Syuteituojs: Armands Kūceņš <kucens_N@N_latgola.lv> (81.7.105.113)\nData: Pīktdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 16 dīnys 21 stuņdē 1 mynotā\nAtsaceišona iz: Re: ir voi nav latgaliskai? (Īva)\n> Grybātu zynōt, kai saprast vōrdu "izslivejūt"? Kurā pusē\n> tai runōja voi runoj? Skaidriejumu vītā as lobōk lyktu\n> skaidrojumus. Nav saprūtams ari vōrds "atteik", tai ka\n> kūpā man nav skaidra itō teikuma eistō byuteiba pat pōrlosūt\n> vairōkys reizis. Voi varbyut tys rōda, cik as asu tōļi nu\n> eistōs(sanōs)?latgalīšu volūdys?! Pīdūdit, ka kas na tai.\nVuords "izslivēt" - vīna nu tūs latgaļu leksikys vierteibu, kuru latviski navar puorvērst (pārtulkot) ar vīnu vīn vuordu. Jys zeimoj (nozīmē) LV "kļūt pazīstamam, slavenam, populāram". Vuordu lītoj Rēznis i Ludzys rajonūs. Nu Varakļuonu zynoma forma ar sakni "sliut", tūlaik particips byutu "izslyvūt".\n"Attikt" taipoš irā vuords ar iņteresantim zeimeibys (nozīmes) ņuansim. Jys zeimoj LV "saprast, izprast, atpazīt, atrast, apjēgt" vīnulaik. Zynu, ka lītoj vysā Dīnavydu Latgolā, par pūstumu (ziemeļu) daļu cikom kas navaru aizalikt (galvot), vajadzātu patēmēt (papētīt).\nir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1222 reizis)\nHarijs Bernans (217.21.164.251) -- Trešdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 7 dīnys 19 stuņdēs 1 mynotā\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1274 reizis)\nIlze Mezniece (62.85.30.23) -- Catūrtdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 8 dīnys 13 stuņdēs 29 mynotūs\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1223 reizis)\nArmands Kūceņš (81.7.105.62) -- Sastdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 17 dīnys 8 stuņdēs 47 mynotūs\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1263 reizis)\nĪva (3-121.127.i-net.lv) -- Pīktdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 9 dīnys 0 stuņdēs 28 mynotūs\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1231 reizi)\nArmands Kūceņš (81.7.105.113) -- Pīktdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 16 dīnys 21 stuņdē 1 mynotā\nLatgolys daamu pops (apsavārta 1313 reižu)\nAndrejs (mail.rferl.lv) -- Catūrtdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 15 dīnys 19 stuņdēs 56 mynotūs\nRe: Latgolys daamu pops (apsavārta 1210 reižu)\nAnsis Ataols Berzins (mail3.latnet.lv) -- Catūrtdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 15 dīnys 21 stuņdē 9 mynotūs\natsavasaluossonuos (apsavārta 1135 reizis)\nAndrejs (mail.rferl.lv) -- Catūrtdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 15 dīnys 20 stuņdēs 31 mynotā\nRe: atsavasaluossonuos (apsavārta 1221 reizi)\nArmands Kūceņš (81.7.105.113) -- Pīktdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 16 dīnys 21 stuņdē 15 mynotūs\nhttp://ipsweb.ci.syracuse.ny.us/Mark.aspx (apsavārta 954 reizis)\nLongchamp Bags Outlet (31.41.216.105) -- Ūtardiņ, 2014 gods marta (pavasara) mieneša 11 dīnys 23 stuņdēs 42 mynotūs\nhttp://envimet.org/js/?id=2882 (apsavārta 709 reizis)\nhttp://envimet.org/js/?id=2882 (12.26.26.117.broad.qz.fj.dynamic.163data.com.cn) -- Catūrtdiņ, 2014 gods apreļa (sulu) mieneša 24 dīnys 23 stuņdēs 45 mynotūs\nhttp://www.smokerisemissions.org/pics/index.php?domain=42W3eEBm-975 (apsavārta 759 reizis)\nhttp://www.smokerisemissions.org/pics/index.php?domain=42W3eEBm-975 (32.175.85.218.broad.qz.fj.dynamic.163data.com.cn) -- Svātdiņ, 2014 gods apreļa (sulu) mieneša 27 dīnys 12 stuņdēs 53 mynotūs\nhttp://www.zarca.com/terms.html (apsavārta 838 reizis)\ntoms for cheap (137.175.68.218) -- Sastdiņ, 2014 gods marta (pavasara) mieneša 22 dīnys 4 stuņdēs 3 mynotūs\n> > Grybātu zynōt, kai saprast vōrdu "izslivejūt"? Kurā > pusē > > tai runōja voi runoj? Skaidriejumu vītā as lobōk lyktu > > skaidrojumus. Nav saprūtams ari vōrds "atteik", tai > ka > > kūpā man nav skaidra itō teikuma eistō byuteiba pat pōrlosūt > > vairōkys reizis. Voi varbyut tys rōda, cik as asu tōļi nu > > eistōs(sanōs)?latgalīšu volūdys?! Pīdūdit, ka kas na tai. > Vuords "izslivēt" - vīna nu tūs latgaļu leksikys > vierteibu, kuru latviski navar puorvērst (pārtulkot) ar vīnu vīn > vuordu. Jys zeimoj (nozīmē) LV "kļūt pazīstamam, slavenam, > populāram". Vuordu lītoj Rēznis i Ludzys rajonūs. Nu > Varakļuonu zynoma forma ar sakni "sliut", tūlaik > particips byutu "izslyvūt". > "Attikt" taipoš irā vuords ar iņteresantim zeimeibys > (nozīmes) ņuansim. Jys zeimoj LV "saprast, izprast, > atpazīt, atrast, apjēgt" vīnulaik. Zynu, ka lītoj vysā > Dīnavydu Latgolā, par pūstumu (ziemeļu) daļu cikom kas navaru > aizalikt (galvot), vajadzātu patēmēt (papētīt).


Rēzeknē nūteik bārnu i pusaudžu nūmetne “Sūpluok” - lakuga.lv\nRēzeknē nūteik bārnu i pusaudžu nūmetne “Sūpluok”\nTemys: bārni, Nūmetne "Sūpluok", Roksts, Sūpluok\nNu 6. leidz 17. augustam Rēzeknē nūteik bārnu i pusaudžu nūmetne “Sūpluok”. Tei puļciejuse 32 dalinīkus, nu kurim vairums ir nu Rēzeknis i Rēzeknis nūvoda, storp dalinīku ir ari redzinīks.\nNūmetnei dūtais nūsaukums “Sūpluok” nūzeimoj “blokus”, “leidzuos”, itei ir pyrmuo radūšuo, muokslinīcyskuo i latgaliskuo nūmetne bārnim i pusaudžim. Latgolā škoļnīkim puorsvorā vosorys breivlaiku ir īspieja pavadeis sporta nūmetnēs.\nNūmetnis “Sūpluok” laikā bāri i jūs vacuoki var vaira izzunuot i izprast latgaliskuos tradicejis, dorbuotīs radūšajos darbneicuos i izgataveit sev pīminis lītenis, īpazeit dramys terapeju, muokslu i kulturu, latgalīšu volūdu. Veļteita ari uzmaneiba latgalīšu muzykai – tradicionalajai i modernajai.\n11.augustā nūmetnis laikā nu 16. leidz 21.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejā byus večerynka bārnim i pusaudžim, iz kuru aicynuots sevkurs riezeknīts ci piļsātys gosts. Daņču ritmi byus nu tautiskūs da metaliskūs gobolu.\nStrāčeiti vieļuok byus ari animacejis kinu prezentacejis, uz kurom nūmetnis organizatori aicynuos skateituojus.\nCeļuojums iz austrumim – jakutu volūda Sahys Republikā Novembris 30, 2020


Izdūts Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju” - lakuga.lv\nTemys: dzeja, gruomota, Ingrīda Tārauda, latgalīšu literatura, literatura, Roksts\nDecembrī izdūts latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, kurā atrūnami teksti i latgaliski, i latvīšu literarajā volūdā.\nIngrida Tārauda stuosta, ka gruomotys nūsaukums bejs izdūmuots jau godus dsemit, bet tam “apakšā” asūšī dzejūli tyka īprīkšejā kruojumā “Boltais šokolads” 2012. gadā, bet daži – par biseri – beja aizagivuši nikur napublicāti i pyrma pīcu godu suoce apaugt ar cytim dzejūlim, cikom beigbeiguos “Bisers..” tyka da logiska iznuokuma. “Dūmoju, ka sovu stilu laika gaitā i sovu “ingridismu” autore nav pagaisynuojuse, par tū, saprūtams, sprīss skaiteituojs,” soka Ingrida.\nGruomotys attaiseišonys vokori paradzāti 8. martā Ingridys niulejā dzeivisvītā Īrejā i ari marta beiguos Rēzeknē, iz kuru byus gaideiti vysi interesenti.\n“Gruomotys izdūšonys ceļš beja navīgls – sponsori, konkursi i tamleidzeigai, vyss beidzēs dreižuok kai autore izdūmuoja, bet gruomotai beja juoizīt taišni itymā laikā, kab paspātu pasaceit paļdis munim vystyvuokajim – eipaši munai pyrmajai vyslaiku kritikei – mamai. Jei sagaideja itū gruomateņu!” stuosta Ingrida.\nGruomotu izdavuse managramata.lv, par kū autore eipaši pasasoka Aijai.\nLatgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse treis dzejūļu kruojumus “Vīgla byušonys ironeja” (2000) i “Izdadzynuota sirds” (2001) i “Boltais šokolads” (2012). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: “Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”


Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj video dzīsmei “Krēslas bērni” - lakuga.lv\nMārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj video dzīsmei “Krēslas bērni”\nTemys: "Piparmētra", Krēslas bērni, Roksts, video\nMārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj nūsavērt video dzīsmei “Krēslas bērni”.\nDzīsmis muzykys autoris ir Lonija Kakeševa i Jana Dudare. Dzīsmis tekstam tyka izvālāts Raiņa dzejūļs. Īroksts radeits “Custom Rd” studejā Daugovpilī. Miksēja Ugis Vilcāns. Video autors ir Ivars Utināns (Daugovpiļs).\nĪlyukstis grupā “Piparmētra”, kas nu jau dorbojās vīnu godu, spielej Amanda Lapa (gitara, bolss), Megija Pabērza (bungys), Lonija Kakeševa (tausteni), Jana Dudare (bolss), Adelīna Olehniviča (bass), Elza Timšāne (gitara).\nTyvuokī koncerti grupai gaidomi 3. junī Daugovpilī i 4. junī Rundalē.


“Kolnasātā” atguodoj dzejnīku Pīteri Jurciņu - lakuga.lv\nTemys: Alda Briede, Anita Ludborža, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Pīters Jurciņš, Roksts\n17. decembrī literatam Pīteram Jurciņam palyktu 85. Policists ar dzejnīka dvēseli, tai varātu raksturuot Pīteri Jurciņu. Daudzu cylvāku atmiņā palics ar dzīsmi “Vuolyudzeite”, kurai sarakstejs i vuordus, i meļdeņu. Pīters Jurciņš leidzuos jau ari myužeibā aizguojušajam Andram Viejānam i Ontonam Kūkuojam ir dzejnīks, kurū zyna na tik Latgolā, nu vysā Latvejā. Sovuos atmiņuos par Pīteri doluos Nautrānu vydsškolys direktore Anita Ludborža i Latvejis Radejis producente Alda Briede.\nTaipat raidejums viestej par jaunumim latgalīšu literaturā – latgaliski izdūta Kārļa Skalbis puorsoka “Kačeiša patmalis”. Sovu rūku pi gruomotys izdūšonys dalykuse ilggadeja žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore Maruta Latkovska, ilustracejis veiduojuse muokslineica Ieva Jurjāne.


