Eisa viesture – Latgolys Studentu centrs\nJau 20. gs. suokumā Latvejā dorbojuos studentu organizacejis, kurys apvīnuoja nu Latgolys nuokušūs studentus, aizstuovieja jūs interesis i sekmieja kulturys atteisteibu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (saeisynuotai – LgSC) ir šūs organizaceju ideju gareigais maņtinīks.\nPaguojušuo godu symta deviņdesmytajūs godūs Latgolys jaunīši suoka apsazynuot sovu latgaliskū izcelsmi, lepuotīs ar tū i izveiduo dūmubīdru kūpu. Organizieja dažaidus pasuokumus, pamozom suoka popularizēt latgaliskū i plašuokai sabīdreibai paruodeit, ka var lepuotīs i ir juosalepoj ar tū, ka esi latgalīts. Tika izdūta avīze “Graidi”, izguoja latgalīšu literatu kruojums “Pagdrauda”, tyka reikuoti kursi školuotuojim “Vosoruošona”, nūtyka sasatikšonys pi kaida sātā voi kaidā tukšā auditorejā, dzīsmis, daņči i braucīni ar stopim iz sātu voi kaidu pierti ci tolku Latgolā.\nNu tuo laika LgSC ar eisuokim i garuokim puortraukumim struodoj Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī, Jelgovā i cytur, kur ir jauni ļauds ar Latgolu sirdī. Ar puortraukumim deļtuo, ka tei ir jaunīšu organizaceja – mainuos paaudzis, ļauds beidz školys, suok struoduot, aizceļoj iz sātu Latgolā voi iz cytom zemem, apsaprecej, palīk par tāvim i muotem.\nKai juridiska organizaceja Latvejis Republikys Uzjāmumu registrā LgSC oficiali registrēts tikai 2005. gosa 2. novembrī ar registracejis numeri 40008095461.\n2008. gods 16. julī bīderiba dabova sabīdriskuo lobuma organizacejis statusu izgleiteibys veicynuošonā, kulturys veicynuošonā i pilsūniskuos sabīdreibys atteisteibā. Tys zeimoj, ka, dūdūt atspaidu bīdreibai i juos projektim, ikvīnam ir vareiba atbaļsteit jaunīšu organizaceju, kas veicynoj latgaliskuos pošapzinis paceļšonu i jaunuotnis interesi par regionalū identitati, Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim, kai ari dabuot materialū lobumu, sajemūt nūdūkļu atlaidis.\nLgSC regulari ar sovom īcerem i dorbim pīsadola dažaidu fondu i organizaceju reikuotajūs projektu konkursūs. Nūzeimeiguokais projekts ir bejs „Bīdreibys 2008. – 2011. goda darbeibys programma”, kuru atbalstieja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar „Sabīdreibys Integracejis fonda” storpnīceibu, kas veicynuot sekmeigu bīdreibys darbeibu i ļuove realizēt daudzus cytus projektus.\nSovys darbeibys laikā LgSC ir padariejs nazcik dorbu, kas sajiemuši atbolstu sabīdreibā: izdūtys gruomotys (myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja „Susātivs”, „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”), sareikuoti muzykali i literari pasuokumi (LaLaDra, Studiņs, Rudins skaņis i. c.), nūtykuši seminari, kursi (Atzolys, myusudīnu latgalīšu ortografejis kursi i. c.). LgSC darbeiba koč lānom, tok ir mainiejuse apleicejū sabīdreibu, ļaunūt jai apsazynuot, ka ari latgaliski ir labi, ir ītekmiejuse latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu i nūsastyprynuošonu, kai ari cāluse latgalīšu kulturys nūzeimi jaunīšu i leidza ar tū nuokūtnis sabīdreibys vydā.


Svareiga informaceja datikšonai leidz Aglyunys svātku nūrisis vītai - lakuga.lv\nNu 12. leidz 15. augusta Aglyunā nūtiks Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki. Aglyunys nūvoda dūme publiciejuse svareigu informaceju par datikšonu leidz svātku nūrisis vītai.\nBraucūt iz Aglyunu virzinī nu Reigys pa Daugovpiļs šoseju (A6), pyrmais byuvdorbu objekts, ar kū byus juosastūp, ir Reigys īlys remonts Pļaveņuos. Tū var apbraukt, turpynojūt ceļu pa šoseju A6.\nNuokamais byuvdorbu pūsms iz autoceļa A6 ir Aivīkstis tylta remonts. Reigys virzinī satiksme teik organizāta pa apbraucamū ceļu.\nPreiļu piļsātā remontdorbi nūteik iz Reigys i Breiveibys īlys. Nu Preiļu suocās ari autoceļa Kruoslova–Preili–Modūne (P62) remontdorbi pūsmā nu Bašku leidz Preiļu (44,15.-57,54. km).\nAutobrauciejim i guojiejim, kas dūdās iz Aglyunu nu Reigys i Jākubpiļs pusis, ir div īspiejis, kai apbraukt remontdorbus Preiļūs:\n1. Preiļūs nūsagrīzt iz Feimanim, braukt leidz autoceļam Rēzekne – Daugovpils i tuoļuok leidz Aglyunai;\n2. Leivuonūs braukt pa Daugovpiļs šoseju leidz pagrīzīņam iz Neicgali (201,7. km) i tuoļuok braukt leidz Vyškim aba autoceļam Rēzekne–Daugovpiļs (A13) pa autoceļu Vyški–Neicgale (P64). Vyškūs pa A13 juosadūd Rēzeknis virzinī leidz krystcelim pa autoceļu Kruoslova–Preili–Modūne (P62) i tuoluok leidz Aglyunai.\nSatiksmis īrūbežuojumi kravys auto tranzitsatiksmei:\nKab nūdrūsynuotu Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātku drūšeibu, suocūt nu 12. augusta 17.00 stuņdem leidz 15. augusta 18.00 stuņdem tiks slāgta kravys auto tranzitsatiksme pa vairuokim vaļsts autocelim Aglyunys apleicīnē:\nP60 Dagda–Aglyuna pūsmā Sloboda–Aglyuna\nP62 Kruoslova–Preili–Modūne pūsmā Kruoslova–krystceli ar autoceļu A13 Krīvejis rūbežs (Grebņeva)–Rēzekne–Daugovpils–Lītovys rūbežs (Medumi)\nV636 Kruoslova–Izvolta–Škeltova–Aglyuna pūsmā Škeltova–Aglyuna\nV641 Iz Grāverim\nKai apbraucamūs ceļus īsoka izmontuot\nV676 Grāveri – Vyški – P64 – līdz A13\nIz Aglyunys svātku dalinīkim i sabīdriskū transportu itī īrūbežuojumi naatsatīc.\nAutovadeituojus aicynoj ar izpratni izaturēt pret īvīstajim satiksmis īrūbežuojumim, īvāruot satiksmis organizacejis kuorteibu, kai ari riekinuotīs ar īspiejamu garuoku ceļā pavadeitū laiku.\nAktualuo informaceja par satiksmi vaļsts autoceļu teiklā i izzinis ir pīejamys pa dīnnakts bezmoksys telefonu 80005555, lvceli.lv, kai ari aplikacejā “Waze”.


Daugovpiļs i Narvys paralelis - lakuga.lv\nTemys: A12, Daugovpiļs, Igauneja, igauņu volūda, krīvu volūda, Narva, Roksts\nRoksta autori:Ināra Groce, Māris Justs, žurnals “A12”\nKoč ari vaļsts volūdys apvuiceiba mozuokumtauteibu školuos nūteik nu 90. godu, vaļsts volūdys zynuošonys jaunīšim nu cytu tauteibu saimem nav vajadzeigā leiminī. Latvejis ūtramā leluokajā piļsātā Daugovpilī pādejūs godu laikā jaunīšu skaits školuos pasalelynoj, partū ka piļsāta pīvalk lauku īdzeivuotuojus. Tok viņ 20% Daugovpiļs jaunīšu vuicuos latvīšu školuos, puorejī izalosa mozuokumtauteibu izgleiteibys īstuodis. Daudzi poši ari pīzeist, ka vaļsts volūdys zynuošonys ir napīteikamā leiminī.\nŽurnāla “A12“ rubrikā “Robežlīnijas“ īpazeistam, kai leidzeiguos situacejuos reikojās cytuos vaļstīs. Narva Igaunejā ari teik pīzeita par krīvu piļsātu. Trešajai leluokajai Igaunejis piļsātai, kura rūbežojās ar Krīveju, ir vaira par 50 000 īdzeivuotuoju. Ap 95% nu piļsātys īdzeivuotuoju ir krīvu tauteibys, lela daļa nu jūs ite īsaroduši piec Ūtruo pasauļa kara.\nNarvys pamatīdzeivuotuojim – igauim – ilgus godus piec kara beja aizlīgts apsamest iz dzeivi piļsātā. Uorvaļstu medeji viereibu Narvai dreiž pīgrīze piec 2014. goda nūtykumim Ukrainā, Igaunejis krīvvolūdeigajai piļsātai veļtejūt skorbu vaicuojumu “Voi Narva ir nuokušuo?“. Leidzeiga scenareja vaicojumi, kai atguodojam, beja ari par Latgolu. “Nu naatkareibys atgiušonys da pat 2014. goda krīvvolūdeiguo Narva beja vaļdeibys viereibys i atbolsta aizmierstais regions, kurs dzeivuoja sovu dzeivi, bet vaļsts atteisteja puorejū Igauneju. Piec Krimys nūtikumim Narva tyka viereibys centrā i, vīnlaiceigi, koč kaidā veidā atgiva sovu piļsātys nūzeimi, apleicejī suoce pīgrīst viereibu itam pīrūbežys punktam. Juopīzeimej, ka uorzemu žurnalistus vaira interesēja, voi krīvvolūdeiguo piļsāta planavoj pīsavīnoj Krīvejai. Piec tam Narva tyka nacionaluos presis viereibys lūkā i viņ piec tam – vaļdeibys sarunu dīnys kuorteibā. Vysim presis izdavumim narvenīši atbiļdēja, ka jim Krīveja ir moz svareiga, par tū nav pat dūmuojuši. Partū Igaunejis vaļdeiba suoce sajust atbiļdeibu par Narvys īdzeivuotuojim i piļsātys atteisteibu,“ stuosta Kristīne Kalasa, Tartu Universitatis filialis – Narvys koledžys – direktore. Interesanti, ka poša Kristīne ar saimi dzeivoj 170 km tuolajā Tartu i kai lela daļa vītejuos koledžys vuiceibspāku iz nazcik dīnom nedēļā māroj ceļu iz dorbu Narvā. Parkū Kristīnis saime nav puorsacāluse? Narvā ir cīš vuoja igauņu škola i juos trejim bārnim nav, kur vuiceitīs dzymtajā volūdā.\nKulturys puormejis nūtykumu kontekstā\nPiec leluos presis viereibys Narvā nūtyka puormejis – izcalts krīvu teatris, ceļ igauņu volūdys školu, kuramā volūdys apvuiceiba nūtiks par veļti vysim īdzeivuotuojim. Volūdys vaicuojumā Igaunejā teik vierzeita reforma par apvīnuotajom igauņu i krīvu tauteibu školom. “Mes sasadorbojam ar Daugovpili i asam izpietejuši ari Latvejis situaceju. Vaicuojums nav viņ par tū, lai krīvvolūdeigī bārni apgiutu igauņu volūdu, svareigi, kab veiduotūs saskarsme storp igaunim i krīvim. Mes nagribim uzturēt atseviški krīvu školys, bet gribim veiduot vīnu kūpeju školu. Školu, kur igauņu i krīvvolūdeigī bārni vuicuos kūpā, pi tuo, naizslādzūt īspieju, ka krīvu bārni daleji vuiceitūs sovā dzymtajā volūdā. Tī nav vaicuojuma – školā igauņu voi krīvu volūda, bet gon – igauņu i krīvu volūda kūpā vīnā izgleiteibys īstuodē. Mums ir metodika, kuru jau nu 2000. goda dažuos krīvu školuos asam īvīsuši. Niule ir vaicuojums, kab tū nadareitu atseviški viņ krīvvolūdeigūs bārnim, bet gon, apvīnuot vysus kūpā vīnā školā i vīnā školā jī kūpā vuicuos.\nIgaunejā – bilingvaluos aba apvīnuotuos igauņu i krīvu školys\nNarvys koledža sagatavej pedagogus daudzvolūdu školom, kuri apgiust na viņ vyspuorizgleitojūšūs prīškmatus, bet ari volūdys īsadzilinuošonys metodika – kai pasnēgt vuiceibu prīškmatu i volūdu vīnlaiceigi. Ka školuotuojs struodoj vidē, kur bārni i vacuoki ir ar vysaidom dzymtajom sātys volūdom, tod ir vajadzeigys na viņ prīškmatu kompeteņcis, bet ari volūdys zynuošonys. “Vajag prast saskarsmi ar vacuokim, kuri puorstuov cytu kulturu, kuri napīdar tovai kulturai. Mums vēļ nav pījimts politiskais lāmums itamā vaicuojumā, partū ka byus vieliešonys. Volūdai vajaga dorbuotīs dabiskā vidē. Ka vīnā regionā dzeivoj igauni i krīvi i mes jūs vīnkuorši sadolom div atškireiguos školys sistemuos, krīvu školuotuoji, vacuoki i bārni kūpā vīnā īstuodē, bet tod nav īspiejams jim īvuiceit igauņu volūdu. Tys nastruodoj, partū ka tei nav dabiska vide i nav jāgys igauņus i krīvus škiert. 1.a klase – teira igauņu klase i 1.b klase – volūdys īsadzilinuošonys klase, kur bārni pakuopeniski puorīt iz vuiceibom igauņu volūdā. Vuicūtīs kūpā, rūnās ari kūpeja kulturys telpa – svātki, sadzeive, nūtykumi. Itaida sistema dorbojās Vuocejā. I tod 7. klasē obejis grupys vīnaiži runoj igauņu volūdā.“ K. Kalasa pastreipoj, ka tū ir paradzāts īvīst Igaunejā.


Syuteituojs: Armands Kūceņš <kucens_N@N_latgola.lv> (81.7.106.195)\nData: Pīktdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 30 dīnys 23 stuņdēs 41 mynotā\nAtsaceišona iz: Re: Ēssim ar sokumenim! (saprge)\n>Voi tys ir normali, ka latgaliits, kas nu dzimshonys runuojs i\n>latgaliski, piec tam, kod ir piirakstiejs rokstu i iidevs izlobuot\n>KLJIUDYS, vairs navar saprast, voi tuo roksta autors ir jis pats voi\n>tuumaar kaida pusreala persona, kas piirakstiejuse pylnu vysu aviizi\n> i tikai viitom nuumainiejuse pseidonimus.\n>Te ari saiit, ka tii kuorklu latgaliishi ir leluoki latgaliishi par\n> poshim latgaliishim i nazyn kaidaa veidaa zyna pareizuoku voluudu >par jim, koch cik voluuda vyspuor var byut pareiza, cikom nav myruse >i iikonsarvaata kaidaa sastyngushaa redziinii.\n> Delj tuo jau tii Graidi i daspruoga dabeigaa voi pusdabeigaa\n> smiertii, lai jim viiglys smiljts.\nGuodoju, ka meklēt latgaļu presis laidīņu (izdevumu) nalūbis (neveiksmes) īmeslis vīn volūdys nazynuošonā i nasaprasšonā zeimuotu (nozīmētu) primitivizēt ituo vaicuojuma byutīni. Ka vysa vaine globuotūs (slēptos) tik volūdā, tūlaik byutu „nanūmyruši” i hibridvolūdā izguojušī laidīni, kai „Mōras zeme”, „Zemturs” i ct.\nPa manim, problema irā labtik plotuoka i dasadur (skar) taipoš vaicuojumim ap vuiceibys (izglītības) tradicejis puorruovumu, ļaudyskuos (sabiedriskās) i ekonomiskuos bazys tryukumu, latgaliskuos kulturapleicis (kultūrvides) degradaceju, zamū volūdys i kulturys prestižu i tt.\nRe: Ēssim ar sokumenim! (apsavārta 1122 reizis)\nsaprge (kenny.delfi.lv) -- Pyrmūdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 19 dīnys 16 stuņdēs 32 mynotūs\nRe: Ēssim ar sokumenim! (apsavārta 990 reižu)\nArmands Kūceņš (81.7.106.195) -- Pīktdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 30 dīnys 23 stuņdēs 41 mynotā\n> Saprge raksteja: > >Voi tys ir normali, ka latgaliits, kas nu dzimshonys runuojs i > > duumuojs > >latgaliski, piec tam, kod ir piirakstiejs rokstu i iidevs > izlobuot > >KLJIUDYS, vairs navar saprast, voi tuo roksta autors ir jis > pats voi > >tuumaar kaida pusreala persona, kas piirakstiejuse pylnu vysu > aviizi > > i tikai viitom nuumainiejuse pseidonimus. > >Te ari saiit, ka tii kuorklu latgaliishi ir leluoki latgaliishi > par > > poshim latgaliishim i nazyn kaidaa veidaa zyna pareizuoku > voluudu >par jim, koch cik voluuda vyspuor var byut pareiza, > cikom nav myruse >i iikonsarvaata kaidaa sastyngushaa > redziinii. > > Delj tuo jau tii Graidi i daspruoga dabeigaa voi pusdabeigaa > > smiertii, lai jim viiglys smiljts. > Guodoju, ka meklēt latgaļu presis laidīņu (izdevumu) nalūbis > (neveiksmes) īmeslis vīn volūdys nazynuošonā i nasaprasšonā > zeimuotu (nozīmētu) primitivizēt ituo vaicuojuma byutīni. Ka > vysa vaine globuotūs (slēptos) tik volūdā, tūlaik byutu > „nanūmyruši” i hibridvolūdā izguojušī laidīni, kai „Mōras zeme”, > „Zemturs” i ct. > Pa manim, problema irā labtik plotuoka i dasadur (skar) taipoš > vaicuojumim ap vuiceibys (izglītības) tradicejis puorruovumu, > ļaudyskuos (sabiedriskās) i ekonomiskuos bazys tryukumu, > latgaliskuos kulturapleicis (kultūrvides) degradaceju, zamū > volūdys i kulturys prestižu i tt. > Armands


