /Rodūšūs dorbu konkurss Latgolys školu školānim - lakuga.lv\nTemys: jaunīšu, konkurss, latgaliski, LgSC, Roksts, Vuiceisimēs\nKab sekmātu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu jaunīšu vydā i apzynuotu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” apdareitūs rezultatus, teik izsludinuots rodušūs dorbu konkurss deļ Latgolys školu školānu „Tai beja – tai ir ”.\nKonkursā teik aicynuoti pīsadaleit školu jaunīši (pamatškolāni i vydsškolāni) ar sovu prozu voi dzeju latgalīšu rokstu volūdā, sovā dorbā raugūt izmontuot latgalīšu autentiskūs vuordus i izteicīņus, ka ari pīsaturēt pi apstyprynuotajim latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. (Tekstam kluot var dalikt ari kaidu dorba tematam atbylstūšu, poša fotograpeitu karteņu – deļ nūskanis radeišonys.)\nRodūšais dorbs var byut par vysaidom temom, par kurom varātu saceit „tai beja – tai ir” – par senejim, niulinejim laikim; par sevi, sovu dzymtu, draugim, par dobu, par vosoru i.c.\nDorba formats i lelums:\nTekstam juobyut nūformātam datorrokstā da 4000 rokstu zeimu voi divom A4 lopom, fonts: Times New Roman, burtu izmārs – 12 pt, atstarpis storp eilem -1,5 pt.\nVīns autors var īsyuteit divus dorbus.\nĪsyuteišonys laiks i kuorteiba:\nRodušūs dorbus nu 1.juļa da 25.juļam syuteit kai viestulis dalykumu (Word dokuments) pa e-postu: lgsc-konkursam@inbox.lv. (Kartenis, davīnuot ari kai dalykumus jpg/png formatā.)\nLyudzam nūruodeit: vuordu, pavuordi, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.\nDobus viertēs LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” dorba grupa i pīaicynuotī specialisti. Dorbūs tiks vārtāta literaruo, muokslinīcyskuo kvalitate i latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteiba. Pamatškolānu i vydsškolāni dorbi tyks vārtāti atseviški.\nKonkursa rezultati tiks publicāti sātyslopā http://lgsc.lv 1.augustā. 10 lobuokī dorbi nu 1. augusta da 5. augustam tiks publiceiti sātyslopā „lakuga.lv”.\nDorbūs paustais redzīņs var nasakrist ar konkursa reikuotuoju redzīni. Autortīseibys pīdar rodūšūs dorbu autorim, a konkursa reikuotuojim pīdar tīseibys publicēt konkursa dorbus pylnā voi saeisynuotā versejā.


Latgalīšu jaunvuordi - lakuga.lv\nTemys: jaunvuordi, latgaliešu jaunvārdi, latgalīšu jaunvuordi, latgalīšu volūda, Sandra Ūdre\nKlasiski par jaunvuordim (neologismim) sauc taidus vuordus, kas naseņ pasaruodejuši i kas lītuojumā nav dajiukti. Jūs roda vajadzeiba nūsaukt jaunys paruodeibys ci lītys. Jaunus vuordus var pajimt nu cytu volūdu, bet var darynuot ari piec pošu volūdys paraugim, reizem nūdar ari vacvuords ci šauri lītuots izlūksnis vuords. Ka sabīdreiba pījam, jaunvuordi volūdā var īīt iz palikšonu par vyspuorlītojamu vuordu, var pabyut viņ iz kaidu šaļti, ilguok funkcionejūt individualā lītuojumā.\nLītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineicā (2011–2013; tuoļuok LLL) par jaunvuordim (jaunv.) atzeimuoti, pīmāram: škārsteiklys (internets), dalinīks (daleibnīks), sovinīks (eipašnīks), kuļdinīks (mobilais telefons), pasuocīņs (pasuokums), pagluobe (1. vuordineica, 2. vuordu kruojums), soltaunīks (1. ladaskaps, 2. saldātova), nūlicīņs (nūlyktais, liktiņs). Par latgalīšu volūdys materiala markiešonys priņcipim itamā vuordineicā skaitoms profesoris Lidejis Leikumys roksts “Latgaliešu valodas