Vysim tik vīna vosora. Deļ vysu i vysa - lakuga.lv\nTemys: Edgars Blinovs, latgaliski, Roksts, Vietējā Latgales Avīze, Vīna vosora deļ vysu\nIz prīšku Latgalīšu Kulturys gazeta raudzeis vaira sasadorbuot ar regionalajim drukavuotajim medejim. Pīduovojom pyrmū sūli sadarbeibā ar „Vītejū Latgolys Aveizi” – LaKuGys rokstus byus vareiba skaiteit drukavuotā veidā, bet Vītejuos roksti byus skaitomi ari LaKuGys slejuos. Itymā reizē Skaidreite Svikša par kinys „Vīna vosora deļ vysu” izjimšonu.\n„Mes dūmojam, ka myusu dorbi ir viņ laseite okeanā, nu bez ituos laseitis okeans byutu mozuoks” – ar itim Muotis Terezis vuordim gribīs suokt nalelu stuosteņu par kaidu vēļ svīžu, nu vysleidza jau goruzainu i apsveicamu entuziastu grupys īceri, kas aplīcynoj jūs grybu paruodeit cytim kū vaira par acimradzamū, kasdīnišķū i nūvērtēt eistyni vierteigū, i iz myusim īrostū, latgaliski tyvū pasaviert ari nu cytim skotupunktim. I tys nikas, ka tei byus viņ laseite lelajā kinu okeanā, nu tei byus latgaliski nu idejis da kinai, i ar tū gon Latgola, gon leluais kinu pasauļs klius, koč ari viņ drupeit, nu saturiski dziļuoki.\nPošuos maja beiguos Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta Runču sātā veiksmeigi aizasuokuse jaunuokuos latgalīšu kinys „Vīna vosora deļ vysu” fiļmiešona. Kinys taiseituoji – Latgolys entuziastu grupa – aicynoj Latgolys izjiemiejus, pošvaļdeibys i vysus cytus interesentus napalikt vīnaldzeigim i atbaļsteit itū vierīneigū projektu. „Kurīs gon cyta, ka na mes – kurī asam ite, dzeivojam sovu dzeivi i taisam itū vītu taidu, kaida tei ri, tū pastuosteis cytim lobuok par myusim? Vosora var byut sprosta – saulaina, bezryupeiga. Nu var byut ari cytaida… dažaidu nūtikšonu pīpiļdeita, virdūša, darbeiga i pīmiņā palīkūša, viestureē, taida, kurymā koč kas rūnās,” soka itī izjiemeigī latgalīši.\nSuokta jaunuos latgalīšu kinys „Vīna vosora deļ vysu” izjimšona\nPyrmūs sūļus kadru skotā iz pīsapiļdeišonys pusi spāruse ideji izjimt myusdīnu dramu par Latgolu. Nu tuos sižeta aproksta kliust skaidrs, ka atstotā Latgolys lauku sādžā rit ruodīs vīnmuļa dzeive ar nabeidzamim kasdīnys dorbim. Ar babu i dzedu dzeivoj jūs unuceite, kurei ir kai saulis spaiteņš darbeiguos, nu dzeivis nūgurušuos sīvītis i gluozeitis drauga izbejušuo muokslenīka dzeivē. Dāls ar vadaklu atsagrīž nu dorba uorzemēs i vīnmuļajā dzeivē īīt na viņ aizguojeibys jiutys… Vysutycamuok, ka kinys topšonys procesā īsaisteitajim itei vosora byus tikpoš naaizmierstoma kai tuos varūnim.\nVīna vosora dorba grupai…\nPlanavuots, ka fiļmiešona byus vysu vosoru, kotru nedelis golu. „Itei vosora myusim kotram byus korsta, eipaša, vīna iz vysu,” soka kinys režisords i projekta idejis autors Edgars Blinovs, ari kinys „Latgolys laikadečs” (2011) režisords.\nJaunuos kinys nūsaukums ari asūt Edgara izdūmuots, grybūt akcentēt laika nūzeimeibu, ītvarūt tū vīnys vosorys nūtikšonu vārputā i scenareja pamatā jamūt lauku vidi, cylvākus, latgalīšu volūdu, laikmeteigumu problematismā. Jis gribieja, kab tei byutu drama ar konkretim risynuojumim, pīduovuojumim, rūsynojūt skateituojus iz puordūmom. Pošureiz vyss nūteik piec plana: izvālātuo dorba grupa i atlaseitī akteri ir disciplināti, punktuali i ar nūpītnu attīksmi pret doromū dorbu.\nScenareja pyrmuo autore beja Ingrīda Arcihoviča, Ilze Sperga padareja tuo recenzeja, pie tuos Ineta Atpile-Jugane iztaiseja lobuojumus, puortaiseja i papyldynuoja scenareju i ar rezultatu režisors ir apmīrynuots, radzūt, kai vyss vizualizejuos, aprisis giust ari kinys kūpskots, tyvynojūtīs suoku īcerei. Vēļ kinys izjimšonys grupā ir: Kristaps Višs (dekorators), Edgars Pavlovskis (fotografs, dizainers), Sandija Sarkane (kostīmmuokslineica, grymātuoja), Inese Dundure (muokslineica), Guntis Rasims i kapela „Vīteri” (muzyka), operatori Artis Vītols, Sergejs Čakāns, Vitālijs Dudarenoks, scenaristis Ineta Atpile-Jugane i Ingrīda Arcihoviča, sabīdryskūs attīceibu specialiste Laura Sondore.\nKinys izjimšonys vīta asūt nūsavierta jau seņuok, pat pyrma īprīškejuos kinys topšonys, gastejūt pi drauga babys, kurei tī dzeivuojuse. Sāta asūt ideala vīta – ar latgaliskuo sadzeivis līcinīkim – kuormim, ar šmuku dobu. Vysuidealuokais asūt tys, ka piec kotrys filmiešnys nav juonūjam dekoracejis, jo sātā nivīns nadzeivoj, tū tik pīsaver daruga krysttāvs Jurs Runčs. Gondreiž vysys kinys epizodis planavuots fiļmēt taišni ite, viņ pādejuo epizode kab palīk nūslāpums. Planavuots īmyužynuots ari Juoņa dīnys svieteišonu, sīna tolku, zapts vuoreišonu i daudzys cytys padareišonys.\nRunojūt par kinys tehniskū pusi, Edgars prīcojās par sadarbeibu ar Latgolys Regionaluos televizejis puišim, taišni jūs urdeišona pamudynuojuse izsuokt jaunu projektu. Edgars atsazeist: „Jī mani īsaisteja Latgolys entuziastu grupā. Niu vysi taisejom klipu Sovvaļnīka dzīsmei. Ideju daudzi, nu vysam sovs laiks, kab tik nazyud gribiešona. Tāņ laiks taiseit itū izsuoktū kinu.”\n… i vīna vosora kinys varūnim.\nTai kai jaunuo kina byus kai myusdīnu Latgolys nūtikšonu i realeju spīgeļs, tod, eistynojūt itū projektu, teik popularizāta Latgolys kulturvide, tradicejis i latgalīšu volūda vītejā, nacionalā i starptautiskā leiminī, teik pīvārsta viereiba asūšai situacejai Latgolā gon dokumentejūt tū, gon pīduovojūt sovu viertejumu vysā, kas nūteik itūšaļt tipiskā latgalīšu sātā, saimē, situacejos.\nEdgars pauž cereibu, ka tiks rasti rysynuojumi, kab maineiti kinys izjimšonys laikus, jo vysi akteri ir aizjimti, daudzi ir kulturys darbinīku, daži pat brauc nu Reigys i Daugovpiļs. Akteru atlasei dasasaciejuši 58 ļauds, kotrs gribiejs paraudzeit sevi, pīpiļdeit vosoru, nu rezultatā – par golvonūs lūmu atveiduotuojim izvālātys gon Latgolā pazeistami ļauds, gon dūta īspieja ari jaunajim talantim. Īprīšk ir fiļmiejušīs: Ilmārs Dreļs i Aleksandrs Lubāns (obeji „Latgolys laikadečī”), Andris Rudzinskis („Cylvāka bārnā”). Golvonuos lūmys atveiduotuoju Dailu Ekimāni (kinā Muore Meirāne) režisors „atrods” pots, jo atlasē itai lūma pīmāruotu kandidaturu nabeja (tykuse maklātasīvīte ar dziļom, nu drupeit skumom acim). Ari golvonuos veirīšu lūmys atveiduotuojs Ilmārs Dreļs (kinā Vikters Meirāns) izvālāts īprīškejuos pīredzis deļ, jo laiks moksoj naudu, nu dorbs ar īsuocejim, pi tuo golvonajā lūmā byutu laikītiļpeigs (rakstureiguokuo klaida vysim īsuocejim asūt vieršonuos kamerā i itūs baiļu puorvariešonys ilgs process). Vēļ lūmuos īsajuss: Gunta Sidorova, Olga Jermakova, Līna Zaharāne, Terēzija Ladusāne, Santa Seržante, Artūrs Butkevičs, Māra Pastare, Uldis Lupiks, Valentīna Oborenko-Urtāne, Diāna Bernāne.\nDaila jau piec pyrmuos filmiešonuos asūt pascejuse, ka nūteikti scenarejā juopadūmoj par pozitivisma notu, jei nagryb, kab Latgola tyktu ruodeita depresiva, propuluse i nabadzeiga, bet gon juoruoda, ka Latgolā teik izmontuota Eiropys fondu nauda, ka Latgola atsateista i cylvāki ite pasaryupej gon par sevi, gon cytim. „Prūtama līta, raudzeisim, nu bez negacejom navar iztikt, jo tod zuss tycameibys moments. Daudzi kas ir dzeivis dale, cyta līta ir tū nūglobuot zamtekstā, ruodeit pavuicūšā, analitiskā gaismā,” soka Edgars i sūlej, ka nūtikšonys i personaži byušūt koloriti i īsaisteiti interesantuos situacejuos.\n„Juocar, ka itei kina liks kotram aizadūmuot par sovu vītu Latgolā, par īspieju byut nūdereigam sovai zemei, regionam, piļsātai, napalikt vīnaldzeigam iz apleicīni, nūteikūšū, vīnkuorši byut, meiļuot, paleidzēt sev tyvajim,” soka Edgars. Myusim Latgola ir juopopularizej, i kinā tys tiks dareits ar tradiceju paruodeišonu (pīmāram, ols dareišonu, kurai tiks pīaicynuots meistars, kab procesa nūrise byutu piec īspiejis realistiskuoka), ar volūdys skaneigumu, ar muzyku. Vuordu sokūt – ar tū latgaliskū, kas ir myusu lapnums.\nAtlīk nūvēlēt lobvieleigus laikapstuokļus, pakļuoveigu režimu dorbūs, vaira atsauceigu sponsoru i tū, kab eistynojās īcere – 2013. goda majā kinu pīduovuot skateituoju viertejumam.\nSkaidrīte Svikša, „Vietējā Latgales avīze”\nLatgolys Regionaluos televizejis sižets par kinu “Vīna vosora deļ vysu”


Pro Hereditate Catholica - St. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — IV Revoluciju un porvērtejumu laiki; V Kristus Bazneica modernō pasauļa viļņūs\nIV Revoluciju un porvērtejumu laiki\n49. 19. un 20. godu symtu pamatōti mādz pīskaiteit pi Ielu apvārsumu un radikalu pōrvērtējumu laikim Bazneicas un vysas ciļvēces vēsturē. Šudiņ Kristus Bazneica, taipat kai sovūs pyrmsōkumūs, stōv bezticeigūs cylvāku masai pretim. jōs mōceiba par aizkopa dzeivi atrūn samārā vōju interesi myusdīnu cylvākūs, kuru dūmas un ceņtīni saistōs gondreiž vīneigi ar dzeivi un nūtykumim uz šōs myusu planētas. Šō pasauļa pōrejūšōs vērteibas ir īslāgušas myusdīnu cylvāka goru laika un telpas sprūstā, pajamūt jō interesi un ryupes par namērsteibu. Pēc baigōs Franču revolucijas ir nūtykušas vairōkas cyta veida revolucijas, prūti: socialō, politiskō, industrialō un beidzūt zynōtniskō revolucija. Ik kotra nu tom ir nūmatuse izaicynōjuma cymdu Kristus Bazneicai — Dīva un dabasu pōrstōvei vērs zemes. Ir tykuse apstreidāta pat Bazneicas pastōvēšonas pamatōteiba un napīcīšameiba. Bazneicas vēsture nu franču revolucijas leidz pat myusu dīnom ir napōrtraukta divkauja storp Bazneicas sludynōtim principim un mynātūs revoluciju izklīgtim lozungim. Nu franču revolucijas laikim, tai saukto, „vidējō šķira“ (middle-class) Spānijā, Italijā, Vōcijā navarēja aizmērst mynātōs revolucijas laikā daudzynōtūs „breiveibas, vīnleidzeibas, brōleibas“ ideālus. Pēc franču republikāņu parauga ari jī gribēja redzēt pi sevis jūs pošu veidōtū vaļdeibu. Daudzi nu šōs „vidējos šķiras“ pōrstōvim īneida Bazneicu kai vydslaiku nūspīsteibas un mōnticeibas symbolu. Liberali (tai jī poši sevi sauce), nōkdami pi varas, arvīn ceņtēs izdūt kristīteibai naideigus lykumus, lai tū iznycynōtu. Jī tū darēja „progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs“ vōrdā.\n50. Pagōnisma atjaunōšona un ceiņa pret tū\nPēc Napoleona sakaušonas īsasōce pogōnisma apkarāšona un kristeigōs civilizacijōs atjaunōšona. Četri „lelī“ (Krīvijas cars, Anglijas, Austrijas un Pryusijas vaļdinīki) tū uzticēja katōļu Bazneicai pāvesta Pija VII personā. Tys nabeja nikaids vīglais uzdavums, dažu nalabvēleigu politiskūs apstōkļu dēļ. Pīmāram, īri, kas atsaroda zam angļu vērskuņdzeibas un pūli, kuru vaļstiskū naatkareibu beja iznycynōjuši krīvu cari — radeja gryuteibas eisti kristeigōs civilizacijas atjaunōšonas dorbā. Byudami apspīsti, jī dumpūjōs pret apspīdējim un praseja breiveibu. Ari Italijā liberali gribēja apvīnōt vysu Italiju, tōpēc Italijas zīmeļūs tī pretējōs Austrijas vērskuņdzeibai, dīnvydūs tī beja pret Sicilijas kēneņu. Ari Bazneicas vaļstī jī musynōja tōs īdzeivōtōjus pret pāvesta laiceigū varu. Pāvesta dūma tūmār beja, ka Bazneicas vaļsts naatkareiba ir vajadzeiga, lai Bazneica breivi varātu turpynōt sovu misiju resp. ticeibas izplateišonu un tōs saglobōšonu.\n51. Intelektualūs uzskoti un Bazneica\nRodōs daži intelektuali ari nu katōļu apryndom, kuru uzskoti par vaļsti un cytim vaicā jumim naatroda pīkrisšonu vodūšajūs katōļu Bazneicas slāņūs. Pi taidim pīdarēja: Francijā Felicits Lamenē (Felicite de Lamenais: 1782 — 1854). Jys beja par Bazneicas atdaleišonu nu vaļsts. Storp cytu jys uzsvēre, ka nōkūtne pīdar demokrātijai un ka Bazneica, byudama kēneņa apkampīnūs, var krist kūpā ar kēneņu. Daudzi katōļu teologi apstreidēja jō filosofiju. Leidzeigi Lamenē dūmōja ari slovonais advokāts Henriks Lakorders (Henri Lacordaire: 1802 — 1861) un grafs Kārlis Montalembers (Charles Montalembert: 1810 — 1870). Šys pādejais beja par breivom katōļu školom un par breivu Bazneicu breivā vaļstī. Vōcijā Jōņs Jezups Dolingers (Dollinger: 1799 — 1890), naatlaideigs ceineitōjs pret Prūsijas luteraniskim kēnenim, kuri ceņtēs nūslāpēt katōlicismu sovōs dominijōs, pīpraseja akadēmisku breiveibu vōcu katōļu zynōtnīkim, beja pret pōrmēreigu cenzuru, pret Romas spīdīņu pīsaturēt vīneigi pi tomisma teologijas un filosofijas studijōs, beja ari par lelōku vēstures un lingvistikas pīlītōšonu Svātūs Rokstu pēteišonā. Anglijā katōlim beja izcyls zynōtnīks — konvertits Jōņs Henrichs Ņumans (John Flenry Newmaņ 1801 — 1890). Ari jam beja jāatsauc daži jō īrūsynojumi par demokrātiju. Jys tūmār palyka uzticeigs katōļu Bazneicai, pa tū laiku, kod Lamanē un cyti izastōja nu katōļu Bazneicas.\n52. Industrialōs revolucijas sekas\n19. godu symtā, sakarā ar tvaika pīlītōšonu fabrikās un mašynōs, bogōteibas sasakrōja nadaudzu rūkōs, reizē ar tū ari strōdnīku masas nūkliva piļneigā atkareibā nu mašynu īpašnīkim un atsaroda naciļvēceigūs dorba apstōkļūs. Nabeja nikaidu ryupu par dorba ļaudim. Tū izmontōja ebreju vidējos šķiras teoretiks Kārlis Markss (Marx: 1818 — 1883), kurs, kūpā ar Fridrichu Engelsu (1820. — 1895.) Komunistu manifestā (1848. g.) aicynōja vysa pasauļa dorba ļaudis (proletarīšus) apsavīnōt un pōrjimt sovās rūkōs mašynas un fabrikas. Byudams bezdīvs (ateists), jys apgolvōja, ka religija, seviški kristticeiba, asūt tautas opijs. Šaidā sakareibā Bazneica zaudēja pīkritējus strōdnīku un socialistu apryndōs. Goreidznīceiba, kas beja nōkuse golvonūkōrt nu laucinīku vides, beja nalabvēleigi nūskaņota pret fabrikom vyspōri. Fabriku strōdnīki, atstōti bez pīnōceigas goreigōs apryupes, arvīn vairōk atsatōlynōja nu Bazneicas. Mozlītlobōk beja šamā ziņā Vocijā, Anglijā un Zīmeļamerikas Savīnōtajōs Vaļstīs. — Tikai 19. godu symta padeja catūrksnī Bazneica pacele sovu bolsu par strōdnīku stōvūkļa lobošonu.\n53. Bazneicas ceiņa pret jaunpogōnismu\nPāvests Pijs IX ar sovu encikliku Quanta Cura un ar tai pīvīnōtū Syllabus Errorum, pīsaceja karu jaunpogōnismam. Jys nūsūdēja liberāļu ceņtīņus, kaidus tī maskēja zam „progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs“ sauklim. Bet kai tys vīnmār ir bejis, ari šūreiz, daži nu katōlim nabeja vīnaidos dūmōs ar pāvestu par „progresu, liberalismu modernū civilizaciju“. Seviški tys tai beja Zīmeļamerikas Savīnōtajōs Vaļstīs un Anglijā. Sylabusā uzskaiteitī moldi tyka svīneigi nūsūdeiti I Vatikana koncilā. Nasaverūt uz tū, šudiņ ar tim nu jauna sōc teiksmynotls daži nu myusdmu modernim laiceigajim katōlim, ar liberalim teologim prīkšgolā. Mynātī moldi, kai zam palnim nūslāptō guņs, ilgus godus kvālōja koleidz sagaidēja labvēleigus apstōkļus, kaidus (pats tū nagrybūt) beja sagōdōjis II Vatikana koncils. Zam palnim nūslāptōs ūgles šūdiņ ir ļaundabeigō veidā uzlīsmōjušas daudzu pōrsteidzeigu pōrmaiņu un patvareigu jaunynōjumu aktivitātēs, kas ir īnasušas Ielu sajukumu un apmulsumu vysā Bazneicas un katōļticeigūs dzeivē.\nV Kristus Bazneica modernō pasauļa viļņūs\n54. Antiklerikali Italijā\nKod pijemontīši ījeme Romu (1870. g.) un vysu Bazneicas vaļsti, pāvests Pijs IX kliva „Vatikana cītumnīks“. Jys naatzyna Italijas jaunu vaļdeibu, aizlīdze katōlim organizēt politiskos partijas. Sasadorbōšonas tryukums ar Italijas kēneņvaļsti deve jaunu īmesli liberalim naideigi nūsastōt pret goreidznīceibu un religiju. Progresa, liberalismā un modernōs civilizacijas vōrdā Italijas antiklerikali konfiscēja bazneicas īpašumus un pamudynōja piļsātas pošvaļdeibas atceļt religijas stuņdes školōs un nūsacēja, ka prīsteru dorba laukam jōbyut vīneigi bazneicā un zakristejā. Bet Musolini nōkšona pi varas dareja golu progresam, liberalismam un modernai civilizacijai Italijā. Politiskus apsvārumu dēļ Musolini nūslēdze konkordatu ar Vatikanu, atzeistūt bazneicas vaļsti miniatūrā (Vatikana vaļsts). Ari pyrms konkordata nūslēgšonas pāvestu īspaids un autoritate beja sōkuši arvīn vairōk pīaugt pasauļa acīs. Jau Leons XIII, Pijs X un Benedikts XV, naatsasaceidami nu tīseibom uz bazneicas vaļsti, beja klivuši par vysa katōliskā pasauļa goreigim vodūnim. Jī meklēja leidzekļus, kai Bazneicu pīmārōt situācijai, kaidu beja radejuši progress, liberalisms un modernō civilizacijā.\n55. Antiklerikali Francijā\nAr arciveiskupa Džordža Darboya (Georges Darboy) nūgalynōšonu (1871. g.), Bazneicai Francijā īsasōce mūcekļu ceļš. Pusgodu symta Bazneicu Francijā spydzynōja antiklerikalu liberāļu vaļdeiba. Ferija lykums (1879 — 1886. g.) slēdze vysus religiozūs ordeņus Francijā, atjēme katōļu školom atbolstu. Ar 1886. godu par mōceibas spākim školōs varēja byut vīneigi laiceigī. Ticeibas stuņdes tyka aizlīgtas. Katōļu slimneicas, patversmes, pat kopsātas tyka konfiscētas. Taida vaļdeibas reiceiba kaitynōja ticeigūs, jī īneida antireligiozū vaļdeibu. Pāvesta Leona XIII mēginōjums samīrynōt, izarōdeja nasekmeigs. 1904. godā Justyns Kombes (Combes, eksseminarists, masons) varēja līleitīs, ka asūt Franciju atbreivōjis nu 13 904 katōļu školom. 1905. godā franču vaļdeiba pōrtrauce sakarus ar Vatikānu. Pāvests Pijs X atdeve vysas bazneicas ceļtnes antiklerikalajai franču vaļdeibai. Pyrmajā pasauļa karā, ceineidamīs par 3. republiku, franču armijā kryta 5 800 katōļu prīsteru (nu kupejā 45 000 skaita). Sakarā ar tū Bazneicas stōvūklis kliva lobōks, antiklerikalō vaļdeiba mainēja sovu stōju. Ari jei Bazneicu beja vojōjuse progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs vōrdā.\n56. Katōļu Bazneica Bismarka laikūs Vōcijā\nOtona Bismarka (Otto von Bismark) laikā (1871. un turpm.) katōļu Bazneica vairōk cīte nu Ielā pryušu protestantu antikatōlicisma nakai nu antiklerikalim liberalim. Falka lykums (1872. g.) un cyti nokušūs godu lykumi beja eisti kareiveigs mēginōjums piļneigi pakļaut katōļu Bazneicu vōcu vaļsts varai. Bet te Bazneicai par lobu nōce kaids īpatnējs apstōklis, prūti: industrialōs atteisteibas radeitō proletarīšu naapmīrynōteiba. Bismarka bailes nu pogōniskō socialismā beja lelōkas par jō naidu pret katōļu Bazneicu. Šaidā sakareibā jys bīži gōja kūpā ar labi nūorganizētū Katōļu Centra partiju, kura nabeja vīnaļdzeiga par strōdnīku liktini. Tyka izdūti atteiceigi lykumi strōdnīku lobā. Ar tū strōdnīku masa tyka glōbta nu socialismā. Bismarks pat ar pāvestu mēginōja byut draugus. 1885. godā jys pāvestu Leonu XIII beja aicynōjis uzajimt starpnīka lūmu Vōcijas streidūs ar Spāniju par Karolinu solom. Pāvests sovukōrt pīškeire Bismarkam augstōku gūda atzeimi — Kristus Ordeni. Pi katōļu Bazneicas stōvūkļa uzalobošonas Vōcijā beja Iela lūma dinamiskai Katōļu Centra partijai. Ari pāvesta Leona XIII enciklika Rerum Novarum (1891. g.) beja skaidra kristīšu atbiļde uz ateistiskō socialisma un naatbiļdeigō ekonomiskō liberalismā radeitū ļaunumu. Rerum Novarum deve īrūsmi vālōkūs laiku pāvestu Pija XI, Jōņa XXIII un Pōvula VI socialom enciklikom.\n57. Zynōtniskō revolucija\nAri pret zynōtniskōs revolucijas pōrstōvim, kod tī skōre ticeibas patīseibas, Bazneica beja spīsta ījimt nūteiktu stōju. Šamā sakareibā ir jōmiņ Dovidu Štrausu (1808 — 1874) un Jozefu Ernestu Renanu (1823 — 1892), kuri nūlīdze Jezus Kristus dīviškumu. Adolfs Harnaks nūlīdze īspēju zynōt kū nūteiktu par vēsturyskū Jezu. Leidzeigus moldus paude ari Alfreds F. Loasi (Loisy : 1857—1940). Pāvests Pijs X enciklikā Pascendi nūsūdēja Loasi mōceibu, nūsaucūt tū par modernismu, un 1910. godā tyka īvasts zvārasts pret modernismu. Tys beja jōnūdūd vysim, kas ījēme kaidu atbiļdeigu omotu Bazneicā. Pāvestu styngrō stōja pret moldu izpaudumim sorgōja Bazneicai uztycātū ticeibas patīseibu. Dažim (ari modernim katōlim) šaida styngreiba napatyka. Jī tū uzskatēja par traucējumu teologijas un Svātūs Rokstu pētejumūs. Teik apsveikta pāvesta Jōņa XXIII „lūga atvēršona“, kas pareizā gaismā skateita varātu byut loba. Bet kas šudiņ tū naredz, ka tū patvaleigi izmontōj agresivī, Bazneicai un ticeibai naideigī, spāki. Pa „atvārtū lūgu“ šudiņ dīmžāl Bazneicā īplyust taidas parōdeibas kai „jaunō teologija“, kas nav nikas vairōk, kai dažaidu moldu savōrstejums. Kaids Bazneicas vēstures autors (Edw. Day, C.SS.R.), par šū „jaunū teologiju“ soka, ka tei eksplōdējuse kai bumba, kas bejuse aprokta, bet naizlōdāta, gaidejuse, kod kaids nauzmaneigs bārns, spālādamīs aizlīgtā zonā (losi: teologiskus pētejumu laukā — Š.), tū eksplōdēs. Šei eksplozeja šudiņ ir nūtykuse un prasejuse daudz uperu. Nōkūtnē uperu skaits ir paradzams vēļ lelōks. Moldi ir aptymsōjuši patīseibu, radejuši nauzticeibu ticeibas pīnōkumu laukā, samozynōjuši cylvākūs grāka apziņu. Taidā veidā ir īsastōjis nakts tymsums daudzu ticeigūs sirdīs un prōtūs.\nSt. Škutāns, M.I.C. „Katōļticeibas vēsture un katekisms“ — IV Revoluciju un porvērtejumu laiki; V Kristus Bazneica modernō pasauļa viļņūs