Senejūs pūdnīceibys tradiceju globuotuoji – Ušpeļu saime - lakuga.lv\nSenejūs pūdnīceibys tradiceju globuotuoji – Ušpeļu saime\nTemys: keramika, pūdnīceiba, Rita Gruševa, Roksts, Ušpeli, Ušpeļu saime\nUšpeļu dzymtys puorstuovi jau daudzus godus nu paaudzis paaudzē sagloboj i turpynoj sovu tāvu pūdnīceibys tradicejis. Ituos dzymtys puorstuovi pīder pi Sylajuoņu keramikys školys, nu kurys īt ari pazeistamuos keramiku dzymtys – Vylcāni, Pāvulāni. Ušpeļu keramikys dzymtys aizsuociejs beja Ontons Ušpeļs (vacuokais). Dzims 1912. godā Rēzeknis apriņča Sylajuoņu pogosta “Dūbēs” (tagadejā Rībeņu nūvodā), mirs 1993. godā.\nOmotu vuiciejīs nu tāva, vītejim meistarim i rodim, kur bīži viņ gasteja Polikarpa Vylcāna i bruoļu Ryuču darbneicuos. Juo raženuokais darbeibys laiks ir piec Ūtruo pasauļa kara. Struoduojs Sylajuoņu tautys keramikys tradicejuos, darynuojs puorsvorā skrūzis, vāzis, īvuorejuma pūdus, kai ari svečturus. Dorbuojīs ari seikplastikā, seviški myuža nūgalē. Rodūši izkūps vysus Sylajuoņu tautys keramikai rakstureigūs tipus: vāzis, skrūzis, medaunīkus, ellis traukus. Darynuojs pušdīņu, kopeja i ola servizis, dekorativūs sīnys škeivus i svečturus. Veiduojs traukus ar daleju viersmys glaziejumu. Dorbi eksponāti nūvodu, republikys, Padūmu Savīneibys, kai ari Ušpeļu dzymtys izstuodēs Juosmuižā, Rēzeknē, Reigā. Dorbi atsarūn vysu nūzeimeiguokūs Latvejis muzeju fondūs, kai ari daudzuos privatkolekcejuos.\nPūdnīku gaitys turpynuoja juo treis dāli – Ontons, Pīters i Viktors. Ontons Ušpeļs jaunuokais dzims 1944. godā, vuicejīs Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā, kur beidzūt pīsavierš tautys pūdnīceibai, saglobuodams Sylajuoņu keramikys centra tradicejis. Jis stažējuos pi tāva i kaimiņa Polikarpa Černavska. Jis ir cīši saisteits ar vacū zemnīku pasauļa pūdnīceibu, labi pazeist vacuos pūdu darinuošonys tradicejis. 1972. godā nu “Dūbem” puorsaceļ iz Garīmkolnim, natuoli nu Maltys. Taisa vāzis, kur formys atlasynuotys nu saimnīceibys trauku apveidim.\nOntons Ušpeļs izruoda sovus dorbus Jasmuižā. Karteņa: LaKuGys arhivs.\nRads daudzveideigys variacejis vāraunīka, medaunīka i tūs apvārstū formu vāzem. Pīsavierš sīnys škeivu taiseišonai, škeivi rūtuoti ar molu viļņuojumu, plastiskūs īspaidejumu jūslom i vyrpys leiklūčim. Pasaruoda ar ūtu gleznuotī roksti. Ontons Ušpeļs darynoj ari svečturus, panuokumi sasnāgti mienesteņa i jumteņa tipa plokonajūs svečturūs. 1972. godā uzjimts Muokslinīku savīneibā. 1982. godā nūtyka personalizstuode Moskovā. Pi juo darbneicā stažiejīs Leonards Vincevičs i Voldemārs Voguls.\nPīters Ušpeļs pīdzims 1950. godā, mirs 2003. godā, keramiku vuicejīs pi tāva Ontona i dzymtys rodim Sylajuoņūs, meistareibu pylnveiduojs pi A.Paulāna. Sasnīdzs augstu meistareibys pakuopi saimnīceibys i dekorativūs trauku darynuošonā. Keramikai rakstureiga silueta lineju teireiba i kolorita smolkums. Lela nūzeime P.Ušpeļa topšonā par keramiki beja dzymtys tradicejom. Tautys daiļomota meistare ir ari juo dzeivisbīdre Staņislava. P. Ušpeļa dorbi Latgolys keramikys labuokuos tradicejis apvīnoj ar rodūši meklejūšuo gora individuali naatkuortojamom izpausmem.\nViktors Ušpeļs dzims 1957. godā, darynoj golvonūkuort lītojamus i dekorativus traukus – vāzis, skrūzis, pūdus, medaunīkus i ellis traukus. Apdarē izmontoj daudzveideigus grafiskūs, gleznīciskūs i plastiskūs izteiksmis leidzekļus.\nAivars Ušpeļs dzims 1974. godā, omotu īsavuicejs pi dzeda Ontona, tāva Ontona, dzjadzem Viktora i Pītera. Jau pīcu godu vacumā suocs veiduot svilpaunīkus, kurim sekuojušys naudys kruotuveitis, stabulis, rūtuotys ar tautu meitom, tautu dālim, muzykantim i puosoku tālim. Atsakuopūt nu Sylajuoņu meistarim rakstureiguos kruosaineibys, glazuru lītoj cīši attureigi i izkūp muola plasta dabiskū, pelieceigū tūņu i sviepiejuma tehnologejis koloristiku.\nAivars Ušpeļs sovā darbneicā. Karteņa: LaKuGys arhivs.\nSovā darbeibā lelu uzmaneibu pīvierš tradicionalūs muola apstruodis pajiemīņu pieteišonai i saglobuošonai, izmontoj cylvākam i videi nakaiteigu tehnologeju i cenšās paceļt amatnīceibys prestižu, organizejūt izstuodis, kai ari eistynojūt vysaidus projektus. Pādejūs godu laikā seviški aktivi teik popularizāta svāpātuo aba tai sauktuo dyumuotuo, ari malnuo keramika, taidā veidā paplašynojūt prīškstotus par Latgolys keramiku i keramiku vyspuor, kas bīži viņ apsarūbežoj ar zynuošonom par glazietajim izstruoduojumim.\nAndris Ušpeļs ir jaunuokais keramiku Ušpeļu dinastejis puorstuovs, dzims 1976. godā. Suoce vuiceitīs keramikys pamatus tāva Pītera Ušpeļa darbneicā. Andris Ušpeļs izkūp i atteista Sylajuoņu keramikys tradicejis (trauku formys, glaziejuma koloritu), darynoj golvonūkuort svečturus, sviļpaunīkus, naudys kruotuveitis, sagobojūt tradicionalūs kompozicejis principu skaidreibu. „Viss, kas nācis no vecā Antona rokām, bija ierasti vienkāršs un tanī pašā reizē smalki ieausts kopējā Latgales keramikas dekoratīvo tradīciju spektrā,” roksta Ontons Kūkojs. Ušpeļi muocēja organiski apvīnuot godusymtūs izkristalizātuos pamatvierteibys, kurys teik saglobuotys vēļ leidz itai šaļtei.\nRoksta autore: Rita Gruševa


Catūrtuo Adventa svātdīne - lakuga.lv\nCatūrtuo Adventa svātdīne\nTī Jiusim, kas vairuok voi mozuok sekoj leidza portalā LaKuGa atrūnamajai informacejai, jau gona daudz ir lasejuši par Adventu. Tuodeļ muna misija, aprokstūt pādejū – caturtū Adventa svātdini ir vysai apgryutynuota. Tymā pošā laikā itei svātdīna ir īpaša, jo īvoda pādejū nedeļu pyrma Kristus Dzimšonys svātkim, kuru breineiguo, ni ar kū nasaleidzynomuo nūskaņa jau ir jiutama.\nMādz saceit, ka catūrtajai Adventa svecei ir eiss myužs. Reizem saīt, ka tikai dažys dīnys pēc pādejuos svecis īdegšonys vyss šmukais vainags ir juojem nūst i juodūd vīta eglei! Tūmār nav lykuma bez izjāmuma i itymā godā mes varam izbaudeit pylnys vysys četrys Adventa nedelis. Kū tys nūzeimoj, duorgais katuoļ? Tikai tū, ka šūgod mozuok varam aizbyldynuotīs ar laika tryukumu, kab sagatavuotūs Zīmyssvātkim! Tymā skaitā arī goreigi.\nPar lelu nūžālu juosoka, ka pādejūs godu desmytūs Adventa nūskaņa, leidz ar daudzom cytom svieteigom kristeigajom tradīcejom, ir gondreiž piļneibā iznycynuota. Vīneiguo tuos patvāruma vīta niu ir pošā olūtā, prūti, Bazneicā. Pi tuo vaineigs ir gon karojūšais ateisms, kas vairuok nakai pusi godsymta plūseja myusu un daudzys cytys kristeiguos zemis, gon arī bezatbildeigais un bezkauneigais liberalisms, kurš tymā pošā laikā viļteigi centēs attuolynuot nu kristeigajom pamatvierteibom puortykušū un nūsaceiti breivū Rītumu sabīdreibu, kurys daļa niu it kai asom arī mes ar vysom nu tuo izrītūšajom sekom, gon lobajom gon ari na vysai. Uzskaitūt šūs myusdīnu sabīdreibys sekularizacejys īmeslus, grybu uzsvērt, ka itī faktori ir svareigi, nu vys tik ir un palīk tikai i vīneigi uoreji.\nAtškireibā nu sektom, kas ar smadzeņu skoluošonys paleidzeibu gryb sapulcynuot adeptu pyuļus, Bazneica līk uzsvoru uz personeibom. Bazneica ir breivu Dīva bārnu saime, par kurys daļu kliustam, pasateicūt kristeibai, kai arī kotrs personeigā veidā caur ticeibu atbyldūt Dīva žēlesteibai. Leidz ar tū ticeibys, kristeigū vierteibu kluotasameiba sabīdreibā ir atkareiga nu tuo, cik lelā mārā kotrs nu myusim asam vīnuoti ar Jezu. Tuodeļ nabyutu pareizi Adventu uztvert vīneigi kai jiusmeigi romantisku vainadzeņa periodu, bet gon dreižuok kai eistu goreiguos ceinis laiku. Atsķireibā nu Leluo Gavieņa, kod uzsvors teik lykts uz atsaceišonūs i askēzi, Advents ir vairuok pozitivs Dīva meklēšonys laiks, kod asam aicynuoti sev uzduovynuot vairuok klusuma, lyugšonai i puordūmom veļteita laika.\nSkaiteituojs varātu vaicuot, deļ kuo bazneickungs šuos gudreibys kluosta tagad, pošā Adventa nūslāgumā. Pīminit, ka myusim vēļ ir vasala nedeļa! Sv. Ignācijs nu Lojolys, jezuitu ordeņa dybynuotuojs saceja, ka Dīvs napīcīšameibys gadejumā dažūs lyugšonu minotūs var dūt tik pat daudz žēlesteibu cik stuņdem ilgā lyugšonā. Leidz ar tū, nu Dīva puses verūtīs, laiks, voi šymā gadejumā nūsaceits tuo tryukums, nikaidu gryuteibu nasaguodoj. Vyss ir atkareigs tikai i vīneigi nu myusim pošim.\nDeļ tuo grybu aicinot gūdojamūs skaiteituojus labi izmontuot pādejuos Adventa laika dīnys, lai varātu lobuok pīdzeivuot Zīmyssvātkus kai goreigys prīcys laiku. Lyugšona, svātūs Sakramentu pījemšona un lobi tyvuokmīlesteibys dorbi ir myusu goreiguos dzeives styurakmeņi. Adventa laikā tim ir īpaša “pīvīnuotuo vērteiba”, kuru žāl byutu naizmontuot.\nNu sirds nūvēleju vysim LaKuGys skaiteituojim svēteigu Adventa nūslāgumu, prīceigus Kristus Dzimšonys svātkus, kai arī Dīva svēteibu Jaunajam godam!\nAtdūt energeju traukam 21/01/2019\nFilmu tārpu radeituoja nu Latgolys 17/01/2019


Večerinkā Vyškūs izdoncuoti kruošņuokī Latgolys deju roksti - lakuga.lv\nVečerinkā Vyškūs izdoncuoti kruošņuokī Latgolys deju roksti\n9 Juļs 2015\nTemys: Daugovpiļs nūvods, Latgolys deju svātki, Roksts, Večerinka Vyškūs, Vyški\nVyšku pogostā skaneigi i kruošni izskanēja Latgolys deju svātki “Večerinka Vyškūs”, kurūs puļcējuos kupla Latgolys doncuotuoju saime. Gostus, kas beja sabraukuši nu molu molu, sirsneigai uzjēme lelsaiminīki Ontons (Māris Susejs) i Apoloneja (Anita Auzāne).\nNūvodam rakstureiguos dejis iz Vyšku estradis izdoncuoja 98 kolektivi nu 7 Latgolys deju apriņču – Bolvu, Daugovpiļs, Jākubpiļs, Kruoslovys, Ludzys, Preiļu i Rēzeknis. Jaunīšu, vidiejuos paaudzis i senioru kūpys puorstuovēja 22 nūvodus i 3 piļsātys. Pasuokumu reikuoja Daugovpiļs nūvoda dūme, Kulturys puorvaļde, Vyšku pogosta puorvaļde ar Latvejis Nacionaluo kulturys centra i VAS “Latvijas dzelzceļš” atbolstu.\nKoncertā pīsadaleja ari eipašī gosti – grupa “Green Novice”, dzīduotuoja Laura Bicāne, Ambeļu pogosta folklorys kūpa “Speiga”, Naujinis pogosta folklorys kūpa “Rūžeņa” i Vabalis pogosta etnografiskais ansamblis “Vabaļis”.\nVečerinkys Latgolys pusē vys vēļ ir dzeivys, koč i niu tuos ir dabuojušys cytu saturu i jaunu šarmu. Folklorys kūpu teiciejis nu Vabalis zynuoja pastuosteit, ka tod, ka večerinkā gryb nūsavērt bryutgonu, tod juosaver, kai nūsavārtais doncoj – ka vaira bolstuos iz lobuos kuojis – byus lobs saiminīks, ka iz kreisuos – tod zam rynduku viņ tupēs. Sovukuort naujinīši zynuoja saceit, ka večerinkā doncojūt izberž tulznys, tod dorba zyrgam pokovs nūkriss, sovukuort Ambeļu pusē bryutgonu var dabyut, ja ryndukus kuorteigai nūzīž ar madu.\nDaugovpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja Janina Jalinska sveice Latgolys deju svātku “Večerinka Vyškūs” muokslinīciskū vadeituoju Aiju Daugeli i svātku viersvadeituojus – Ilmāru Dreļu, Agri Veismani, Elitu Treiloni, Valdu Timuli, Sarmeiti Stapuli, Siļveju Kurteņu i Ilzi Broku.\nSvātku kulminacejā skateituoji i doncuotuoji vīnuojuos kūpdziesmē “Pi Dīveņa gari goldi” ar solisti Lauru Bicāni. Večerinka turpynuojuos kapelys “Dziga” i Dj Gata pavadeibā.\nLatgolys namaterialais kulturys montuojums: maja dzīduojumi Dagdys nūvodā 09/12/2019\nBurnasa svātki Preiļūs 25/10/2019\nApbolvuoti lobuokī Latgolys školuotuoji 24/09/2019


Īpazeisti Latgolys muokslinīkus izstuodē “Rudens 2018” - lakuga.lv\nTemys: A12, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys muokslinīki, Žurnals "A12"\n“Es Latvijā”– taids moto ir 16. novembrī atkluotajai Latgolys muokslinīku rudiņa izstuodei. Tema ļuove autorim byut breivim izvēlē i atspūguļuot muokslys dorbā sabīdreibā vysod aktualū vaicuojumu – kas maņ pošam ir svareigs, dzeivojūt sovā vaļstī, kaidys sajiutys es grybu izsaceit muokslys volūdā, kū izceļt i akceņtēt. Tys izstuodē atsakluoj i gleznuos, i muola veiduojumūs, i tekstilā i jauktajuos tehnikuos.\nKasgadejā rudiņa izstuode ir Latgolys muokslinīku atskaitis punkts – te ir varams vīnuvīt redzēt lobuokūs muokslys dorbus i interesantuokūs veikumus goda grīzumā. Itūgod izstuodē pīsadola 67 muokslinīki, sūpluok labi pazeistamajim akvarelistim Elgai i Vladislavam Paurim, profesora Osvalda Zvejsalnieka kruosu prīcai, Māra Čačkys punktu meditacejai ir ari jaunuoku autori dorbi – Anastasijis Bikovys redziejums par divejim, šaļteņa Grietys Butjankovys gleznuos. Filozofiskuos puordūmuos ir atainuota globalizaceja, dorbūs ir interpretaceja par pacifikaceju, veiduotys medaļu i muola trauku kompozicejis par gūdu Latvejis symtgadei. Tok vysplašuok Latveja teik uztvarta i atainuota dobā – saulis rītūs, maja guņs zīdūs, klusuma spaituojumā, iudiņa atuorūs i zīdu plašumūs. Izstuode Latgolys kulturviesturis muzejā ir apsaverama da 15. decembra.