materiāla atspoguļošanas iespējas tulkojošajās trīsvalodu vārdnīcās” (Via Latgalica V, 2013). Jei pīzeist, ka radzama pozitiva tendeņce meklēt rezervis jaunuo izsaceišonai sovim, na nu molys pajimtim vuordim. Tai kuļdinīks ir nu vuorda kulda – prīškmats, kas teik nosuots kuldā (kabatā). Ari vuords soltaunīks varātu īsaīt plašuok. Literatu Oskara Seiksta pīduovuotais vuords seikdaļa ar nūzeimi ‘detaļa’ ci Juoņa Ryučāna seikšaļtenis ‘eisi breiži, nagari laika spreiži’ jau ir īsaguojuši latgalīšu vuordu kruojumā.\nLatgalīšu volūdneicai vairuok rezervāta attīksme ir pret tim proponiejumim, kur jau vajadzeigais vuords ir, a par varis teik buozts jaunais, pīmāram: pagluobe, pasuocīņs, dalinīks, sovinīks, nūlicīņs. Sevkuru ļaužu puļciešonūs latgalīši koč kai sauce i da ituo – saīšona, sasalaseišona, sabraukšona, pat dzeršona, sauce piec puļciešonuos mierkim i adresata: vakariešona, večerinka, abādys, koncerts, vokors i tml. Ari dalinīks tys pats pīsadaleituojs viņ ir, ka nagrib izmontuot latvīšu pajaunu atvasynuojumu daleibnīks, var izalaseit situacejai atbylstūšu vīss, cīmeņš, gosts, klauseituojs i tt. Jaunvuordu sovinīks raudzeja īvīst jau pyrma godu symta, a vys jū izjiut kai samuoksluotu, latvīšam pateik vysu izsokūšs vuords saiminīks. Nūlyktais ci nūlicīņs? Leikumyspruot, lobuok ar divdabi izsaceitais nūlyktais, liktiņs ir literaruos volūdys puorcālums.\nMunā latgaliski raksteišonys i puorlikšonys praksē leluoka golvys lauzeišona vys saīt pi treju linearuo laika kategoreju, literarismūs sauktu – paguotne, tagadne, nuokūtne. Dūmojams, latgalīša saprasšonu naveidoj lineari sakuortuots laiks, zemnīka pasauļa redzīņam soveigs dobys cyklyskums, kas vysu laiku atsakuortoj kai jauna teiruma dorbu sezona. Cylvāka dzeive ir īšona pa riņči, na lineara vierzeišonuos nu pīdzimšonys punkta iz nuovis punktu. Puorcālums nuokūtne nav optimals, latgalīšim ir darbeibys vuords atīt (na atnuokt). Nazcik jaunvuordus te pīduovuojs literats i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs: atīsme, atītme, byusme, byutīne, tok pyrmajim divejim “speid cauri” pamatnūzeime – ‘atīšonys process’, a pādejim divejim vuordim maisa atpazeistamuo eksisteņcis nūzeime, jī ir homonimi filozofejis terminim. LLL pīduovoj ari aprokstūšus variantus: laiki iz prīšku, atīmūšī laiki. Kū izalaseit? Piec garuokys švuorbuošonuos nu vīna varianta pi cyta gribīs īraksteit vysim saprūtamū nuokūtne i beigt komuotīs. Leidzeigi daudz sinonimu LLL ir literarismam paguotne, bet jī ir izmontojami īrūbežuotā kontekstā: vacī laiki, senejī laiki, bejušī laiki, puorguojušī laiki, puorguojušais, paguojušais, nazkodejais. Armanda Kūceņa darynuojumam baļtīšu-latgalīšu vuordineicā puorīsme tei poša vaine – “speid cauri” puorīšonys process taisnā nūzeimē. Attīceigi tagadne – LLL niulenejī laiki, tagadejī laiki, myusu laikmats, A. Kūceņa darynuojums – niulīne. Kai redzim, “tehniski pareiza” jaunvuordu darynuošona, reikojūtīs piec “pareizu paraugu”, vēļ nagarantej eistuo volūdys gora īmīsuošonu.