Arņs Slobožanins pīduovoj dzīsmi "Dusmys" - lakuga.lv\nTemys: Arņs Slonožanins, dusmys, Roksts\nParaleli muzykalajim dorbim ar grupu “Dabasu Durovys” muzikis Arņs Slobožanins turpynoj ari soloprojektu, publicejūt jau trešū solodzīsmi “Dusmys”.\n“Dusmis ir cīši švaka cylvāka emoceja, i tei ir skuoruse kotru nu myusim. Dzīsmis i emocejis atīt vysinteresantuokajuos šaļtīs. Par pīvadumu, itei dzīsme ir sacarāta paguojušuo goda rudinī, atsarūnūt pi mašynys ruļa i braucūt pa autobani Pūlejā,” par sovu dzīsmi stuosta Arņs Slobožanins.\nDzīsmis īroksts veikts skaņu īrokstu studejā “Bozova”, miksēja Armands Treilihs. Bungys īrokstā īspieliejs Deniss Smirnovs, sovpus basu, gitarys, tausteņus i bolsu īrakstiejs Arņs pots.


Rēzeknē arhivā apsaverama izstuode “Cilvēks ar Latgali sirdī” - lakuga.lv\nTemys: arhivs, izstuode, Rēzeknis zonalais vaļsts arhivs, Roksts\nLatvejis symtgadi gaidūt, Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalais vaļsts arhivs ir sagatavejs izstuodi “Cilvēks ar Latgali sirdī”, viestej informaceja Latvejis Nacionaluo arhiva sātyslopā.\nIzstuode simboliski atkluoj Latgolys vītejuo dzeivuotuoja – latgalīša – pasauļa redzīni, vierteibys, dorba mīlesteibu i ticeibu Dīvam. Izstuodis pamatdūma ir īpazeistynuot sovus apmaklātuojus ar lītom, objektim, materialajom i gareigajom i cytom vierteibom, ar kuruom Latgolys cylvāks pieckara kasdīnā sasatyka kotru dīnu.\nApjimtuo teritoreja ir bejušī Rēzeknis i Ludzys rajoni, nu apsavārtais laika pūsmys puorsvorā ir nu 20. godu symta 40. godim da 1990. godam, dūmūt ari nalelu prīškstotu par situaceju myusu dīnuos. Myusu dīnu attālus ir radejs Rēzeknis Tehnologeju akademejis video studejis golvonais specialists Māris Justs.\nIzstuode apsaverama Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalajā vaļsts arhivā, Duorzu īlā 7a, Rēzeknē, kotru dorba dīnu nu 8.30 da 16.30.


Juoņa Gleizda kruosu pasauļs - lakuga.lv\nJuoņa Gleizda kruosu pasauļs\n23. decembrī 13:00 iz fotografeju izstuodis “Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” atkluošonu aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102).\nSabīdreiba ir īpazynuse Latvejis foto legendys Juoņa Gleizda (1924-2010) malnboltuos fotografejis, itymā izstuodē teik prezentāts juo radūšais veikums kruosuos – sīvītis, zīdi, ainovys i klusuo doba – kruosainys fotografejis nu J.Gleizda personeiguo arhiva.\nIzstuode topuse, pasasokūt J. Gleizda dzeivisbīdris Annelis Gleizdys i Latgolys Fotografu bīdreibys veiksmeigai sadarbeibai.\nIzstuodis atkluošonys pasuocīnī paradzāts:\n– Juoņa Gleizda fototehnikys nūslāpumi – Latgolys Fotografu bīdreibys prīšksādātuoja Igora Pliča stuostejums par izciluo meistara pīlītuotajim fotografeji apstruodis pajiemīnim i jam pīlāguotajim instrumentim.\n– Sasatikšona ar Juoņa Gleizda dzeivisbīdri i pīminis sorguotuoju Anneli Gleizdu.\nIzstuode “Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” Latgolys Kulturviesturis muzejā byus apsaverama leidz jauna goda 18. janvaram.\nĪpazeisti Latgolys muokslinīkus izstuodē “Rudens 2018” 23/11/2018


Trešais pasauļa latgalīšu saliduojums veļteits bārnim - lakuga.lv\nTemys: AIja Mežale, bārni, Ingrīda Tārauda, latgalīšu saīts, škārsteiklys\nMaja izskaņā nūtiks Trešais pasauļa latgalīšu saliduojums virtualajā vidē. Itū reizi tymā eipaši aicynuoj pīsadaleit saimis ar bārnim.\nPasauļa latgalīšu saliduojums nūtiks 31. majā “Zoom” platformā 18.00 stuņdēs piec Latvejis laika. Iniciativys autoris ir Vuocejā dzeivojūšuo Aija Mežale i Īrejā dzeivojūšuo Ingrida Tārauda. Aijai ideja par uorzemēs dzeivojūšūs latgalīšu sasatikšonom škārsteiklā rodusēs jau pyrma vairuokim godim, tok eistynuot tū saguojs tikai niu.\n“Latgolys nuokūtne ir bārni, ar kurim muotis i tāvi runoj latgaliski, vuica latgaliskuos tradicejis. Taidu ir gona, bet na daudz. Mes aicynojom iz Pasauļa latgalīšu saliduojumu bārnim, lai kūpā parunuotu par latgaliskuo montuojuma nūdūšonu sovam turpynuojumam, pamineitu meiklis, padzīduotu dzīsmis, parunuotu par kasdīnu – kai bārnim izadūd latgaliskais,” par gaidomū pasuokumu soka organizatoris.\nSaimis, kurys grib aktivi pīsadaleit sasatikšonā, aicynoj leidz 31. majam dasasaceit, aizpyldūt anketu ITE. Vāruot i tīšsaistē komentēt varēs ari pasuokuma lopā Facebook.\nOrganizatoris uzsver – lai pīsadaleitu nav obligati juomuok runuot latgaliski pošam, tikai juosaprūt saceitais.