Muokslinīks Osvalds Zvejsaļnīks i Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2018” / LR1 / / Latvijas Radio\nMuokslinīks Osvalds Zvejsaļnīks i Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2018”\n2. marts 2019, 18:15\nStuosteisim par Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2018”, tuos sajiemiejim i svineiguos ceremonejis nūtikšonu.\nAr īvarojamū Latgolys i Latvejis muokslinīku, kuram ituo goda martā gaidoms 75 godu jubilejs, Latvejis Muokslys akademejis profesoru, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktoru i “Boņuka” bolvys par myuža īguldejumu latgalīšu kulturys atteisteibā sajiemieju Osvaldu Zvejsalnieku sasatyka Lāsma Zute.\nKai stuosta pats muokslinīks, Rēzeknē jis suocs dzeivuot pyrma 50 godu, izreiz piec studeju pabeigšonys Latvejis Muokslys akademejā.\n"Asu pateiceigs Dīvam i liktiņam, ka tai saguoja, ka es pyrma pīcdesmit godu tyku Rēzeknē. Nikur cytur maņ nabyutu bejs lobuok. Asu cīši pateiceigs Rēzeknei i rēzeknīšim."\nOsvalds atkluoj, ka zeimiešona jū interesiejuse jau nu bierneibys i tai tys pamozom ari puoraudzs koč kamā leluokā i nūpītnuokā.\n"Bejuši vysaidi apstuokli, kas tū ir veicynuojuši, saprūtams, beja cyti laiki. Muokslys i muokslinīku prestižs sabīdreibā beja pavysam cyts. Bet, nasaverūt ni iz kū, ka maņ niule koč kaids “hotabičs” ļautu suokt vysu nu gola, es vysā vysu dareitu taipoš.\nMaņ patyka zeimēt i maņ ari nivīns natraucēja, nalīdze. Vys tik beja problemys ar vysaidom lītom, kas šudiņ ir gryuši saprūtamys – papeirs, kruosys i tml., jo tī beja pieckara godi, kod nikuo eisti nabeja. Školā īdeve būrtneicu i vyss, veikalā nikuo nabeja. Reigā vēļ varēja dabuot, bet ite iz vītys nikuo nabeja."\nOsvalds ir muokslinīks ar sovu, sovpateigu rūkrokstu, kuram rakstureigys spylgtys kruosys i pādejūs godūs juo dorbi kliust arviņ kruošņuoki i pamonomuoki.\n"Vysu myužu struodoju ar kruosom, nūsprīgoju kruosys. Vīns nu veidim ir ari cīši spylgtai tū dareit, panuokūt gleznai emocionalu skaniejumu taišņi caur spylgtumu. Caur klīdzīni panuokt tū nūskaņu i kompoziceju, kaba glezna skaneitu. Poša par sevi kruosa vēļ nikuo nanūzeimoj."\nOsvalds Rēzeknē i Latgolā ir stuoviejs kluotu i aktivi īsasaistejs pi daudzu nūzeimeigu projektu i nūtykumu. Nazkod taišni jis beja tys cylvāks, kurš kūpā ar kolegim i audzieknim nu propulšonys izgluobe Rēzeknis Muokslys nomu. Itū pats muokslinīks viertej kai vysa svareiguokū. Taipoš jis atzeist, ka par myuža īguļdejumu sajimtais muola “Boņuks” jam asūt cīši svareigs.\n"Lai cik tas varbūt nasalyktu čudnai, maņ tys nūzeimoj cīši daudz. Man ir Trīs Zvaigžņu ordenis i Rēzeknis gūda pylsūņs. Eipaši tagad, iz vacumu, arviņ duorguokys i nūzeimeiguokys palīk taišņi sovu laužu dašķiertos bolvys, jūs viertejums."\nGunys Igavenys sižetā klausitēs par Latgolys viestnīceibā GORS nūtykušū Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” svineigū ceremoneju. 24. februara vokorā ite jau vīnpadsmitū reizi tyka padūti muola “Boņuki”, kas atainoj Juoņa Streiča kinys “Cylvāka bārns” Boņuka tālu. Kas gods tūs sajem personeibys, nūtykumi, aktivitatys i projekti, kas pārnejā godā beja eipašuoki, veicynuoja latgaliskū kulturvidi i latgalīšu volūdu.\nKai vysod “Boņuka” svineiguo ceremoneja ir vīta i laiks, kod cīši daudzi latgalīšu, latgaliskuo patriotu i meiļuotuoju, kai vītejūs, tai puornūvadnīku sabrauc vīnuvīt, tai pīzeist ari apmaklātuoji\n"Īspaidi maņ vysod ir sylti, taidi gimeniski, jo itymā vītā var sajust taidu latgalīšu kulturys bleivumu kai nikur, nikod navar vīnā laikā i vītā sajust."\nStorp aizvadeituo goda desmit spylgtuokūs i plotu rezonaņsi dabuojušūs latgaliskuos kulturys nūtykumu i projektu 2018. godā atzeiti ari Anna Rancāne i juos dzejis kruojums “Prīca i klusiešona”, latgalīšu muzykys grupa “Bez PVN”, dzīsminīks Kārlis Kazāks ar raidejumu “Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku”, kas atkluoja ari latgalīšu volūdys izlūkšņu skaistumu, i apvīneiba “Latgalīšu Reps”. Taipoš diveji “Boņuki” aizceļuoja iz Zīmeļlatgolu pi Slišānu saimis puorstuovu. Vīns Annelei Slišānei par projektu #100dečiLatvijai, kur leidz ar audiejis 100 unikalim i sovpateigim dečim pārn izdūdūta ari gruomota, kurā atkluots kotra deča topšonys stuosts. Sovpus ūtrys Andrim Slišānam ar saimi, kuri pārn eipašūs pasuokumūs pīminēja tymā saulē nūguojušuo dzejnīka i sabīdryskuo darbinīka Ontona Slišāna septeņdasmytū godadīnu, gruomotā “Vuss apleik maņ munā volūdā skaņ” apkūpojūt i izdūdūt bārnim veļteitūs dzejūļus nu kūpumā pīcpadsmit Ontona Slišāna gruomotu.\n"Stypri lels prīks. Maņ beja prīks par muosu, jo tuo lykuos, ka muosai byus “Boņuks”. Bet par ūtru maņ cīši lels prīks i puorsteigums. Mes tū taisejom Ontona pīmiņai, na jau “Boņuka” deļ, bet saguoja ari “Boņuks”," tai pīzeist pats Andris Slišāns.\nPi “Boņuka” tyka ari bārnu dzīšmu gruomota i diskys “Zalta puče” i ari latgalīšu kulturys aktivists i muzikis Arņs Slobožanins – itūreiz par dokumentalū kinu “Latgalīši Pīterpilī”.\n"Ilgus godus “Boņuki” maņ beja par muzyku, bet itūgod pyrmū reizi “Boņuks” par dokumentalū kinu. Respektivi, es izmontoju sovu pamata izgleiteibu, kas ir viesture. Tei mīlesteiba pret Latgolu napuorīt, mīlesteiba iz Mikeļa Bukša, Fraņča Trasuna i Fraņča Kempa dorbu, iz latgalīšu atmūdu Pīterpilī, i tys ir tikai pyrmais stuosts. Tei ir jauna puslopa munā dzeivē. Tys ir lobs nūviertiejums. Pateikami. Tys dūd ari stimulu dorbuotīs tuoļuok itymā jūmā. Byus kina, kuru vystycamuok izruodeis ari Latvejis TV, Latgolys kongresa dīnā, kuru Saeima jau ir pījiemuse oficiali. Skaidruos vysys kongresa nūtikšonys. Byus ari vēļ vīna kina, ari par latgalīšu darbeibu kaidā cytā vaļstī, bet vaira par itū cikom naatkluošu."\nSovpus ituo goda jaunumu, boltū muola “Žyku” kai latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv skaiteituoju simpateja sajieme rekonstruātuo Vydsmuižys sīvys tārpa autore Iveta Seimanova.\nCyta storpā ari poši bolys reikuotuoji vēļ rauga saprast i atrast vysa pīmāruotuokū ceremonejis formu, bolvys sajiemieju skaitu, pretendentu izviertiešonys procesu, nominaceju byušonu ci nabyušonu i cytys svareigys lītys.\nVuordineicā Ilze Sperga i Arņs Slobožanins itūreiz runuos par vuordu “Boņuks”, ka niule vysim asociejas na viņ ar slovonū latgaliskuo kinys “Cylvāka bārns” varūni Bonifaceju Paulānu, bet ari ar Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. “Boņuks” patīseibā ir hipokoristika aba saeisynuota, vysaidi puortaiseita vuorda forma. Boņuks – sovs, sovpateigs vuords, kuram prīškā vēļ lels ceļš īmams. Boņuks pīsoka ceļu.\n23. februāris 2018, 8:49\nTelefonsaruna ar Latgales vēstniecības GORS vadītāju Diānu Zirniņu\n3. janvāris 2018, 8:50


Kulturys īsacejumi nedeļai: Pūra dīna, Vosorys svātki Sarkaņūs i “Čajs ar stuostu” - lakuga.lv\nKulturys īsacejumi nedeļai: Pūra dīna, Vosorys svātki Sarkaņūs i “Čajs ar stuostu”\nTemys: Čajs ar stuostu, īsacejumi, kultura, latgalīšu kultura, nūtikšonys, pūrs, Regita Zeiļa, Sarkaņu bazneica, Vosorsvātki\nItūreiz vītys, kū apsavērt, i kulturys pasuokumus, kū apmeklēt, nedeļgolā īsoka rēzeknīte, “Instagram” konta @vietasunlietas eipašneica, viesturis i geografejis entuziaste Regita Zeiļa.\n1. Pūra dīna\n22. majā Ludzys i Ciblys nūvodu pīrūbežā ir Pūru dīnys. Regit soka: “Es jau kaidu pusgodu gribu izmieginuot pūra kūrpis! I niu beidzūt ir īspieja, stileigai! Ar pūra kūrpem varēs tikt tī, kur parosti nav saguojs, redzēt, kaidi izaver akači i sleikšnis, i saskateit i saskaiteit daudzi vysaidu kukaineišu i augu. Kluotyn tam, pošā pīrubežā, pa pūru, kas vēļ nav atkluots!” Vaira par pūru dīnom var uzzynuot ITE.\n2. Vosorys svātki Sarkaņu bazneicā\nKarteņa: Sarkaņu bazneica, Viktorijis Grappys zeimiejums.\nItūsvātdiņ ir Vosorys svātki, i Regita nūteikti īsoka aizbraukt iz Sarkaņu bazenicu. Tī Vosorys svātki ir leluokī draudzis svātki, nūtykums, itūgod tī ari byus izstuodeiti 20 Rēzeknis nūvoda bazneicu dorbi akvareļtehnikā, kurus eistynuoja muokslineica Viktorija Grappa. Bazneicu attālus i stuostus, kas ir palykuši ari par postkartem, verīs ITE.\n3. “Čajs ar stuostu”\nTaipoš itūsvātdiņ byus arī breineigais pasuokums “Čajs ar stuostu”, uz kuru aicynojūt, Regita atsazeist: “Maņ cīši pateik ideja par dažaidu sīvīšu stuostu aktualiziešonu, eipaši tys, ka pīvārsta uzmaneiba vīnkuoršim cylvākim – studentei, pensionarei. Latgolā bīži datryukst taidu patīsu sarunu. Eipaši, pi čaja krūzis.” Vaira par nūtikšonu var skaiteit ITE.


“Cytaidi latviskais” sezonys nūslāgums par kuozom, tortim i muzykantim - lakuga.lv\n“Cytaidi latviskais” sezonys nūslāgums par kuozom, tortim i muzykantim\n8 Septembris 2014\nTemys: Aina Barsukova, Cytaidi latviskais, Elvīra Ušacka, Evalds Gulbinskis, Juoņs Gulbinskis, kuozys, LTV1, muzykanti, Roksts, torts, Valentins Lukaševičs\nRaidejuma “Cytaidi latviskais’’ ūtruo sezona teik nūslāgta ar “gataveišonūs kuozom’’. Legendys par kuozom Latgolā byus dzierdiejs sevkurs i kotram itys skaistais nūtykums ari koč reizi byutu juopīdzeivoj pošam, partū natiks ruodeitys kuozys, nu stuosteits par naiztryukstūšom lītom, kas ir latgalīšu kuozuos.\nDzejnīks Valentins Lukaševičs Rūžupē satiks bruoļus Evaldu i Juoni Gulbinskus, kuri bejuši kuozu muzykanti vysmoz 300 nūvoda kuozuos. Bruolim pīsavīnuos apdzīduotuoja ar skaneigu bolsu i pikantim tekstim Elvīra Ušacka. Byus i kuozu “mednīkstuosti’’, i muzyka ar dejom i Latgolys ols.\nKas ir kuozys bez eista lauku torta!? Tū Valentins Lukaševičs ceps kūpā Ainu Barsukovu, kas Latvejis Gūdu saimineicu saītā ir atzeita par lobuokū kuozu tortu cepieju. Par Ainys povuormuokslu zyna na tik Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostā, nu juos izslavietūs brančus jau baudejuši daudzi Latgolys apceļuotuoji. Na tik tim, kas itūrudiņ gatavejās kuozom, bet vysim, kam breivuos šaļts pateik pavadeit kuknē eksperimentejūt, īsokam jimt pi rūkys recepšu kladi, partū ka torta recepti vārts pīraksteit.\n“Cytaidi latviskais”, nūslādzūt ūtrū sezonu, cer otkon uzrunuot sovus skateituojus Latgolā i vysā Latvejā!\nDāvis Suharevskis: Asmu prīceigs, ka cyti lepojās ar munim panuokumim Decembris 1, 2020\nPar pyrmū i vīneigū povuorgruomotu latgaliski Janvars 13, 2021