\nVuordu sekmēt, veicināt, attīstīt nūzeime deļ bīža jūs izmontuojuma tai vyspuorynuojusēs, ka padora tekstus klišejiskus. Sovutīs jūs latgalīšu ekvivalenti “Latgolys lingvoteritorialuos vuordineicys” (2012) latgalīšu puorlykumā dreizynuot, mudrynuot, tuoļuokuot uztverami par jaunvuordim. Jim nav tik augsta vyspuorynuojuma, partū rūnās īspieja paruodeit konkretuokys satura niaņsis, jī tekstūs īzeimej konkretuoku projekceju laikā (dreizynuot – termeni, mudrynuot – nūtikšonu kuopynuojumu) i telpā (tuoļuokuot). Tys ir tyvuok teksta byuteibai, kai gadejumā, ka vīnkuorši puorlyktu sekmēt, veicynuot, atteisteit. Na vysu pījimts ir latgalīšu zeimyns kai ekvivalents vuordam zīmols, tai agruokuos paaudzis sauce lūpim eipašys zeimis iz pīris ci cytā radzamā vītā. Viņ laiks ruodeis, kuri nu apsavārtūs vuordu paliks iz pylnvierteigu dzeivošonu volūdā.


Jelgovys svātki i LgSC\nNu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys. Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja […]\nVasals! Ka Tu esi atraktivs, komunikabls i struodot grybūšs aktivists, tod ej i pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam! Latgolys Studentu centrs ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kurim interesej latgalīšu kultura i kuri aktivi īzasaistuos tuos saglobuošonā. LgSC Daugovpiļs biroja mierki ir popularizēt latgalīšu kulturu Daugovpilī, īsaisteit latgaliskuos aktivitatēs Daugovpiļs jaunīšus […]\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim | Add a Comment\n22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci! Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji. Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. […]\nNu 28. februara da 2. martam bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj vysus interesentus apmeklēt latgalīšu literaturys stendu storptautyskajā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē „Baltijas Grāmatu svētki 2014” izstuožu centrā Kīpsolā. Byus īspieja īsaguoduot gruomotys latgaliski i par Latgolu, latgalīšu video īrokstus i dažaidus suvenirus. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovoj plašuokū gruomotu kluostu latgaliski i par […]\nRudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz […]\nCategories: info LgSC, Latgola i latgalīši | 1 Comment\nŠudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi […]\nLgSC jau 8 godi!\nAr nūpītnom i na tik nūpītnom aktivitatem 2. novembrī Daugavpilī tyka aizvadeits bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 8 godu jubilejs. Iz pasuokumu beja sabraukuši LgSC bīdri i atbaļsteituoji nu puorejim birojim – Reigys, Jelgovys i Rēzeknis. Pasuokums tyka organizāts divejuos daļuos – pyrmajā jaunī bīdri tyka īpazeistynuoti ar bīdreibys viesturi, izdareitajim dorbim, tyka īzeimāti bīdreibys darbeibys vierzīni i nuokūtnis plani, […]\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 6.novembrī. Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19.00, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski. Vītu skaits ir […]\n23.10.2013, 18.00 stuņdēs , LgSC Rēzeknis birojs aicinoj jaunīšus vīnuvīt iz sasatikšonu. Pasuokuma laikā plānuots īpazeistynuot interesentus ar jaunīšu organizaceju “Latgolys Studentu centrs” i ,prūtams, kaļt planus tuoļuokai nuokūtnei. Kai zynoms, taida sasatikšona nūtyka ari viņā godā, tymā pošā vītā – “Mozõ Rogovka”. Lai dzeivoj tradicejis! Ar sveicīnim nu Rēzeknes, Sandra Leidzeigī roksti:\nSaisteibā ar Vaļsts izgleiteibys atteisteibys agenturys reikuotū pasuokumu cyklu „Karjeras nedēļa”, Daugovpils školānim beja īspieja apmeklēt dažaidys vītys, kas ir saisteitys ar medeju