Sovuma pajautys. Saruna ar dzejneicu Ingridu Tāraudu - lakuga.lv\nKarteņa: Karteņa: Ingridys Tāraudys personiskais arhivs\nTemys: Ingrita Tārauda, interveja, Īreja, latgalīšu literati, Sandra Ūdre\nRēzeknē najauši Ingridai Tāraudai izskrieju viersā, tei beja zeime, ka itai sarunai, cikom Ingrida dažys dīnys Latvejā, vajag nūtikt. Pavaicuot ir par kū – pārņ izguoja Ingridys pīktais dzejūļu kruojums “Pajautys”, nominaceja “Boņuka” bolvai, gaidomais pasuokums Īrejā. Par literarū procesu, pīdereibu Drycānim i Karlovys grafistei Īrejā.\nKai ītyki dzejnīku pulkā?\nJau školys laikā suoču raksteit paņteņus, naseņ atrodu tū kladi. Leimiņs – māja, kāja, gājām, stājām… Mama pat saceja naraksteit. Tai daudzi par sovu naudu gruomotys drukojūšī autori pi taida leimiņa ari palīk, nav izaugšonys. Bet piec laika mama jau beja pyrmuo klauseituoja – nu palosi prīškā. Ik piec laika paprosa, voi ir kas jauns pīsarakstejs. Ar juos svieteibu, ka tys jau tai kai varātu derēt ari cytim, aizsyuteju da izdevnīceibai. Juoņs Elksnis pyrmais ari munus dzejūļus publicēja.\nRēzeknis Augstškolā beja latgalīšu autoru pyrmuo saīšona, suocem ceineitīs par latgalīšu volūdu školā i īspiejom raksteit latgaliski, tī ideali vēļ ir nūsaturiejuši. Oskars Seiksts sagataveja “Pagraudu”, J. Elksnis jaunūs atbaļsteja, prūtams, jis tūlaik beja cyts. Cik es vēļ tī tūlaik saprotu nu dzejuošonys, bet jis vylka mani iz pyrmū gruomotu, tymā breidī maņ pošai suocēs īškejs klikškis iz tū. Izguoja muna “vīgla byušonys ironeja”.\nTūlaik mama maņ ari saceja, ka daudz laseituoju byus viņ tod, kod apdzīduošu dzimtineiti, Latgaleiti, sātu voi dobu. Varbyut iz vacumu tai gribiešu. Niule rokstu tai, kai manī ir. Lobuok lai iz dzejis pasuokumu atīt 10, bet tī, kas pa eistam losa dzeju. Reizem kaidā kompanejā paanalizejam dzeju. Dažs sauc par augstvierteigu dzejūli taidu, kurā autors piļneigi atsakluojs – kai pi veina gluozis. Bet nu plyku jiutu nikas nasaīt, vajadzeigi napīrostuoki vuordi, originalys metaforys. I navajag jaukt literaru atkluoteibu i personisku atkluoteibu.\nTovys dzejis liriskuo varūne ir breiva, reizem raganiska i grybūša sīvīte, kas nasabeist… Voi ari dzeivē tovs latgaliskums jiutās tradiceju naīrūbežuots?\nIt kai muote nikuo naaizlīdze, bet es vysod dareju pa sovam, tys skaituos “napareizi”. Īškā maņ ir ari iz bazneicu aizīt. Vysuos latgalīšu saimēs kai “pareizais” īaudzynuots, ka ir Dīvs, ka ir juoīt iz bazneicu, vajag tev voi navajag… Īrejā ar itū ir vīnkuoršuok, tī vysys bazneicu durovys vysu laiku vaļā. Tev sasagribēja īīt bazneicā, koč īmūt garom nu dorba, īej iz pīcom minutom, apsasiesti, pasalyudz voi vīnkuorši atsapyut. Vysim jau nimoz nav tuos vajadzeibys piec miša, bet cylvākam taipat ir īspieja pasalyugt bazneicā. Latvejā tai navar, ari munai dzymtajai Drycānu bazneicai durovys cīt, juoīt iz mišu.\nVēļ es latgaliskū izjiutu car kristeitajim i styprynuotajim vuordim. Kod beju mozeņa, maņ svinēja Annys dīnu – muns kristeitais vuords. Tūlaik vīneiguos zynomuos Annys maņ beja apleicīnis taņtis jau godūs. Tod runuojom, ka mamai kristeitais vuords ir Henovefa. Voi maņ teišom ir cyts vuords? Maņ paskaidruoja – “Ingrīda” pīraksteits cīma padūmē, “Anna” – bazneicys dokumentūs. Tai es feisbukā pīlyku kluot Annu – styprynuojumam. Radzu, ka cytys piec mane ari tai dora. Tūlaik pat prīcuojūs, ka nadabuoju vuordā “Marija”, tod es byutu Mare. Vysys Maris maņ apleik beja pamateigys – varēja īdzert, kai Nekrasova dzejūlī, skrīnūšu zyrgu apturēt. Pat krīvu Annuškys i Mašeņkys izaklausa cytuos intonacejuos – mīļuok i piec mozuoku meitiņu. Bet maņ apleik beja tikai stypruos latgalīšu babys Maris i Annys. Mani nūdarbynuoja vaicuojums, voi maņ ari par taidu juopalīk. Īstyprynuošonā tyku pi skaista i rata vuorda Magdalena, veiskups Zontaks tū izdareja.\nAr Jezupu Kindzuli (Čenču Jezupu), romana “Pīters Vylāns” autoru, asat dzymuši vīnā cīmā, voi naesi juo radineica? Drycānūs īsazeimej Latgolys izdevieju stafete (Manteifeļs → Luocs →Elksnis). Voi najiuti kū taidu rakstnīceibā?\nNā, radinīki ar Kindzuli mes naasam. Myusu sāta blokus juo sātai, partū ka tai zeme beja īdaleita. Par Apseitem sauce juo sātys vītu, patīseibā tī beja div sātys, vīnā dzeivuoja Čenču Mare, juo muosa. Agruok par taidu rakstnīku jau narunuoja, es leidu iz juo sātys akminim stuovēt. 11. klasē, iz pādejim Atmūdys godim, izzynuojom par jū. Nu Minsteris Alberts Spoģis atsyuteja pyrmuos gruomotys deļ bibliotekys – tys beja “Pīters Vylāns”. Gromota latgaliski! Fantastiska sajiuta, ka esi dzeivuojuse blokus taidam cylvākam. Školā suocem pieteit, vuokt materialus par Kindzuli, raksteju saceriejumus par juo romanu. Tūlaik, 1988. godā, staiguojom ar pīspraustim ausekleišim, anketuos pi nacionalitatis rakstejom “latgalietis”.\nNu sātys jau taipat navari aizīt. Lai kur mes byutu, mes taipat sirdī gribim atsagrīzt sātā. Latgola deļ mane palīk Latgola, Dricāni palīk Drycāni ari Īrejā. Bez jau pīmynātūs, komponists Ontons Matvejāns, muokslinīks Modests Līpenītis nu jaunuokuos paaudzis Raibīs, Aija Eriņa, kas jau myužeibā. Cikom školā vuiciejūs, tīpat dzievojom, pat nazynuoju, ka muns zeimiešonys školuotuojs Modests gleznoj. Tei ir vierteiba. Na jau vysi zeimiešonys školuotuoji gleznoj voi muzykys školuotuoji komponej. Ka suoc atguoduot, tod sasavuoc kūpā gona loba komanda. Agruok informaceja nabeja par jim vysim salykta vīnā “ustobā”. Vīnolga, kai saukt tū ustobu – par muzeju, nūvodpietnīceibys styureiti, cytaiž – taidai vajadzātu byut kotrā vītā, kur apsazynuot sovu pīdereibu itai “komandai”.\nEs jau pa itim godim Drycānim pasveša asmu palykuse, paceli nu 18 godu vacuma. Nūguoju iz Vacajim Strūžānim školā struoduot, vēļ Gaujīnā, Tyskuodūs, Ružinā pastruoduoju, tod iz Īreju puorsacieļu. Uogre pa vydu, niule otkon Īrejā. Tik viņ, ka periodiski atbrauc iz sātu i dreiž aizbrauc. Partū es Drycānim asmu sveša, bet maņ Drycāni nav sveši.\nKaiduos latvyskuos i latgaliskuos aktivitatēs esi īsasaistejuse Īrejā, kai veicās tevis vadeitajam latvīšu literatu klubeņam “Baltie vārti”?\nPar sovu publicitati ir juosaceina. Sevi ir juopīruoda, par sevi ir juopastuosta tai, lai publika atītu ari iz tovu nuokušū pasuokumu. 15. aprelī Dublinā, Latvejis viestnīceibā, nūtiks muns reikuotais dzejis i muokslys pasuokums “Satikšanās – teksti un līnijas”. Glezna i dzejūļs kūpā – varbyut koč kas leidzeigs kai beja Rēzeknē fotoizstuode Māram Justam i Inetai Atpilei-Juganei.\nKlubeņam asmu dabuojuse registracejis numeri, tys paredz, ka byus juoatsaskaita, kas padareits vītejā pošvaļdeibā. Pretim pīduovoj pīsadaleišonu kūpejuos organizaceju sasatikšonuos. Tei ir atpazeistameiba i publicitate īriskajā vidē. Nu Dublinys mums mozuok par stuņdi braukšona, izbraukuot var.\nBet laikam tū viņ maņ vajag. Kod Latvejā kaidu ideju pacēlem, lai jei cik troka, mes jū davedem da gola. Maņ tei saprasšona, ka rodušuos idejis ari ite juodaboj gotovys. Organizejūt pasuokumu, par tū, voi atīs treis, voi 10, voi 33, organizejūt golvu nalauzu, pasuokumam juonūteik. Te maņ puormat, ka ir juoparedz apmaklātuoju skaits, juoskaita nauda tī, kur finansiali nikas nav juoīgulda.\nNu laiku, kod jiemūs pa latvīšu školeņom, loba sadarbeiba izaveiduojuse ar Latvīšu volūdys agenturu. Jī pīduovuoja klubam organizēt literaru konkursu “Modinot pavasari” Īrejis diasporys bārnim. Tik viņ dorba – es sagataveju informaceju, agentura paleidz izplatēt i saryupej duovonys, žureju veidojam nu školeņu vadeituoju voi literatu Latvejā. Lai koč pīci bārni pīsadola, tys ir tuo vārts. Izreiz vaicuojumi – kaids byus školuotuoju īguļdejums, cik ilgs laiks školuotuojam papyldu vajadzeigs, paleidzūt bārnim sagataveit konkursa dorbus. Asmu struoduojuse trejuos diasporys školuos, kur divejuos beja pa 25, trešajā – 60 bārnu. Kaids laiks? Piļneigi vysim tok nav juopīsadola. Kas tī daudz juopaleidz? Tik daudz īsaceit bārnam, ka te varbyut vajadzātu cytu vuordu, te saikli pīlikt. Nikod naasmu itū laiku tai riekinuojuse. Laikam munim tautīšim nav taidys gribiešonys. Tod es doru vīna, maņ puormat demokratejis tryukumu.\nVarbyut tys īt nu tuo, kai te struodoj školuotuoji. Reiz iz īlys satyku dāla školuotuoju, gribieju apsavaicuot, kai jam īt školā. Maņ atbiļdeja, ka juopajam pi školys sekretaris zeimeite, kur raksteits juos telefona numers i laiki, kod vacuoki dreikst zvaneit.\nKaidys īspiejis latgalīšu tekstim ir tikt tulkuotim angliski?\nNiule Džeims Vilss (James Wills) tulkoj Raibuo tekstus. Tulkuotuojs uzrunuoja ari mani, voi es byušu ar mīru, ka dažus dzejūļus jis iztulkoj angliski. Kurs autors atsasaceis? Tod es suoču dūmuot, kai jis tiks golā ar “Pajautu” volūdu. Ituo kruojuma dzejūļūs es asmu drupeit vaira pīstruoduojuse pi latgaliskim vuordim. Pusgodu jemēs, beja atsyutejs 9 iztulkuotus dzejūļus ar komentarim i vaicuojumim, kū kas nūzeimoj. Vīnu dzejūli jis ir izsvīds, nateik golā. Poša saprūtu, ka vuordu “mīsts”, “apstuosme” vysys niansis navar paruodeit, angļu volūdā pretim ir tikai vīns konkrets vuords. Dabuoju komplimentu, ka asmu atvārta autore, ļaunu izareikuot ar sovim tekstim. Bet kai var naļaut? Gaideisim publicātus tulkuojumus.


Par dzeivi vīnsātuos /Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nTemys: dzeive, Roksts, vacūs gazetu viests, vīnsātys\nPar izīšonu nu cīmim vīnsātuos jau „Drywā” beja daudzi raksteits, bet ikdīniška dzeive spīž mani saceit vēļ naz’cik vuordu šimā lītā. Es dzeivoju draudzē, kur jau nava cīmu: vysi saiminīki dzeivoj vīnsātuos. Cyti pādejūs godūs atstuoja cīma dzeivi, bet var atrast ari taidus, kuri jau 14 godu dzeivoj vīnsātuos. Maņ beja izdeveiba runuot ar divejim saiminīkim, kuri jau 14 godu kai dzeivoj iz sova gabaleņa. Vīns nu tim Kl., kam zemis 9 desetinys, teice: „Mes asam 4 cylvāki: vaca muote un mes treis struodnīki. Koleidz dzeivojom cīmā, ikkotru pavasar maņ beja juobrauc iz Kuorsovu, ka nūpierkt maizis deļ puordzeivuošonys. Pyrmī 4 godi piec izadaleišonys maņ beja dīzgon gryuti, cikom puorcieļu sātu, īrikteju teirumus. Bet tagad varu pateikt Dīvam. Nagul’ maņ par veļti (kai tys beja cīmā) nivīns styureits zemis: vacuos ežys, kryumi, purini, kryušu pļovys – vysur aug, vyss īt lobumā, piec lobys īkūpšonys zeme suoka lobuok ražuot. Nasaskotūt iz naaugleigu godu, maizis, jo naatlīk puordūšonai, sev vysod pīteik.” Tuo pat cīma saiminīks Cd., kam ir 34 desetinys, tai sovys zemis viesturi izskaidruoja. Šam asūt tikai 3 struodnīki-cylvāki. Koleidz dzeivuojis cīmā, bejis vysaidi. „Eiši runojūt, es bods nabaudeju, bet monta ari naredzieju. CIkom struodnīkus apmoksuoji, pabauroji i apgierbi, moz i pašam atlyka. Teirumi beja vysā nūlīsuojuši, maiza auga vuoji. Pats struoduoju gryušuok na tagad, i tikkū varieju iztikt. Maizis gon napierku, bet puordūšonai ari naatlyka. Pyrmī godi piec izadaleišonys maņ beja pagryuti, bet tagad varu tik prīcuotīs. Caturpadsmyts gods kai atstuoju cīma dzeivi i jau šūgod ostoitu symtu īguļdeju bankā (pyrmūs godus daudz naudys vajadzieja, cikom puorsacieļu). Šitū puortyku i montu maņ deve tikai vīnsātys dzeive. Maņ ir vairuok lūpu (gūvu); lūpi māsloj munu teirumu, vairoj ražu. Es jau tagad vairs nazynu naaugleigu godu. Ikkotru godu puordūdu pulku svīsta, i tys monts maņ nuok kešā”.\nTai runoj vīnsietnīki, vīnkuorši, naizgleituoti latvīši, kuri jau nūdzeivuojuši vīnsātā 14 godus. Cīši nūžālojama līta, ka myusu zemnīki par daudzi turīs pi cīmim. Par vīnsātom vysaidi i sovaidi pruotoj, bet pa šai dīnai sied kūpā kai bezdeleigys zem vīna jumta. Vīns beistās, ka jū pīkruops pi zemis izdaleišonys, ka naleidza zemi izdaleis. Cyts pruotoj, ka vīnsātā var jū slapkauni nūmūceit, apzagt zagli. Tam otkon baile, ka nabyus kur lūpu ganeit, ka stryču napīsajemsi i t.t. Voi byutu daudzi gudruok, – atlikt breivu laiku, nūbraukt un apsavērt sovus pat bruoļus-latvīšus, kuri jau ilguokus godus dzeivoj vīnsātuos? Patīši, vārts byutu vītā tuo, ka streidētīs un lomuotīs! Ir tak jau vasalys draudzis Latvejā, kur ilguokus godus latvīši dzeivoj vīnsātuos. Pīmāram, Borkova, Varakļuoni, Bierži, Bolvi i cytys. Tur moz cīmu, lielums dzeivoj vīnsātuos. Labi zynomys maņ šituos draudzis. Naasu saticis nivīna zemnīka, kurs nūžāluotu, ka izguboja nu cīma vīnsātā. Ka pavaicuosi, voi viņš nagrybātu otkon grīztīs iz cīma dzeivi, atteic: kas jau reizi īsuocis ēst boltu maizi, tam piec sānoluoja malna garūzeņa par daudz ryugta. Kam pateik streidi, tīsys i nabadzeiba, tys viņ var mīļuot cīma dzeivi!\nOlūts: DRYWA. – Sanktpīterburga, 1912. g. 24. oktobrī. – Nr. 136. – 2. pl.