Kur palyka “Kapļi” i kas ir “PusKapļi”? - lakuga.lv\nGrupys "PusKapļi" publicitatis karteņa\nTemys: Arnis Slobožaņins, Ingars Gusāns, Juris Linužs, Kapļi, Mareks Gusāns, Margarita Kolosova, Oskars Orlovs, Pīterdīna, PusKapļi, raibīs, Rasma Kulamova, Sovvaļnīks\nKaidu breidi Latgolys underground muzykys laukā spylgti dorbuojās literari-muokslinīcyskais projekts “Kapļi”, kura radzamuokuos personys beja Oskars Orlovs (Raibīs) i Arņs Slobožanins, nu 2019. goda rudinī tys sovu pastuoviešonu beidze. Niu Pīterdīnā Rogovkā debitēs grupa “PusKapļi”. Tys līk aizdūt vaicuojumus, kur palyka “Kapļi” i kas tod ir jaunī debitanti “PusKapļi”?\nKur palyka “Kapļi”?\nProjekta, kurs saukts kai par literari-muokslinīcyskū projektu, tai poetiskuo roka apvīneibu, “Kapļi” aizsuokumi vaicojami 2007. godā, kod tū dybynuoja tūlaik jaunais literats Raibīs (aba Oskars Orlovs) i jaunais muzikis Arņs Slobožanins, pīsadolūt vibraceju meistaram Almai i piečuok tolkā īmūt gitaristam Kojōt (Kristapam Kalininam). Piečuok projekta sastuovs tyka plotuoks i otkon sasamazynuoja, nu pastuoveigi “Kapļūs” sūpluok Arņam i Oskaram spēlēja Jurs Linužs (basgitara), Rasma Kulamova (tausteni), Andris Jurāns (bungys) i Elgars Ludboržs (gitara). 2013. godā izguoja projekta mini albums “Prauda par Madali”, bet 2015. godā albums “Ašņa dasys”. Pastuoviešonys laikā projekts sevi dasaceja kai spylgtu latgaliskuos underground muzykys puorstuovi, sovu reizi, dzīžūt vuocu volūdā kai apvīneiba “Die Mattocks”, raugūt pīsadaleit ari Eirovizejis dzīšmu atlasis konkursā “Supernova”. “Drycanu mopedistu banda”, “Emigranta polka”, “XXL”, “Gareiguo komercdarbeiba” i cyti “Kapļu” skaņdorbi sovulaik tyka par spylgtu apvīneibys vizitkarti. Kod tyka vaicuots par Latgolys muzyku, kai sovus favoritus “Kapļus” sauce gon režisors Vīsturs Kairišs, gon ari muzykys žurnalists Orests Silabriedis. 2019. goda rudinī projekta dalinīks Oskars Orlovs izziņuoja “Kapļu” bēru pasuokumu, iz kurūs natyka paaicynuots ūtrys apvīneibys dybynuotuojs Arņs Slobožanins. Izaruod, ka “Kapļu” izabeigšona skaidrojama ar projekta dalinīku dažaidajom interesem i darbeibys vierzīnim, kai ari tai sauktū “raksturu i uzskotu nasadareibu”.\nGrupys “PusKapļi” debeja\nNiu, aicynojūt tīšraidē viertīs pasuokumu, tradicionalajā Pīterdīnys nūtikšonā Rogovkā teik sūleita grupys “PusKapļi” debeja. Muzikis Arņs Slobožanins portalam lakuga.lv skaidroj: “Projekts “Kapļi”, Oskaram nūbraucūt paceli, tyka īsaldāts: puse projekta dalinīku gribēja muzicēt tuoļuok kūpā, ūtrei puse nūlēme tū nadareit. Apsaprīžūt ar Oskaru, jis, vys tik piec zynoma puordūmu laika, naībylda, ka “Kapļi” atdzymst, nu jam beja nūsacejums, ka tī vaira nav “Kapļi”. Tam es pīkrytu – tī nav “Kapļi”, tī niu ir pus-Kapļi.” Dūmojūt par “PusKapļu” sastuovu, Arņs ar basgitaristu Juri Linužu sprīduši, kas varātu byut grupys solists, jo tys ruodejīs nareali – Oskars nav aizstuojams – i īsadūmuojuši par Margaritu Kolosovu, kurei seve spylgti dasaceja šova “X faktors” atlasēs. Arņs sprīž, ka Margarita ir Oskara sīvīšu variants i vīneigais cylvāks pasaulī, kas eistyn varātu turpynuot suokūtnejū “Kapļu” ideju. Margarita vysa pyrma asūt bejuse šokāta par itaidu pīduovuojumu, nu piec dīnys puordūmu pīkrytuse pīsadaleišonai grupā.\nNi lobuok, ni švakuok, bet cytaižuok\nGrupys “PusKapļi” pyrmuo publiskuo pasaruodeišona paradzāta 29. junī Pīterdīnys koncertā Rogovkā. “PusKapļu” repertuaru veiduos septeņu projekta “Kapļi” dzīšmu kaverversejis, kurūs vydā septeni klauseituoju īmeiļuotī skaņdorbi “Drycanu mopedistu banda”, “XXL”, “Gareiguo komercdarbeiba”, “Rudiņa zalts”, “Emigranta polka”, “Doncoju plyks iz trepem” i “Autoservisa mylfs”. Cytys “Kapļu” dzīsmis atjaunuotys natikšūt, nu grupys repertuaru papyldynuošūt jauni skaņdorbi – Pīterdīnā pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos dzīsme ar Pītera Jurciņa vuordim “Vēdzeļu kadriļa”. Arņs atzeist, ka grupys skaniejums, pīsalāgojūt solistam, vys tik byus pasamainejs. Cīši īspiejams, ka grupys repertuarā byus ari Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis raidīrokstā “Puslopys” radeitais skaņdorbs “Myužeigs skaistums” ar Pluociņu Masis vuordim. Arņs, vaicojūt par tū, deļkuo jam vys tik beja svareigi otkon kū ta dareit projektā, atzeist: “Sovulaik “Kapļūs” beju īguļdejs cīši daudzi dorba i maņ nasagribēja, kab tī pagaist. Kai pareizi Oskars saceja, ka jis ir cylvāks ar mikrofonu, nu ar tū nikas nasabeidz – ir ari cylvāks ar basu, asu es, kurs daudzi struoduojs pi aranžeju, i tai kai apvīneiba nav tik vīna cylvāka projekts, tod “Kapļu” gors myusūs vysūs dzeivuoja. Vysim ir tīseibys dareit pa sovam, turpynuot voi naturpynuot, bet darbeibys atjaunuošonys iniciativa guoja nu Jura Linuža.” Niu grupa “PusKapļi” aktivi mieginoj pyrmajam koncertam i tuos sastuovā niu muzicej pats Arņs Slobožanins, basists Jurs Linužs, tausteņinstrumentaliste Rasma Kulamova, taipat grupai pīsavīnuojuši – soliste Margarita Kolosova, gitarists Ingars Gusāns (pazeistams kai Sovvaļnīks) i bundzinīks Mareks Gusāns. Arņs pībiļst, ka “PusKapļi” nabyus ni lobuoki, ni švakuoki par “Kapļim”, “PusKapļi” byus cytaižuoki.


Baļtinovā realizāts projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem” - lakuga.lv\nBaļtinovā realizāts projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem”\nTemys: Baļtinova, Baļtinovys nūvods, Kūzuls, Roksts, Sabīdreibys integracejis fonds, Saulessvece, Sukrums\nPyrma goda, 1. augustā, tyka suokta projekta “Mācāmies būt par sava amata meistariem” (projekta Nr. 2013.EEZ/PP/1/MIC/015/037) realizaceja. Projekts tika finansiali atbaļsteits Islandei, Norvegejai i Lihtenšteinai, kūpiejuos projekta izmoksys beja 20637.79 EUR, nu kuru 89,98% beja Sabīdreibys integracejis fonda finansiejums.\nNu jau realizātais projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem” tyka izstruoduots Baļtinovys nūvoda bīdreibai “Sukrums”. Projekta izvierzeitais mierkis beja veicynuot socialuos atstumteibys i nabadzeibys ryskam pakļautūs dzeivuotuoju pošapzinis ceļšonu, rodūšū izaugsmi, izgleituošonu i daleibu orudi.lv darbeibā, tai stimulejūt socialū īsakļaušonu i mozynojūt navīnleidzeibu sabīdreibā.\nGoda ītvorūs bīdreiba “Sukrums”, sasadorbojūt ar bīdreibom “Saulessvece” i “Kūzuls”, veice vysaida rakstura aktivitatis, kab sasnāgtu izvierzeitū projekta mierki. Kotru mienesi interesentim tyka dūta naatkuortojama vareiba apmeklēt kaidu no 11 rodūšūs darbneicu, kuruos organizēja i planavuoja kaida nu projektā īsaisteitajom bīdreibom. Bīdreiba “Sukrums” nūdrūšynuoja vareibu apmeklēt taidys rodūšuos darbneicys kai floristikys kursus i rūtyslītu gataveišonu Ingridys Olipovys vadeibā i kūkapstruodis kursus kūpā ar Raimondu Leicānu. Jaunys īmanis vuiceitīs varēja ari bīdreibys “Saulessvece” organizātajuos nūdarbeibuos, apmeklejūt šyušonys, ausšonys i origami meistardarbneicys Sandrys Pakalneitis vadeibā, smeļt zynuošonys piertsslūtu sīšonā kūpā ar Jugitu Boldāni, kai ari vuiceitīs kūpā ar Līnu Punduri gatavēt snīgaveirus i zīmeļbrīžus nu dzejis. Sovukuort bīdreibys “Kūzuls” organizātajuos nūdarbeibuos varēja izzynuot Latgolys kuknis nūslāpumus kūpā ar Ilonu Čoiču i Mūdreiti Leli, īsavuiceit sīt gordus sīrus Elvirys Bleivis vadeibā, kai ari īsapazeit ar Latvejis dobu i īvuokt čajus zīmai, konsultejūtīs ar sātys ražuotuoju Annu Danču. Kab sevkurs varātu kavētīs pateikamuos atmiņuos par kūpā pīdzeivuotū laiku i sasnāgtajim rezultatim, Omotnīku centrā izveiduota fotografeju izstuode ar spylgtuokajom šaļtim nu rodūšajom darbneicom.\nProjekta ideja veiduojuos reizē ar gribiešonu īdvasmuot nūvoda ļauds byut sociali aktivuokim i vuiceitīs vys jaunys īmanis i prasmis. Kab motivātu dzeivuotuojus, bīdreiba “Sukrums” veiduoja dokumentalūs sižetus par omotnīkim, kuri ar sovu dorbu izkruosoj i sovu, i ari sev tyvūs i meiļūs cylvāku kasdīnu. Dokumentalī sižeti tyka veiduoti i par pierļuotuojom, i par piertnīku, i sveču liejieju, i motu rūtu gataveituoju i vēļ daudzim cytim unikalim i naatkuortojamim talantim. Filmejūt i apstruodojūt dokumentalūs sižetus, bīdreiba “Sukrums” īpazyna sova nūvoda rodūšūs ļauds i apsazynuoja, cik patīseibā apleik ir daudz talanteigu omotnīku, par kuru prasmem cyti nimoz nazyna.\nTaipat projekta ītvorūs tyka reikuoti VID izgleitojūši informativī seminari, kurymūs sevkurs varēja atrysynuot naskaidrūs vaicuojumus, kab sovu saimnīcyskū darbeibu veiktu lykumeigi. Seminarus vadeja Irina Markova, kura ir specialiste itaida rakstura vaicuojumu rysynuošonā.\nEmocejom i īspaidim vysboguotuokais beja pīredzis apmainis braucīņs, kur sevkurs smēlēs jaunys idejis i īdvasmu, kab veicynuotu sovu rodūšū izaugsmi. Pīdzeivuojumim i īspaidim boguotajā dīnā tyka braukts iz Kroma kolnu, vērtīs, kai, sekojūt sovim sapynim, ļauds ir imitiejuši 9. – 13. gs. kulturvidi i īsaistejuši sovuos aktivitatēs daudzus vysaidu omota prasmu pīkūpiejus, kab kūpeigai veiduotu montuojumu cytom paaudzem. Gastejūt pi pūdnīka Ilmara Veceļa, sevkurs varēja uzjimt pozitivu energejis luodeņu, vārojūt meistara rūku veikleibu, i apbreina pylnom acim redzēt Ilmarā apjiemeibu i mīlesteibu pret sovu dorbu. Pīredzis braucīņa nūslāgumā tyka sajimtys pozitivys emocejis kūpā ar bīdreibu “Ūdenszīmes” Kaldubruņu školā. Pasasokūt bīdreibai “Ūdenszīmes”, tyka styprynuota apziņa, ka nivīns lobais dorbs nav mozsvareigs i, kab sasnāgtu vys jaunus pīredzis apvuoršņus, vajadzeiga naatlaideiba i ticeiba sovim spākim.\nGods paskriejs namonūt, padareits i pīdzeivuots ir daudz. Bīdreiba “Sukrums” skaita, ka, kūpeigi dorbojūtīs, kotrs mozais nūvodeņš var byut dyžans – ar panuokumim, rodūšim ļaudim, naizseikstūšu energeju i lelim dorbim.\nBīdreiba “Saulessvece” ar bīdreibu “Sukrums” sadarbeibu jau izveiduojuse seņ, partū kotra vareiba styprynuot sovstarpiejuos attīceibys teik izmontuota. Kai vīns nu kūpiejim sadarbeibys rezultatim ir virtualuo e-kataloga orudi.lv izstruode. Bīdreiba “Saulessvece” lepojās ar sova pogosteņa kuplū omotnīku skaitu i daleiba projektā “Mācāmies būt par sava amata meistariem” deve breineigu vareibu sovuos zynuošonuos i boguotajā pīredzis kluostā daleitīs ar cytim. “Mums nabeja šaubu, ka projektā nūteikti ir juopīsadola,” soka Siļveja Ločmele, bīdreibys “Saulessvece” prīšksādātuoja.\nSiļveja Ločmele ar projekta sasnāgtajim rezultatim ir apmīrynuota i soka, ka projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem” sadarbeibys saitis ar bīdreibu “Sukrums” ir styprynuojs i, prūtams, ka var symtprocenteigai apgolvuot, ka itys nabyus pādejais kūpeigais projekts. Kūpeigai apsavīnojūt dažaidu ideju realiziešonai bīdreibu spāks, zynuošonys i reizē ar tū pieredze tik vairojās.\n“Viertejūt kūpiejū sajimtū nu projekta realizacejis, juouzsver, ka pīredze, kas ir sajimta ir naatsverama, ir īpazeiti tyvuokuos apleicīnis omotnīki i styprynuots lepnums par myusu pošu talanteigajim ļaudim,” uzsver Siļveja Ločmele.\nSajimta naatsverama pīredze\nKotram pogosteņam pīmeit sova unikalitatis dzierksts. Sovu darbeibu bīdreiba “Kūzuls” suoce 2006. gadā par sovu golvonū mierki pastotūt sabīdreibys interesis veicynuošonu par tradicionaluo kulturys montuojuma saglobuošonu, paleidzūt atjaunuot pošapziņu, apsazynojūt sevi par goreigi boguotu tautu, kai ari īsaisteit socialuos atstumteibys ryskam pakļautūs dzeivuotuojus pogosta dzeivis aktivitatēs.\nBīdreiba “Kūzuls” projekta “Mācāmies būt par sava amata meistariem” ītvorūs nūorganizēja rodūšuos darbneicys, kas deve vareibu popularizēt vītiejūs omotnīku omota prasmis, nu rodūšūs darbneicu apmaklātuojim tikt pi jaunu īmaņu i zynuošonu. “Kūpeigai organizejūt rodūšuos darbneicys sajēmem pīredzi i rodom jaunys idejis. I ir lela prīca, ka sovus talantus mes varam paruodeit ari pasauļam,” soka bīdreibys “Kūzuls” puorstuove Valentina Kirsanova.\nBīdreibai “Kūzuls” itys beja pyrmais lelais projekts, kurymā tik lelā mārā tyka veicynuota sadarbeiba ar kaidu cytu bīdreibu. Atsaverūt iz padareitū, bīdreibys puorstuovi secynoj, ka sadarbeiba ir izaveiduojuse pozitiva i, ka viņ byus taida vareiba, sadarbeibu ar bīdreibu “Sukrums” nūteikti styprynuos.\nRokstu sagataveja bīdreibys “Sukrums” puorstuovi