darbeibu. Vīna nu vītom iz kuru guojom izzynuot kū ta jaunuoku par žurnalistikys lītom beja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. LgSC vaļdis prīkšsādātuoja Dagneja Bramane myusim stuostieja par bīdreibys darbeibu, portalu LaKuGa.lv i […]\nIr taids jūks – „Kas ir Latgolys golvyspiļsāta? Vuordā ir pīci burti. Atbiļde ir REIGA, partū ka te ir daudz latgalīšu!” Reigā veikalūs, iz ūļneicys, sabīdriskajā transportā, teatrī i cytuos sabīdriskuos vītuos arviņ bīžuok var dzierdēt latgalīšu volūdu. Taitod Reigā latgalīši ir, i na vīns viņ. Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” 18. septembrī aicynoj Reigys jaunūs, […]\nLgSC kliust par „International Prank Organization” dalinīku\nItymā* godā „Latgolys Studentu centrs” ir nūliems īkaruot jaunys viersyutnis, izvērst sovu darbeibu i realizēt leidz šam nabejušu projektu. 30. februarī LgSC ir klivs par vīnu nu pasauļa leluokuos jaunīšu organizacejis „International Prank Organization” dalinīku. Organizacejis darbeibys mierkis ir veicynuot storpkulturu kontaktus i tymā pošā laikā styprynuot lokaluos kulturys i veicynuot tū atteisteibu. Projekts īcarāts […]\n“Latgolys Studentu centrs” sajiems vairuokus Boņukus\nBīdreiba “Latgolys studentu centrs” sajāmuse latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai aizvadeituo goda lobuokuo latgalīšu sabīriskuo organizaceja, itymā nominacejā bīdreiba bolvu ir sajāmuse jau trešū reizi. Apbolvuojumus īgivuši ari diveji bīdreibys realizātī projekti – latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv i Annys Rancānis dzejūļu kruojums “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”. 24. februarī Rēzeknis nūvoda Bieržgalī nūtyka latgalīšu […]\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive | Add a Comment\nPyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]\nLgSC biroji nu Jelgovys, Daugovpiļs i Reigys syuta sveicīņus svātkūs!\nDecembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]\nLatgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]\nLatgalīšu pādi aiz leluo prūda jeb Amerikā\nPar tū, kū latgalīši dora aiz leluo prūda jeb Amerikā, variesi uzzynuot 5. decembrī LgSC Reigys birojā (Antonejis īlā 8 – 3/6) 18:00. Itūreiz par sovim pīdzeivuojumim i dorba gaitom stuosteis LgSC bīdrs Ivo Brūvers. Leidzeigī roksti:\nFolklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza. Leidzeigī roksti:LgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīLatgalīšu daņči DaugovpilīDaugovpilī LgSC vuicejuos […]\n3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu. Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par […]\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]\nLatgalīša pādi Austrejā i Spānejā\nKa Tu kaidu laiku beji lelā nasaprošonā, dieļ kuo LgSC pasuokumūs nasatyki smaideigū LgSC vaļdis prīkšsādātuoju Raiti, tod mes Tev atguodynam, ka jis atstuoja sovus latgalīša pādus pasaulī! Trešdiņ, 31.oktobrī plkst. 19.00 LgSC Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 Raitis Tučs gotovs pastuosteit par sovim pīdzeivuojumim i īgiutū pīredzi studejūt Austrejā i asūt praksē Spānejā. […]\nLatgolys vokors Jelgovā\nLgSC Jelgovys birojs aicynoj iz sovu pyrmū pasuokumu. Atej gostūs! Leidzeigī roksti:Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūduJelgovā byus LgSC birojs!