Leigū nakts Meža Trūpūs – Naktineica\nLeigū nakts Meža Trūpūs\nPeipinis vaiņukam, a meža zemneicys – mozajam Jureišam.\nPirmdiena, 30. jūnijs 2008 12:07\nIte var apsavērt trejdevenis Leigū nakts kartenis, kas taiseitys 22. i 23. junī Preiļu rajona Rībeņu nūvoda Meža Trūpūs.\nNazkodejai dūmubīdru i draugu kūpai, niu bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” ir tradiceja kasgods sasatikt iz kūpeigu leiguošonu 22. junī.\nKūpā leigojam vaira kai 10 godu nu vītys. Tei jau ir klasika – Leigū pi Mičuļa.\nVuords pa vuordam, a ziņa aizguoja tuoli. Beidzamūs godus pi gunkura nabeja, kur apsagrīzt, i nu reita pyunē iz sīna tryuka vītys guleišonai. Cyts cyta napazyna, te tik sasapazyna.\nCikom jau saiminīkam pīdzyma dāls i jis puors godu nareikuoja taida trikmīņa.\nJaunim jaunūs vaļa. Naleiguojs jau napaliksi!\nKa kuru godu nav saguojs nūbraukt iz kūpeigū leiguošonu, až gods saporceits.\nNiu jau ūtrū godu LgSC leigoj Bukmuižā. Itymā godā beja ari latgalīšu grupu koncerts i projekta “Latgolys jaunīši – Latgolys nuokūtne” nūslāgums. A piec koncerta na mozuok lobs koncerts bejs vysu nakti azara krostā – ar gitaru i bez juos.\nTai kai tikai agri nu reita piec puors nakšu rikteigys naguleišonys atbrauču nu Pīterburgys, ar nūžālu saprotu, ka da Bukmuižys nanūbraukšu. Navar sēst pi styuris, ka kotra acs iz sovu pusi ruoda. Cikom izagulieju, tik vīņ laika beja palics kai dabraukt iz leiguošonu Meža Trūpūs.\nParkū taišni 22. datumā, a na 21. voi 23. junī?\nPartū, kab 22. junī varātu nūleiguot ar draugim, a cytu nakti 23. junī varātu leiguot ar sovu saimi sātā.\nParosti saīt, ka 22. datumā izadzīdoj i izadoncoj tai, ka 23. labi ka saīt latvīšu tradicionalī gunkura padadzynuošonys svātki. Koč ir bejuši vysaidi gadīni – ari puorjuojīņs pa vysu Latgolu i taida īleiguošona, ka bolss pagaist i kuojis steivys.\nA vēļ vīns svareigs īmeslis – 22. junī NIKOD naleist. :o)\nI tys nav moz!\nAri itymā godā nabeja leita ni lasis. Beja kluss i mīreigs vokors, sylta nakts. Ūdu nabeja.\nNu reita lēce saule i atspeidēja gunkura gunīs, vyss vīnā vītā.\nTik nu augšys puori dabasim jau muove lels i malns padebess, kū saule lākdama nūkruosuoja ružovu, piečuok sorkonu i tod boltu.\nPa dīnu apsamuoce i pret vokoru jau pyute oss i solts viejs, leja leits osom puotogom – kaida tī vaira leiguošona. Taidi šašliku Juoni tik saīt.\nA kū es te daudz runuošu.\nPoši karteņuos varit apsavērt, kai beja.\nPrevious Previous post: Maņ kuojeņa pasleidēja jaunu meitu puļceņā\nNext Next post: Postpadomju transports


"Kolnasāta" 27. aprelī – gostūs Aivars Līpenīts - lakuga.lv\nTemys: Aivars Līpenīts, amaterteatri, Cukrasāta, Daugovpiļs, Daugovpiļs Muola muokslys centrs, etnografiskais ansamblis „Naktineica”, Guna Zvīdre, Ilze Sperga, Istra, Kolnasāta, latgaliski, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrs, Latgolys pūdnīku dīnys, Latvijas Radio, Leivuonu stykla muzejs, Ludza, Ludzys tautys noms, Marka Rotko muokslys centrs, Pilda, Pildys Tautys noms, Preiļi, Preiļu Kulturys noms, Roksts, Senioru daņču kolektivs "Atvosora", Stanislavs Viļums, Viktors Pankovs\nItūnedeļ „Kolnasātā” gostūs atguojs pasuokumu reikuotuojs i aktivs latgalīts Aivars Līpenīts.\nPar sevi jis pats soka – ”riezeknīts Reigā”. Sabīdreibā Aivars vaira ir zynoms kai koncertu i festivalu reikuotuojs, muzykantu i muzykys grupu menedžers, jis ir nūsadorbuojs ari ar marketingu. Itūvosor Reigā, Mežaparkā, gaidomais festivals ”Pestivals” ir aktualais juo projekts. Intervejā Aivars stuosta ar padareitū i nuokūtnīs īcerem, kai ari par kūpejū kulturys, muzykys i sabīdryskuos dzeivis situaceju Latgolā.\nReportažā izskaņ Gunys Zvīdris sagataveitais stuosts par teatra festivalu Ludzā – intervejis ar Pildys i Istrys tautys noma vadeituojim, kai ari pošim aktīrim.\nLudzys nūvoda Pildys Tautys nomā nūtykuse IV Ludzys nūvoda amaterteatru festivala skeču paruode „Smejīs vasals!”. Prīca, ka kotru godu pīaug kolektivu skaits, kas pīsadola itymā humora pylnajā pasocīnī. Itūgod tī bejuši jau deveni amaterteatri, kas īprīcynuoja skateituojus, sovus nūvodnīkus.\nIlze Sperga vuordineicā stuosta par pavasara pučem, kas kotru pavasari nacylai izaug kotrā gruova molā, tok kū kotrys gaida ar napacīteibu – lels voi mozs.\nIzaruod, ka zylajom vyzbuleitem ir vēļ cyts vuords – speidaceitis. Pučeitis, kam speid acs ar boltim zīdu videnim i putekšneicu buorkstim voi ari pošys vyzbuleitis kai zylys i skaidrys bārnu acs iz pārnejuo goda lopu i syunu.\nA pa slapņom pļovom i gruova molom saaug puryni rasnim kuotim i dzaltonim zīdim. Na veļti nūsaukums purynam ir veirīšu dzimtē. Ir pat teicīņs – puiss kai puryns. Taitod seviški izneseigs, lels i styprys. Skaistim byudim, vasals i prīceigs. Vēļ ir teicīņs – prīceigs kai puryns. I kai lai nasaprīcoj? Kuojis iudinī, golva korstajā pavasara saulē. Zīd i dzeivoj.\nItūnedeļ Daugovpilī tyka atkluots Marka Rotko centrs, kas ir nūzeimeigs nūtykums na viņ Latgolā, bet vysā Latvejā i īviereibu īgivs ari pasauļa mārūgā. Niu Latvejā kluotīnē ir apsaverami slavanuo muokslinīka dorbu originali, kū centram deponiejuši juo bārni. Centra apmaklātuoji var īsapazeit ar dažaidom laimeteiguos muokslys izstuodem i pīsadaleit centra organizātajūs kulturys dzeivis nūtykumūs.\n25 godu jubileju nūsviniejs Ludzys Tautys noma senioru daņču kolektivs “Atvosora”. Jūs reikuotuo jubilejis koncerta “Peirāgs ar ūdzeņu” ūdzeņa beja doncuotuoju savuoktūs receptu gruomotys “Doncuotuoju receptu būrtneica” prezentaceja. “Atvosorys” daņči „Ols lobs, gosti lobi”, „Zoļa„, i „Buobu daņcs” ir īgivuši atzineibu dažaidūs jaunradis konkursūs, niu juos doncoj ari cyti kolektivi Latvejā.\nNu 18. leidz 27. apreļam tyka svieteitys Latgolys pūdnīku dīnys. Latgolys Kulturviesturis muzejā nutyka teoretiskī lasejumi „Tautys lītiškuo muoksla myusu dīnuos”, Daugovpiļs Muola muokslys centrā tyka demonstrāta keramikys ryudeišonona rudzu myltu īraugā, beja atvārtūs durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos, tymā skaitā – dūbis tipa atkluotuos guņs keramikys cepļa atvieršona Viktora Pankova darbneicā, kai ari centralais nūtykums – „Latgolys pūdnīku dīnu 2013” keramikys cepļa kurynuošona i atvieršona Stanislava Viļuma darbneicā „Cukrasāta” Rēzeknis nūvoda Bekšūs.\nLeivuonu stykla muzejs ir puorsavuocs iz jaunom telpom Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā. Niu vīnā vītā var apsavērt kai Leivuonu styklu, tai viesturiskū ekspoziceju “Amatnīki Latgolā 19.-20. godu symtā”.\nPuorsavuokšonys laikā sapleisa septeni stykla trauki, tok ituos lauskys tyka puortaiseitys par suvenirim. Juocer – trauki pleist iz laimi i Leivuonu stykla muzejs ari iz prīšku byus golvonais nūvoda turisma objekts, kas kotram jau itūvosor ļaus atkluot daļu nu Latgolys viesturis.\n27. aprelī sovu 60 godu jubileju atzeimuoja vīns nu vacuokūs Latvejis etnografiskūs ansambļu „Naktineica”. Reizē ar jubileju ansamlis ir tics ari pi jauna muzykys albuma „Seju, veju, rallalā”, kas tyka īskandynuots Preiļu Kulturys nomā. “Naktineicys” sātyslopa ir apsaverama ite.\n„Kolnasātys” nūslāgumā klauseituojim ir īspieja nūsaklauseit dzīsmi „Kur tu augi skaista meita” nu jaunuo „Naktineicys” albuma „Seju, veju, rallalā”. Dzīsmis teicieja Eleonora Dolģe, īrokstu veics Edgars Skrāģis 2012. godā.\nAivara Līpenīša fotokarteņa nu privatuo arhiva.


“Sajūti Latgali”. Vītvuordi - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu volūda, Roksts, Sajūti Latgali, Studeja 3KM, vītvuordi\nRaidejums pietej Latgolys vītvuordus. Storpkaru laikā daudzi vītvuordi ir tykuši puorlatviskuoti. Ari padūmu laikūs turpynuojuos Latgolys vītvuordu krūpļuošona, itūreiz puorkrīvojūt. Raidejums pietej, kaida situaceja ir itūšaļt, uzklausa ekspertu redzīņus, uzrunoj cylvākus, kas ceinejās pret viesturiskū nataisneibu, i skaidroj, kaids varātu byut rysynuojums itai problemai.


Kolnasāta 24. septembrī - lakuga.lv\nTemys: Ervīns Gorelovs, Kolnasāta, LR1, Roksts\n“Kolnasātys” intervejā jauns i uzjiemeigs cylvāks nu Ludzys – Ervīns Gorelovs. Jam ruodīs, ka mes tik dūmojam, ka asam zaļuokuo vaļsts, nu nadoram nikuo, kab tys tai patīsai byutu. Ervīns Gorelovs vuicuos arhitekturu, doncoj i vuica latino dejis i kūpā ar dūmubīdrim veidoj vysaidus projektus, kurūs cylvākim atguodynoj par vidis aizsardzeibu, tymā skaitā – atkrytumu škiruošonu i plastmasa puorstruodi. Par Ludzu, Reigā dzeivojūt, nav aizmierss. Tei asūt vīta, par kurū jis ir atbiļdeigs. Projektā “Radām novadam” tī īreikuota laivu nūma, vēļ prīškā ir veikparks.\nKas nūtiks ar Kalkunu apryupis centru, kurū Lobkluojeibys ministreja īrūsynuojuse slēgt. Piec dzeivuotuoju i pošvaļdeibys puorstuovu ībiļdem, kai ari leluos rezonaņsis medejūs, lobkluojeibys ministrs Juoņs Reirs Latvejis Radejā izasacejs, ka tys tok varātu i nanūtikt. Tok – kaidi ir nūteikumi, kurī juoizpylda Kalkunim, kurūs dzeivoj bārni i pīaugušī ar smogim goreigim i funkcionalim trauciejumim, tys eistyn nav skaidrys, ari socialuos apryupis centrā “Latgale” nivīns vēļ nazyna, kas nūtiks.\nNu Vuordineicā pyrmais klauseituoju īsaceitais vuords – “koldre” aba “koldurs”. Par tū runoj Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs.


Vosorys pylnbrīda izstuodis Rotko centrā - lakuga.lv\nTemys: Bents Holšteins, Daina Dagnija, Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, izstuode, Kīpsolys keramika, Leonids Tugaļevs, Marija Maijere, muoksla, Roksts\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā var apsavērt 5 jaunys izstuodis, kas sasasauc kūpā ar dobys, muokslys i dzeivis brīdumu. Vosorys vydā, kod vysapleik radzams plaukums i pylnbrīds, Rotko muokslys centrs aicynoj īsapazeit ar jau atzeitu i nūbrīdušu muokslinīku dorbim: Dainys Dagnejis, Benta Holšteina (Dāneja), Leonida Tugaļeva, Marijis Maijeris (Vuoceja), Inesis Uobulenis, Skaidreitis Cihovskys, Violetys Juotnīcis, Izabellys Krollis, Kornēlejis Ūzulenis, Siļvejis Šmidkenys dorbim.\nIzstuode “Sievietes spēks un brīvība” īzeimej muokslineicys rodūšuos darbeibys byutiskuokūs pūsmus, paruodūt i agreimūs Dainys Dagnejis dorbus – Okinavys perioda kompozicejis – kruosainus, dzeiveigus i tymā pošā laikā simboliskus tālus, radzātus eipašajā Okinavys vidē, kas raksturoj muokslineicys gleznīceibu 60. godu beiguos i 70. godu suokuos, i muokslineicys jaunuokūs dorbus, kas ir sīvītis energejis, kosmosa spāka i pruota pylni. Vyss mejās, vynās, tīcuos, elpoj, jūņoj, trīcās, plyust i vyrmoj, atkluojūt muokslineicys energejis spāku. Dainys Dagnejis dorbi burtiski storoj, ļaunūt uzsmaideit i storuot.\nRotko muokslys centrā varēs apsavērt ari da šam vierīneiguokū dāņu muokslinīka Benta Holšteina dorbu izstuodi “Ferweh”, kurā muokslinīks puorsvorā attāloj dobu, īsadvesmojūt nu sovu daudzūs ceļuojumu i paruodūt sovu cīši personiskū dobys elementu interpretaceju. Muokslinīks napuortraukti eksperimentiejs ar jaunim materialim, i vīns nu juo nasanajim jaunatrodumim ir gleznīceibys apvīnuošona ar fotokarteņom iz alumineja.\nLeonids Tugaļevs ir Latvejis fotografejis vacmeistars, kura daiļradi raksturoj cylvāka kluotbyutne. Klasiskuo malnboltuo fotografeja uzrunuos skateituoju ar zynomu muokslinīku, rakstnīku i cytu kulturā labi zynomu cylvāku portretim. Izstuodē “Fotogrāfs” varēs īraudzeit, par pīmāru, Pīteri Martinsonu, Imantu Zīdūni, Juoni Pauļuku i cytus.\nMarijis Maijeris dorbu izstuode “Ziedēšanas laiks” apvīnoj maigū uguņuošonu nu naskaitamajim zīdu kruosu tūnim ar vairuokom foto kolažom i zeimiejumu serejom, kur radzamys abstraktys zīdu formys. Tok svareiguokais ir tys, ka vyss itys vīnreizeigums teik sintezāts sovpateigā muokslineicys redzīnī, kas parosti rauga attāluot urbanistiskus motivus, nu ite ar formom i kruosom ruoda dobu, kai ari tuos dabiskūs cyklu naatkuortojameibu. Laiks i telpa, kas ir muokslineicys daiļradis byutiskys temys, palīk radzami nu jauna.\n“Ķīpsalas keramika” – 20. godu symta ūtruos pusis latvīšu muokslys i kulturys fenomens, kas veiduojs vairuokys keramiku paaudzis i ļuovs nūsastyprynuot latvīšu tradicejom keramikā, kai ari tapt laikmeteigajai keramikai Latvejā. Tys ir tilts, kas savīnuoja tradicionalū i profesionalū keramiku, nu obeju pajemūt lobuokū, i tū tyltu cāluši cylvāki, muokslinīki. Izstuodē pīsadola Inese Uobuleņa, Skaidreite Cihovska, Violeta Juotnīce, Izabella Krolle, Kornēleja Ūzuleņa, Siļveja Šmidkena, kurys puorstuov i keramikys zalta laikmatu, i kurys vys vēļ struodoj Kīpsolys keramikys darbneicuos, kai ari reikoj izstuodis i pīsadola cytūs muokslys dzeivis pasuokumūs.\nDainys Dagnejis, Benta Holšteina i Kīpsolys keramiku izstuodis varēs apsavērt da 15. septembra, sovukuort Leonida Tugaleva i Marijis Maijeris izstuodis byus radzamys da 15. augusta.