“Atrastā Latvija” – īpazeisti Latgolu pa Daugovys i Muorys celim - lakuga.lv\nTemys: Atrastā Latvija, ceļuošona, Daugovpiļs cītūksnis, Daugovys ceļš, Kruoslovys piļs, Latgola, Ludzys piļsdrupys, Muorys ceļš, Preiļu muiža, Slutiški\nInformativajā kampaņā “Atrastā Latvija” aicynoj izpieteit vysaidus kulturys i dobys montuojuma objektus 40 vaļsts pošvaļdeibuos. Objekti sadaleiti septeņūs ceļūs, diveji nu jūs – Muorys i Daugovys ceļš – īt cauri Latgolai.\nNu 2018. goda veikti atjaunuošonys i byuvnīceibys dorbi, kurūs rezultatā 40 Latvejis pošvaļdeibuos ir atjaunuoti i izbyuvēti 60 vysaidi kulturys i dobys montuojuma objekti. Latvejis muižys, piļs, bazneicys, parki, muzeji, dobys stygys i vēļ kas cyts sakuortuots septeņūs kulturys i dobys montuojuma ceļūs – Baltejis, Breiveibys, Gaismys, Daugovys, Jākuba, Līvu i Muorys ceļūs. Caur Latgolu īt diveji – Daugovys i Muorys ceļš.\nĪmūt pa Daugovys ceļu, kas suocās Ūgris nūvodā i beidzās Kruoslovā, varēs apsavērt gon Ūgris bejušū sanatoreju, Kūknesis piļsdrupys, Krustpiļs pili, gon ari lauku sātu “Slutiški 2” i redzēt Kruoslovys piļs atjaunuotū kompleksu.\nSovutīs Muorys ceļš vad cauri Preilim, Ludzai i Daugovpilei. Sekojūt Muorys ceļam, var apsavērt Ludzys vydslaiku piļsdrupys, Preiļu muižys kompleksu i parku, kai ari Daugovpiļs cītūkšņa Inžinerarsenalu i bastiona eskarpa sīnu.\n“Atrastā Latvija” atkluošonys pasuokumā geografs i pūra puorguojīnu vadeituojs, kai ari bloga dodiesdaba.lv autors Kristaps Kiziks stuosteja par īspaidim, kas giuti, izīmūt gon Daugovys, gon ari Muorys ceļu.\nKristaps aicynuoja apmeklēt Slutišku vacticeibnīku sātu, piec tuos – ari vysu Latgolu. “Tī ir sasaglobuojuši gon vacī kūka grīzumi, var īpazeit vacuos paražys. Kas ir svareigi – ite redzīs, ka laiks ir apsastuojs voi kustīs daudz lānuok. Juopasasteidz [Slutišku sādžu] apmeklēt, ari vysu Latgolu, cikom 21. godu symts ite nav atguojs.”\nSlutiški, karteņa nu lakuga.lv arhiva\nSevkurs sātyslopā atrastalatvija.lv var vaira izzynuot par vysaidim kulturys i dobys montuojuma objektim, dabuot informaceju par objektu apmekliešonu, kai ari pīsadaleit Latvejis atrasšonys spēlē.\nSpēlē “Atrastā Latvija” varēs nūvērtēt vysaidus objektus, atbiļdēt iz vaicuojumim, i tikt pi vierteigom bolvom, pīmāram, nakšņuošonys i iedīņreizis Šlokenbekys muižā.\nVaira par “Atrastā Latvija” var skaiteit ITE.


LgSC 7 godu svineibys | Latgolys Studentu centrs\nCategories: info LgSC, Latgola i latgalīši\n3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu. Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par LgSC naoficialū i piec tam jau ari oficialū bīdreibys rasšonūs i darbeibu. Arvis uzsviere, ka radeit koč kū jaunu ir vīgli, bet podtureit i atteisteit ir gryuši, deļtuo izsaceja lelu pateiceibu i apbreinu par tū, ka LgSC jau sviņ septeitū dzimšonys dīnu. Taipat tyka pasaceits, ka tikai nu bīdru atkareiga bīdreibys izaugsme. Tai kai LgSC ir sasnīdzs pyrmklasnīka vacumu, ir vēļ kur augt i tīktīs, ar tū tikai vyss suocās. Parosti pyrmklasnīkim sūmuos salīk vysaidus lobumus, deļtuo vokors tyka pavadeits, izviertejūt pašreizejū dorbu i planavojūt, kas paredzeits nuokūtnī. Beja ari intelektualuo pasuokuma daļa, kurā vysim tyka dūta vareiba pīsadaleit viktorinuos par latgalīšim aktualū i vierteigū kulturā i volūdā. Vysim bīdrim beja īspieja apsavērt vacuokys i jaunuokys biļdis nu LgSC pasuokumim, tys beja kai lels gimenisks virtualuo albuma skateišonuos breids. LgSC prīšksādātuojs Raitis beja saryupiejs dzimšonys dīnys torti, i, dzīdūt „Daudz boltu dīneņu”, vysi sasajuta kai gaviļnīki, deļtuo ka myusūs kotrā ir leluoka voi mozuoka LgSC daleņa. Eimūt eistā latgalīšu piertī, varēja atsabreivuot nu vysa nalobuo, kas sasakruojs, i vysu vokoru pavadeit smīklu šaļtī.


Jelgovā reit atkluos Osvalda Zvejsalnieka izstuodi - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Jelgova, muoksla, Osvalds Zvejsalnieks, Roksts, Spāneja\nJelgovys Sv. Treisvīneibys bazneicys tūrnī nu 17. marta da 11. maja byus apsaverama Osvalda Zvejsalnieka gleznu izstuode “Baltās baznīcas un Spānija”, informej Jelgovys regionalais turisma centrys. 17.martā 17.00 paradzāta izstuodis atkluošona i sasatikšona ar muokslinīku.\n“Baltās baznīcas un Spānija” tai Osvalds Zvejsalnieks nūsaucs sovu gleznu izstuodi Jelgovā, kas nu 17. marta apsaverama Jelgovys Svātuos Treisvīneibys bazneicys tūrnī. Muokslinīka daiļradi raksturoj i klusuos dobys, i sadzeivis žanra dorbi, ari portreti, tok vyspiļneiguok Osvalds Zvejsalnieks sevi izsoka ainovuos, izstuodis dorbūs jis izavieliejs īmyužynuot saulainuos Spānejis ainovys.\nAri gleznojūt svešys zemis, kai itūreiz, Osvalds Zvejsalnieks palīk Latgolys muokslinīks. Te jis ir dzims, beidzs vydsškolu, muokslys izgleiteibu vys sajiems Reigā, tok iz reizis atsagrīzs Rēzeknē. Piec Muokslys akademejis beigšonys jis sovu rūkrokstu i naatkuortojamū pasauļa redziejumu sajēme, kod dasavērse Latgolys temai. Kruosu ziņā Osvalda Zvejsalnieka dorbi ir atškireigi nu puorejuos latvīšu gleznīceibys ar tai rakstureigū tonalū izsmalcynuoteibu. Muokslinīka kruosys 21. godu symtā palykušys kūšuokys, kontrastainuokys, ūtys trīpīņs iz audakla īkšeji spiejuoks, energiskuoks. Kruosu izvielē i pīlītuojumā atsakluoj juo vitalitate, dzeivisprīca i harmoniskuo pasauļa saprasšona.


Dobys turysms Latgolā ar Andu Zeizi i Ivaru Loginu / LR1 / / Latvijas Radio\n29. jūnijs 2019, 18:15\nDobys aizsardzeibys puorvaļdis Latgolys regionaluos administracejis direktore Anda Zeize stuosta, ka jūs puorraudzeibā ir vysā lela teritora, kurā atsarūn ari daudz unikalu i interesantu dobys objektu. „Myusu puorraudzeibā ir cīši daudz aizsorgojamu teritoreju i juos ir unikalys i skaistys, saprūtams, ka mes cīši daudz struodojom pi tuo, lai atkluotu dobu cylvākam. Ka nazkod ruodejuos, ka dobys sorgi tikai koč kū kontrolej i naļaun, byuteibā tys ir mīts. Doba ir myusu muojis i mums ir juoatver juos sabīdreibai. Sabīdreibai jū vajag baudeit, izjust. Nu i, prūtams, tod mes runojam ar cylvākim. Jius pīminējot vīnys nu skaistuokūs teritoreju, Rāznys Nacionalais parks i dobys parks „Daugavas loki”, bet, taipoš mums ir izbyuvāta infrastruktura, kur mes aicynojam cylvākus – tys ir dobys parks „Numernes valnis”, dobys parks „Dvietes paliene”, ari Čertokā ir infrastruktura, kuru byuviejuši Latvejis vaļsts meži, ir Teiču i Krustkalnu rezervati, ir fantastiskys taidys mozuok apmaklātys vītys, bet izaruoda unikalys nu vierteibu vīdūkļa – tei ir Styglovys grova.”\nLatgalīšu nūvodpietnīks i gids Ivars Logins jau daudzus godus padzilinuoti pietej taišni akmiņus, na viņ Latgolā, bet ari tuoļuokā apleicīnē. „Mums nu akmiņa laikmata cylvāku beja sovys izpratnis par apkuortejū dobu, i dobys spāki jim beja, var tai vulgari saceit, religejis vītā. Jī nūteikti atroda dobā interesantus akmiņus i izmontuoja sovom kuļtiskajuom vajadzeibom… Maņ pateik, ka Rāznys Nacionaluo parka teritorejā ir akmiņu toka, kur ir četri breineigi akmini, bet es uzskotu, ka taišni itei toka byutu, tys, kas padzilinuotu cylvāku izpratni par itim te akminim. Tī ir Jaunstašuļu valna pādakmiņs i par tū izreiz ir nūstuosts, kas ari cīši interesanti. Jaunstašuļu gadejumā apliek ir akmini.”\nIvars zyna stuosteit par kaidu aizrauteigu akmiņu kolekcionaru nu Bolvu nūvoda Tiļžys pogosta “Dievžeikarim” – Ēriku Kašu, kura saimis duorzā zīd naviņ daudzi vysaidu skaistu lileju i peoneju, bet ir izvītuoti ari vysvysaidi laukakmini, kotrys ar sovu nūstuostu. „Jis najims akmiņus nu taidu, īspiejamu seņču svātvītu, kur vyss ir sasaglobuojs. Mums kolhoza laikūs ir guojuse puori melioraceja i bazneickungi nazkod ir daudz kū nycynuojuši uorā, lai cylvāki nanastu zīduojumus pi akmiņa, bet ītu iz katuoļu bazneicu svātdīnem. Vīnolga, zynūt nūstuostus nu Ērika Kaša, ka dareja tai, ka trešdiņ aiznese zīduojumu pi akmiņa, a kaba ļauds narunuotu, svātdiņ gūdeigi guoja iz bazneicu. Dubults napleist. Ērikam teišom ir lela kolekceja, i jam ir savuokti ari akmini ar nūstuostim... Jam ir ari senejī alka tāli, kas, pryncypā ir veiduojumi nu dobys, bet cylvāks tū īpatnejū formu saskateja i varbyut drupeit pīlobuoja tū situaceju, īkola, paruodeja, ka tur ir acs.”\n„Vyss ir cīši vīnkuorši, vajag ar lelu cīnu īt dobā. Vāga cīneit dobu, doba atdūs atpakaļ, tys ir pats svareiguokais.\nEs jau narunuošu par taidom vyspuor saprūtamom lītom kai atkrytumim, kū atnesi, tū aiznesi atpakaļ... Cīnūt dobu, doba vysod atdūs atpakaļ i vysod byut pateikami atīt. Tys ir pats svareiguokais.”\nAnda stuosta par tyvuokuo laika tolkuošonys planim. „Tys ir nuokamais objekts, iz kuru mes planavojam braukt i organizēt tolku, taipoš ari Jašys upeite, jei ir daudz ītekmāta nu HES staceju, bet fantastiska upeite, ari pārnejā godā īsuokom teireit i itūgod pabeigsim. Narūtys upe Rāznys Nacionalajā parkā. Beitānu piļskolns, kuru navaru napīminēt, pasasokūt Aleksandram Lubāna i Kroma kolna bruolistei kūpā ar Urtāna kungu nu Reigys, paguojušū godu tyka atkluots fantastiskys piļskolns, i, kas myus vysaira īprīcynoj, jis atsarūn vaļsts eipašumā. Taitod tei ryupe par itū piļskolnu byus myusu. I mes tagad cīši pruoteigi, moz pa mozam kūpā ar specialistim planavojam itū objektu atkluot sabīdreibā, lai jis byutu, pyrmkuort, interesants, lai daudz kū izzynuotu, bet tī vēļ vajadzeigi dīzgon spieceigi pietnīceibys dorbi. Apsekuošona.”\nTe Ivars Logins zyna pībiļst par akminim konkretuo piļskolna tyvumā. „Es ari tymā Beitānu piļskolnā asu bejs i maņ otkol sovs skots, jo jis ir pi upeitis, i tei upeite ir pylna ar akminim, i tam Beitānu piļskolnam ir tei unikaluo situaceja, ka jis ir pi upeitis, kur ir akmini, i es jau tī saredzieju tūs sovpateigūs akmiņus. Na tikai upeitē, bet ari piļskolna pakuojē, tymā ūtrā pusē, kas ir nu upis.”\n„Mums beja tei dūma, kuru mes nūteikti reanimēsim, ka Rāznys Nacionalajā parkā vajag piļskolnu maršrutu... Bet tei ir ari sadarbeiba ar privatim zemis eipašnīkim, jim ir juoļaun… Izkontrolēt nav vīglai, deļ tuo mes ari struodojam ar cylvāku apziņu, mes informejam, runojam, stuostam. Byuteibā sabīdreiba palīk taida apdūmeiguoka i gudruoka, ka tai varāitu saceit. Mums cīši daudz zvona, cīši daudzi puorkuopumi teik atkluoti, jo sabīdreiba nav vīnaldzeiga... Cylvāks var nūdareit puori ari par tū, ka jis koč kū nazyna voi nasaprūt, īspiejams. Ari par tim piļskolnim es piļneigi pīkreitu, ka mums byutu vaira juosalepoj ar piļskolnim. Jī mums ir aizauguši i apauguši, teirēt jūs dreikst, vīnkuorši kai tū dreikst, kod dreikst i tys ir juodora.”


Turpynojās projekta „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne” realiziešona - lakuga.lv\nSaruna ar Anatoliju Kreipānu par sportu, komentiešonu i latgalīšu volūdu\nTemys: Latgolys kulturviesturis muzejs, muzejs, Riezeknis Augstškola, Roksts, Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne\nRēzeknis Augstškola sadarbeibā ar partnerim nu Lītovys, Boltkrīvejis i Latgolys Kulturviesturis muzeja eistynoj puorrūbežu projektu „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne”.\nLatvejis–Lītovys–Boltkrīvejis puorrūbežu projekts „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne” teik eistynuots nu 2012. goda 1. decembra. Projektā golvonais partners ir Rēzeknis Augstškola, īsaisteitī partneri: Kedaiņu Regionalais muzejs (Lītova), Maksima Bogdanoviča muzejs (Grodņa, Boltkrīveja) i Rēzeknis piļsātys dūme, kurū puorstuov Latgolys Kulturviesturis muzejs. Projekta mierkis – izveiduot virtualys muzeju fondu galerejis, kurys byutu pīeimamys škārsteiklā, taidā veidā modernizejūt muzeja eksponatu apsavieršonu, pīduovojūt interektivus elementus i īinteresejūt dažaidys vacuma grupys, bet eipaši jaunīšus, apmeklēt muzejus arī kluotīnē. Projekta ilgtermeņa mierkis – sataiseit vīnuotu datu bazi (virtualu vītni) sovulaik viesturiski saisteitim nūvodim Lītovā, Boltkrīvejā, ari Krīvejā i Pūlejā, īpazeistūt kulturu i volūdu leidzeibys, meklejūt jaunys sadarbeibys idejis kulturys i tautsaimnīceibys atteisteibys laukā.\nLatgolys keramikai ir senejis tradicejis, i Latgolys kulturviesturis muzejā ir godu desmitim taiseita unikala keramikys darynuojumu kolekceja. Pasateicūt itam projektam, ari daudzim cylvākim cytur pasaulī ar škārsteikla paleidzeibu byus īspieja apsavērt gon Latgolai rakstureiguos tradicionaluos skrūzis, gon malnuos keramikys vazys, gon svečturus i ari modernā stylā taiseitus izstruoduojumus.\nKūpejuo projektu izdavumu summa – 374,832,33 eiro, nu tim 90% – Eiropys Savīneibys finansiejums. Projekta eistynuošonys laiks ir 24 mieneši. Der atguodynuot, ka kūpumā ūtrajam puorrūbežu projekta konkursam tyka īsnīgti 162 projektu pīteikumi, atbaļsteiti – 27 projekti, nu tim 10 projektu īsnīdzieji nu Latgolys regiona.\nPrograma aptver Latgolys regionu Latvejā, Panevežys, Utenys, Viļnis, Alitys i Kaunis apgobolus Lītovā, kai ari Vitebskys, Mogilevys, Minskys i Grodnis apgobolus Boltkrīvejā. Kai programys kūpeiguo vadeibys īstuode dorbojās Lītovys Republikys Īšklītu ministreja.\nProgramys oficialuo sātys lopa ir www.enpi-cbc.eu.\nIngars Gusāns, projekta vadeituojs\nAicynoj konkursā īsnēgt biļdis, kas dokumentej latgalīšu volūdu 02/09/2019\nAngliski runojūšūs aicynoj atkluot latgaliskū pasauli 23/09/2019\nPrezentēs video par šmakovkys ceļu Latgolā 10/10/2019\n23:00 Latgalīšu Repa koncerts @ Klubs "Tonuss", Jelgova\nLatgalīšu Repa koncerts @ Klubs "Tonuss", Jelgova\n17:00 Andrejdīna Lūznovā @ Lūznovys muiža\nAndrejdīna Lūznovā @ Lūznovys muiža\n18:00 Diska “Ryugts” prezentaceja @ Lazdukalna saīta nomā\nDiska “Ryugts” prezentaceja @ Lazdukalna saīta nomā\nDec 1 @ 13:00 – 15:00