GORĀ apsaverama Ingys Onževys gleznu sereja - lakuga.lv\nTemys: Inga Onževa, izstuode, Latgolys viestnīceiba Gors, muoksla, Rēzekne, Roksts\nMuokslineica Inga Onževa radejuse jaunu gleznu sereju “Tiešais vispārinājums”, kas da 20. septembra ir apsaverama Latgolys viestnīceibā GORS. Sasatikšona ar muokslineicu i Dainys Manuško dokumentaluos kinys par Ingu Onževu pyrmizruode nūtiks jaunuo vuiceibu goda suokuos 8. septembrī 16.00, kluotyn asūt Ingys audzieknim i kolegim nu Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys.\nJaunajā Ingys Onževys gleznu serejā “Tiešais vispārinājums” Rēzeknē apsaverami 18 muokslineicys dorbi, kas puorsvorā radeiti 2016. godā. I. Onževa par gleznu sereju soka: “Kotra glezna ir puordūmys par tū, kas ir veiduojs munu šudiņdīnys pasauļa redzīni i attīksmi? Kaidys nūtikšonys, cylvāki i dobys nūrisis ir mani vierzejuši? Nanūlīdzami, ka nūzeimeiguokī ceļa ruodeituoji, zeimis laikā i telpā ir bejuši cylvāki. Muna dzeivis guojuma kruosu palete sastuov nu personeibu kluotyn asameibys, jūs raksturu kolorita. Spylgtys personeibys ir atstuojušys manī palīkūšys i naizdziešamys līceibys. Munys dvēselis serde leidzeigi kūka serdei sluoņojās grafiskim godu gradzynu ritmim, taipat sluoņuojs ari munys dzeivis saturs. Gleznojūt dorbus izstuodei, dalejūs puordūmuotūs kruosu kodu veļtejumūs ar cylvākim, kas ir maņ sūpluok, dūmuos raksteju kruosu šifrātys viestulis tim, kurī bejuši ar mani.”\nByutyska izstuodis daļa ir ari dokumentaluo kina “Tiešais vispārinājums”, kurū veiduojuse Ingys Onževys kolege muokslineica Daina Manuško. Kinā Onževa stuosta par sev svareigū, ļaun īraudzeit dorba procesu ar gleznom i ar sevi pošu. “Gleznuotuojis Ingys Onževys izstuode ir duovona tim cylvākim, kas dzili īspaiduojuši Ingys dzeivi, juos personeibu. Partū ka izstuodis vodūšais motivs ir gleznuotuojis emocejis i puordūmys par cylvākim, kurī ir bejuši jai sūpluok nu dzimšonys da pošys ituos šaļts. I tymā pat laikā kotrys dorbs atseviški i vysa jaunuo kolekceja kūpā ir Ingys Onževys seve pošys atkluošona, seve pījimšona, lyuzuma punkts juos attīksmē pret sevi pošu, partū ka sev ir skaidri nūformulāta sova pateiba, dzili personeiguo soveiba. Mainejs ir juos gleznuošonys veids, mainejusēs ir Ingys attīksme pret tū. Ingai Onževai cīši bīži rakstureiga dorbu puorgleznuošona, nu niu, kai jei poša soka, jei tū ir pījāmuse i atbiļd par kotru puorgleznuojumu, par kotru trīpīni, partū ka tei ir juos patīseiba par sevi, tys, kai jei radz pasauli, cylvākus. Gleznojūt Inga Onževa nav vairs runeiguo kasdīniškuo Inga, jei izamaina da pošys byuteibys. Vysupyrma, tys, KAI jei gleznoj. Dreiži, vairuokus dorbus reizē, ar kruosuotuoja rulli i špakteli. Tys, iz kū Inga snādzās – byut maksimali tīšai, nu naatsakailynojūt, saglobojūt estetiskū skaistumu,” tai par Ingu soka Daina Manuško.\nMuokslineica Inga Onževa ir dzymuse 1976. godā Reigā. Vuicejusēs Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Telpu dizaina i reklamys nūdaļā, studējuse Latvejis Muokslys akademejis magistranturā Gleznīceibys meistardarbneicā. Itūšaļt struodoj Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Muokslu programā par gleznīceibys i kompozicejis školuotuoju. Nu 1995. goda regulari pīsadola vītejuos i storptautyskuos izstuodēs. Taišni 8. septembrī Inga svietej sovu dzimšonys dīnu, partū iz sasatikšonu Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā aicynuoti muokslineicys audziekni, kolegi i muokslys cīneituoji.


Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” par medejim i kritiskū dūmuošonu - lakuga.lv\nTemys: Daira Kokoreviča, Ir, latgalīšu sleja, latgalīšu sleja "Ir", Roksts, Žurnals, žurnals "Ir"\nReizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Februara sleju ir sarakstejuse Latvejis Radejis 5 – pieci.lv žurnaliste Daira Kokoreviča.\nSlejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds — kotru reizi cyts autors, cyta aktualitate, cyts stuosts. Autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redzīni par aktualim vaicuojumim i nūtikšonom.\nDaira stuosta par tū, ka Latgolai ir pasaveics byut Eiropys vuortim iz austrumim i rūbežam ar Krīveju, leidz ar tū daudzu Latgolys dzeivuotuoju izpratni par austrumu Lelū Bruoli veidoj vītejī i Krīvejis medeju ziņu izplateituoji. Golvyspiļsātā atbiļdeigī sprīž: nazkas juodora lītys lobā, cylvākim baroj propagandu! Voi juolīk koč kas preteimā?\n“Mani dreižuok uztrauc tys, kai likt cylvākim dūmuot leidza i kritiskai izviertēt piļneigi vysu informaceju, kas ir apleik?” sprīž Daira. “Prūtams, ir informaceja, kas uzrunoj emocionali i vaira īt pi sirds. Taidai ruodīs vīgļuok ticēt. Bet, ka pasaveram nu vīnys pusis, tod – nu ūtrys, tod vēļ plašuok i vēļ dziļuok? Ka aizadūmojam, kur apgolvuojumim i informacejai aug kuojis? Kas tū soka i deļkuo?”\nDairys Kokorevičys rokstu skaiti ituos nedelis (26.02.-4.03.2015.) žurnalā “Ir” voi ari škārsteiklā ite.


“Pi myusim Latgolā” saruna ar VARAM ministru Kasparu Gerhardu - lakuga.lv\nTemys: Kaspars Gerhards, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, VARAM\nGoda nūslāgumā, kod izviertejam padareitū i kaļam jaunus planus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu, kab apsprīstu Latgolai aktualus vaicuojumus.\nKaspars Gerhards nūruoda, ka VARAM itūšaļt struodoj pi tai sauktuos Latgolys programys. Planavuots palelynuot finansialū atbolstu, kab veicynuotu regiona atteisteibu kūpumā. Taipoš planavuots veikt lobuojumus Latgolys SEZ lykumā, kab pošvaļdeibom byutu vareiba ītekmēt nūdūkļu atlaidis regiona uzjāmumim. Nūteik aktiva sadarbeiba ari ar Latgolys planavuošonys regionu. Regiona atteisteibā lela nūzeime ir nūdarbynuoteibai. Kaspars Gerhards nūruoda, ka juosekmej jaunu dorba vīta radeišonu.\nKab sajimtu objektivu redzīni par situaceju Latgolā, Kaspars Gerhards pats personeigi rauga apmeklēt sasatikšonys ar regiona uzjiemiejim, pošvaļdeibu puorstuovim i Latgolys planavuošonys regiona darbinīkim. Jis pastreipoj, ka Latgolys planavuošonys regions uzruoda augstus i kvalitativus rezultatus.