Grupa "Galaktika" izdavuse sovu pyrmū albumu - lakuga.lv\nGrupa “Galaktika” izdavuse sovu pyrmū albumu\nTemys: Gailītis G, Galaktika, Normunds Zušs, Rāzna, Roksts\nSovu pyrmū albumu „Rāzna” ar vairuokom tautā jau pazeistamom dzīsmem izdavuse grupa „Galaktika” nu Rēzeknis.\nAlbumā īkļautys 13 grupys autordzīsmis, tūs vydā Latgolai veļteituos i klauseituojim jau zynomuos „Rāzna” i „Mans dzimtais novads”, kai ari latgaliskuo „Paleidzi Dīvs”. Muzykys diskam kluot dalykta gruomateņa ar dzīšmu vuordim i akordim, kab, kai soka poši grupys puiši „kurīs ir nūpercs disku, lai jis, atīmūt sātā, varātu pajemt gitaru i sadzīduot”. Albumā īkļauta ari latvyskuo „Laika prognoze reitdīnai” verseja, nu balūs i koncertūs Latgolys pusē īrosts teik dzīduots dzīsmis latgaliskais variants.\nGrupys „Galaktika” sastuovā dorbojās Normunds Zušs i Vitolds Gorņevs. Grupa ir ari ituo goda Latvejis šlageraptaujis uzvarātuoji i cīši sekmeigi pīsadalejuse šlageraptaujis paradā ari īprīškejūs godūs.\nAlbums īraksteits skonu īrokstu studejā „Z-TROJ SOUND RECORDING”, komponists, aranžātuojs i skonu režisors – Normunds Zušs, tehniskais atbolsts studejis dorbā – Sergejs Gurteņš. Albuma vizualais nūformiejums – foto Juoņs Litavnīks, dizains – Inese Skrapce. Izdeviejs i izplateituojs – muzykys kompaneja „Gailītis G”.\nAlbumu var nūpierkt izdevieja „Gailītis G” puordūšonys teiklā, taipat ari grupys „Galaktika” balūs i koncertūs – tī grupa eipaši sūla ari autografus.\nKartenis – albuma vizualais nūformiejums


Tautystārps Latgolā 21. godu symtā - lakuga.lv\nTautystārps Latgolā 21. godu symtā\n4 Decembris 2015\nTemys: Anete Karlsone, folklora, Roksts, tautys tārps, Zīmeļlatgolys tautys tārps\nRoksta autore: Dr.hist. Anete Karlsone, LU Latvejis viesturis instituta pietneica\nMyusu dīnuos dažaiduos nūtikšonuos, kas tīšā veidā ci pastarpynuotai saistomys ar tautys kulturys montuojumu, ir pīrosts redzēt ļauds, kas gierbušīs tautystārpūs. Kas ir tys apgierba gobolu kūpums, kuru “vīnkuoršais cylvāks” atpazeist kai “tautystārpu”? Daži saceis, ka tys ir senejais gūda tārps, kuru myusu senči ir volkuojuši īprīkšejuos paaudzēs. I jim daleji byus taisneiba. Bet tod iz reizis rūnās vaicuojums: parkū mes šudiņ gierbamīs senejūs apgierbūs? I te niu juosoka, ka itys apgierbs, kuru myusu dīnuos pījimts saukt par tautystārpu, ir tikai leidzeigs senejūs laiku realejom. Daudz kas itaida tārpa volkuošonā i ari izskotā ir byutiski mainejīs. Šudiņ tautystārps ir myusu kulturys montuojuma demonstraceja, kura lītuojuma situaceja vairumā gadīņu ir saisteita ar skotuvi (ci tai pīleidzynomu vītu) i leluoku ci mozuoku koncertdarbeibu. Bet kai tys vyss suocēs?\nIdeja par tū, ka vajadzeigs eipašs svātku tārps, ar kura paleidzeibu uzskotomi varātu paust etniskū pīdereibu aba pīdereibu nūteiktam kulturys montuojumam, daudzvīt Eiropā roduos 19. godu symta gaitā.  Tei sakņuojuos nacionaluo romantisma ideologejā i beja cīši saisteita ar tautiskos atmūdys viļni i nacionalūs kulturu kultiviešonu Eiropā piec Leluos franču buržuaziskuos revolucejis. Dažuos zemēs tys nūtyka jau 19. godu symta suokumā, bet cytur – tikai godu symta ūtrajā pusē ci beiguos. Latvīšu nacionaluo aba, kai tūlaik saceja, “tautys ancuka” izveide suocēs 19. godu symta 80. godūs. Suokūtnieji tys skuore tikai Krīvejis imperejis Vidzemis i Kūrzemis gubernis latvīšus, kuri pīsadaleja Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu svātkūs. Vitebskys gubernis aba, kai tūlaik saceja, Infļantejis latvīšim ituos idejis palyka aktualys drusku vāluok.\nLatvīšu iņteligencis aprynduos tūlaik, 19. godu symta nūgalē, pastuovēja vairuoki redzīni par tū, kaidam juoizaver eipašam latviskam svātku tārpam, ar kuru uzskotomai varātu paust sovu tautiskū pīdereibu. Puorsvorā beja uzskots, ka tam juobyut modernam tārpam ar latviskom īzeimem. Aizviņ vaira latvīšu suoce apsazynuot, ka vuords “latvīts” nav tikai zemnīku kuortys apzeimiejums. Suocūt ar trešajim Vyspuorejim latvīšu dzīšmu svātkim 1888. godā (kurūs jau pīsadaleja ari daži Latgolys aba Infļantejis latvīšu kori), pyrms kotrim svātkim tyka izveiduota eipaša Apgierbu komiseja, kura lēme par “tautys ancuku” izskotu, apstyprynuoja vālamūs tārpu zeimiejumus i tūs publicēja. Suokūtnieji itaidi tārpi beja īsaceiti tikai sīvītem, turkluot napastuovēja atškireibys dažaidu kulturviesturiskūs nūvodu vydā. Na tikai latvīšu apdzeivuotajuos teritorejuos, bet ari cytvīt Eiropā jaunveiduotūs nacionalūs tārpu rakstureiga eipašeiba beja tei, ka ar tūs paleidzeibu tautys iņteligencis puorstuovi, tārpu veiduotuoji, raudzeja vīnuot vīnai tautai pīdereigūs, nivelejūt regionaluos, kuortu i socialuos atškireibys. Tys beja kas piļneigi jauns, da tam nabejs, partū ka apgierbs, it seviški svātku tārps, da tam beja taišni itaida rakstura informacejis nesiejs.\nLeidz ar Latvejis Republikys izveiduošonu nacionaluo tārpa raksturā pasaruodeja jaunys īzeimis. 1926. godā pyrms 6. Vyspuorejim latvīšu dzīšmu svātkim muokslinīka Aņša Cīruļa zeimātajuos “dzīšmu svātku kostimu” skicēs pyrmū reizi tyka radeita nūvodu tārpu daudzveideiba. Dīvamžāļ itaidai daudzveideibai beja gadīņa raksturs i vysi kulturviesturiskī nūvodi natyka reprezentāti vīnleidz daudz. Nu 18 tārpu variantim tikai divi beja Latgolys sīvīšu tārpi i vīns Latgolys veirīša tārps. Tūreiz veiru tārpu varianti tyka pīduovuoti pyrmū reizi, bet tī kūpā beja tikai četri.\nByutisks pagrīzīņs kulturys montuojumu paruodūšuo tārpa izskotā suocēs ar 1931. godu. Gatavejūtīs 7. Vyspuorejim latvīšu dzīšmu svātkim, tyka nūlamts, ka par “tautys ancukim” atzeistami muzeju i cytuos kolekcejuos asūšūs senejūs gūda tārpu atdarynuojumi. Tūmār ite juojam vārā, ka muzeju kolekcejis veiduoja nu atseviškim prīkšmatim, kas vairumā gadīņu nabeja vīnys personys laikā volkuots pylns tārpa komplekts. Eksponati muzeja kolekcejā tyka dabuoti gon ar prīkšmata eipašnīku, gon kolekcionaru, gon etnografiskūs ekspediceju dalinīku storpnīceibu. Vīnuvīt nūguoja gon tūlaik vēļ nosuotys apgierba dalis, gon jau seņ vairs nanosuotys, taidys, kas tyka globuotys kai “vacūs laiku pīmiņa”, partū ka beja eipaši smolki rūkdorbi. Dažom itaidom apgierba daļom suokūtnejais tūs lītuojums vairs nabeja zynoms ci par tū beja sasaglobuojušs tikai aptuvanys atminis. Myusu dīnuos pīrostī tautystārpu koplekti ir pietnīku veiduotys tārpu rekonstrukcejis. Tūs izveidis pamatā ir lels i ryupeigs izpietis dorbs.\nTārpa praktiskuo lītuojuma vajadzeiba – tuo viļkšona dzīšmu svātkūs i cytūs pasuokumūs – praseja rekonstruēt pylnu tārpa komplektu ari tymūs gadīņūs, kod nabeja sasaglobuojušs vysys tārpa dalis. Itaidi pīmāri atrūnami vysūs Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodūs. Latgolā spylgtuokais pīmārs ir tai sauktais Abrenis boltais tārps. Jamūt vārā, ka vysys apgierba dalis nanūsavolkuoja vīnleidz mudri, tod tūs saglobuoteibys pakuope beja atškireiga. Jaku izskots mainejuos mudruok i beja vaira pakļauts mūdis praseibom. Jaka kai kermeņam vaira pīgulūšs apgierba gobols nūdyla mudruok. Bet lyndraki nūsavolkuoja lānuok. Partū ari muzeja kolekcejā tykuši vairuoki lyndraki ci tūs fragmenti, bet viests par tārpa boltū jaku sasaglobuojušs tikai atmiņu pīrokstūs. Ari cytu apleicīņu tārpi, tūs komplektacejis i volkuošonys kuorteiba rekonstruāta, gon izmontojūt muzeju kolekcejuos asūšūs prīkšmetu klāstu, gon etnografiskajuos ekspedicejuos pīraksteituos vacuokūs ļaužu atminis, gon cytus olūtus. Tūmār ite vysu laiku juopatur pruotā tys, ka itī tārpi paruoda myusu prīškstotus par tū, kaids varēja izavērt senejūs laiku apgierbs. Bet tuo lītuojuma situaceja myusu dīnuos prosa tam byut demokratiskuokam, tautys kulturys bogoteibu atspīgelejūšam tārpam.\nMyusu dīnuos lītuotuo tautystārpa vizualais veids ir laikā i telpā maineiga paruodeiba. Latgola itymā ziņā naatsaškir nu puorejuos Latvejis teritorejis. Tārpi, kas topuši piec rekonstrukceju publikacejom i konsultacejom ar etnografim, veidoj tikai vīnu daļu nu tuo, kū pījimts saukt par latvīšu tautystārpim. (1.att.) Tys, kaidu tārpu attīceigajā laikā uzskota par “pareizu”, tuo realū izskotu ītekmej tikai daleji. Cylvāki rauga rast nu cytim atškireigus tautystārpu variantus. Tys eipaši attīcynojams iz kolektivu tārpim. Meklejūt īspieju izaceļt cytu storpā, teik veiduotys tārpu rekonstrukcejis, raugūt aptvert gon dzeļža laikmatu (2. att.), gon 18. godu symta tārpus (3 .att.), kuri muzeju kruojumā nav sasaglobuojušs. Paraleli tam pastuov vysu periodu tārpu stilizaceja – pīlāguojumi myusu dīnu skotuvis praseibom i volkuotuoja vielmem. (4. att., 5. att.) Tārpu daudzveideibu papyldynoj –lai ari krītni rešuok – jaunuoka perioda – 20. godsymta suokuma ci starpkaru pūsma – tārpu atdarynuojumi (6. att.).\n1. att. Latgolys tautystārpi, bārnu i jaunīšu folklorys kūpu skate 2015. g. pavasarī: Upītes Tautys noma bārnu folklorys kapela.\n2. att. Dzeļža laikmata latgaļu tārpu atdarynuojumi folklorys festivala “Baltica 2015” dižkoncertā Rēzeknē.\n3. att. Zīmeļlatgolys 18. gs. beigu tārpu rekonstrukceja. Tautys tārpu skate 2008. goda Dzīšmu i deju svātku laikā Reigā.\n4. att. Zīmeļlatgolys boltuo tārpa stilizaceja. Školu jaunatnis dzīsmu i deju svātku guojīņs 2015. g.\n5. att. Dzeļža laikmata tārpu stilizaceja. Školu jaunatnis dzīšmu i deju svātku guojīņs 2015. g.\n6. att. Latgolys starpkaru pūsma tārpi, bārnu i jaunīšu folklorys kūpu skate 2015. g. pavasarī: folklorys studeja i folklorys kūpa “Vīteri” (Rēzekne).\nMyusu dīnuos radzamūs tautystārpu izveidē, tūs atsevišku daļu izskotā i komplektacejā, volkuošonys veidā viesturiskuo patīseiguma (taitod – realuo kulturys montuojuma) kritereji na vysod ir dominejūšī. Cīši daudz tautystārpa izveidi ītekmej tuo lītuojuma ārtums, myusu dīnu gaume i estetiskī prīškstoti par tārpa ansambli, kai ari gluži praktiska rakstura apsvārumi. Tai, par pīvadumu, boltajam Zīmeļlatgolys tārpam izaveiduojs variants, kur jaka palykuse par nīburu. Tys sovukuort dašyuts lyndrakim, veidojūt sarafantipa apgierbu. (7. att., 8. att.) Taipat ari myusu dīnu estetiskajā dūmuošonā sakņojās plaši izplateitais pajiemīņs puišu/veiru tārpus padareit kūšuokus i pīskaņuot mārgu/sīvu tārpim. Itam nūlyukam vestem prīškejuo daļa teik šyuta nu pīskaņuota sīvīšu lyndraku auduma. (9. att.) Tūmār, tai kai tārpa kūptālā sasagloboj vizuala leidzeiba etnografu veiduotajai rekonstrukcejai, tārps turpynoj piļdeit sovys etniskuos kulturys zeimis funkceju.\n7. att. Zīmeļlatgolys boltuo tārpa puorveiduotais variants. Folklorys festivala “Baltica 2011” koncerts Reigā: Upītes etnografiskais ansamblis.\n8. att. Zīmeļlatgolys boltuo tārpa puorveiduotais variants. Šaļteņa pyrms guojīņa 2013. goda Dzīšmu i deju svātkūs.\n9. att. Puišu i mārgu tārpi kai vīnuots ansamblis. Školu jaunatnis dzīšmu i deju svātku guojīņs 2015. g.\nTautystārpa lītuojuma situaceja myusu dīnuos ir cīši dažaida. Vysu pyrma jau partū, ka atškireigys ir tūs volkuotuoju darbeibys jūmys. Ka pīmynam tikai treis leluos kolektivu grupys: deju kolektivi, kori i folklorys kūpys, kotrai nu tom ir cyti skotuviskuos darbeibys nūsacejumi. Leidz ar tū kotrai nu tom byutu juobyut atškireiga veida tautystārpim. Ar tū ite teik dūmuots atškireigs stilizacejis leimiņs. Tai kai deju kūpom tārps ir vyscīšuokajā veidā saisteits ar konkretū horeografeju, tuo rezultatā byutu pīļaunamys vysleluokuos atkuopis nu muzeju materialu precizim atdarynuojumim. Tūmār ite juobyut cīši uzmaneigim, kab saglobuotu tārpa raksturu, stilistiskū i estetiskū kūptālu, kas ļautu tam byut myusu kulturys montuojuma vizualam tālam. Vysod juopatur pruotā tautystārpa izveidis idejiskais pamats. Skotuvis deja parosti teik veiduota, izmontojūt doncuotuoju kūpumu, kas dorbojās kai saskaneigs organisms. Tys pīļaun leluoku tārpu vīnaideibu, nakai tys byutu atbylstūši etnografiskajai tradicejai, kur dabiskā situacejā nabeja divu piļneigi vīnaidu tārpu.\nKorim, kuru skotuviskuo prīšknasuma veids naprosa eipašys atkuopis i tārpa “atvīgluojumus”, varātu byut jau etnografiskajam pamatmaterialam tyvuoki tārpi. Tūmār ari ite ir svareigs vizualais kolektiva kūptāls, kur ar nalelom individualom niansem varātu izavaireit nu uniformātys vīnveideibys.\nSovukuort folklorys kūpom, kuru darbeiba saisteita ar lokaluos tradicejis paruodeišonu, byutu ari sovūs tārpūs juoruoda dabiskuo tradicejis daudzveideiba. Itei byutu tei jūma, kur viesturiskajai patīseibai byutu juobyut vystyvuok, kab veiduotūs satura ir formys kūpeiba.\nTautystārpi turpynoj pastuovēt sūpluok kolektivajam ari individualajā lītuojumā. Itei ir jūma, kur sastūpama vysleluokuo dažaideiba gon tārpu izskotā, gon cylvāku zynuošonuos par tū. Etniskuo apgierba funkceju var piļdeit gon daleji nūkomplektāts tautystārps, gon tikai kaida atsevišķa tuo daļa. Atkareibā nu lītuojuma situacejis (privata – publiska – reprezentativa) ir atkareiga ari tārpa vālamuo viesturiskuos precizitatis pakuope. Kū precizuoks i seikdetaļuos bogotuoks tautystārps, tū piļneiguok tys spiej byut par myusu kulturys montuojuma vizualū tālu.\nPlašuok par tū: romanticnationalism.net Dress, design : Introductory survey essay\nVaira par tū: A.Karlsone. Dziesmu svētki un tautiskā tērpa attīstība Latvijā 19.gadsimta beigās un 20.gadsimtā. – R.: Zinātne, 2013.-15.-61.lpp.\nKarlsone. Dziesmu svētki un tautiskā tērpa attīstība Latvijā 19.gadsimta beigās un 20.gadsimtā. – R.: Zinātne, 2013.- 68.-86.lpp.\nZiņģīte, I. Ziemeļlatgales baltais tērps – starp mītu un patiesību.// Ziemeļlatgales lasījumi I. – Balvi: Balvu novada muzejs, 2012.- 17.-22.lpp.\nKartenis: A. Karlsonis p.a.