Mariņdzis piļs - Vikipedeja\nMariņdzis muižys piļs prīškys fasads\nMariņdzis aba Marinzejis muižys piļs pastateita nu 1845 da 1847 godam klasicizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis irā Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostā. Muiža bejs vīns nu daudzeju fon der Borhu sovumu Latgolā. Muižys centra pīstateiba sataiseita ap regularu prīškys pogolmu. Nu ībraucamuo ceļa pusis pogolmu apjieme akmiņu sātmaļs, a tuoļuok beja muižys kliete, staļs i ūtrā pogolma golā piļs. Tān pilī dora Atašinis pogosta Bruoļu Skryndu vydsškola.\nMikaels fon der Borhs, zininīks, kolekcionars i literats, beja Varakļuonu muižys sovinīks. Sovim dālim jis atstuoja puormaņtīņus - vīnam Varakļuonu muižu, ūtram Borkovys, a trešam Juzefam fon der Borham Mariņdzis muižu. Mariņdzis grafs apsaženieja lelciļteigu damu Emu Holinsku, Aleksandra Puškina radineicu. 19 godu symta pilij stateibā izlītuoti i vītejī sorkonī cegli, i nu Suomejis atvasts granits. Piļs pudameņte stateita šulim nu Teiču pūra Buorboļu pussolys ūzulim. Pilī izaglobuojuši senejī cepli i pa doļai interjera apskaiste. Pilij vyds doļā bejs vierīņtūrneits aba beļveders, tok Ūtruo pasauļa vaidu godūs sagrauduots i vaira naatjaunynuots. Deļ Latvejis zemis reformys pili puorjieme nu grafim i nu 1924 gods pilī dora škola.\nTymā pošā laikā, kod stateja pili, Mariņdzis azarmalē suoce radeit i muižys suodu. Anglīšu i praņcīšu jaukta stiļa parkā sādynuoti nu Vuocejis atvasti kūki. Suodā daudzi ratu kūku škiru. Tuoļuok parks aizīt mežaparkā. Izaglobuojuši i puors muižys saimisteibys kuormi. 2 kilometru garumā nu Atašinis da muižai vad kūku aleja. Senejais suods i azars sataisa breineigu apleicīnis vierīni. Car suodu tak Osoru upe.\n2008 gods sīna mieneša 14 dīnā Latgolys vokoru doļā - Leivuona i Krystapiļs nūvodā - graudova vārputvīsyuls . Tys iznycynova lelu doļu Mariņdzis muižys suoda, izguozdams vaira kai 150 godus vacus kūkus ar vysom saknem.\n↑ http://www.latvia.travel/lv/marinzejas-muizas-ansamblis Mariņdzis muižys ansamblis, latvia.travel (latvyskai)\n↑ http://www.pilis.lv/a_pnm/view.php?id=24&prop_id=211 Mariņdzis muiža, Latvejis piļu i muižu asociaceja (latvyskai)\n↑ http://www.meteo.lv/public/29697.html Meteorologiskais laiks Latvejā 2008 gods sīna mienesī (latvyskai)\n↑ http://www.nra.lv/articles/print.htm?id=4555 Vārputvīsyula gubejumi sataisa lelu škodi zemdarim, nra.lv (latvyskai)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Mariņdzis_piļs&oldid=31375"\nPēdējoreiz labots 2016. gada 28. pavasara mieness 13.18


20. juļs – pravīša Eliaša dīna - lakuga.lv\nTemys: Andryvs Jūrdžs, Eliaša dīna, Pārkiuns, Pravīts Eliašs, religeja, Sandra Ūdre\nMyusdīnu kalendarūs Eliaša, Elijis ci Iļjis dīna nav atzeimuota, tok vacuos lyugšonu gruomotuos i Andryva Jūrdža “Myužeygayā kalinderī” taida ir. Partū, kas beja Eliašs i cik nūzeimeiga itei dīna beja myusu seņčim.\nVacajā Dereibā apraksteitais pravīts, seņuokā vuordā profets, Eliašs dzeivuojs 9. godu symtā pr. Kr. Jis darejs vysaidus breinumus – atdzeivynuojs myrušū, paškiers proīšonai upis iudini iz div pusem, kai ari pravītuojs mesejis atīšonu, partū Jaunajā Dereibā (Mt 11:14) teik tyvynuots Juoņam Kristeituojam. Leluokais ar Eliašu saisteitais breinums ir juo dzeiva pajimšona iz Dabasim guņs rotūs nagaisa laikā (2 Kien 2: 11), jis Dabasūs volda par guni, pārkiuni i leitim.\nPartū nagaisa laikā latgalīši agruok bārnim stuosteja, ka Eliašs (Elejs) ar eņgeleišim brauc diveju skrituļu guņs rotūs i struopej mozticeigūs, ka saule asūte tys vīns Eliaša rotu skrytuļs, ka Pīna Ceļš dabasūs palics piec Eliaša braucīņa. Pret zibiņa īsperšonu aizasorguojuši ar bazneicā svieteitom svecem, Agatys dīnā svieteitu iudini i maizi, lyugušīs iz dvēseliski tyvū sv. Ontonu, goreigūs dzīšmu teksti iz tū nūruoda, kai, pīmāram, ari jaunuoku laiku Ontona Matvejāna dzīsmēs: “Yudiņs dēļ ļaužu grāku teirumus naaizlej,/ Sausi laiki ar bodu pasauli nabīdej,/ Krusa nasyt nu augstīnes, a ni grozni sper pārkyuni,/ Kod Ontons globoj.” (“Krysta gaismā”, 2000, 114)\nA Eliašs tautys apziņā ir borgs tīsuotuojs voi ar pīnuokumim nateikūšs golā veceits, kab nasasirdeit iz jū i Dabasim par naražu i uorkorteigom lītovom, par jū stuosta anekdotus: “Ļauds vēļ labi pīmiņ, ka 1928. goda vosora beja seviški slapņa. Kodeļ? Uz tū Baltinovas humoristi atbiļdēja šaidi: Dīvs aizbraucis dareišonōs, bet sovā vītā atstōjis vacū Elijašu. Pyrms dorba pījemšonas Elijašs prasejis, kai ta daeišūt ar leitu. – “Kod praseis, tod i dūd!” sacejis Dīvs. Bet Elijašs pōrsaklausejis un sapratis tai: “Kod kaseis, tod i dūd!” Un tai vysu vosoru: kai tik ļauds ar grōbekli uz teiruma pļovas, tai i leits klōt.” (“Latgolas Bolss”, 1965, nr. 667) Tok pi katuoļu jis nav tik populars kai pi pareizticeigūs.\nRūbežzeime kalendarā i dobā\nRunojūt par kalendaru, juojam vārā – Latgolā leidz 1919. godam dzeivuoja piec vacuo stila. Tūlaik Eliaša dīna īkryta niulenejā 2. augustā, riekinuoja, ka Pīters i Puovuls (12. julī) pajam stuņdi nu dīnys garuma, a Eliašs – div stuņdis.\nDobā Eliaša dīnu skaitejuši par vosorys beigu viestnesi – puortykā jau var lītuot jaunū ražu, laiks vaira nav tik korsts, azaru iudini deļ soltuoku nakšu palykuši vāsuoki. Ticiejuši, ka pārkiuņa nagaisa laikā Eliašs īsvīž iudinī pyrmū soltū akmini, bārnus vaira nalaiduši mauduotūs.\nPrīkšstoti par syltajim i soltajim akminim paruoda zemnīkim svareigu videjuos gaisa temperaturys orienteru sistemu vegetacejis sezonys cyklā, lai pareizi saplānuot lauka dorbus atbylstūši puormaiņom dobā: pyrmais syltais akmiņs iudinī teikūt īsvīsts Jura dīnā (23.04./06.05.), ūtrais – Izidora Oruoja dīnā (15.05./27.05.), pareizticeigūs Pahomā (28.05.), trešais – Juoņa dīnā (24.06./07.07.), sovutīs, kai jau pīmynāts, pyrmū soltū akmini īsvīž Eliaša dīnā (20.07./02.08.), ūtrū – Mozajā Muorys dīnā (08.09./21.09.), trešū – Mikeļa dīnā (29.09./12.10.), pareizticeigūs Pokrovā (14.10.).\nTaipat agruokūs laikūs dūmuojuši, ka Pārkiuņam ir teiša saisteiba ar akminim: “Vaci cylvāki ticēja, ka parkyuņs sper ar akmini, aiz kura skrīn guņs. Pēc pārkyuņa spērīņa šys akmiņs īsavūrb zemē dziļōk voi saklōk un tur palīk. Taidus pārkyuņa akmiņus asūt atroduši okas voi mōrku racēji. Ir īspējams, ka par pārkyuņa akminim ir uzskateiti aizvēstures laikmatā apstrōdōti dorba reiki, varbyut ari meteori.” (“Dzeive”, 1964, nr. 67)\nPoguoniskū Dabasu vaļdinīku Pārkiuni pīlyuguši godā vairuokys reizis, pyrmū pārkiuņa grudiniejumu gaidejuši jau Svacainē, svātku dīnys ūtrais nūsaukums Gromneica nūruoda iz Pārkiuni. Sv. Pīters kai kristeigais Dabasu atslāgu i kuorteibys turātuojs ir zynomu Pārkiuņa funkceju puorjāmuojs, partū ari Petrine ir Pārkiuņa dīna. Tok vysteišuok ar Pārkiuņa sferu saisteits Eliašs. Tai jī obeji – Pārkiuņs i Eliašs – saplyuduši sinkretiskā tālā. Pārkiuņa tāls i ar jū saisteitī rituali juosaver plašuokā indoeiropīšu kontekstā. Ir līceibys, ka taišni 20. julī ar plašuokom svineibom Pārkiuņa dīnu atzeimoj ukraini: jī losuos pi ūzula, tai kai tys ir Pārkiuņa kūks, voi ari ar ūzula zorim puškoj Pārkiuņa statuju ci dzeivu cylvāku, kuram dūd ritualus īrūčus iznycynuot naškeistūs. Rūtaļuos loksta puori dzeļžim, kū piec tam izmontoj par zibiņa nūvediejim. (“Громові свята”, 2019, 17. juļs, https://www.ugorod.kr.ua)


Sergejs Kozlovs – puosoku gruomotys "Ezeits myglā" autors. EISA BIOGRAFEJA | Naktineica\nSergejs Kozlovs – puosoku gruomotys "Ezeits myglā" autors. EISA BIOGRAFEJA\nKrīvu dzejnīks i rakstnīks Sergejs Kozlovs ir dzims 1939. goda 22. augustā Moskovā. Taisneiba, ka moz kas zyna jū pošu, a vysi paziest i ļūbej juo gruomotu varūņus: Ezeiti, Luoceiti, Zači i cytus. Piec juo dorbu sataiseits nazcik multiplikacejis kinu, pazeistamuokuos nu jūs ir „Ezeits myglā” i „Lauvāns i bruņurupucs”. Zynamuokuos gruomotys ir “Ezeits myglā”, “Ezeits i jiura”, “Kai Ezeleits šyva kažuku”. Ak jau nu bierneibys kotrys nu myusu atguodoj ari taidys kinuos dzieržamys bārnu dzīsmeitis kai:\n“Я на солнышке лежу,\nЯ на солнышко гляжу”\nA vyss suocēs jau bierneibā, kod juo meiluokuo gruomota beja Danieļa Defo “Robinsons Kruzo”, vieļuok – Bunina, Jesenina i Pasternaka dorbi. Koč S. Kozlova sapyns beja izavuiceit par liduotuoju, jis īsastuoja Literaturys institutā, kū veice ar diplomdorbu – dzejūļu kruojuma manuskriptu. Pyrma palikt par profesionalu rakstnīku, jis struoduoja tipograpejā, gaļdnīceibā, brauce iz kuģa par kačagaru i laidēs geologiskajuos ekspedicejuos, struoduoja ari par dzīduošonys škūluotuoju i ekskurseju vadeituoju.\nStuostus par puosoku mežu i juo īdzeivuotuojim S. Kozlovs suoce raksteit 20. gs. 60. godūs, i jī rūnās i pa šai dīnai. Puosokys dūmuotys bārnim, tok sovpateiguos filozofiskuos raksteibys deļ aizskar kotra skaiteituoja sirdi i naatstuoj vīnaldzeigus ari lelūs.\nKotram zvārānam ir sova sāta, karakters i dzeive, jī taipat kai cylvāki guodoj iedīni i molku, kurynoj cepli i verās gunī, sepinej i cer, bādojās i ir prīceigi, klausuos meža bolsūs i skonūs, viejā, leitā i kūku šveiksteišonā. Jī īt cyts da cyta gostūs, vakarej, pasastaigoj, sasastreid i salobst, apsavainoj cyts iz cyta i cīnoj cyts cytu ar sienim, ūgom i čaju ar madu.\nPiec puosokys “Ezeits myglā” 1975. godā tyka sataiseita, piečuok ari latvyski puorskaņuota multiplikacejis kina “Ezeits myglā”, kas daudzim labi zynoma jau nu bierneibys.\nPoša puosoka “Ezeits myglā” ir daļa nu leluoka kruojuma, kas kai gruomota ar taidu pošu nūsaukumu izguojuse tik 1989. godā. Gruomota suocās ar itū puosoku, i tuoļuok jai ir div dalis: “Zuolis rudiņa dzīsme” i “Syltā, klusā reitā iz zīmys vyds”.\nNazkai pyrma puors godu najauši puorskaitieju nazcik S. Kozlova dorbu, i īsaļūbieju itymā sovpateigajā pasaulī. Puors puosoku asu puorcāluse ari latgaliski – vīnkuorši taipat, sovys prīcys piec. Izaruodēja, ka juos pateik ari cytim, partū napasenim tyka publiceitys žurnalā “Katōļu Dzeive” i teikla vītā “LaKuGA”, www.lakuga.lv. Kab itymā puosoku mežā īvest vēļ vaira skaiteituoju, īsadūmuoju īlikt ari ite. A varbyut kaidam nūder. :O)\n© Tulkuojums: saprge, 2006-2008.\nThis entry was posted in Ezeits myglā and tagged Ezeits myglā, literatura, tulkuojumi on 09.04.2008 by saprge.\n← Sibira stuosti. Pelmeni i ceļojūšuo diskoteka Sergejs Kozlovs EZEITS MYGLĀ →


Latgolys muziki aicynoj atlaist grupys "Pussy Riot" dalineicom - lakuga.lv\nTemys: Krīveja, Latgola, Latgolys muziki, muzyka, Pussy Riot, Roksts\nMes, Latgolys muzykys grupys (Dabasu Durovys, Bez PVN, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Inde Indive, D-Light, New Buzz, Green Novice, Laimas Muzykanti i c.), skaitam, ka 2 godu cītuma struope grupai “Pussy Riot” (Krīvejā) ir par borgu i nav adekvata jūs puorkuopumam. Grupa “Pussy Riot”, piec myusu dūmom, par sovu politiskū protestu sajam navys taisneigu tīsu, bet gon politisku izariekinuošonu.\nRespektejūt i pījamūt Krīvejis politiskuos eipatneibys i varys īstuožu centīņus saglobuot kontroli puor ļaudim, muokslenīkim i sabīdreibu kūpumā, izmontojūt paraugpravu kai ībīdiešonys taktikys elementu, aicynojam vys tik respektēt jaunuos sīvītis, nasaškodēt jom dzeivi, naatjimt bārnam muoti i nainterpretēt parostu huliganismu kai beistamu kriminalu nūzīgumu. Taipat aicynojam bazneicys golvu pīsavīnuot vasaluo sapruota bolsam, aizlyudzūt par nalaimeigajom griecineicom, pīdūdūt jom.\nVaira informacejis par “Pussy Riot”, vēļ Latvejis muziķu vīdūkli verīs ITE\nKarteņā krīvu feministu pank-roka grupa “Pussy Riot”, nu škārsteikla enciklopedejis Wikipedia, foto Igors Mukhins\nLatgolys vītys i cylvāki, latgalīšu volūda jaunuokajūs pietejumūs 08/05/2019\n“Trešīs Ņutona lykums” jaunuokajā video nūsvietej Juoņus 20/06/2019