Suocīs “Boņuks 2021” publikys simpatejis “Žyka” bolvys bolsuojums – Bīdreiba "LgSC"\nSastdiņ, 5. martā, Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē nūtiks Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” padūšonys ceremoneja, kurā tiks nūskaidruoti 10 bolvys sajiemieji par padareitū latgaliskajā kulturā 2021. godā. Nu 15. februara da 1. marta bolvys publikys simpatejis bolsuojumā atbaļsteit sovu favoritu aicynoj ziņu portali lakuga.lv i LSM.lv.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā catūrtū reizi tiks nūskaidruots ari publikys simpateju bolsuojuma bolvys – Žyka – sajiemiejs. Ūtrū godu bolsuot par sev meiluokū nu vysu 30 “Boņuks 2021” nominantu aicynoj Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskūs medeju portals LSM.lv. Bolsuojums suocīs 15. februarī portalā LSM.lv i byus da 1. marta pusnakšu, bet bolvys sajiemiejs tiks paziņuots ceremonejā 5. martā. Bolsuot par sovu favoritu par vīnu reizi dīnā, autorizejūtīs ar sovu socialūs medeju profilu voi e-postu.


“Ginc un Es” pīduovoj dzīsmi “Puor Gauju” - lakuga.lv\nTemys: Ginc un Es, muzyka, Puor Gauju, Roksts\nGrupa “Ginc un Es” pīduovoj klauseituojim dzīsmi “Puor Gauju”, kuru dzīduojuši jau tāvi i vactāvi.\n“Ginc un Es” par dzīsmi soka: “Cylvāka asameibu koč kaidā veidā nūteikti var saleidzynuot ar upis teciejumu i pošu upi. Ir vīta, kur itei upe iztak, mat leikumu, palīk mudruoka, tod mīreiguoka. Ari upu guļtnis var byut vysaidys – vītom dziļuokys, vītom – sakluokys. Lai cik leli škieršli nabyutu, upe tik i tai rauga tikt tim puori. Divejom upem, satakūt kūpā, tei palīk mīreiguoka i boguotuoka. Te jau mes dzeivojam, blokus tom. Nanūlīdzami, upe, upis krosti byus vīna nu romantiskuokajom vītom. Par tom dzīduoja myusu seņči, par tom dzīduosim ari mes. Cik daudz dzīšmu par upem mes kotrs zynom, atguodojom? Nūteikti jūs ir vēļ vaira.”


Vareiba realizēt radūši pedagogisku ideju - lakuga.lv\nTemys: Agita Gailiša, interešu izgleiteiba, latgalīšu volūda, Zeimuļs\nAustrumlatvejis radūšūs pakolpuojumu centrs “Zeimuļs” aicynoj pedagogus padūt interešu izgleiteibys programys (dokumentu, kurā paruodeita planavuotuo procesa gaita), kurys tiks realizātys 2019./2020. vuiceibu godā. Programu da 3. maja (īskaitūt) vajag atnest iz “Zeimuļa” 1.1. telpu. Kaida vareiba caur tū dabuot latgalīšu volūdys stuņdis?\nInterešu izgleiteibys programu var padūt pretendents ar pedagogisku izgleiteibu. Ka kaidam ir augstuokuo izgleiteiba, bet jei nav saisteita ar pedagogeju, Rēzeknis Tehnologeju akademeja pīduovoj 72 stuņžu pedagogejis kursus, kur var dabuot vajadzeiguos zynuošonys i sertifikatu. Teik gaideitys i jau eistynuotuos, i jaunys interešu izgleiteibys programys.\nInterešu izgleiteibys metodike Agita Gailiša par ideju sagataveit ar latgalīšu volūdu saisteitu interešu izgleiteibys programu: “Vyss atkareigs nu tuo, kas byutu tamā programā, ar volūdu viņ napītiks. Juobyun na viņ radūšam, bet ari labi juopuordūmoj saturs, ar kū pīsaisteit bārnus. Minimalais stuņžu skaits, kū mes dūdam, ir četrys. Tī var byut latgalīšu svātki, varbyut kulinareja, varbyut vysa latgalīšu kultura, varbyut vēļ kas cyts. Mes poši Latgolys kulturys projektu programai 2016. godā, ari itūgod asam padavuši ar Latgolys kulturu saisteitu projektu.