Prezentēs rekonstruātū Vydsmuižys sīvys tautystārpu - lakuga.lv\nTemys: Ieva Pīgozne, Iveta Seimanova, Roksts, Vydsmuižys tārps\nSagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi i Dzīšmu i daņču svātkus, sabīdreibā aug interese par latvīšu tautystārpim. Kaids tū pierk ci pasyuta pi meistarim, cyti izgatavej poši. Kab tārps saītu piec īspiejis autentiskuoks, tuo paraugi i pīroksti teik maklāti muzejūs i cytuos senejūs līceibu kruotuvēs. Tim, kas grybēja izgataveit Vydmuižys tārpu, dasaguoja viļtīs, jo par Vydsmuižys tārpu nabeja sasaglobuojs pītekamai līceibu. Tautystārpu pietneicai Ieva Pīgoznei izadevs atrast līceibys par Vydsmuižys sīvys tārpu. Tū rekonstruiejuse tautystārpu izgataveituoja Iveta Seimanova. Rekonstruātuo tārpa gūdynuošona nūtiks 14. aprelī 13.00 stuņdēs Gaļānu Kulturys nomā.\nMuokslys zynuotņu doktore Ieva Pīgozne pasuokumā stuosteis par latvīšu tautys tārpa atteisteibu laika gaitā i tārpa komplektacejis īspiejom. Kai ari kluotasūšī varēs vaira dazynuot par Vydsmuižys sīvys tārpa rekonstrukceju i apsavērt tū kluotīnē. Meistare Iveta Seimanova tārpa rekonstrukcejai ir pīguojuse cīši atbiļdeigi, izmontojūt autentiskys metodis – dzejis kruosuotys ar dobys kruosvīlom, tārps piļneibā šyuts ar rūkom i c. I. Seimanova ir darynuojuse ari cytu pogostu tautystārpus. Pasuokumu kuplynuos vītejuo folklorys kūpa.


Žurnalists pret influenceri – darbeibys sferys kūpeigais i atškireigais - lakuga.lv\nŽurnalists pret influenceri – darbeibys sferys kūpeigais i atškireigais\nTemys: Ausma Sprukte, influenceri, Kristina Andža, Marta Puzāka, žurnalisti, žurnalistika\nRoksta autore: Marta Puzāka, Reigys Stradiņa universitatis 2. kursa žurnalistikys studeņte\nKas veidoj informaceju interneta platformuos?\nBeidzamajā desmitgadē cīši straujai mainuos medeju kūpaina. Vys aktualuoki palīk socialī medeji, tradicionalūs medeju patiereņš sasamazynoj i puorīt iz interneta platformom. Mes vysi asam īrauti informacejis straumē – skaitam, dolomēs ar jaunumim, reizem pat naaizadūmojūt, kas ir tuos informacejis autors.\nŽurnalists i influencers – div vuordi, kū bīži var dzierdēt sabīdreibā. Dūmoju, ka niu sevkurs jau zyna, kas ir “influencers”. Myusdīneigs vuords, kas suokumā varātu ruodeitīs tik jūceigs i sarežgeits. Influencers ir cylvāks, kas roda personisku digitalū saturu. Influenceru darbeiba myusu dīnuos pīdzeivoj īvāruojamu uzplaukumu socialajā vidē, nareši aizstuojūt žurnalistu dorbu.\nPietejums: kas kūpeigs i kas atškireigs\nKai žurnalists, tai influencers struoduoj ar informaceju i veidoj publikacejis, tok, kas ir tuos īzeimis, kas vys tik atdola vīnu nu ūtra? Kab atbyldātu iz vaicuojumu, tyka uzrunuoti zynomi i profesionali obeju nūzaru puorstuovi Latgolā – Latgolys Regionaluos televizejis žurnaliste Ausma Sprukte i Instagram influencere Kristina Andža.\nPietejuma mierkis beja saleidzynuot žurnalista i influencera dorba specifiku, izsecynojūt kūpeiguos i atškireiguos īzeimis. Saleidzynuojums tyka veikts, īsadzilinojūt dorba sferā, pīnuokumūs, atpazeistameibā, auditorejuos i profesionalismā.\nPietejumā tyka secynuots, ka žurnalista i influencera dorba sferys ir cīši tyvys saisteibā ar uzdavumim: informacejis apstruode, publiciešona i izplateišona, kai ari dorbs ar auditorejom. Kai žurnalists, tai influencers struoduoj sabīdreibys informiešonys lobā. Žurnalista i influencera darbeiba teik vārsta puorsvorā iz satura radeišonu. Žurnalists roda saturu, īvārojūt profesionalūs principus – objektivitati i redzīņu daudzveideibu. Informaceja ir kvalitativa, faktūs puorbaudeita, skaidra i informativa. Sovpus influencera dūtuo informaceja ir subjektiva, satur personeigū viertiejumu i bolstuos pīredzē. Influencers var informēt par vysu, kū gryb. Juo interesis nav īrūbežuotys.\n“Žurnalists radz, kas nūteik apleik – golvonuos aktualitatis, jiut cylvāku nūskaņuojumu. Mes asam sabīdreibys spīgeļs.”\nKarteņā: Ausma Sprukte, biļde nu personeiguo arhiva\n“Ar kū es atsaškiru nu žurnalista? Es dolūs ar sovom jiutom, pīredzi, es nūsoku sova profila saturu i tū, kū es stuostu. Žurnalistam ir sovs uzdavums, kas juopylda. Ir nūteikumi i nūsacejumi, kurūs juoīsakļaun. Sovpus es doru vysu piec sovu izjiutu. Stuostu par tū, kas pateik voi uzrunoj, ari par tū, kas napateik – dūdu sovu atsauksmi. Muns uzdavums ir īdvasmuot, paleidzēt, radeit, i cīši gribīs byut nūdereigai cytim.”\nSvareigi ir ari tys, ka žurnalists ir profeseja, kam vajadzeiga izgleiteiba voi vysmoz dorba pīredze kaidā medejā, tok influencera darbeiba skaitama vaira kai hobejs, kas tendāts iz pošizpausmi i peļņu. Tam nav vajadzeiga izgleiteiba. Žurnalista statusu dūd diploms voi omots kaidā nu medeju, bet influenceram itū statusu dūd juo auditoreja, kas sekoj leidza cylvāka kasdīnai i nūviertej satura kvalitati.\n“Influencers – tys ir statuss, kū dūd sekuotuoji. Tu navari niu izdūmuot, ka byusi influencers. Tī ir tova satura interesenti, kuri nūsoka tū, ka tu esi palics par kvalitativa satura veiduotuoju. Influencers ir cylvāks, kurā īsaklausa cyti, kura redzīņam ir svors. Taids cylvāks, kam ir ar kū pasadaleit, kurs veidoj interesantu saturu. Runa nav tik par Instagram, runa ir vyspuor par dzeivis saturu, dzeivis kvalitati i uztveri. Es dūmoju, ka tī cylvāki ir na boguoti finansiali, tok taišni saturiski i dvieseliski boguoti.”\nKarteņā: Kristina Andža, foto Uldis Vilks\nŽurnalista atbiļdeiba par informaceju ir daudz augstuoka, nakai influenceram. Tai kai tei ir defināta profeseja, ir juoīvāroj ari profesionalitatis principi: ētikys kodekss, nadreikst dezinformēt, juobyut vysmoz div infomacejis olūtim, obligati juonūdola fakti nu redzīņu. Influencers na tik stuosta par sovom interesem, bet ari izplota tū informaceju, par kū jam moksoj. Juo uzdavums ir pīvērst viereibu, radeit interesi i ari reklamēt.\nNa tik profesionalisms i uzdavumi, bet ari kvalitate\nVys bīžuok tradicionalī medeji puorīt iz interneta platformom, kab napagaisynuotu auditoreju, jo leluokuo daļa auditorejis ir interneta lītuotuoji. Svareigs faktors, kas nūškir obejis jūmys, ir taišni kvalitate. Na tik formata (foto, video voi skanis), bet ari tekstualuo satura – īsadzilinuošona temā, faktu precizitate, gramatika, nūpītna i literara volūda.\n“Vysi struodoj iz socialajim teiklim, ari mums (televizejai) ir sovys socialūs teiklu lopys. Televizejis gadīnī kai prīškrūceiba ir kvalitativa biļde, jo influenceri puorsvorā fiļmej ar telefonim. Ka jī jau ir īmontuojuši popularitati, tod, prūtams, var atsaļaut kamerys i lobus fotoaparatus. Televizejis kameruos tys ir vizuali baudams materials. Ar acim var saprast, ka tī koč kaida taisneiba jau ir, jo es tū vysu labi radzu. Itūšaļt daudzi runoj par dezinformaceju, medejprateibu. Es ceru, ka ar tū vysu cylvāki vysleidza nūviertēs žurnalistus, ka jī pietej, meklej i tei informaceja ir daudz apkūpuotuoka, dziļuoka. Ir svareigi atguodynuot, ka informaceja ir juoškiroj i tai juobyut kvalitativai.”\n“Skaitu, ka tys nav vīnkuoršs dorbs. Tai tik ruodīs: pajiemi kameru, parunuoji, atsyuteja tev duovonu, izveiduoji saturu. Cylvāki pat nadūmoj, ka tev atsyuta duovonu, tod tev vajag izdūmuot reklamys scenareju, vajag safiļmēt, samontēt, sataiseit fotoseseju, atrast fotografu, izdūmuot tekstu. Kod tu palīc populars, ir cīši juopīdūmoj pi tuo, kū i kai tu soki.”\nVoi pastuov konkurence?\nObejom jūmom ir tīseibys eksistēt. Leluokuo atškireiba, kas nūškir žurnālistu nu influencera ir mierkauditoreja i saturs. Influenceri vaira ir dūmuoti izklaidei i atpyutai, kai ari veidoj saturu par konkretom nišys temom, par pīmāru, styls, humors, saime, auto i tt. Saturam ir vīgluoka volūda i styls, personisks i gotovs redzīņs, kas naprosa analizi. Kai ari influencera darbeibu navar skaiteit par pamatdorbu. Žurnalistu dorbu nav īspiejams aizstuot ar telefona saturu. Zinis i vysdažuoduokuo spektra informaceja ir vajadzeiga kotru dīnu. Žurnalistika mudynoj dūmuot pošim i informej, kab kotrys nu myusu zynuotu, kas nūteik pasaulī. Influenceri itaidu informaceju napastuosteis. Deļtuo saturiskā ziņā influencerus i žurnalistus navar skaiteit par konkurentim.\n“Muna auditoreja ir sīvītis. Es veidoju konstruktivu saturu, kas ir vārsts taišni iz bārna audzynuošonu, īsacejumim personeigajā pošizaugsmē, biznesā i sīvītis prasmi apvīnuot dorbu ar saimi, kasdīnu. Instagram – tys ir kanals, kur tu paruodi sovu pamata dorbu. Es skaitu, ka ir juobyut koč kaidam stabilam pamatam. Cylvākam ir juobyut planam B, ka kaidu dīnu vairs nabyus Instagram, jo, kai ruoda asūšuo situaceja vaļstī, mes nikuo navarim planavuot i nikas nav atkareigs nu myusu.”\n“Kūpumā tī ir div dažaidi veidi, kai komunicēt ar sabīdreibu. Influenceri ir vaira tendāti iz jaunīšim, skaistumu i kruošņumu, viereibys pīsaisti. Mes vaira runojam par nūtikšonom, cylvākim, pasuokumim.”\nKas gaidoms iz prīšku?\nŽurnalists i influencers cīši mejīsadorboj sovā vydā. Raugūt byut sūpluok lelajim tehnologeju i medeju atteisteibys tempim, žurnalisti ir spīsti maineit sovu dīnyskuorteibu. Jim ir juospiej dreizā tempā radeit maksimali daudz satura. Jaunī medeji līk byut elasteigim i atteisteit prasmis radeit ari multimedialu saturu.\n“Mes kai žurnalisti asam suokuši vaira ruodeit sevi kamerys prīškā. Iz tū ir pamudynuojuši influenceri. Mes vaira naasam statiski i nastuovom iz vītys, mums ar vajag koč kai pīvērst viereibu.”\nMedeju tendence niu ir eiss saturs, kas iz reizis pasoka vai paruoda byutiskū, jo myusu dīnu cylvākam vysu laiku ir koč kur juoskrīn, nav laika skaiteit garus tekstus. Popularuo platforma TikTok ir pateiceiga vide na tik influencerim, bet ari auditorejai, jo ir vareiba veiduot video saturu pošim, kū ari daudzi izmontoj. Leidz ar tū jaunuo paaudze suoc vaira interesētīs par digitaluo satura veiduošonu – kai nūteik video filmiešona, apstruodis process. Itūšaļt na tik influenceri i žurnalisti mejīsadorboj, bet sūpluok jim saturu vys vaira suoc veiduot ari poša auditoreja.


Izsludynuots dzejnīkam Ontonam Slišānam veļteits rodūšūs dorbu konkurss - lakuga.lv\nTemys: konkurss, Ontons Slišāns, Upīte\nNamaterialuos kulturas montuojuma centru “Upīte” aicynoj Latgolys školu školānus i pīaugušūs pīsadaleit Latgolys patriotam i dzejnīkam Ontonam Slišānam veļteitajā rodūšūs dorbu konkursā. Itūgod O. Slišānam palyktu 70.\nDzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir Zīmys saulgrīžu bārns, dzims 1948. gods 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Lelu daļu sova myuža O. Slišāns veļteja Zīmeļlatgolys izzynuošonai. Itūgod konkurss nūteik Ontona Slišāna 70 godu jubileja godā. Konkursa mierkis ir aplīcynuot pīdareibu i mīleisteibu sovam dzymtajam nūvodam i styprynuot latgaliskū kulturidentitati. Pīsadaleit konkursā aicynuoti Latgolys nūvoda školu školāni i pīaugušī. Konkursa nūslāguma pasuokums i uzvarātuoju apbolvuošona nūtiks 2019. gods 18. janvarī Upītē.\nKonkursa aizdavumi daleibnīkim:\nRodūšais dorbs (eseja, miniatura i tt. dorbu var raksteit gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā) “Vyss apleik maņ munā volūdā skaņ…” /O. Slišāns/.\n• 1.–4. klase dorbu var īsnēgt rūkrokstā, dorba lelums 1 A4 formata lopa\n• 5.–7. klase dorbu īsnādz datorrokstā, dorba lelums 1 – 2 A4 formata lopys\n• 8.–12. klase dorbu īsnādz datorrokstā, dorba lelums 2 – 3 A4 formata lopys\n• Pīaugušī 20 godus vaci i vaira dorbu īsnādz datorrokstā, dorba lelums vaira par 3 A4 formata lopom.\nZeimiejumu konkurss “Vyss apleik maņ munā volūdā skaņ…” /O. Slišāns/ (Godalaiki).\nDaleibnīki var izavēlēt sevkuru O. Slišāna dzejūli, kurā ir atainuots kaids nu godalaiku i tū ilustrēt. Ci sovā dorbā var atainuot poša meiluokū godalaiku\nDorbu formats: A3 lopa. Tehnika: gleznojums ci grafika (tiks viertāts atseviški).\n• pyrmsškola (4–6 godi)\n• – 3. klase\n• – 6. klase\n• 7. – 9. klase\n• 10. – 12.klase\n• Pīaugušī 20+\nKotrys školāns var pīsadaleit obejūs konkursūs ci tikai rodūšūs dorbu, ci zeimiejumu konkursā. Kotrys daleibnīks var īsnēgt naīrūbežuotu skaitu sovu dorbu.\nDorbi juoīsnādz leidz 2019. gods 14. janvara vīnā nu sev ārtuokūs veidu:\nSyutūt pa postu: „Rodūšūs dorbu konkurss” Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”, Akas laukums 1, Upīte, Škilbanu pogosts, Vileks nūvods, LV-4587\nRodūšū dorbu var īsnēgt ari syutūt iz e-postu: upites.muzejs@gmail.com\nKluotīnē Upītes bibliotekā (Akas laukums 1, Upīte, Škilbanu pogosts, Vileks nūvods) nu ūtardīnis leidz pīktdīnei.\nDorbam juodalīk: školāna vuords i pavuorde, vacums, klase, vuiceibu īstuode, školuotuoja/konsultanta vuords i pavuorde, kontakttelepons, e-posts.\nNaskaidreibu gadīnī var zvaneit Sandrai Bukšai 26307566 ci Ligitai Spridzānei 29868786 ci raksteit upites.muzejs@gmail.com.


LNT pīduovuos jaunu raidejumu “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu” - lakuga.lv\nTemys: Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu, Kristaps Rasims, Latgola, LNT, raidejums, Roksts\nNu 26. septembra kotru ūtardīnis vokoru 21.10 televizejis kanalā LNT byus radzams raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”, informej televizejis puorstuove Raita Celma. Jaunajā raidejumā akters, muzikis i eistyns Latgolys patriots Kristaps Rasims kūpā ar kaidu labi zynomu Latvejis slaveneibu dūsīs aizraujūšā ekskursejā iz Latgolu.\n“Tai jau reizem saīt, ka mes naradzam dimantus sovā pogolmā, partū raidejumā dūsimēs tūs vaicuot i puorsalīcynuot, ka Latgola ir cīši boguots nūvods. Nūvodam ir sovs dobys skaistums, tradicejis, inovacejis i sirsneigi cylvāki, kurī struodoj, ceinejās, stuov i kreit par Latgolu, zeimojās, ka ari par vysu Latveju! Koč i asu īdzymts latgalīts, itymā ceļuojumā cīši daudz kū atkluoju sev. I, prūtams, naizpalyka bez puorsteigumu,” stuosta Kristaps.\nPyrmajā raidejumā dzīduotuojs Ralfs Eilands izzynuos, kaidys ir sajiutys, kod puor seju ruopoj ļumeigi veinglīmieži i izmieginuos saceņseibys ar Latgolys rykšuotuojim. Nuokušajūs raidejumūs Latgolu atkluos LNT reita raidejuma “900 sekundes” vadeituoja Kristīne Garklāva i LNT laika ziņu vadeituojs Kristaps Tālbergs, dzīduotuojs Miks Dukurs, aktrise Zane Dombrovska, muzikis Dons, dzīduotuoja Elza Rozentāle, akters Andris Bulis i dzīduotuojs Goran Gora. Raidejums veiduots sadarbeibā ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu.\nLNT sātyslopā, izspielejūt interaktivu spēli, byus vareiba izzynuot, cik daudz latgalīša ir kotrā nu myusu, bet sastdīnis reitūs radejā “Star FM” varēs dzierdēt pošu raidejumu veiduotuoju i gostu pīdzeivuotū filmiešonys laikā, kai ari tikt pi vierteigu bolvu, atbyldūt iz eipašim vaicuojumim par Latgolu.\nKarteņa: Juoņs Deinats (nu LaKuGys arhiva)


Jaunnedeļ Leivuonā nūtiks Myusu dīnu muokslys galerejis festivals - lakuga.lv\nJaunnedeļ Leivuonā nūtiks Myusu dīnu muokslys galerejis festivals\nTemys: Leivuons, Myusu dīnu muokslys galereja, Myusu dīnu muokslys galerejis festivals, Roksts\nNu 24. da 26. augusta Leivuonā nūtiks ūtrais Myusu dīnu muokslys galerejis festivals, kas itūgod byus veļteits stykla temai, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Itūgod palīk 130 godu, kai Leivuonā nūtykuse stykla ražuošona, partū festivala mierkis ir veicynuot jaunradis procesus saisteibā ar senejuom Leivuona stykla tradicejom i veicynuot profesionaluos myusu dīnu muokslys daīmameibu plašai sabīdreibai Latgolys regionā.\nItys byus jau ūtrais Myusu dīnu muokslys galerejis festivals i ari itūgod tuo ītvorūs piļsātys dzeivuotuojim i gostim byus vareiba apmeklēt i pīsadaleit vysaidūs bezmoksys pasuokumūs – lekcejuos, meistardarbneicuos, performaņcēs, koncertūs i cytuos aktivitatēs.\nFestivals 24. augustā 18.00 tiks atkluots ar stykla muokslinīka Arta Nīmaņa i fotografa Roberta Vīcupa personalizstuodem. Artis Nīmanis ir dizainers i stykla muokslinīks, zeimūla “an&angel” stykla trauku golvonais dizainers. Autora darbeibys fokusā ir ari monumentaluoki projekti – funkcionalys i dekorativys stykla dizaina detalis interjeram i arhitekturys objektim, ekskluzivys vitražys, apgaismis kermini un viersgaismys rysynuojumi. Arta Nīmaņa izstuode FRAGILE sajāmuse “Kilograms kultūras 2016” bolvu kategorejā “Vizualuo muoksla”. Bet fotografs Roberts Vīcups, kurs vaira kai 10 godu aizaraun ar dokumentalū foto i bejušuos PSRS viesturiskuo montuojuma fotodokumentaceju, Myusu dīnu muokslys galerejis festivalā pīduovuos sovu redzīni par bejušū Leivuona stykla ryupneicu. Piec izstuožu atkluošonys nūtiks lekceja/saruna ar muokslinīku Arti Nīmani.\n25. augustā laukumā pi Myusu dīnu muokslys galerejis nu 19.00 da 21.00 sevkuram interesentam byus vareiba pīsadaleit bezmoksys zeimūgu i alternativuos fotografejis meistardarbneicā, kas radeita sadarbeibā ar Deer UV. Bet 21.00 tī nūtiks eipaši festivalam radeituo jaundorba “Dzīvā stikla simfonija” pyrmatskaņuojums. Muzykali audiovizualū prīšknasumu ir veiduojs muzikis Ivans Ustinovs i muokslinīks Raimonds Vindulis.\n26. augustā 18.00 Myusu dīnu muokslys galerejā iz “Sarunu performances teritorijā” aicynoj kusteibu teatra muokslineica Muora Uzuliņa i multimedeju muokslinīks Armands Grundulis, bet festivalu 20.00 laukumā pi galerejis nūslēgs grupys “Dabasu Durovys” breivdobys koncerts.\nVysi pasuokumi festivala ītvorūs byus bez moksys.


Ūgys muzykalī jaunumi: "Dēmoni" i "Nalegalais bizness" - lakuga.lv\nTemys: Arturs Skutelis, Dēmoni, latgaliski, Latgalīšu reps, muzyka, Nalegālais bizness, repere Ūga, Thomas Haze, ūga\nPādejūs godu vīna nu aktivuokūs i veiksmeiguokūs latgalīšu muziķu ir repere Ūga. Ituo gods suokums darbeiguma ziņā Ūgai ari nav izjāmums – publicāts svaigs pošys dorbs “Nalegalais bizness” i aizsuoktys jaunys sadarbeibys ar dzīsmem i gaidomim koncertim.\nJanvara ūtrā pusē publiskuošonu pīdzeivuojs jauns Ūgys dorbs – dzīsme “Nalegalais bizness”, kuruos muzykys autors ir Jezups, bet dzīsme īraksteita Upītē, “Bigmaar’s Records studejā”. Ūga portalam lakuga.lv stuosta, ka skaņdorbs rodīs piec sasatikšonys ar kaidu cylvāku, kurs bejs cīši impulsivs i uzstuojeigs. “Taišni taids, kaidi mums, sīvītem, i pateik,” atsazeist Ūga aba eistajā vuordā Daiga Barkāne. “Itys mani īdvesmuoja uzraksteit dzīsmi par tū, kaida varātu byut dzeive iz prīšku taišni kūpā ar itaidu spylgtu personažu. Saprūtams, ka, kab klauseituojim byutu interesantuoka klauseišonuos, kū ta “pīpuškuoju” kluotyn.” Ūga soka, ka leidza ar tū “Nalegalais bizness” saguojs kai kinu sižeta cīneigs gobols, kas baļsteits patīsuos nūtikšonuos. Latgalīšu repere atkluoj, ka itam gobolam byus ari ūtrei daļa ar nūsaukumu “Biedeigais B”, kur B teikūt atšifrāts kai bandits.\nTikū izguojs muzykys producenta Thomas Haze (eistajā vuordā Tomass Beķeris) albums “Grēku Panti”, kurymā apkūpuotys 12 kompozicejis i pīsadalejuši 11 dažaidi muokslinīki. Tūs vydā ari latgalīšu repere Ūga, kurai dzīsme “Dēmoni”, kas dzierdama albumā, ir pyrmuo sadarbeiba ar producentu. Ūga stuosta: “Par bītmeikeri Thomas Haze pyrma tuo nabeju nikuo dzierdiejuse, bet, kod jis mani uzrunuoja pīsadaleit albumā, pīkrytu, jo beja īspieja poša izavēlēt bītu.” Albumā īkļautuos dzīsmis “Dēmoni”, kurys vuordu autore ir Ūga, bīts jū asūt uzrunuojs jau nu pyrmuos atskaņuošonys reizis. “Pošai pateik itys gobols, tymā asu pamatuse vysys sovys emocejis, kas saisteitys ar na cīši pateikamim nūtykumim munā dzeivē. Dūdu sev vēļ vīnu šansu, syudzu grākus i poša sev i atlaižu – tai tys skaņ,” par dzīsmi stuosta Ūga.\nSūpluok Ūgai albumā “Grēku Panti” pīsadalejuši ari taidi izpiļdeituoji kai BDM, xrobertsl, Sandis, Svēte i cyti. “Tai kai maņ cīši pateikams i estetiski baudoms ruodīs tymss i smogs skaniejums, tod itymā albumā es gribieju apsavērt cylvāka uzvedeibys tymsū pusi. Nabeidzamys atkuopis nu sabīdreibys normu, likumpuorkuopumi, apreibynūšūs vīlu lītuošona, skaudeiba, mali, egomaneja, īkuore. Kab ari nagativys, vys tik tuos ir lītys, kū sabīdreiba pīkūpa arviņ vaira. Taipat gribieju eksperimentēt ar skaniejumu, dzīšmu formom, tai, kab interesanti byutu kai maņ, tai i muokslinīkim, ar kurim kūpā struoduoju. Itymā albumā gribieju dūt vareibu ari mozuok zynomim izpiļdeituojim augt kūpā ar mani,” tai par sovu albumu stuosta producents Thomas Haze.\nArturs Skutelis i “Jā”\nFebruara suokumā sovu lelkoncertu “Jā” izsludynuoja Arturs Skutelis, kurs ir vīns nu zynomuokūs i sovpateiguokūs latvīšu hiphopa muziķu i tekstu autoru, studejis i rodūšuos apvīneibys PKI dybynuotuojs, dzeivuos muzykys grupys “Tvērumi” līders. Breineiguo viests sūpluok pošam koncertam, kurs īcarāts ituo gods 20. majā koncertzalē “Palladium” Reigā, ir ari Ūgys pīsadaleišona koncertā. Ūga stuosta, ka Arturam Skuteļam pavasarī izīs albums i jai ar cīši lelu prīcu gribīs pasalīleit, ka ari itymā albumā jai i Arturam byus vīns kūpdorbs. “Pats interesantuokais ir tys, ka eisti nazynu, kaids byus myusu sadarbeibys dzīsmis golarezultats, jo Skutelis vysu procesu da pošys pādejuos šaļts tur nūslāpumā. Leidza ar tū ari maņ tei byus pyrmizruode, kurū gaidu ar cīši lelu napacīteibu.”\nMajā paradzātajā koncertā “Jā” Arturs Skutelis izpiļdeis kai jaunuo albuma “Jā” dorbus, tai ari dzīsmis nu jaunuoku i senejuoku laiku, bet leluo koncerta eipašūs gostu vydā, kurī uzastuos ar sovom soloprogramom, byus i Ūga. Koncerta beletus var nūpierkt ITE.\nNūstuošona i īšona iz prīšku\nPārnejuo gods suokums Ūgai īsasuoce ar atzineibu vairuokuos goda bolvuos – sajimta kai Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, tai i Muzykys īrokstu goda bolva “Zelta mikrofons” par spylgtuokū debeju Latvejis muzykā. Atsokūt iz vaicuojumu, voi bolvys i atzineiba kū pamainejuse reperis dzeivē, Ūga stuosta, ka nedeļu piec “Zelta mikrofona” jū nūtrīce mašyna i tys lics iz laiku nūstuot – naīspieja i padūmuot, voi bolvys kū ta maina, puormainis izdareja nagadejums. Atsaveseļuošonys process saguojs vysā gars, nu tys bejs ari lobs laiks, kab nūstuotu i padūmuotu, kū tuoļuok, kas pošai ir svareigs. Koč ari bejs juoatsasoka nu vairuoku lobu pīduovuojumu, tok Ūgai niu ruodīs, ka vysam tai i vajadziejs byut, pīspīdu nūstuošonā daudzi saprasts. Bet itūgod repere sūlej vēļ jaunys sadarbeibys, nu reizē i nūsmej, ka ar Ūgu kai ar bitem – nikod nikuo navarūt zynuot, juobyun mūdrim i juogaidūt puorsteigumi!


Konstance Benislavska, Leonards Rakickis: tikšonuos dzejis mienesī\nTikšonuos dzejis mienesī\n2012. goda 27. septembrī plkst. 13.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys Konferenču zālī byus tikšonuos ar nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki. Pasuokumā izskanēs L. Rakicka latgaliski tulkuotuo pūļu dzejneicys Konstancis Benislavskys (1747–1806) dzeja, kai ari poša literata dzejis skaitejumi. Aicynojam iz interesantu sarunu i vīdūkļu apmaiņu par dzeju i mudynojam sagataveit vaicuojumus! Bibliotekys skaiteitovā apsaveramys K. Benislavskai i L. Rakicikm veļteitys izstuodis.\nKarteņa nu: vilakabiblio.wordpress.com\nLeonards Rakickis ir dzims 1953. goda 8. novembrī Kuorsovā, vuicejīs Malnovys sovhoztehnikumā, nakluotīnī absolviejs Reigys Politehniskuo instituta Elektroenergetikys fakultati. Struoduojs sovhozā „Lozdukolns”, tagad – Eglainis pamatškolā. Paraleli dorbam školā jis ir nūvodpietnīks i aktivs kristeiguos dzeivis popularizātuojs. Nūpītni pietejs Benislavsku dzymtu, sasarakstejs ar arhivim i pietejs bazneicys gruomotys. L. Rakicka latgaliskī tulkuojumi nu K. Benislavskys dzejūļu kruojuma „Sev dzīduotuos dzīsmis” i vysaidi viesturiskī apceriejumi i personiskūs puordūmu dorbi skaitami izdavumūs „Tāvu zemes kalendars”, „Gaismas Taka & Zemturs” i „Olūts”.\nKarteņa nu: www.balvurcb.lv\nKonstance Benislavska dzymuse 1747. goda 6. janvarī nabadzeigā muižnīku Riku dzymtā. Cīš jauna apsapreciejuse ar Pīteri Benislavski, kura dzymtai pīderiejušys vairuokys muižys tagadejuo Bolvu nūvoda teritorejā. K. Benislavskys saraksteituo dzeja izdūta gruomotā ar nūsaukumu „Pieśni sobie śpiewane…” („Sev dzīduotuos dzīsmis”), gruomota īspīsta Viļnī 1776. godā. Dzejis nūzeimeibu aplīcynoj tys, ka 1958. godā itei gruomateņa Pūlejā izdūta nu jauna. K. Benislavskys dzejis paraugi īkļauti vairuokūs Pūlejis nacionaluos dzejis izdavumūs, tei ir ari pieteita. Myužeibā K. Benislavska nūguojuse 1806. goda 8. novembrī.