Suokusēs registriešonuos pāvesta Svātajam Mišam Aglyunā - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, pāvests, pāvests Franciskys, Roksts\nSuokusēs registriešonuos pāvesta Franciska vadeitajam Svātajam Mišam Aglyunā 24. septembrī, registraceja ilgs leidz 19. augustam. Kai nūruoda organizatori, registraceja vajadzeiga, kab sagataveitu infrastrukturu i nūorganizātu ārtuoku dalinīku īsarosšonu.\nRegistrētīs var katuoļu draudzēs ci internetā aizpyldūt pīteikumu, kas pīejams ite. Vīna persona varēs registrēt vairuokus cylvākus, nūruodūt juo vuordu, pavuordi, īsarosšonys veidu Aglyunā i sovu kontaktinformaceju. Tīm, kas registrēsīs internetā, byus juonūruoda bazneica, kurā gribēs sajimt īejis karti. Īejis kartis Svātuo Miša dalinīki varēs sajimt nu 9. septembra, informaceja par īejis karšu sajimšonu ite. Vaira informacejis par registraceju var atrast sātyslopā pavestsLatvija2018.lv, kai ari pi draudžu prāvestim.\nCylvākus ar eipašom vajadzeibom ci kusteibu trauciejumim organizatori lyudz registrētīs ci registrēt, sasazynojūt ar “Caritas Latvija” (tālr: 29552102, e-pasts: info@caritas.lv). Registrejūtīs “Caritas Latvija”, itim cylvākim tiks nūdrūšynuots atbylstūši vajadzeibom īreikuots sektors Aglyunā, kai ari organizāta paleidzeiba nūkliušonai leidz Aglyunai.\nPāvests Franciskys 22. – 25. septembrī apmeklēs Baļtejis vaļsts, 22. i 23. septembrī gasteis Lītovā, 24. septembrī – Latvejā, bet 25. septembrī – Igaunejā. Zynoms, ka nu reita jis tiksīs ar Latvejis Vaļsts prezidentu, politikim, diplomatim, sabīdreibys puorstuovjim, nūliks pučis pi Breiveibys pīminekļa, pīsadaleis ekumeniskajā dīvkolpuojumā reigys Dūmā i apmeklēs Reigys Sv. Jākuba katedrali, sovukuort piecpušdīnē dūsīs iz Aglyunu, kur Latvejis nūzeimeiguokajā katuoļu svātvītā svieteis Svātū Mišu.\nKarteite: lakuga.lv arhivs\nDīvkolpuojumus varēs klauseitīs radejā i škārsteiklā 20/03/2020\nAr vaļsts atbolstu atjaunuos Latgolys dīvnomus 17/03/2020\nLatgalīšu olimpiade i “Vuolyudzāni” puorcalti iz septembri 02/04/2020


Piecpušdīne pyrms braucīņa iz Latgolu – Bīdreiba "LgSC"\nSataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī.\nNūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ itys. Tok vys jau kai nabejs. Mož ar autobusu. Ituos pādejuos nedelis kai pa teļa syudim, dorba kai eļnis, dzeivis kai drozofilai.\nReit Rēzeknē Vuolyudzāni. Jau 9 tī juobyut. Niu dūmoju – palikt par nakti sātā i nu reita braukt ar mašynu voi raudzeit palikt par nakti pi kaida Rēzeknē i praleli vēl sabeidēt kaidys nabejs dzelys dorbim, idejom, projektim. Tai i dūmoju – dzeivuot voi izdzeivuot. Voi asu vysurguojiejs tanks i dorbu monstrys voi tūmār tikai cylvāks, kurs gryb sasabučuot ar suneiti i pagulēt sovā gultā.\nPareit Rēzeknis KN Boņuka bolvys pasnīgšona. Naticieju, ka Guntis itū paviļks. Laikam atroda paleigus i sevī gona spāka, laika, trokuma. Partū ka laika beja tik moz. Iz cytu godu juosuoc jau niule dūmuot. Lai nasaīt komuošonuos pādejā šaļtī. Par naudom tai i natyku gudra. Voi kuo vajag dagūši voi tikai vajadzeišonys piec. Voi vīnkuorši kuortejuo sprostuo nasapratne, ka A navar pīzvaneit B, a C naatbiļd B laiceigai i B padūmoj, ka mož eistyn nikuo navajag, ka jau navajag.\nLai byutu kai byudams, beidzūt ir pavasars. Sylts, sauleite. I es asu tikai cylvāks ar īsnom i kuosu, tok šaļtim na nu ituo pasauļa.\nSeminars Latgolys školu jaunuotnei ATZOLYS 2009


Sociolingvistisks īskots filmā “Piļsāta pi upis” - lakuga.lv\n30 Apreļs 2020\nKarteņa: Agnese Zeltiņa\nTemys: filmys latgaliski, latgalīšu volūda, Piļsāta pi upis, recenzeja, Tomašs Viherkevičs\nRoksta autors: prof. Tomašs Viherkevičs, Adama Mickeviča Universitatis Poznaņā (Pūleja) profesors, sociolingvists\nIlgi gaideituo filma “Piļsāta pi upis” ir sociolingvistikys fenomens, i faktiski ari sociolingvistiskys fakts. Itei filma ir ūtruo pylnmetražys spēļfilma, kuramā latgalīšu volūda ir golvonuo dialogu i vizualuo satura volūda. Itys fakts padora tū par sociolingvistisku paviersīni latgalīšu volūdys atteisteibys plānuošonā, īzeimojūt jaunu jūmu muokslinīciskuos volūdys lītuojumā, kulturys prestiža ziņā i daškirūt latgalīšu volūdai nūzeimeiguoku statusu.\nPanuokumi kinoteatrūs vysā Latvejā piec filmys pyrmizruodis 2020. gods janvarī, kū pieški puortrauce Covid-19 epidemejis radeitī socialī īrūbežuojumi, ir paruodejuši, ka na tikai latgalīšu kūpīna, bet ari plošuoka Latvejis sabīdreiba ir gotova izškirūšom debatem par latgalīšu volūdys vītu Latvejis (eipaši nasenejā) viesturē, par sociolingvistiskom attīceibom storp div Latvejis makrovolūdys atzorim: latvīšu literarū volūdu i latgalīšu volūdu.\nItys roksts nikaidā gadīnī nav kinematografisks puorskots ci kritiska filmys muokslinīciskūs aspektu analize. Tuo autoram, sociolingvistam, mozuok lītuotūs volūdu pietnīkam, tyka papraseits pasavērt iz filmu nu cytys perspektivys i komentēt latgalīšu volūdys myusu dīnu vizualuos kulturys “magnum opus” sociolingvistiskūs aspektus.\nGrybu pastreipuot, filma poša par sevi ir sociolingvistisks fenomens. Daudzys minoritizātuos volūdys, kurom nav (bejuse) īspieja atteisteit “augstuokys” lītuojuma jūmys i kurys daudzuos jūmuos nav tykušys puorstuovātys, filmuos nimoz napasaruoda.\nEs uzadrūsynoju apgolvuot, ka latgalīšu volūdys realitate nabyus taida poša kai pyrms “Piļsāta pi upis” izruodeišonys.\nTuos nūzeime kulturā ir leidzvierteiga Juoņa Streiča filmai “Cilvēka bērns” (1991), tūmār etnografiski viesturiskais viestejums i sociopolitiskuo nūzeime filmu “Piļsāta pi upis” īryndoj myusu dīnu latgalīšu kulturys viersyunē. Itaida veida fenomens ir skaitoms par nūzeimeigu sūli sabīdreibys sociolingvistiskajā atteisteibā, i acimradzūt, tam beja juopalīk par nūzeimeigu īguļdejumu pastuovūšajā diskusejā par Latgolu, latgalīšim i latgalīšu volūdu.\nTai kai filmys varūņu dialogi ir lakoniski, nūzeimeigu lūmu tuos “ainovā” i simboliskajā viestejumā ījam volūdys vizualais aspekts. Nū vīnys pusis varātu pat riskēt i saceit, ka filmā golvonū lūmu spēlej Latgolys volūdys ainova, kas reizem ir svareiguoka i acimradzamuoka nakai skanis ainova, kuru veidoj latgalīšu, vuocu, latvīšu, krīvu volūdys i reizem jidiša pamatelementi.\nGolvonais varūņs Aņss ir gleznuotuojs. Patīseibā vīnā nu nūslāguma ainu jis sevi sauc par “burtu gleznuotuoju”. Pareizi, jo taišni juo burtu gleznuojumi īzeimej momentus, kas izškir vysu piļsātys pi upis viesturē. Piļsātai filmā nav nūsaukuma, izjamūt vīnu ainu, kod Aņss vuocu volūdā gleznoj gotiskūs burtus “Grenzhof” (aut. pīz. – Rūbežpogolms). Izmontuotuo raksteituo forma, faktura ir sveša latgalīšim, bet tei ir tikpat nūzeimeiga kai periferejis apzeimiejums kulturu, tautu, volūdu aspektā.\nFilmā attāluoti treis rokstu volūdys ainovys elementi:\nsimbolisks upis prāma nūsaukums “BOLTAIS GUĻBS”, kurs Ulmaņa latvyskuošonys politikys rezultatā tika puorsaukts-puorkruosuots par “BALTAIS GULBIS”, tod par “КРАСНАЯ АВРОРА”, i vysbeidzūt par “WEISSER SCHWAN”, palīkūt par paldūšu kopu Latvīšu legionā nacistu īsauktajim rekryušim;\npiļsātys golvonuos īlys nūsaukums, kas tīši sasasauc ar tuo laika valdūšajom ideologejom i teik propagandātys, izmontojūt volūdu. Suokūtnieji īlai ir latgaliskys nūsaukums “Lelō īla”, piec tam tei īgiust “demokratiskū” nūsaukumu latvīšu literarajā volūdā – “Brīvības iela”, piec tam autoritaruo režima godūs propagandys nūlyukā teik puorsaukta par “Vienības ielu”, padūmu laikā par “ул. Сталина” i, pi varus atīmūt nacistim, – par “Adolf-Hitler-Str”;\nmainuos piļsātys golvonuos ākys nūsaukums. Suokūtneji “TAUTAS NOMS”, tod “VIENĪBAS NAMS” i golu golā tuos nūsaukums ir “KULTŪRAS NAMS”.\nCytys grafiskys izmainis meistareigi īzeimej nūzeimeiguokuos puormainis piļsātys ainovā. Nūsaukumā “APTEKA” burts “P” teik nūmaineits ir kirilicys burtu “П”, Bernšteina dorbareiku veikals puortūp par “Торговый центр нр 3”.\nItī uzroksti/nūsaukumi ir kai simbolisks ruodeituojs cauri ideologejom, varys attīceibom voi cylvāku liktinim. Jī papyldynoj cytus filmā izmontuotūs semiotiskūs elementus, pīmāram, politiskūs lideru kryušu tālus, glaznys, gruomotys ci gazetys.\nVolūdys ideologeja i attīksme pret volūdu ir sastūpama ari dažaidūs filmys varūņu izteikumūs, kuri atsatīc iz Ulmaņa vaļdeibys latvyskuošonys politiku: “vysim uzrokstim juobyun latvyski, taipoš kai Reigā”, “naroksti latgaliski, tys niu ir aizlīgts” ci “vīna tauta – mums vīna volūda i vīna Tāvzeme”.\nJaunuokajā latgalīšu kinematografejis dorbā volūdys sluoņs ir vīna nu tuos golvonajom īzeimem. Ryupeigs volūdys kritiks varātu nūruodeit iz dažim tryukumim, pīmāram, boltvuocu dialektiskū nūkruosu tryukumu, kai tys jiutams boltvuocu Andreasa runā, ci cīši īrūbežuotū jidiša asameibu dialogūs storp Bernšteinim, kas tūmār teik izlobuots, izmontojūt dzīsmi jidišā, kura skaņ, ebrejus aizvadūt nuovē ar “Boltū guļbi” pa Daugovu. Daugovys nūsaukums nateik teiši pīmynāts, leidzeigi kai piļsātys nūsaukums. Tai vīnā dzīsmē melodiski skaņ “Zeme, zeme, Daugaveņa” (Raiņa teksta tulkuojums latgalīšu volūdā).\nNav nikaids breinums, ka vīneiguo jūma, kurā latgalīšu volūda teik izmontuota naatkareigi nu pastuovūšuos varys, ir saisteita ar Katuoļu Bazneicu. Prīstera runuotuos volūdys namaineigums Aņšam palīk par taidu kai ceļazeimi juo religiskajuos, moralajuos i etiskajuos dilemuos i streidūs juo latgalīša Vysumā.\nGolvonuo, burtu zeimātuoja, lūma, juo gleznys, uzroksti, nūsaukumi i saikli prasmeigi savīnoj sižeta linejis, filmys simboliskūs sluoņus i režisora Kairiša redziejumu par Latgolys myusu dīnu viesturi, padorūt filmu puorlīcynūšu.\nLatgola, tuos daleji sirrealistiskuo piļsāta i upe, teik puorpiļdeita na viņ ar faktim, cylvākim i jūs liktinim, mīlesteibu, cīsšonom, idejom i bādom, bet ari puorsavierš par frazi „vārdi – vārdi – vārdi”, kū vacais Bernšteins lītoj vīnā nu sirsneigūs sarunu ar Aņsi.\nTaipoš kai izzyud itī vuordi, ari latgalīšu Vysumam ir lamts izzust kūpā ar sovu latgalīšu volūdu i juos vuordim – vuordim – vuordim.


LaKuGa – Pyrmais Boņuks kuldā – interveja ar „Latgolys laikadeča” režisoru Edgaru Blinovu\nPyrmais Boņuks kuldā – interveja ar „Latgolys laikadeča” režisoru Edgaru Blinovu\nLaKuGa 29. Februars, 2012. gods Comments Off on Pyrmais Boņuks kuldā – interveja ar „Latgolys laikadeča” režisoru Edgaru Blinovu\nSvātdiņ izzynuojom Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2011” īgiviejus. Nominacejā „Lobuokais pasuocīņs/projekts” bolvu sajieme kina „Latgolys laikadečs”, kurys režisoru Edgaru Blinovu aicynuojom iz eisu interveju par Boņuku, dorbim i Latgolu.\nLaKuGa: Nu skatuvis saceji, ka itys Tev ir lels i nagaideits puorsteigums. Kaidys ir sajiutys, sajamūt Boņuku?\nEdgars: Sajiutys ir naaprakstomys, deļtuo ka teišom nabeju gaidiejs. Poša nominaceja jau beja kai puorsteigums i gūds, bet sajimt Boņuku i pi tuo – pyrmū reizi – tys ir naaprokstami! Kinys taiseišonā vysa komanda īguļdeja lelu dorbu i prīca, ka rezultats ir saguojs taids, kaids ir.\nLaiceņš ir puorguojs, i kaidys ir atsaukmis par „Latgolys laikadeči”?\nSaceišu skaitļūs – kaidi 70% atbolsta i soka lelu paļdis, 30% nu atsauksmem ir kritika, kas ari ir cīši svareiga, ar kuru riekinūs i jamu vārā, kab jaunā kinā napīlaistu tuos pošys klaidys. Jamūt vārā, ka kina ir par Latgolu i Latgolys viesturi, teišom ir napīdūdami pīlaist klaidys, kaidys varbyut beja, bet deļtuo raudzeišu iz prīšku nu tom izavairet.\nDzeive Tev ar Boņuka sajimšonu nasabeidz. Pyrma nedelis beja akteru atlase jaunai kinai „Vīna vosora deļ vysu”. Kai guoja?\nNui, tūp jauna kina – tei byus myusdīnu latgalīšu drama. Vēļ šūvokor maņ juoizsyuta vysim atlasis dalinīkim atbiļdis, kuri tika i kuri natika. Kūpā beja 58 pretendenti, nu kurim myusim juoatlosa 14 akteri golvonom lūmom, bet byus ari ūtruo plana lūmys i masu skoti. Dorbs beja gryuts, viertiejom gondreiž vysu dīnu – kotram tika dūti 5 minoti, kab cylvāks var pagiut sevi paruodeit.\nKai tod latgalīšim ir ar aktermeistareibu?\nVysaiž. Beja daži ar breineigom spiejom, daži varbyut ar na tik, bet kūpumā ļauds iņteresni i tuo vārti, kab īmyužynuotu kinuos i ruodeitu sabīdreibai.\nTu pots esi režisors ari piec profesejis?\nAsu jurists i niu struodoju Latgolys Apgoboltīsā. Kinys režeja maņ ir kai hobejs i pateik nu Rēzeknis Augstškolys studentu pošpuorvaļdis laikim. Tai pavysam nasaisteits ar pamatprofeseju i natipisks jurisprudeņcei. Pots asu prīceigs – varbyut pagaidom na cīši pasadūd, bet pasadūd i raudzeišu, vuiceišūs iz prīšku, kab dabuotu tū kvalitativū rezultatu.\nPar kū taišni Latgola? Sižetu i temu ir cik daudzi…\nMaņ ite pateik, es dzeivoju Latgolā. Koč ari pats cīši labi narunoju, kam ir vysaiži īmesli, nu latgalīšu volūda ir munys muotis, babys volūda i maņ prīca, ka ar kinu es varu volūdu i sovu dzimtini popularizēt. Koč ari reizem ir gryuši, nu grybu, kab par Latgolu zyna piec īspiejis vaira!\nKarteņā: Edgars Blinovs sajamūt Boņuku. Foto: Edeite Husare, LaKuGa


Latgaliskuos kulturys viests niu var izzynuot ari “Telegram” kanalā - lakuga.lv\nSocialuos sazinis teiklys Telegram\nTemys: LaKuGa, latgalian, latgaliski, ltg, Telegram\nAtsuocūt dorbu, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv paplašynoj darbeibu ari socialajūs teiklūs i niu par latgaliskū kulturu informaceju var izzynuot ari ar socialuos sazinis teikla “Telegram” paleidzeibu.\nSekojūt leidza cytu ziņu portalu darbeibai, ari latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv sovim skaiteituojim niu pīduovoj vysa ārtuokajā i dreižuokajā veidā izzynuot informaceju par jaunumim latgaliskajā kulturā ar socialuos sazinis teikla “Telegram” paleidzeibu – portalam niu ir sovs kanals, kuru var abonēt, pīsasekojūt ite: https://t.me/latgaliski. Lakuga.lv kanalā teik publicātys gon portala jaunuokuos viests, gon ari cytys latgaliskuos kulturys aktualitatis i informaceja, kas ar tū saisteita.\nSocialuos sazinis lītuotni “Telegram” teleponu lītuotuoji var dabuot sovys telepona operātuojsistemys veikalā bezmoksys. “Telegram” ziņu kanalā publicēt vēsti tīseibys ir viņ administratorim (itymā gadīnī portalam lakuga.lv), leidza ar tū ari paziņuojumi, ka taidi ir izlykti, byus tik tod, kod pasaruodeis jauna viests nu portala. Abonēt latgaliskuos kulturys ziņu kanalu i atsasaceit nu tuo var sevkuru šaļti, kod viņ ir taida gribiešona.\nKa ir interese izzynuot par “Telegram” vaira, tū var izdareit tehnologeju dīnrokstā kursors.lv ITE.\nAtguodynojam, ka latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv sagataveitajai informacejai i cytom latgaliskajom viestim var sekuot leidza portala profilūs socialajūs teiklūs:


Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona - Vikipedeja\n1 Kas eistyn irā Vikipedeja\n2 Kai es varu paleidzēt?\n2.1 Wiki markiešona\n3 Jiusu pyrmais papiļdejums\nKas eistyn irā Vikipedeja[labot pirmkodu]\nVikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.\nVikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.\nKai es varu paleidzēt?[labot pirmkodu]\nNasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.\nWiki markiešona[labot pirmkodu]\nIrā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:\nJiusu pyrmais papiļdejums[labot pirmkodu]\nEjit iz smiļkšu skreini\nDamīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā\nPapiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)\nDamīdzit iz Save page voi Show preview\nKai papiļdeit Vikipedejis puslopu (apruodejumi anglīšu volūdā)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipedeja:Rakstīņa_papiļdeišona&oldid=35170"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 03.29, 2021. gada 15. solnys mieness.


Pīsoki sovu dzīsmi konkursā "Ludzys bolss 2012"! - lakuga.lv\nTemys: Ēriks Bimbirulis, jaunīši, jaunīšu klubs "Lietussargs", Ludzys Bārnu i jaunīšu centrs, Ludzys bolss 2012, Ludzys nūvods, muzyka, OpenLudza, Roksts\nLudzys jaunīšu portals OpenLudza i klubs „Lietussargs” organizej jaunūs izpiļdeituoju i dzīšmu konkursu “Ludzys bolss 2012”, kab rūsynuot Ludzys nūvoda jaunūs izpiļdeituojus sacerēt sovys dzīsmis i tai sevī atkluot jaunus talantus. Konkurss nūtiks kluotīnē 2012. goda 13. oktobrī Ludzys Bārnu i jaunīšu centra zalā, Tierga īlā 22.\nLobuokuos dzīsmis tiks īraksteitys studejā, tiks izdūts disks i par jom stuosteis jaunīšu portala OpenLudza, juos popularizēs Ludzys nūvodā. Lobuokajom dzīsmem konkursā tiks pīškiertys treis nominacejis: vysu melodiskuokuo dzīsme, klauseituoju favorits, vysu skaistuokī vuordi. Golvonī viertiejuma kritereji ir dzīsmis originalitate i izpiļdejuma kvalitate.\nKonkursa daleibnīku vacumam i dzīsmis garumam nav īrūbežuojuma, bet vīnam solistam ci grupai ļauts pīsaceit i izpiļdeit viņ div dzīsmis. Izpiļdeituojam byus dzeivajā juodzīd poša voi kaida Ludzys nūvoda īdzeivuotuoja sacarāta dzīsme. Konkursa nūlykumu meklej ITE.\nKonkursam juopīsasoka da ituo goda 30. septembra, iz e-postu openludza@inbox.lv aizsyutūt aizpiļdeitu pīsacejumu. Pīsacejumu meklej ITE.\nVaira dazynuošonys pi organizatoru. Kontakti: Ēriks Bimbirulis – 22496566.\nProjektu „Ludzys Bolss 2012” finansej Ludzys nūvoda pošvaļdeiba.


Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuojuse izruode latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Dabaseibys pūddarneica, Daugovpiļs Teatris, Egils Viļumovs, Juris Jonelis, Kristīne Veinšteina, Lauris Gundars, Māris Korsietis, Roksts, Zaiga Lāce\nDaugovpiļs teatris soka, ka tei jau asūt tradiceja – kotru godu vīna jauna izruode latgalīšu volūdā. Ari itūgod, 15. februārī, Daugovpiļs teatrī Jura Joneļa režijā pyrmizruodi pīdzeivuoja “Dabaseibys pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”, kuru poši veiduotuoji raksturoj kai izruodi par muolu, pūdnīkim i jiutom.\nNavar napīkrist, ka uzvest iz Daugovpiļs teatra skotuvis izruodis latgaliski ir palics jau par lobu tradiceju. Režisora Jura Joneļa vadeibā rodūšuo komanda īstudiejumu “Dabaseibys pūddarneica jebšu viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca” tū dora iz teatra eksperimentaluos skotuvis. Lugys autors ir Lauris Gundars, kurš lugys latviskū verseju pyrms treis godim jau ir redziejs iz Līpuojis teatra skotuvis. Pasateicūt lobim draugim i pošim Daugovpiļs teatra aktīrim, itei izruode tyka puortulkuota latgaliski. Pats autors dūmoj, ka sižets ir cīši vīnkuoršs i spiej uzrunuot sevkuru cylvāku, leidzpuordzeivojūt vysam iz skotuvis nūteikūšajam: “Kod es uzzynuovu, ka luga tiks puorvārsta latgalīšu mēlē, maņ tys ruodejuoscīši breineigi i atbylstūši tai meņtalitatei i dvieselem, kas ite dzeivoj,” saceja Lauris Gundars.\nDarbeiba nūsarysynoj tikai treju aktīru izpiļdejumā – Kristīnis Veinšteinys, Egila Viļumova i Māra Korsīša. Iz skotuvis virmoj kaisleibys, kas saleidzynojamys ar pūdnīka darbneicu – izjiutūt mīlesteibys treisstyura emoceju gammu, kas ir analogiska muola meiceišonys i sagataveišonys procesam, lai tys palyktu par skaistu pūdu. Stuostu caurvej Latgolys kulturys vierteibys – pūdnīceiba. Muolam ir simboliska nūzeime, partū ka kotrs mīlnīks jū “meica” pa sovam. Režisors i aktīri uzsver, ka tys ir “Latgolys zalts”, ar kū kotram ir juosalepoj. Lai imiteitu pošu pūdnīkdarbneicu i jimā nūteikūšuos darbeibys, rodūšuo komanda apmeklēja latgalīšu pūdnīkus, kuri izstuosteja pūdu virpuošonys procesu. Tys jim nasaguoja vīgli, deļtuo ka pūdnīkim sova dorba telpa ir svāta vīta.\nIz latgalīšu senču montuojuma fona režisors tūmār akcentej Latvejis sabīdreibys kūpejū tīkšonūs iz izaugsmi: „Ka pavāroj latgalīšus, patīseibā jim ir teņdence dzeivuot nuokūtnē, i tys maņ pateik. Tū var redzēt ari izruodē, ka visi gryb dzeivuot tuoļuok, cenšūtīs izbēgt nu rotejūšuos īspryusšonys sajiutys,” pastuosteja Jurs Joneļs. Izruode spylgti īskicej filozofiskūs vaicuojumus, kai vacū nūmaina jaunais. Muzyka ir vēļ vīns spieceigs latgaliskūs sajiutu pastyprynuotuojs. Tei topuse Eināra Lipska aranžiejumā, veidojūt dinamiskumu i akcentejūt tragikomiskū tīkšonūs piec mīlesteibys kotrā, kurs īsasaistejs itymā mīlesteibys treisstyurī. Skateituojus sagaida daudz puorsteigumu, vīns nu tim ir Kristīnis Veinšteinys akardiona spēle, tū jei īsavuicejuse bierneibā i, pasateicūt itai lugai, ceņšās otkon vysu pīminēt. Jemūt vārā, ka izruodē ir dzieržama pikanta volūda, tod rodūšuo komanda uzsver, ka vālamais skateituoju vacums varātu byut, suocūt nu 14 godim.\n“Es aicynoju nasabeit apmeklēt izruodi cylvākim, kuri napuorvuolda latgalīšu volūdu, deļtuo ka, verūtīs kai aktīri spielej,volūda breižim pat palīk sekundara. Prīkšplanā izavierzej energejis volūda, kura, maņ ruodīs, myusus vysus vīnoj, i mes jū saprūtam vyslobuok,” soka Jurs Jonels. Deļtuo jiusim vēļ ir īspieja apmeklēt tyvuokuos izruodis, kurys nūtiks 2. i 21. martā iz Daugovpiļs teatra eksperimentaluos skotuvis.\nAutore: Zaiga Lāce


Dlužņovys piļs - Vikipedeja\nDlužņovys muižys piļs\nDlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.\n19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.\nMuižys suods[pataiseit | labot pirmkodu]\nSuodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.\nKoordinatys: 56°21′29″N 27°15′38″E /  / 56.35806; 27.26056\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Dlužņovys_piļs&oldid=31365"\nLatgolys piļs i muižys\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 12.28, 2016. gada 28. pavasara mieness.


LaKuGa – Preiļūs svieteis nūvoda svātkus\nLaKuGa 13. Augusts, 2015. gods Comments Off on Preiļūs svieteis nūvoda svātkus\nNu 21. da 23. augusta Preiļūs tiks svieteiti nūvoda svātki, kas itūgod īsasuoks ar vēļ nabejušu nūtikšonu – 1. storptautiskū autorleļu festivalu “Leļļu vasara Preiļos”.\nVysys treis dīnys Preiļu kulturys nomā byus apsaverama autorleļu izstuode. Kruošņuos 27 storptautiski atzeitu muokslinīku darynuotuos lelis 21. i 22. augustā varēs apsavērt nu 11.00 da 19.00, 23. augustā – nu 10.00 da 13.00. 21. augustā 15.00 nūtiks oficialuo izstuodis atkluošona i sasatikšona ar muokslinīkim. Uzaicynuojumam pīsadaleit festivalā atsasaukuši daudzi storptautiski atzeiti leļu muokslinīki nu Igaunejis, Krīvejis, Boltkrīvejis, Latvejis, Azerbaidžanys i Nīderlandis.\nOrganizatori sūlej, ka tikpat interesanta byušūt ari puorejuo svātku programa. 21. augustā 18.00 i 19.00 bārni tiks aicynuoti iz izruodem, sevkurs interesents varēs pīsadaleit salsys apvuiceibuos, nūtiks Īlu deju paraugdemonstriejumi. Vokorā nūtiks svātku balleite, kurymā pīsadaleis muzykys grupys “Miggla”, “Dabasu durovys” i “Green novice”.\n22. augustā jau nu poša reita – 7.00 – zyvu givieji aicynuoti iz pludeņmakškeriešonys saceņseibom Preiļu parka muorkā. Svātku programys reita daļa nūtiks Tierga īlā, dorbuosīs vysaidys rodūšuos darbneicys, pīpyušamuos atrakcejis bārnim, DBS autoškolys aktivitašu staceja, Lobdareibys Bumbu rallijs, E – mobilitatis veicynuošonys stends, Preiļu Golvonuos bibliotekys informativuo telts, Turisma informacejis centrs ar jaunumim par atpyutu Latgolā i cytys aktivitatis. 10.00 suoksīs Preiļu nūvoda tautys muokslys kolektivu koncerts, 11.00 prīcynuos Katrīnys Paulys Dīringys koncertprograma, nu 12.00 – muzykala rūtaļprograma bārnim ar lelajim puosoku tālim. Nu 10.00 da 13.00 i bārnim, i pīaugušajim byus vareiba nūsavērt svātku nūtikšonuos, vyzynojūtīs grafu Borhu karītē pa Raiņa bulvari.\nVīns nu atraktivuokajim momentim svātku programā byus nūvoda dzeivuotuoju, tautys muokslys kolektivu, uzjāmumu i īstuožu darbinīku Svātku guojīņs 22. augustā. Puļciešonuos guojīņam paradzāta 12.30 Preiļu piļsātys stadionā. Guojīņa maršruts tuoļuok vierzēsīs pa Aglyunys īlu i Raiņa bulvari da laukuma preteimā nūvoda dūmei. Guojīņam paradzāts vīnuots nūformiejums heleja balonu veidā. Tai kai itūgod Preiļūs nūtiks ari leļu festivals, guojīņa nūformiejumā teik lyugts izmontuot lelis.\nPiec guojīņa tiks sveikti konkursa “Sakūptuokais eipašums” dalinīks, kai ari varēs klauseitīs Viktora Zemgala i Roberta Gūbzeņa humoristiskū koncertprogramu. Nu 16.00 da 20.00 aktivuo dzeivisveida pīkritiejus tiks aicynuoti iz iudiņa atrakcejom i cytom aktivitatem Preiļu pludmalē.\n21.30 dzeivuotuoji i nūvoda gosti sasatiks Preiļu parka estradē, kur Preiļu nūvoda Gūda pylsūņa zīme tiks padūta leļu muokslineicai Jelenai Mihailovai, nūtiks ari leļu festivala nominantu apbolvuošona.\nSvātku dīna nūsaslēgs ar vierīneigu pasuokumu – 22.00 parka estradē – pasauļa popularuokūs kinu i muzyklu breivdobys koncertšovu “Tā nav dzīve, tas ir kino”. Piec šova – zaļumbals, kū spielēs Daiņs Skutelis ar grupu.\n23. augusta reitā vysi teik aicynuoti iz svātku dīvkolpuojumim – 9.00 Preiļu staraveru bazneicā, 12.00 – Preiļu katuoļu bazneicā.\nATSLĀGVUORDI » 1. storptautiskais autorleļu festivals, nūvoda svātki, Preiļu nūvoda svātki, Preiļu nūvods, Roksts