\nProgramys izviertejūt, mes cīš veramēs, kab juos napuorsakluotu ar školys programu. Daudzi vacuoki prosa, parkū mums nav angļu volūdys. Bet mums navar byut taidys programys, tū vuica školā. Interešu izgleiteibys programai juobyun taidai, ka bārns var pīsavīnuot sevkurā laikā. Nav tai, ka septembrī tu grupu salaseji i tod struodoji vysu godu. Nā, kaids var pīsavīnuot decembrī, kaids var atkrist. Te nav škola, ka naradeisi interesi, bārns vīnkuorši vaira naīs. Ka nabyus bārnu, tai programai nav jāgys. Bet, ka ir loba ideja, parkū jū narealizēt?!”\nPi Agitys var sajimt konsultacejis par programu veiduošonu (ARPC “Zeimuļs” Krosta īlā 31, Rēzeknē 1.1. kab., t. 29507088, e-posts: agita.gailisa@rezekne.lv). Īsacejumus i metodiskuos rekomendacejis var atrast ari interneta vītnē:


Byus vareiba tīšsaistē bez moksys vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu - LUDZAS NOVADS LUDZAS NOVADS\nLatgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys vadeis vīna nu zynūšuokūs latgalīšu rokstu volūdys specialistu, latgaliskūs gruomotu korektore, pīredzējuse volūdys nūdarbeibu vadeituoja i volūdys eksperte Māra Mortuzāne-Muravska.\nLatgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibuos varēs pīsadaleit Facebook tīšraidē bīdreibys “LgSC” profilā, kai ari viertīs latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i bīdreibys “LgSC” sātyslopā lgsc.lv. Nūdarbeibys ir bezmoksys, tymuos var pīsadaleit bez latgalīšu rokstu volūdys prīškzynuošonu i tū, kai pareizi raksteit, kai latgalīšu rokstu volūda atsaškir nu latvīšu literaruos volūdys varēs īsavuiceit nūdarbeibu laikā. Kab pīsadaleitu nūdarbeibuos, īprīškeja dasasaceišona nav vajadzeiga.\nBīdreibys “LgSC” planavuotūs nūdarbeibu mierkis ir veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu rokstu volūdu i izgleituot par latgalīšu rokstu volūdys pamatprincipim, kas juojem vārā, kab pīraksteitais latgaliski atbylstu 2007. godā pījimtajim Vaļsts volūdys centra “Latgalīšu raksteibys nūsacejumim” (vaira informacejis ITE). Tai kai latgalīšu rokstu volūda školu vyspuoreigajuos programuos kai sistematiskys vuiceibu prīškmats nateik vuiceits jau gondreiž symta godu, kūpejais rokstu volūdys zynuošonu leimiņs i izpratne par tū Latvejis sabīdreibā ir cīši zams. Atguodynuojumam: latgalīšu rokstu volūda atbylstūši Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. daļai teik defināta kai viesturiskys latvīšu volūdys paveids i vaļsts paradz tuos saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.\nKab saprastu sovu latgalīšu rokstu volūdys zynuošonu leimini, var aizpiļdeit volūdys testu ITE.\nBīdreiba “LgSC” jau vaira nakai 15 godu aktivi rauga izgleituot sabīdreibu par latgalīšu rokstu volūdu, pīgrīst viereibys tuos pastuoviešonai i atteisteišonai. Bīdreiba uztur vīneigū kasdīnā latgaliski rokstūšū medeju – latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv, reikoj volūdys kursus i seminarus, izdūd literara i izzynūša satura materialus latgaliski i eistynoj cytys aktivitatis latgalīšu rokstu volūdys byušonai ari iz prīšku.\nKursu nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integrafejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.\nBīdeiba “LgSC” | Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv