Naīlikt sevi nikaiduos kategorejuos. Saruna ar aktrisi Katrīnu Grigu - lakuga.lv\nKatrīna Griga. Kartenis autors: Artūrs Kondrāts\nTemys: Dailis teatris, Katrīna Griga, Laura Melne, Preili, Rudzāti, teatris\nItuo gods Latgolys kongresa atkluošonys koncertu kūpā ar teatra trupys KVADRIFRONS akteri Juoni Kruoni vadeja jaunuo Dailis teatra aktrise Katrīna Griga. Ka Juoņa latgalīšu volūdys prasme nu jau kaidu laiku nav puorsteigums, tod Katrīna daudzim, īspiejams, beja atkluojums. Partū ari aicynuojam Katrīnu iz sarunu – par Latgolu, teatri i aktrisis profeseju.\nKaida ir tova saisteiba ar latgalīšu volūdu i latgaliskū kulturu kūpumā?\nAsūt Latgolys kongresā, es vyspuor pyrmūreiz sajutu taidu eistu patriotismu – kai ir, ka esi eistyn pagūdynuota par vaļsti, kurā dzeivoj, par regionu, nu kuruo ej, i cylvākim apleik. Taidu eistu i patīsu, kas ir dziļuok nakai, pīmāram, pīnuokuma piec aizīt iz krostmolu nūlikt sveceiti.\nEs asmu izauguse Preiļūs, tok ar saimi dzeivuojom uorpus piļsātys – Rudzātūs – taidā skaistā vītā meža īlūkā. Vysod apleik ir bejuši cylvāki, kas runoj latgaliski, ari vacuoki sovā storpā. Tai tei volūda nu bierneibys tyka uzsyukta ar vysom maņom. Mes kai bārni poši mozuok runuojam latgaliski, tok, ka vajadzēja, ari variejom pasaceit.\nPa ceļam iz myusu sarunys vītu saceji, ka kongress tev beja pylns ar jaunim atkluojumim par latgalīšu kulturu.\nSaprūtams, nabeja jau ari tai, ka es īsarodu kai piļneigi “bolta lopa”, bet atkluojumi beja. Vysupyrma jau tys, cik daudz kongresā tyka runuots par politiskim vaicuojumim vysys Latvejis vaļsts sakarā. Tys nav tik koncerts, kur latgalīši var saīt i parunuot par latgalīšu volūdu, tū, kū vajadzātu voi navajadzātu dareit. Tys eistyn ir nūzeimeigs styurakmiņs, kas veiduoja Latvejis naatkareigū vaļsti.\nLatgola vysod ir atsaškeiruse ar sovu atvierteibu, cylvāki ir daudz temperamenteiguoki. Tū es sajutu jau iz reizis, īīmūt GORĀ – tu tūs cylvākus nazyni, tok iz reizis izaveidoj koč kaids saslāgums. Tys beja cīši skaisti. Atsagrīžūt Reigā piec kongresa, es sasajutu pavysam cytaiž – sajutu taidu spāku pīplyudumu. Maņ beja sajiuta, ka varu treis dīnys piec kuortys naēst, maņ vīnkuorši navajag.\nKa runojam taišni par koncertu, es pyrmūreiz sev atkluoju eistyn breineigu dzīduotuoju Ūgu. Nazkai leidz šam beju palaiduse jū garum.\nTu niu esi Dailis teatra aktrise, tok pabeidzi Valmīrys teatra akteru kursu. Kai tu tyki Dailē?\nDailē es tyku 4. kursa ūtrajā pusē, mani uzaicynuoja Viesturs Kairišs. Ari latgalīts. (Smejās.) Es jau nazkai smiejūs, ka latgalīši puorjam Daili – Juris Vaivods, Viesturs Kairišs… (Smejās.) Eistineibā maņ beja cīši svareigi īsastuot akterūs, tok nabeja svareigi, voi tys ir Valmīrys, voi kaids cyts kurss. Myusu pedagogi Mihails Gruzdovs i Indra Ruoga ir absoluti izcili sovā jūmā, i vīnkuorši sakryta, ka myusu kurss beja ar pīsaisti Valmīrys teatram. Piečuok jau daudz kas mainejuos.\n4. kursa beiguos veiduojam diplomdorbu “Blanša. Baltais mežs”. Tys beja pandemejis saasynuojuma laiks, kod eisti tū navarēja ruodeit, tok paspiejom tū paruodeit slāgtam cylvāku lūkam. Piec tuo maņ ari pīduovuoja dorbu teatrī. Maņ beja pyrmais īstudiejums Dailē, tod iz reizis izlaidums – vosora, kod tu nasaprūti, kas nūteik, daudzi vysakuo jauna. (Smejās.)\nNadaudz asmu redziejuse tevi iz skotuvis ari studeju laikā. Maņ vyspuor cīši patyka jiusu kursa izruodis. Tok, kod pyrmū reizi tevi īraudzeju iz Dailis teatra skotuvis, beju drupeit puorsteigta, partū ka nabeja īsadūmuojuse, ka tu esi tik izteikta Dailis teatra aktrise…\nKū, pa tevim, nūzeimoj izteikta Dailis teatra aktrise?\nLaikam vysvaira ar tū dūmoju, cik organiski tu īsaderi iz Dailis teatra leluos skotuvis. Voi tev pošai ari tai ruodīs?\nPa manim, itū vaicuojumu var daleit divejuos daļuos. Vīns ir tei organika iz leluos skotuvis Dailis teatrī, kas pats par sevi ir miļzeigs, ar uorpruoteigi augstim grīstim, kur tei skotuve i energejis apmaiņa ir cīši lela. Maņ ir sajiuta, ka maņ vajag tuo plašuma. Asmu izauguse Latgolā, kur bierneibā skrieju pa mežim, dareju trokys lītys dobā. Beju piļneigs dobys bārns. Maņ vysod ir bejuse taida napīrodynama dobys bārna energeja. Bet tys naizslādz ari tū, kas piļneigi organiski varu justīs ari iz mozys skotuvis. Tei vīnkuorši ir cyta vide, drupeit ari cyta tehnika. Tok, runojūt par lelū zali, kod izkuopu iz skotuvis, maņ atsataisa taida energeja, kas kasdīnā ir koč kur nūglobuota.\nŪtrais aspekts ir tys, ka maņ grybātūs tīktīs, kab es kai aktrise, es kai Katrīna byutu caurspeideiga, es varu byut jebkas, sevkurā teatrī. Prūtams, kotram teatram ir sovs raksturs, styls, kaidā tys strodoj. Tok maņ grybātūs byut taidai – ar kuojom dabasūs, ar golvu zemē i ūtraižuok. (Smejās.) Kai bumba, kas var grīztīs i tai, i ūtraižuok.\nEs taišni par tū pyrmū aspektu ari beju dūmuojuse. Tu napagaisti iz leluos skotuvis, kai reizem tys goduos jaunajim akterim.\nCylvāki bīži mādz justīs mozuoki nakai mes patīseibā asam. Maņ vysod pateik saleidzynuot ar dobu. Tu verīs iz zīdu, kūku – jī ir, jī ir skaisti, leli i nasalīc tik partū, ka kaids gryb jūs salīkt. Tys, kai es tū radzu – vīnkuorši ej iz skotuvis i pajem sovu telpu! Ka tu tū napadareisi, padareis kaids cyts. Bet dūmoju, ka tys ir ari īškejuos vitaluos energejis vaicuojums.\nKartenis autors: Artūrs Kondrāts\nTyvojās nūslāgumam tova pyrmuo sezona Dailis teatrī. Ar kaidom sajiutom iz tū atsaver?\nGods ir cīši dreiži paguojs, dzeivē nūtics cīši daudz puormaiņu. Aktera profeseja i teatris maņ tik cīši pateik, partū ka tys ļaun transformētīs ari maņ kai Katrīnai, kai personeibai. Tik, ka tu pats tū vari redzēt i koč kai vierzeit ceļu, kurā gribi dūtīs. Sezona beja cīši kruosaina. Teatrī vysod ir cīši daudz izaicynuojumu, kuopumu i krytumu. Tok es radzu, ka asmu iz pareizuo ceļa. Verūs, kur mani vad, ari poša cenšūs sevi vest. Paļdis Viesturam, Jurim Žagaram, vysim režisorim, kuri uzatyc i dūd vareibu struoduot. Ir cīši svareigi sapynuot (maņ ruodīs, ka cylvākim vyspuor vajadzātu vairuok sapynuot), partū ka tys vyss pīsapylda. Tys ir tik ticeibys i dorba vaicuojums – cik tu īguldi, tik daboj atpakaļ. Akters vys tik ir atkareigs nu daudzu cytu cylvāku, nu vysaidu sakriteibu – kai tuos zvaigzneitis sasastuoj.\nJau saceji, ka tev beja svareigi īsastuot akterūs. Pyrmajā reizē tu natyki. Akterus nauzjam ari kotru godu, tok daudzi mieginoj vēļreiz. Reši kurā profesejā tai ir – pīmāram, ka nateic juristūs, bīži viņ atrūņ kū cytu i ūtrreiz naraugi. Kū tu dareji piec tam, kod natyki, i deļkuo tev beja svareigi stuotīs vēļreiz?\nCīši labi, ka es izkrytu. Tys nabeja muns laiks. Tys, ka juoīt vuiceitīs par aktrisi, maņ atguoja cīši pieški. Pyrmū dzeivis daļu es nabeju tys materials, kurs varātu byut iz skotuvis. Mani vede iz dzīduošonys puļcenim, dejom, tok es beju steiva, sastynguse, baileiga, nūsaslāguse sevī. I tod pieški koč kas atguoja vaļā.\nPyrmūreiz stuojūs leļu teatra kursā. Piec tam, kod natyku, storpā beja diveji godi, kod es vuicejūs aktermeistareibys kursūs teatrī “Skatuve” pi pasnīdziejis Annys Eižvertinis. Skaitu, ka tī ir leidzvierteigi Kulturys akademejai, prūtams, na tik lelā intensitatē. Jei ir izaudzynuojuse lelu daļu vysu paaudžu Latvejis akteru, es jai cīši uzatycu, i jei uzaticēja maņ. Tymā laikā es nazynuoju, kas es asmu, dreižuok beju na iz ceļa, kas vad iz mierki, bet nūguojuse nu tuo. Struoduoju dažaidūs dorbūs, na vysod aizguoju iz tom aktermeistareibys nūdarbeibom. Eižvertiņa beja tei, kas mani savylka kūpā, saceja, ka maņ ir potencials. Vysod byušu jai cīši pateiceiga.\nKod stuojūs ūtrū reizi, es guoju tai, ka eistyn varātu “sīnai cauri izīt”. Ar piļneigu puorlīceibu – niu voi ari nikod. Es ari jutūs gotova, i vyss koč kai sasalyka. Tok, kod mani uzjēme, navarieju tam nūticēt. Vys vēļ navaru tam nūticēt. Kod braucu iz Latgolu, siežu mašynā i dūmoju: “Wow, Katrīna, tu tai gribieji, tev beja prīškā vysaidi škieršli, tok tu taipat sasnīdzi tū, kū gribieji.” Partū es ari soku cylvākim, ka vajag sapynuot i naīlikt sevi pruota ramūs.\nEs vys vēļ sev aizdūdu vaicuojumu, deļkuo maņ tys ir tik svareigi, i leidz atbiļdei naasmu tykuse. Maņ tei nav tik profeseja. Asmu cīši rodūšs cylvāks, i vīnkuorši navaru tū nadareit, lai ari kaidys cytreiz byutu gryuteibys voi cyti aspekti, kas nav tik kruošni. Kod es asmu itamā profesejā, tod jiutūs dzeiva. Ka maņ tū atjimtu (es nivīnam naļaušu tū atjimt, partū ka tys ir manī (smejās)), es laikam puorstuotu elpuot. Reizem goduos izdareit ari gryutuokys izvielis, ir cylvāki, kas tū naspiej pījimt, i tys ir piļneigi normali. Es vīnkuorši navaru tū nadareit – tys ir vīns nu munys dvēselis uzdavumu.\nCik dzierdāts nu akteru, eipaši jaunūs, kam Kulturys akademejis laiks atmiņā vēļ pavysam svaigs, īsastuojūt akterūs, sevi daudz juolauž, juomaina i nu daudz kuo juoatsasoka.\nCīši daudz. Tu atsasoki nu vysa īprīškejuo, kas tev beja. Koč kaidā mistiskā kuortā tu pat vizuali izskotā puorsamej. Ka cylvāks mainuos īškeji, dūmuošonā, tod jis eistyn ari fiziologiski izamaina. Reizem smejūs – kai kazyn es izavārtu, ka nabyutu īsastuojuse akademejā!? (Smejās.) Pyrmajā reizē, kod vēļ stuojūs leļu kursā, es beju piļneigi cyts cylvāks. Maņ beja blondi moti, iz īstuojeksamenim atguoju ružovā kostimā, ružovā šalī. Nasabreinoju, ka mani nauzjēme. (Smejās.) Bet tys pats skaistuokais, ka nu teve pīdzymst koč kas piļneigi jauns – dūmojūšs cylvāks, cylvāks ar sovu redzīni, kurs ir breivs sevī, kurs ir drupeit saprats, kas eisti tu esi. Eistineibā es sevkuram cylvākam nūvālātu izīt aktera studejis. Tev nav juobyut itamā profesejā, nareši tai ari nūteik. Tei ir vīna nu lobuokūs dzeivis školu, kū asmu pīredziejuse. Leluokuos dzeivis školys maņ ir bejušys muna saime, akademeja i veirīši. Tuos ir mani vierzejušys dūmuot, saprast, kas i kai nūteik. Maņ vyspuor ir taida doba, kas es daudz verūs, analizeju. Akademejā suokumā kaidam ir leluokys spiejis, cytam mozuokys, bet tod verīs, kai tys vyss mainuos kai akteriski, tai kerminiski. Piec akademejis ari saprotu, ka vīnkuorši vaira navaru sēdēt sātā i nanūsadorbuot ar sportu – kermiņs ir pīrads byut aktivs. Vēļ ari bolss… Cīši daudz aspektu, kas salauž i maina. Tev ir juopamat vysa tei dzeive, kas beja īprīšk, tok, lai jei tī ari palīk. Es uzatycu, ka mani vad tī, kur maņ ir juoīt.\nAp kursa izlaiduma laiku žurnalā “Teātra Vēstnesis” beja Indrys Ruogys roksts par jums vysim. Atguodoju, ka, raksturojūt tevi taidu, kaida beji laikā, kod stuojīs akademejā, jei pīminēja ari akcentu. Klausūs tevī i gryuši nūticēt.\nZyni kai, maņ nikod nav bejs taida izteikta akcenta, bet maņ drupeit beja izlūksne i problemys ar šaurajim i plotajim “e”. Tī ik pa laikam ari niu pasaruoda. Izruodē “Zemdegas” pādejā ainā, kas maņ ar partneri Mārtiņu Upenieku ir dīzgon dramatiska, ir teksts: “Tu izplaties pa visu tahtas platumu un novelc man pusi no segas.” Es pasaceju “segas” ar šaurū “e”. Tymā breidī vysa muna aktermeistareiba, vyss muns īškejais monologs, vyss, kas tik varēja, vīnkuorši sabruka. (Smejās.) Bet nu jau tys ir daudz mozuok, akademeja itamā ziņā cīši daudz paleidzēja. Es apruovu golūtnis, vuordus, kurūs vajadzēja stīpt, es lūceju. Kod vuicīs, suocās ari pretejais efekts – tūs vuordus, kurus tu jau pareizi lūceji, tu suoc stīpt. Tok, paļdis Dīvam, taida eista akcenta maņ nav bejs, zynu cylvākus, kam ar tū guojs daudz gryušuok.\nVēļ drupeit pacitiešu Indru Ruogu. Tu jau pīminieji “Blanšu”, piec kuruos tevi ari uzaicynuoja iz Dailis teatri. Indra Ruoga roksta, ka “Blanša i Mihails Gruzdovs jū padareja par muokslineicu – tai spielej tik Katrīna, i tai navar nivīna cyta”. Voi tu ari pīkreiti, ka Blanšys lūmai ir tik lela nūzeime tovā kai aktrisis dzeivē?\nCīši lela, ari kai cylvāka dzeivē. Es jutu, ka ar itū dorbu nūslādzu miļzeigu cyklu ari poša sovā dzeivē. Pyrmūreiz dzeivē es sajutu, kū nūzeimej aktera dorbs i suoču sajust tū atbiļdeibu i konceptu, kai tys vyspuor nūteik, kū tys prosa, kai tū dareit. Tei ir taida emocionaluo matematika ar lelim kritīnim iztielē. Bet tys beja cīši skaists, ari dīzgon izaicynojūšs process, nikod tū naaizmiersšu. Tys vyss tai sasalyka. Paļdis Gruzdovam, eistineibā vysod asmu jū izjutuse kai taidu sovu cylvāku, mes nateišom īpasazynom jau pyrma es īsastuoju akademejā. Tok, runojūt par Blanšu, maņ leluokais kompliments beja, kod piec izruodis generalmieginuojuma (īstudiejom tū slāgtā lūkā – tik režisors i tī kursabīdri, kas tamā pīsadaleja) pi mane daguoja Indra Ruoga, kura rauduoja. Tys maņ ruodīs vīns nu leluokūs komplimentu vyspuor dzeivē. Na “paļdis, beja cīši labi, maņ patyka, kai tu tī dorbuojīs”, bet eistys emocejis. I vēļ nu juos.\nIr akteri, kurim ir sapynu lūmys, lelī mierki, kū grybātūs sasnīgt. Ir taidi, kas kotru jaunu lūmu skaita par tuo breiža lelū mierki. Kai ir tev?\nMaņ ruodīs, ka lūmys naatīt nateišom, tuos atīt ar koč kaidu nūdūmu. Es absoluti mīļoju ari mozuos lūmys. Skaitu – ka tu gribi byut izcyls pyrmajā planā, tev juobyut izcylam ari trešajā planā. Nav mozu lūmu, ir moza dūmuošona. (Smejās.) Maņ cīši īsaspīde pruotā Viestura Kairiša saceitais: “Ka pat lūmā ir vīns burts, tu nūspielej jū tai, lai es saprūtu vysu cylvāka dzeivi, kas ir tai zamaškā.” Vysod asmu jutuse, ka cīši labi varu maineitīs, maņ ir maineiga doba piec byuteibys. Maņ cīši pateik kai rakturlūmys, tai varūņu lūmys – jiutūs komfortabli obejuos zonuos. Sevi grybātu atteisteit obejūs itymūs vierzīņūs. Akteri bīži suoc sevi izsmeļt kaidā nu zonu, tod svareigi meklēt koč kū jaunu, kur varātu atsateisteit. Jiutu, ka maņ niu vajadzātu vairuok raudzeit raksturlūmys. Ka runojam taidā leluokā leiminī, maņ cīši grybātūs nūspielēt Anglejis karalīni Elizabeti. Vyspuor maņ grybātūs nūspielēt vysa spektra cylvākus: karalīni, vīnkuoršu lauku sīvu, kura slauc gūvs i ir puordzeivuojuse izsyutejumu, narkomani, gaišu i atvārtu dobys bārnu. Tys ir tys, kū es grybātu dzeivis laikā padareit – naīlikt sevi nikaiduos kategorejuos.\nKū tu dori nu teatra breivajā laikā? Kur tu daboj energeju?\nBeidzamajā laikā asmu saprotuse, ka ir juoizdūmoj koč kaida sistema, lai dzeivē nav tik teatris. Cytaiž tev tryukst energejis, jiutīs izdadzynuots, sauss. Tu navari byut rodūšs, naredzi nikuo nu dzeivis. Ir svareigi byut dzeivē, apritē. Saprotu, ka maņ dīzgon ilgu periodu dzeivē ir bejs puoruok moz baudys. Ar tū es dūmoju dzeivis baudu – sasatikt ar cylvākim, īt iz skaistom vītom, skaiteit lobu literaturu, klauseitīs lobu muzyku, meklēt taidys lītys, kū pyrma tuo naasi zynuojuse, patrokuot, atsagrīz pi dobys, sasazemēt i nūsamīrēt. Tok tū vysu dareit caur taidu baudys prizmu. Tod ari jiutu, ka maņ suoc pasaruodeit pavysam cytaida energeja, i tod tu daudzi tuos vari dūt ari dorbam.\nKur es atsajaunoju? Tī ir maņ tyvī cylvāki – saime i draugi, loba literatura, kino, ceļuošona. Prūtams, na vysod tam vysam saīt laiks. Bet niu es pīkūpu taidu metodi, ka īmu pa vysom tom īlom, pa kuruom naasmu guojuse, īmu tymūs veikalūs i kopejneicuos, kur naasmu guojuse. Vysu laiku raugu izjaukt koč kaidu sevī īsastruoduojušu sistemu. Var vīgli pīrast īt tik pa vīnom durovom, tok apleik ir vēļ 150 durovu. Cīši daudz maņ paleidz ari sports i fiziskuos aktivitatis. Maņ cīši pateik ari pierts rituali. Tys ir vīns nu munu sapynu – pierts koč kur Latgolā mežā.\nZynu, ka vairuokus godus piec kuortys esi vosoruos vadejuse teatra nūdarbeibys Preiļu jaunīšim. Cik svareiga tev ir saikne ar Preilim?\nPaļdis pasnīdziejai Vilhelmīnei Jakimovai. Taišni pi juos pamatškolā suokuos muna pyrmuo saisteiba ar teatri, lai ari tūlaik es vēļ nasaprotu, kas tys eisti ir. Tei beja teatra grupa “Kājām gaisā”. Eistineibā es vysu sovu dzeivi drupeit asmu jutusēs “kuojom gaisā” (smejās). Tys beja cīši pateikams laiks, kod tev dzeivē ni par kū nav juouzatrauc, tu ej iz školu, ej iz teatra puļceņu, tod izdūmoj, ka byusi aktrise i tev vaira nav juosavuica ni kīmeja, ni matematika, tu tok byusi aktrise, tys ir nūlamts. (Smejās.) Taida tei sapratne maņ tūreiz beja, niu iz vysu verūs cytaiž.\nKod aizbraucu iz Latgolu, Preilim, i mani kaids aicynoj struoduot ar bārnim voi vadeit kaidu pasuokumu, es jiutūs cīši, cīši pateiceiga, īdvasmuota i lepna par vītu, nu kuruos es īmu. Nikod nasavieršu ar augstu pacaltu dagunu, nikod ari naasmu jutusēs augstpruoteiga, īdūmeiga, lai ari reizem cylvākim par myusu profeseju kūpumā var rastīs taids prīškstots. Tai nav. Maņ ir cīši interesanti struoduot ar bārnim, tī treneni patīseibā ir vaira vārsti ir kūpejū personeibys atvieršonu. Nav saceits, ka tī vysi bārni byus akteri i aktrisis, bet jī var palikt drūsuoki, izsaceit redzīni, kustētīs, suokt dūmuot, analizēt… Myusu dīnu sabīdreibā cylvāki bīži naizsoka tū, kū dūmoj, sekoj bora instinktam. Raugu bārnus īvierzeit tymā, ka kotrys cylvāks ir unikals, kotram dūdu vareibu pīsaceļt i izsaceit sovu redzīni. Leluokuo daļa parosti ir cīši kautreigi, baileigi, goduos ari kaids atvārtuoks, kam taišni vajag vaira pībremzēt. Tys ir vierteigi ari maņ – poša atkuortoju koč kaidys lītys, taipat vysod prīca satikt Vilhelmīni. Ari itūvosor byus taida vīnys dīnys nūmetne. Prīca, ka Preiļūs nūteik taidys aktivitatis, kur bārni var pylnveiduotīs.\nSkaiteju tovu interveju portalā kroders.lv, kurā saceji, ka grybātu satikt sovys dzymtys sīvītis, kas ir bejušys pyrma tovys vacmamys, ka izjiuti juos kai sovu spāku. Cik svareigys tev ir tovys saknis?\nMunā dzymtā vysod ir bejušys cīši spieceigys sīvītis, cīši gudrys. Kod es augu, mes vīnā sātā kūpā dzeivuojam vairuokys paaudzis. Asmu cīši tyvu pīdzeivuojuse paaudžu nūmaiņu, kod vīna paaudze aizīt, bet cyta īt vītā. Mani vīnkuorši cīši interesej, kas ir tī cylvāki, kas ir veiduojuši mani. Tuos jau nav tik ituos paaudzis, tys ir daudz tuoļuok. Informaceju atrast ir cīši gryuši, bet es cīši grybātu izzynuot tūs cylvākus, kas ir bejuši pyrma mane. Mani vysod mulsynuojs muns temperaments, cīši īspiejams, ka naasmu “teira” latvīte. Deļkuo mani tys interesej? Es vīnkuorši jutu, ka asmu tei sīvīte, kurai juonūslādz cykls, kas ir atsakuortuojs munai mamai, vacmamai i vacvacmamai. Es ari jiutūs gona spieceiga, kab tū padareitu. Lai nu mane suoktūs jauna era.


Seikšaļtenis Viļānu tiergā - lakuga.lv\nSeikšaļtenis Viļānu tiergā\nTemys: galereja, Ilze Sperga, Latgola, Latgolys Regionaluo televizeja, Roksts, tiergs, Viļāni, Viļānu tiergs\nViļānu tiergs kai nagaistūša vierteiba – jau gondreiž divdesmit godu nu 1993. goda 1. maja kotra mieneša ūtrajā svātdīnē mīsta īlys puorjem puordūt i pierkt grybūši cylvāki. Pavasar ar samtiņu, kuopustu stuodim i seikajim seipulenim, cuolim, zūsalānim, kačalānim, syvānim, luopstom, sokumim i gaiseigom pavasara suknem, vosor ar jaunajom visteņom, vosorys uobelim, plūmem, raibom kleitom i pučainim šortim, tapkom i trušim, rudiņ ar nūbarojamim indykim, gailim, peilynim, sunalānim, uobeļneicu i grušu stuodim, rīkstim, karpom i kažukim, zīm ar vystom, sunim, uobelim, seipulim, lupotom i dzeļžim.\nA kuo tik nav Viļānu tiergā – nu kitaiskūs kadaku, batareju, speiguļu, galis mašynu i žurku slozdu, nu turku i belarusu lupotu, nu krīvu dzeļžu, gumejnīku i poļaku pūdu, konu, trauku i soldonumu da latvīšu maizis, galis, vystu, peiļu, suņu, uobeļneicu i vīšņu stuodu. Nu unučkenis speideigūs auskoru i unuka nakleiku mašynai da babys cymdu i dzeda vasaru.\nVyss kai dzeivē – saņtims pi saņtima, kramaslys pi kramasla, cylvāks pi cylvāka. Kotrai montai ak jau ir sovs pierciejs – i vacai radejai, i jaunam divanam, i kažukam ar humpalu smoku, i speideigam bļaka spaņam, i pļaumašynai, i izkapts kuotam. Saimisteibā vysa kuo vajag. Cikom vysa kuo vajag, vysa kas i teik vasts iz Viļānim i tierguots.\nReizi mienesī Viļāni puorsataisa nu klusa Latgolys mīsta par tierga vītu. Sabrauc ļauds nu tyvys i tuolys apleicīnis, nu sābru mīstu, nūvodu i vaļstu i rauga puordūt atvastū i tikt pi eistuo monta, rauga atrast sev saimisteibā, sātā i škapī vajadzeigū.\nKartenis – Ilze Sperga, 2012. goda 14. oktobrī Viļānūs\nPyrmais video – Latgolys Regionaluo televizeja\nŪtrais video – ekcat


Aicynoj iz lekceju par Rēzeknis muokslinīku kūpu - lakuga.lv\nTemys: Francisks Varslavāns, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzeknis muokslinīku kūpa, Rēzeknis Muokslys noms, Roksts\nLatgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj iz lekceju par Rēzeknis muokslinīku kūpu, kas dorbuojēs piļsātā 1930. godū nūgalē, i kurymā beja apsavīnuojušs tuo laika lobuokī Latgolys muokslinīki.\nRēzeknis muokslinīku apvīneibu 1936. godā nūdybynuoje septeni muokslinīki ar Francisku Varslavānu prīkšgolā. Kūpā dorbuojēs gleznuotuoji, kas beja dzymušs Latgolā i ite atkluojušs sovus talantus – Vitālijs Kalvāns, Leons Tomašickis, Arkādijs Naišloss, kai ari tī, kas Latgolā struoduoje – Jānis Gailis, Nikolajs Breikšs, Alberts Filka. Zemgalē dzymušajam Arvīdam Eglem muokslinīciskuos dūteibys uzplauka taišni Rēzeknē, kur juo saime apsamete Pyrmuo pasauļa kara laikā. Muokslinīkus vīnuoje sovstarpejuo draudzeiba i kūpeigs mierkis – puorvērst Rēzekni par Latgolys kulturys golvyspiļsātu, regulari reikojūt kvalitativys izstuodis i aktivi turpynojūt pedagogiskū darbeibu.\n“Pasaulī ir tikai divys šmukys piļsātys – Parize i Rēzekne”, sacejs Francisks Varslavāns, raugūt ar muokslinīku kūpu dzymtū piļsātu padareit kulturali bogotuoku. Vaira par muokslinīku var dazynuot rokstā “Latgolys gleznuotuojs Francisks Varslavāns”.\nLeidz 1940. godam Rēzeknis muokslinīku kūpa sareikova sešys izstuodis, par kurom pozitivys atsauksmis varēje skaiteit ari golvyspiļsātys presē.\nDīvam žāļ Rēzeknis muokslinīku kūpys darbeibys laiks nabeja ilgs, tū izjauce Ūtrais pasauļa karš, bet gleznuotuoju dorbi palyka i šudiņ daļa nu tim apsaverama Rēzeknis Muokslys nomā. Sovpus Franciska Varslavāna gleznys leidz 22. apreļam var apsavērt ari Latgolys viestnīceibā “GORS” Rēzeknē. Sūpluok tom pastateiti muokslinīka mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi.\nViesturis šaļteņu pītura nūtiks 10. aprelī Rēzeknis Muokslys nomā (Rēzekne, 18. novembra īla 26).\nOlūts: Latgolys Kulturviesturis muzejs


Maja suokumā Rēzeknē atkluos Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi - lakuga.lv\nMaja suokumā Rēzeknē atkluos Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi\nTemys: izstuode, Latgolys kongress, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Roksts\n3. majā Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota tematiska izstuode “Pāri slieksnim”, kas veļteita viesturiskai nūtikšonai – Pyrmajam Latgolys kongresam, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone.\n1917. goda 9.-10. majā (piec vacuo stila 26.-27. aprelī) Rēzeknē nūtyka Pyrmais Latgolys kongress, kurymā tyka pījimts lāmums par Latgolys atsadaleišonu nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošonu ar puorejim Latvejis nūvodim. Itys lāmums beja izškirūšais tuoluokajom nūtikšonom, kod 1918. goda 18. novembrī tyka proklamāta Latvejis Republika.\nAtzeimojūt Pyrmuo Latgolys kongresa 100. godadīnu, Latgolys Kulturviesturis muzejā da goda beigu byus apsaverama izstuode “Pāri slieksnim”. Kotrai sātai ir pamati i slīksnis. Slīksnis ir ari nūzeimeiga kotrys sātys sastuovdaļa. Pījamūt, ka Latvejis zeme (viesturiskī 3 nūvodi) ir ituos sātys pamati, tod 1917. goda Pyrmais Latgolys kongress ir kai slīksnis, kurs juopuorkuop, kab tyktu sātā – Latvejā. Izstuodē varēs īpazeit autentiskus prīškmatus, dokumentus, kartenis, ar audio, video, gaismys projekceju paleidzeibu tiks radeita laikmata nūskaņa.\nTaipat teik pīduovuota ceļojūšuo izstuode. Tei sastuov nu sešu divpusieji apsaveramu stendu i vīnys divpusiejis plakatsīnys. Vīnā stenda pusē izvītuota informaceja, kas atkluoj vysaidus viesturis olūtus, faktus i nūtikšonys. Ūtrei puse veiduota izgleitojūša ar vareibu školānim školuotuoja vadeibā diskutēt par viesturis nūtikšonom i dorba lopuos piļdeit aizdavumus.\nMuzejs aicynoj izgleiteibys īstuodis dasaceit ceļojūšuos izstuodis eksponiešonu sovā školā, rokstūt iz e-postu muzejs@rezekne.lv voi zvonūt t. 64622464. Izstuode ir bez moksys, nu tuos transportiešonu jūnūdrūsynoj dasaceituoja organizacejai. Izstuodi var dasaceit da goda beigu i ari cytugod, kad Latveja svieteis 100 godus.


Ineta Zelča Sīmansone: Latgolys muzejim juomeklej sova identitate - lakuga.lv\nTemys: Creative Museum, Ineta Zelča-Sīmansone, interveja, Latgolys muzeji, muzeji, Roksts\nLatgolys kulturys dzeivis naatjamama daļa ir iteinis muzeji, gon akreditātī i pošvaļdeibu uzturātī, gon privatī. Pārn 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par vajadzeibu izveiduot Latgolys Muokslys muzeju, par kura pamatu byutu Latgolys muokslinīku dorbi.\nPādejūs godūs Latgolys muzeju apmekliejumu skaits ir audzs, bet cik lelā mārā tī ir pamaneiti iz kūpejuo Latvejis muzeju fona i voi ir spiejeigi pīvylynuot apmaklātuoju, voi Latgolai vajadzeigs jauns muzejs? Tū vaicuojom muzeologei i dūmneicys “Creative Museum” vadeituojai Inetai Zelčai Sīmansonei. Jei na tikai sekoj leidza Latgolys muzeju aktivitatem, bet leidzadorbojās ar muzeju nūzari saisteitūs projektūs Latgolā. “Creative Museum” nu 2015. leidz 2017. godam veiduoja Rēzeknis Zaļuos sinagogys ekspozicejis satura koncepceju i koordinēja izveidis projektu, organizēja storptautisku konfereņci “Ebreju Rēzekne” i izdeve rokstu kruojumu. Niu dūmneica struodoj pi jaunu projektu Latgolā.\nDūmneicai “Creative Museum” ir izaveiduojuse sadarbeiba ar Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibu, itūšaļt tūp pietejums par Kuorsovys i tuos apleicīnis viesturi, nuokūtnē īcarāts izveiduot Kuorsovys nūvoda muzeju. Pastuosti vaira par tū.\nPyrma muzeja izveidis svareigs ir akademisks pietejums. Kai izaruodeja, Kuorsovys viesture nav pieteita taidā leiminī, tū ir darejs tikai vītejais nūvodpietnīks. Pyrma mēs suocem apjūmeigu pietejumu, kurā īsaisteiti daudzi pietnīki. Tiek pieteita gon arheologeja, dzeļžaceļa viesture, muižys, etniskuo daudzveideiba nūvodā, ari Holokausts. Paraleli mes pajēmem mozuoku projektu par Kuorsovys ebrejim. Parkū ebreju Kuorsova, na latgalīšu Kuorsova ci krīvu? Vīna nu atbiļžu ir, ka vīnā nu pūsmu ebreji beja vairums iteinis dzeivuotuoju.\nItuo goda beiguos gribim pyrmūs rezultatus rokstu kruojuma veidā paruodeit. Tymā pošā laikā sokom “Kuorsovys stuosti”, tys ir atvārts projekts – pietejums. Mes gribim nuokušajā projekta pūsmā izpieteit padūmu laikus, ari 21. godu symta kuorsovīti caur sociologu i ekonomistu skotu punktu.\nKai ar pošu muzeju, kod tys byus?\nPošai Kuorsovai ir juonūbrīst leidz idejai par muzeju. Kod rakstejom koncepceju, mes pīduovuojom, ka var ari nalikt vuordu “muzejs”, bet gon lītuot informacejis centrs, omotu sāta, interešu centrs ar ekspoziceju par Kuorsovys viesturi. Maņ ruodīs, ka nav jāgys lītuot vuordu “muzejs”, ka pošvaļdeibai i muzeja veiduotuojim nav leluoka mierķa byut lelajā profesionalajā muzeju saimē, kas izlīk sovus pīnuokumus i atbiļdeibu. Ka ir muzejs, tys zeimoj, ka juobyut kruojumam, kruojuma komplektiešonys, restauracejis politikai i tt. Muzejs juoveidoj dzeivs, maineigs, jaunīšim i vītejai sabīdreibai vajadzeigs.\nDūmoju, ka diskuseja par formu aktualizēsīs, tys byus juoizlem pošvaļdeibai, ari par ekspoziceju, īspiejams, tei var byut digitala. Munupruot, Rēzeknis Zaļuo sinagoga itūšaļt cīši labi dorbojās nabyudoma muzejs, lai gon sarunvolūdā tū sauc par Ebreju muzeju. Īspiejams, leidzeigi byus ari Kuorsovā.\nMajā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par Latgolys Muokslys muzeja izveidi. Kai tu verīs iz itaidu ideju?\nEs verūs iz tū nagativi, partū ka, maņ ruodīs, Latgolā byutu juoatteistej asūšī muzeji, navys juobyuvej ci juoaataisa jauni. Par itū es asu diskutiejuse ar režisoru Vīsturu Kairišu piec kongresa, secynojūt, ka tys varātu byut na Latgolys Muokslys muzejs, bet Latgolys muzejs. Nu vīnys pusis, nav tik svareigi, voi Latgolys muzejs ir Rēzeknē, Daugovpilī, Ludzā ci Bolvūs. Tymā pošā šaļtī saprūtūt, ka jau ir Latgolys Kulturviesturis muzejs, i jamūt vārā, ka Rēzeknē ir Latgolys vietnīceiba GORS, varbyut var itū ideju atteisteit i dūmuot par Latgolys kulturviesturis muzeja puorzeimūluošonu, dūdūt muzejam lelu motivaceju i ambiceju byut par Latgolys muzeju, nabyuvejūt jaunu.\nRunojūt par muokslu, Latgolā ir lels muokslys centrs – Rotko. Tys pylda miseju ruodeit Marka Rotko montuojumu i aktualū muokslys ainu. Cyta līta, ka mums nav nacionalys nūzeimis muzeja regionā. Varātu byut, ka tys ir lels nacionalys nūzeimis muzejs uorpus Reigys, kas ruoda Latgolys viesturi, arheologeju, etnografeju, latgalīšu volūdu i tt.\nLatgalīšu volūdu aizviņ vaira pamonom publiskajā telpā, ir ūļneicu nūruodis latgaliski, veikalu nūsaukumi. Muzeji eipaši nasteidz tū izmontuot. Voi latgalīšu volūdys izmontuošona varātu byut veids, kai pīsaisteit apmaklātuojus?\nVolūdys lītuojums muzejā nav panaceja, tys nabyus atrysynuojums. Dūmojūt par Latgolys muzejim, maņ ruodīs, ka tim ir vaira juomeklej sovu identitati. Pošvaļdeibom nav ambiceju i redzīņa par sovim muzejim, par tū nūzeimi sabīdreibys izgleituošonā i salīdiešonā, turismā. Ambiceju tryukst ari pošim muzejim, pīprosūt adekvatu viereibu sev i nu naudys devieju pusis. Ambiceju tryukums sovā ziņā muzejim ir izdeveigs, partū ka var taidā mīgainā stuovūklī eksistēt.\nParkū ir mīgains stuovūklis?\nTei ir nagribiešona izīt iz jaunom inovativom lītom, beišonuos nu risku, eksperimenta, beišonuos nu tuo, ka suoksim koč kū dareit cytaiži, mums var byut klaidys i kaids myus nūsūdeis. Muzeji naizruoda īšonu laikam leidza. Eipaši regionūs ir nadaudz sajiuta, ka muzeji ir izkrytuši nu apritis. Drūši viņ, tikkū puorskaiteis manis saceitū, muzeji ībiļss. Muzeji soka, ka ir atvārti i gaida apmaklātuoju, bet tymā pošā laikā, voi muzeji koč kū dora, kab mes jūs īraudzeitu?\nPyrma goda blogā raksteji par Latgolys muzeju sātys lopom, kuru nav ci tuos ir nūvacuojušys. Voi koč kas ir mainejīs?\nNikas nav mainejīs. Ka sātys lopa ir, tod tei nav atbylstūša 21. godu symtam. Lela daļa muzeju jūprūjom ir gulūšuos skaistulis, kurim nav pat sātys lopu. Muzeji apsamīrynoj ar nacylu īdaleitu vīteņu sovys pošvaļdeibys sātys lopā. Jim ar tū ir gona.\nDigitaluo strategeja nivīnā nu Latgolys muzeju nateik apsavārta kai komunikacejis speialista dorba sastuovdaļa. Feisbukā ci Tviterī koč kas pasaruoda dreižuok najauši, navys mierķtīceigi vierzeits, nimoz narunojūt par Instagram kontim ar šmukom lelom biļdem. Nateik nūvārtāta socialūs medeju nūzeime regiona muzeju dorbā.\nRunojūt par Latgolys muzeju pīduovuojumu, voi tys atsaškir nu cytu regionalūs muzeju, voi atsaškir veids, kai saturu pīduovuoj apmaklātuojim?\nAri regionūs ir vaoruoki muzeji, kas teik pamaneiti, par kurim vaira dzieržam, pīvadumam, Tukuma, Kuldīgys, Venstpiļs muzejs. Es grybātu tikpat daudz dzierdēt par vysmoz vīnu Latgolys muzeju. Par tū ari ir rodusēs Latgolys muzeja ideja, ir vajadzeigi mozī piļsātu muzeji, kas dokumentej sovys vītys viesturi, tymā pošā šaļtī Latgolys regionalais muzejs, kas stuosta vysa regiona viesturi.\nMuzejim juobyut drūsmeigim izmontuot cytys dorba metodis, sasadorbuot i atrast sadarbeibys partnerus, ar kurim veiduot jaunus produktus. Tys prosa drūsmi, leidz ar tū pastuov īspieja izdareit klaidys. Latgolys i mozūs muzeju lels izaicynuojums ir apmaklātuoju pīsaiste, īdzeivuotuoji vaira juoīsaista izstuožu, ekspoziceju i izgleitojūšūs programu veiduošonā i stuostu stuosteišonā. Cylvāks pīsadola produkta radeišonā i ir lapnys par sovu dzymtū vītu.\nMuzejam ir juovar atbiļdēt iz myusu dīnu izaicynuojumim, ekspozicejom, izstuodem, izgleitojūšajom programom juobyut sasaisteitom ar tū, kas nūteik myusu dīnuos. Komunikacejis dorbs ar apmaklātuojim varātu byut aktivuoks. Nu Latgolys muzejim gribīs vaira pietnīceibys, vaira profesionalu izstuožu, na muokslys izstuožu, kurys vīnu piec ūtrys īlaist muzeja telpuos, bet poša muzeja producātys izstuodis. Tys, prūtams, saistuos ar finansem, bet tymā pošā šaļtī taidā veidā muzejs atruoda sovu pietnīceibu. Kai apmaklātuojam gribīs, kab vaira padūmuotu par pīaugušūs izgleiteibu i naformalom laika pavadeišonys īspiejom pīaugušajim, gribīs sajust muzeja lokalū identitati.\nKai viertej Latgolys Kulturviesturis muzeja Latgolys kongresam veļteitū izstuodi “Puori slīkšņam”?\nMaņ byutu gribiejīs redzēt profesionalu dizaineru pīsaisteišonu itaida leimiņa izstuodei. Tys iz reizis nūvad pi ambiceju, pi interpretacejis – kū mes ar itū izstuodi gribim pastuosteit? Apsveicami, ka beja izstuodis buklets, mozais ekspozicejis katalogs. Tymā pošā šaļtī gon īkuortuojums, gon interpretacejis veidi i daudzums atstuoja mozuma pīgaršu. Itaida leimiņa izstuodei juobyut daudz ambiciozuokai i leluokai, izmontuotī audiovizualī rysynuojumi ir vairuok škoļnīciski. [red. pīz. Plašuoku izvārsumu var skaiteit I. Zelčys Sīmansonis rokstā.]\nKaidu saredzi sovu pīnasumu Latgolys kulturys montuojuma saglobuošonā i populariziešonā?\nDūmneica “Creative Museum” sovys pastuoviešonys laikā, analizejūt muzejus, ir radejuse zynomu standarta leimini, kuru mes kai profesionali nu muzeju sagaidom. Mes asam vysu laiku pastreipuojuši, ka asam ite, kab snāgtu konsultacejis i diskutātu. Tys nazeimoj, ka uzadūdam par tim, kas iz vysa lobuok zyna. Maņ ruodīs, ka lelā daļā Latgolys i Latvejis muzeju profesionaluo diskuseja nanūteik. Voi nu muzeju darbinīki beistās, voi nu nav laika diskutēt. Taišni diskusejuos īspiejams nūīt da piļneigi atšķireigom idejom i rysynuojumim. Itamā ziņā es dūmoju, ka leluokais pīnasums varātu byut tys kurbuļs, kas vysod apšauba, tymā pošā saļtī ir gotovs pījimt pretiejus vīdūkļus. Tys ir veseleigys profesionalys diskusejis pamats. Prast izvierzeit originalys idejis, tymā pošā šaļtī dzierdēt cytus, kurim ir cytaids redzīņs.\nRaugam naatsaceit, ka muzeji i pošvaļdeibys myus aicynoj iz dūmapmaiņu i konsultacejom. Storp cytu, nuokušuais pasuokums Latgolā, atskaitūt Kuorsovu, kur sadarbeibā ar Kuorsovys nūvoda dūmi 2018. goda rudinī izdūsim rokstu kruojumu “Kuorsovys stuosti”, nūtiks vosorys beiguos Preiļu muzejā. Tī vadeisim divu dīnu rodūšuos darbneicys par regionalūs muzeju atteisteibys scenarejim.\nKarteņa: Didzis Grods\nViestur Kairish 01/02/2018\nPiļneibā pīkreitu Inetai. Vīna ideja itū šaļti palīk aizvīn skaidruoka. Vajag struoduot i atteisteit Nacionālys nūzeimis LATGOLYS MUZEJU. Iz prīšku!\n“Kuorsovys stuosti” – tys ir labi. Tymūs muzeju izdavumūs grybātūs redzēt vaira dzeiveibys, lai var sataustēt tū stidzeņu, kas nu paguotnis vad iz šudiņdīnu i nasabeist ruodēt ceļu iz prīšku. Tik bez latgalīšu rokstu volūdys atdzimšonys tei saikne ar myusu seņčim, pa munam, nav īspiejama.


Gordi nūsvieteiti Kuorsovys nūvoda svātki - lakuga.lv\nGordi nūsvieteiti Kuorsovys nūvoda svātki\nTemys: Kuorsova, Kuorsovys nūvoda svātki, Kuorsovys nūvods, nūvoda svātki, Roksts\nAizvodūt vosoru i sagaidūt rudineigū ražu, Kuorsovys nūvodā kotru godu puļcejuos nūvodnīki i gosti, kab māruotūs spākim sporta saceņseibuos, baudeitu vītiejūs sātys ražuotuoju meistaruojumus tierdzeņā i kūpeigi atsapyustu boguoteigajā svātku programā.\nAr gordu muti īsakūžūt svātkūs\nLatvīšu tradicejuos Bārtuli ir tierga dīna, rudzu siejis laiks, partū ari Malnovys maizneicys “Dzīles” pogolmā 23. augustā nūtyka tiergs ar mīluošonūs, sarunom i svātku īskandynuošonu nūvodā. Vysod gostmīleiguo saimineica Aina vysus kluotynasūšūs aicynuoja iz picu meistarklasi, kur beja īspiejams gatavēt tradicionaluos picys i īpazeit latgalīšu picu ar sipisnīku.\nSportiskā mīsā vasals gors\nNūvoda svātki īsasuoce aktivi sportojūt – nūvodnīki i gosti sasaceņte tenisa meistareibā, tyka nūskaidruota prasmeiguokuo volejbolistu komanda. Par gūdu svātkim nūtyka strītbola i 3×3 ghetto florbola nakts turnirs “Pi kuojis nakts!”, kuru nūslēdze drifta paraugdemonstriejumi.\nPādejā nūvoda svātku dīnā Kuorsovys vydsškolys laukumā puļcejuos tī, kuri sovus spākus gribieja puorbaudeit īlu vyngruošonā, dambretē, šautreņu svīsšonā i saušonā mierkī. Itamā dīnā nūtyka ari minifutbols, kurymā pīsadaleja Boltkrīvejis sadraudzeibys piļsātys komanda nu Puhoviču. Ceiņa beja seiva, nu kauss tok palyka pi laukuma saiminīku komandys “Sporta klubs “Kuorsova”” .\nJaunīši pīskandynoj Saļņovu\nIz pasuokuma vītu jaunīši devēs ar “Party Bus”, kurs apmaklātuojus īsiļdeja vokora pasuokumam. Svātku ītvorūs uzastuoja gosti nu Šliserburgys, Brīžucīma īlu vyngruotuoji demostrēja unikalu īlu vyngruošonys šovu. Saļņovys talanteigī doncuotuoji vylynuoja skateituojus kustētīs myusdīneigūs deju rytmūs, Kuorsovys Muzykys i muokslys školys audziekni prīcynuoja ar stilizātu tautystārpu šovu. Iz skotuvis puļcejuos aktivuokī Kuorsovys nūvoda talanti.\nTierga tradiceja Kuorsovā svietej 190. godskuortu\nViesturiski Kuorsovys nūvods ir veiduojīs krystceļūs stop senejū tierdznīceibys ceļu, kas nu Krīvejis vidīnis vede iz Baļtejis jiuru, partū, pasasokūt itim stratiegiski svareigajim celim ite izaveiduojusēs seneja tierguošonuos tradiceja, kura dzeivoj vēļ itūšaļt. Par gūdu svātku dīnai Kuorsovā puļcejuos sātys ražuotuoji, kas lutynuoja ar gordim peirāgim, kapceitom zivim i cytim lauku lobumim. Sovukuort omotnīki pīduovuoja i rūtys skaistumam, i dekorus sātom, breineigys duovonys i suvenirus nu Kuorsovys nūvoda svātku.\nJaundzymušī kuorsavīši – prīca i lepnums\nJau vairuoku godu garumā par jauku tradiceju palykuse jaundzymušūs sveikšona. Nūvoda svātkūs jaunuokajim nūvoda dzeivuotuojim veļteitajā koncertā puļcejuos jaunuos saimis, kai ari pošvaļdeibys puorstuovi, kab gūdynuotu jaunuokūs nūvoda dzeivuotuojus.\nGuojīņs puļcej 52 Saļņovys cīmus\nKotru godu nūvoda svātku organiziešona teik uztycāta kaidam nu pogostu, itūgod tys gūds beja saļnavīšim. Iz svātku koncertu nu Saļņovys pusis īsaroda ryucūša, kolorita salņavīšu paruode, kurymā apsavīnuoja 52 cīmi. Guojīņa apmaklātuoji redzēja i nūpītnu traktortehniku, i izpuškuotys mašynys, i tricyklu ar pleivojūšu Latgolys karūgu.\n“Vierteibys, kas naryus”\nKuorsovys “Krosta estradē” beja īspiejams apsavērt kotra pogosta ar zīdim rūtuotūs sīna ruļļus, kurūs tyka īveitys lobuos dūmys nūvoda dzeivuotuojim. Koncertā tyka gūdynuoti sakūptuokūs sātu saiminīki, kuri, spūdrynojūt sovys sātys, veidoj ari nūvodu skaistu i sakūptu. Lelu sajiusmu i apmaklātuoju gavilis sajēme grandiozais saluts, kurs izplauka nakts tymsā puor Kuorsovys piļsātu, skateituoji atzyna: “Svātki ir izadavuši!”\n19:00 Buļbu balle @ Sarkaņkolns\nBuļbu balle @ Sarkaņkolns


Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju - lakuga.lv\nReigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju\nTemys: Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas”, latgola.lv, Ontans i Anne, Ontans i rodne, Palādas, Roksts, Splendid Palace\n20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā.\nIzruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī „Splendid Palace”, Reigā, Elizabetis īlā 61. Izruodis volūda – latgalīšu. Bileti nūpierkami „Biļešu servisa” kasēs i internetā.\nVysā serialkomedejā „Ontans i Anne” ir ostonis serejis. Kinuteatrī „Splendid Palace” nūsaveramuo izruode „Ontans i rodne” ir komedejis 7. sereja.\nPi Annys nagaideitai atbrauc gostūs juos muosa Ļuce, kuruo pyrms 15 godu gribēja atjimt muosai kūpeigū montuojumu. Jei ir slyma i nabadzeiga, grib atgiut veseleibu lauku svaigajā gaisā, tik na vyss ir tai, kai izaver. Ir taids sokomvuords „Īlaid vuti kažukā, uorā nadabuosi” – ari itamā reizē Ontans rauga dabuot uorā „vuti” nu kažuka. Kai vysod – Ontans rauga ar dažaidim pajiemīnim i puorbaudeitom metodem, bet naveiksmeigai. Gols golā vysu izškir gadejums ci tai sauktais „Dīva pierksts”.\nKomedeja „Ontans i Anne” nazkod tai īsapatyka režisoram Valdim Lūreņam, ka pyrmuos treis komedejis serejis tyka īkļautys Latvejis Nacionaluo teatra izruodē „Latgola.lv”. Baļtinovīši Reigā ruodeis izruodis originalverseju.\nItuo goda suokuos baļtinovīši kinuteātrī „Splendid Palace” jau ruodeja komedejis 6. sereju, vysi bileti beja izpuordūti, i skateituoji pīpraseja komedejis turpynuojuma.\nKai atzeist lugys autore un režisore Anita Ločmele ci Danskovīte: „Reiga Baļtinovys aktīrim nūzeimej cīši garu ceļu i vysod nu ilguos siediešonys suopušys mugorys. Vīneigais prīceņš pa ceļam parosti ir apsastuošona ceļamolys kopejneicā. Tok leluokuo bolva mums ir Reigys skateituoju atsauceiba, dzeivuošana leidza lugys nūtykumim i smaidi, ejūt paceli nu izruodis.”\nBaļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” (latvīšu volūdā – „Pūces”) darbeibu suoka 1999. goda novembrī. Piec puors godu muokslinīcyskuos darbeibys kolektiva režisore Anita Ločmele, nūsaglobuojuse aiz pseidonima Danskovīte, Baļtinovys izlūksnē saraksteja lugys „Ontans i Anne” pyrmū daļu – tei beja luga par pošim baļtinovīšim. Tai īsasuoka latgaliskūs lugu tradiceja Baļtinovā. Izruode kliva par serialu, partū ka poši skateituoji pīpraseja turpynuojumu i pīduovuoja idejis, par kū vēļ varātu raksteit.\nAmaterteātris „Palādas” ar izruodi „Ontans i Anne” ir pīsadalejuši Latvejis amatīrteatru skatēs „Gada izrāde”, kur 2004. godā izruode sajēme Goda lobuokuos izruodis titulu, bet 2006. godā kolektivs sajēme Kulturys ministrejis premeju par spylgtu davumu sova nūvoda volūdys mentalitatis populariziešonā.


Daugovpilī nūtiks dirigenta Raimonda Igolnieka jubileja koncerts - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, jubilejs, koncerts, pyutieju orkestris "Daugava", Raimonds Igolnieks, Roksts\n22. oktobrī 15.00 Vīneibys noma koncertzalā nūtiks dirigenta Raimonda Igolnieka 70 godu jubileja koncerts, viestej Daugovpiļs piļsātys dūmis kulturys puorvaļdis sātyslopa.\nPyutieju orkestris “Daugava” (golvonais dirigents Arnolds Grīnberts) ir vīneigais profesionalais pyušamūs instrumentu orkestris Daugovpilī i jau seņ ir palics par piļsātys muzykalū vizitkarti. Orkestris vysod ir Daugovpiļs piļsātys svātku guojīņa prīškgolā, pīsadola nūzeimeigu objektu, festivalu, saceņseibu atkluošonā, pīduovoj interesantys koncertprogramys sovim klauseituojim i puorstuov piļsātu Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i Deju svātkūs. Orkestris dybynuots 1985. godā dirigenta Raimonda Igolnieka vadeibā.\n22. oktobrī 15.00 PPIO “Daugava” kūpā ar solistim – LNO solisti Ilonu Bageli (mecosoprans) i Arnoldu Grīnbertu (klarnete) –, aicynoj skateituojus iz koncertprogramu, kū veļteis ilggadejam orkestra dirigentam Raimondam Igolniekam 70 godu jubilejā.\nRaimonds Igolnieks, dzims 1946. goda 17. oktobrī, ir PPIO “Daugava” dybynuotuojs i golvonais dirigents da 2009. goda, nu 2001. da 2007. goda – NBS Sauszemis spāku orkestra prīkšnīks, nu pyrma tuo – izgleiteibys darbinīks (Daugovpiļs Pedagogiskuo instituta Muzykys pedagogejis fakultatis vacuokais pasnīdziejs, Daugovpiļs Muzykys školys pyušaminstrumentu i sytaminstrumentu nūdalis pedagogs), nu 2010. goda – Gūda daugavpilīts. Īmontuojs cīnu i autoritati Latvejis orkestru dirigentu i muziku vydā, bejs Latvejis pyutieju orkestru saliduojumu (1988-2010) viersdirigents, nu 1990. goda Latgolys Dzīšmu svātku viersdirigents, Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātku (1990., 1993.,1998., 2003.) pyutieju orkestru viersdirigents, bet nu 2013. g. — vysu Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātku pyutieju orkestru Gūda viersdirigents.


Nu latgalīšu literaturys skreinis: Aivara Kalnieša ailis - lakuga.lv\nTemys: Aivars Kalnietis, dzeja, latgalīšu literatura, Nu latgalīšu literaturys skreinis, Roksts\nVosorys suokumā LaKuGā publiciejom Aivara Kalnieša ailis. Niu jiusu viereibai pīduovojam jaunys autora ailis.\nPar vieju – aizguojieju\nVysu myužu nazkur skriejs,\nVakar pagaiss varans viejs.\nParuovs drupeiti par spieju,\nPuorsapyuts i izlaids vieju.\nVysu myužu smogi pyuts,\nCytus viejus molā gryuds,\nCytu vieju aukom baideits,\nRausteits i pa gaisu svaideits.\nSausys vieja sāklys grauzs,\nVieja rūkom montu rauss,\nSvešus mokus raudams vaļā\nTymsuos naktīs gaudovs skali.\nAtvodviejeņš gari pyuš –\nCik bejs vātrains vieja myužs.\nKai jis krystu škārsu malīs\nVysuos šuospasaulis dalīs.\nDaudzreiz vysu pazaudiejs\nI nu jauna saraust spiejs,\nGrīzdams viherus i stormus,\nPiļdejs sovu sapņu normys.\nKreit iz kopa vieju zīds,\nVieju zvoni skaudri klīdz\nŠalkys, nūpyutys i vādys\nSimbolizei vieju bādys.\nOrkans napacīteigs eļš:\n”Jam ir suocīs vāsmu ceļš.\nBet parkū jius stuovit, glupī?\nViejs jums atstuojs naudys čupu!”\nVysi vieji matās skrīt.\nKotrs skrieja cytuvīt.\nKa var ticēt tautai vīnai,\nJī tai skrīn leidz šūboltdīnai.\nMaņ ir IQ, bet nav Ls\ni USD nav ari.\nEs siežu salics rūcenis\nI dūmoju kū dareit.\nKa byutu dorbs, es struoduotu\nI nūpeļneitu ”kešu”,\nBet siežu sātā mienešim\nI kosu sovu plešu.\nDīveņ, tieteņ, atej cīmā, nūlic prīškā zivi.\nTev byus golva, maņ byus aste, iessim obi divi.\nDīveņ, tieteņ, atej cīmā, atnes lobu veinu,\nSiediesim i dzersim obi. Tys byus baigi feini!\nTai, skali lyugdams Dīveņu,\nEs monitorā raugūs,\nAr bolsu kuopnu debešūs\nBet dūmys palīk draugūs.\nTe pīpeši iz datoru\nĪt nazkas leidzeigs spamam:\n”Ka ir IQ, bet nav Ls,\nIQ ir juobyut zamam.”\nTraknūs godu pīmineklis\nTe nazkod beja kolhozs ”Sierpa smaile”,\nBet šudiņ nūvods ”Ausekleiša stareņš”.\nNu traknūs godu gūdeibys te palics\nKlybs pogostvecs i nalels sīvu bareņš.\nLai mīsta gūdam spūdrynuotu kaņti,\nLyugts dižais formys meistars Šablons Pīters.\nJis stuosta: Traknūs godu pīminekļam\nByus rozā brilleitis i oranžs svīters.\nTraknūs godu pīminekļam\nByušūt divi zūdi,\nDivu stūbru bise kotrā placā,\nVīnā rūkā pica, ūtrā kokakola\nI pi kuojom vysa muokūņmola.\nIz atkluošonu sabrauks varysveiri\nI kulturpersoneibys runys saceis\nPar moraliskom vierteibom i gūdu\nKū peļnejs kotrs muola zemis raciejs.\nŠuo pīminekļa pamatkoncepcejā\nTiks īstruoduota bezgaleiga laime,\nKū, pīlītojūt jogu i fen-šuju\nDe facto varēs sajust kotra saime.\nKurīs, Laimys guņteņa,\nAr ūgleitis pyktumeņu\nLeidz gaismenis sveidumam.\nMūstit, nūklusātī vuordi,\nKai snauduši pumpureni\nNu aizlaikim, nu myužeibys,\nCaur zibiņa plaiksneitem.\nTeci, teci, gudra ziņa,\nKai zaļkteiša teciejums.\nKai pa smolku pavedīni\nPa dārdedzis leikumim.\nGloboj vīdu zynuojumu\nZam klusuma zīgelim,\nZam smiļtenis, zam sakneitis,\nZam cītuo i akmisteņ’.\nVerīs, verīs nuokameibā\nAr kraukleiša redziejumu,\nKai caur spūdru dimanteņu\nSorgoj boltu dvieseleiti\nCaur viermlis ryugtumeņu\nAr cārmyukšys krustenim.\nTurīs sovā patīseibā\nAr dadzeiša kierumeņu,\nCikom myglys muokuleitī\nLēks sauleite ūtraižuok.\nVosora korsta kai pūdnīka ceplis,\nSaule puor pasauli volda.\nNūkuops nu kombaina, Patmaļku Ontons\nPogolmā sāstās pi golda.\nApeini paaugušs, nūkuļti mīži,\nPogrobā muceņa ola.\nDūd, Dīveņ, šytaidu mīreigu dzeiveiti\nLeidz pošam pasauļa golam.\nVosorys vokorā dzērviņu pūreņā\nDzērvis par rudini klaigoj,\nPatmaļku Ontons ar grūzeņu sieņu\nLānom pa mežmolu staigoj.\nGūtenis ganeibuos paādušs vuortās,\nPyuneite pylna ar sīnu.\nLeidz pošai postorai dīnai.\nJom ir zynoms vyss par vysim.\nJuos jau namādz runuot līku,\nBet mozdrusceņ juoapsprīžās.\nKas jom aizlīgt var tū prīcu?\nSasādušs kai bokys birzī,\nSprīž par dzeivi mīsta sīvys\nGotovys, ka vajadzeiba,\nSaukt par līcinīku Dīvu.\nViktors kaida drauga fermā\nStruodoj golvu napacieļs.\nCyti soka – tuos jau spēlis!\nPasorg, Dīvs, cik ļaunys mēlis.\nJezups asūt degustators.\nKai tai varūt? Kur tys derūt?\nTys jou saimis malnuo vuška –\nKotru Dīva dīnu dzerūt!\nMuorys unuks laikam dokters:\nPazeist vysys labzuoleitis –\nI vēļ daudzys, daudzys cytys.\nGreizais Juļuss divūs dorbūs\nStruodoj, napazeidams mīru.\nNaasūt vairs reņģu āduojs –\nGraužūt peliejušu sīru.\nNav jau tai, ka vyss īt škārsom.\nZvīdri atviers lelu kontu,\nKa mes ļausim sovā zemē\nMekliet nūglobuotū montu.\nIr vēļ vīna loba līta,\nKuru nadreikst palaist viejā:\nMudri juopatentej skrytuļs –\nTū nivīns vēļ nadareja.\nLatgolā zam muola nafta\nGlobojās deļ malnom dīnom.\nByusim poši boguotuokī!\nTikai nastuostit nivīnam.\nLatgola piec dažim godim\nŪnija, kai stuosta gudrī,\nSauksīs leluo Čanga-čaina.\nČaina ražos porcelanu,\nČanga tū, kū vydā līt,\nVysa pasauleite baudeis\nDivys ekstrys vīnuvīt.


Viesturs Kairišs: Kultura – tys ir nabeidzams process / Raksts\nViesturs Kairišs Latgalīšu kulturys godabolvā "Boņuks" 2018\n4. marts, 2019, 15:28\nPar latgaliskū vaicuojumu kasdīnys kuorteibā – volūda, kultura, latgaliskuo daudzums i svors medejūs i cytys lītys, kas lānai, bet īt iz prīšku. Par vaļstiski svareigū latgaliskū, kulturu, myusdīnu izaicynojumim, kasdīnys dorbim i profesionalajim planim iz prīšku sarunā ar kinu, teatra i operys režisoru, pārnejuo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” goda cylvāku kulturā Viesturu Kairišu.\n"Maņ tod i ari tagad ir sajiuta, ka tys beja pādejais breids koč kū taidu izdareit. Absolutys taisneibys sajiuta i nikod nav bejs nikaidys nūžālys, i tei rezonaņse jau beja taida napuorprūtama – vacais pret jaunū, taipoš ari politika beja īsaisteita, kas vysod napamat lobu īspaidu. Šudiņ mes varim saprast, ka tys vyss īt iz prīšku, i mes turpynojam ceineitīs par itim vaicuojumim. Par volūdu, par medejim latgaliski. Vyss ir dīnys kuorteibā. Vysod juoīt iz prīšku i juodūmoj par tū.\nMaņ ir gandarejuma sajiuta par tū, ka mes naklusiejom, nataisejom taidu kuortejū lentys puorgrīzšonys-puču padūšonys pasuocīni, kur vysi tik dzīd i doncoj. Mes taisejom pasuocīni, kam ir jāgs i kur teik runuots par byuteibu, i tū na vysod vysi grib dzierdēt. Tok tys namaina nūzeimi – par tū vajag runuot."\nTikū kai sabīdreibā aktualiziejīs vacuojums par tū, voi vaļstei juoīguļdej nauda byuvēs, “betonā” voi vys tik cylvākūs. Ite mes pīsaskoram vīnai nu nūzeimeiguokūs sātu Latgolys kulturys dzeivē – Latgolys viestnīceibai "Gors", kur savulaik ari leli leidzekli tyka īguļdeiti taišņi ākā, ni kulturys voi izgleiteibys darbinīku atolguojumā.\nViesturs Kairišs kinys "Piļsāta pi upis" filmeišonā\nFoto: Kinys "Piļsāta pi upis" publicitatis foto\nItuo goda vosorā Latgolā aktivi tyka struoduots pi režisora Viestura Kairiša itūšaļt taiseišonys procesā asūšuos kinys “Piļsāta pi upis”. Viesturs atkluoj, ka patīseibā fiļmiešonys process vēļ nav leidz golam nūzasliedzs.


„ALMUS” dīna Škilbanūs - lakuga.lv\nTemys: Almus, Ontons Matvejāns, Rekavas dzintars, Roksts, Škilbani\nPiec garuokys klusiešonys striečis Drycanu gareigūs dzīšmu ansambļa „Almus” meitinis laide vaļā byzuošonys šaļti. Koncertiešonys regularitate propuluse, vītejuo aktivitate iz nullis, transporta sarežgeituoka dabuošona – taidys beja pādejuo laika ansambļa aktualitatis. Bet devīze „Napalīc vaca!” beja spākā i marta prīškpādejā sastdinē – Drycanu i Strūžanu pamalēs beja jiutama mierktīceiga kusteiba. Kod šopereits Eduards buobu vazumu beja saštopies buseņā, tod izaruodeja, ka iz Bolvu pusi bez dzīduotuojom nasās ari ansambļa seniore A. Matvejāne, fotografe Siļva i brangs kringeļs. Vēļ Bykovā ar vargaņu „rūkom i kuojom” tyka salaseita varganiste Inta i buss pliese tuoļuok iz Latgolys zīmeļdali.\nCeļā tyka teisteits atmiņu komuļs par īprīškejūs izbraucīņu tematiku, kod „Almus” vadieja Maestro Ontons Matvejāns i tyka atzeits, ka īseiksteit navar i koncertdarbeiba i ilgstūšuo draudzeiba ir juoturpynoj. Buseņš pīstuoja pi jaunuos prāvesta I. Babra vadeibā izcaltuos Škilbanu bazneicys i atbrauciejis syltai sveice sagaideituoju komanda ar varganisti Anastasiju Ločmeli i Ainu Slišāni prīškgolā. A bazneica naseņ pasvieteita, gaiša, skaista, teira, pi sastdinis dīnys teiri labi apmaklāta. Goreigūs dzīšmu koncertā dzīduoja Škilbanu kuora gon senioru, gon junioru sastuovs, ari „Almus” turieja O.Matvejāna kanti i naatpalyka skaniejumā nu škilbanīšim. Gaškom beja tys gūds dzīduot Sv.Mišu, kuru celebrieja naseņ draudzē īcaltais prāvests I.Vigulis, kurs ari demonstrieja teiri voi operetiskys plaša spektra bolsa īspiejis. Kai zakristijans pīkolpuoja nivīns cyts kai Vileks nūvoda pašvaļdeibys vadeituojs S. Maksimovs… Melodejis i lyugšonu burveibu deve izbaudiet bazneicys izcyluo akustika, kas ari na vysod jaunajuos bazneicuos ir sateikama. Piec pādejuos dzīsmis akordim „Almus” dāmys tyka aicynuotys bazneicys pībyuvē, kur telpys apdzeivoj svātdinis škola, religiskuos literaturys biblioteka, ari atpyutys styureits. Īeimūt nu uorīnis teic taiduos kai izstuodis sinceitēs, kuruos puordūmuoti izlykti liturgiskī prīkšmati ar paskaidruojumim nu vacuos bazneicys. Tys otkon īprīškejuo prāvesta S. Ivanova nūpalns. Ak, bolta skaudeiba īgula gašku sirdīs, itūs vysus lobumus verūtīs i pi čaja kruškys muojinīku sasnāgumus kvālejūt.\nAr tū vieļ gasteišonuos nasabeidze. Buss paripinieja drusku atpakaļ i nūstuoja pi atjaunuotuo Škilbanu kulturys centra. ES naudeņa īlykta lītdereigi – otkon myusus vyss sagaidieja jauns, sprišs, gaišs – oi, jau i dzaltona skaudeiba suoce mestīs! „Almus” izbraukumbrigade tyka atsādynuota gūda vītā i škilbanīši otkon dzīduoja tikai gostim. Kai pyrmīs ruove vaļā jauktīs kuors, a piec tuo seviški sprigonai folklorys kūpa „Rekavas dzintars” .\nFolkloristi ari paduovynuoja kotram gostam sovu pyrmū CD ar nūsaukumu „Iz vacuo okys sukruma” . Myusu pusē tū sukrumu sauktu par syrūbu. A tuoļuok beja „gaveišona” pi garšeigu ruletu (kai nu Rogovkys!), pošcaptys upiņmaizis i vysaidu cytaidu „prištyku” golda. Tyka sarunuota nuokušuo sasaskrīšona. Itū reizi škilbanīši gostūs brauks iz Drycanim jau 20.majā.\nAtpakaļ liduoja buss kai viejputnis i emocionalā pīpacālumā tam leidza grīzēs braucieju dvieselis. Pīpacaltys, nūvierteitys, ar jaunu energejis davu „Almus” meitinis otkon gotovys jaunim varūņdorbim!\nItū vysu redzieja, leidza prīcuojuos i jiusim pastuostieja


Fotografa Ilmāra Znotiņa „Latgales ļaudis”, Dekteru amatīrteatris i „Pajautys” / LR1 / / Latvijas Radio\nFotografa Ilmāra Znotiņa „Latgales ļaudis”, Dekteru amatīrteatris i „Pajautys”\n18. maijs 2019, 18:15\nFotografs Ilmārs Znotiņš itūšaļt vēļ ir ceļā iz sova treisdesmit godu laikā eistynuoto fotoprojekta „Latgales ļaudis” pabeigšonu i atruodeišonu, jau itamuo goda septembrī teik planavuota izstuode Latvejis Fotografejis muzejā, leidz tam juoīspiej izdūt ari gruomota. Ilmārs atkluoj, ka gruomotai byus divejis dalis.\n„Pamatdaļā drūši viņ ir tei Latgola, kuru mes vaira naredzim, juos vaira nav, bet tymā stuostu sadaļā ir tei Latgola pi kurys mes teikam tagad. Seviški tys izapauž dzymtu voi saimu stuostūs.\nPar pīmāru, ir stuosts par saimi, kur ir dzymtys sāta, kur muote vēļ dzeivoj i struodoj dzymtys sātā, bet obeji dāli ir Anglejā i struodoj tī, atbrauc nu tod, kod atbrauc. Tai, ka tei ari ir myusu kasdīna.”\n„Taidu cylvāku nav nikur. Tik atvārti, tik prīceigi cylvāki, viesmīleigi. Nūbrauc pi kaida i paraugi naapsasēst pi golda, nu, itai nikur cytur Latvejā nanūteik, tik Latgolā.\n„Es ceru, ka itū pošu izstuodi, taidā voi cytaidā veidā es variešu piečuok atruodeit ari Latgolā. Itys dorbs maņ vēļ nav suokts, pyrmuom kuortom es verūs iz Rēzeknis pusi, iz Daugovpili, saprūtams, ir ari Preili, Leivuons. Deļ tuo es tū izstuodi taiseišu taidu ceļojūšu, kaba byutu vareiba paruodeit na viņ vīnā vītā, bet vairuokuos.”\nVaicuots par tū, kam tei gruomota vaira dūmuota – pošim latgalīšim ci puornūvodnīkim i cytim interesentim, Ilmārs pīzeist:\n„Svareiguokais ir stuosteit par Latgolu na viņ Latvejis dzeivuotuojim, bet es verūs tuoļuok. Taida kulturys unikalitate kai pyrmatnejuo, kai es jau saceju, tei daudzvīt nav sasaglobuojuse, saceisim, Danejā tuos vaira nav, Vuocejā es dūmoju ari, Zvīdrejā symts procentu, ka nav, tai ka es dūmoju, ka mes asam vīni nu pādejūs Eiropā, kur tys vēļ ir palics. Tai pyrmatnejuo, fantastiskuo labesteiba i tys dzeivis ritmys.”\nFotografs pīzeist, ka simboliskuokuo ci meiļuokuo biļde jam pošam ir tei, kas byus razdama ari iz tūpūšuos gruomotys „Latgales ļaudis” vuoka.\n„Tei ir nu Aglyunys, kur filozofiski īspiejams ir saradzams vyss Latgolys skaistums, dvēselis teireiba, dvēselis gaišums, i drupeit, saprūtams, tymā skatīnī, tī ir taida meitineite pyrma procesejis, iz trepu, buoltā tārpā, ar vaiņuceņu i grūzeņu ar zīdim. Tymā skatīnī ir drupeit tuos bažys voi puormatums, ka Latgola ir bejuse taida kai pastumti koč kur. Koč gon, ka mes veramīs nu darbeiguma i īguļdejuma, maņ juosoka, ka latgalīši ir vysur. I jī bīži viņ ir energiskuokī i emocionaluokī. Tai tys ir.”\nManeit, mateit, sajust, atmaniet, nūmaneit – tī ir tikai daži nu vuordu kai latgaliski var apzeimēt jušonu. Vēļ vīns vuords ir „pajaust”. Itūvokor „Kolnasātys” gruomotplauktā par dzejneicys Ingrīdys Tāraudys (dz. 1971) jaunuokū dzejis kruojumu „Pajautys” (2018) stuosteis jaunuo literate Ligija Purinaša.


Leivuonā apsaverami Latvejis nūvodu deči - lakuga.lv\nTemys: deči, dečs, Latgolys deči, Latgolys Muokslys i omotnīceibys centra, Latvejis deči, Leivuona Tautys lītišķuos muokslys studejis „Dubna”, Leivuons, Roksts\nLeivuonā Dzīšmu svātku īleiguošonys pasuokumā 8. junī Latgolys Muokslys i omotnīceibys centrā sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru tyka atkluota izstuode, kurā apsaverami vairuok nakai 20 Latvejis nūvodu deči ar kotram nūvodam rakstureigajom kruosom i musturim. Itei izstuode ir vīna nalela daļa nu Dzīšmu svātku izstuodis, kas vysim interesentim byus apsaverama Reigā. Dečus ir audušs Kūrzemis, Vidzemis, Zemgalis i ari Latgolys audiejis. Latgolu puorstuov audiejis Janina Pupiņa, Anna Kuzņecova i Dzidra Ceple nu Leivuona Tautys lītišķuos muokslys studejis „Dubna”.\nIzstuode byus apsaverama leidz 7. juļam.\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec izstuodis veiduotuoju materialim


LaKuGa – Boņuks 2011: Lobuokais pasuocīņs/ projekts\nLaKuGa 26. Februars, 2012. gods 2\nLatgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2011” par padareitū latgalīšu kulturā 2011. godā īgivieji byus zynomi jau šudiņ vokorā, kod bolvys tiks padūtys svineigā ceremonejā Rēzeknis Kulturys nomā. Finiša spurtā apsaverom iz nominaceju par lobuokuo pasuocīni/projektu latgalīšu kulturā 2011. godā.\nNominacejā „Lobuokais pasuokums/projekts” izvirzeiti (alfabeta parādā):\n2011. godā pyrmizruodi pīdzeivuoja latgalīšu viesturiskuo melodrama “Latgolys laikadečs”. Kinys pamatā ir Juoņa Klīdzieja stuosts „Zalta krysteņš”. „Latgolys laikadeča” idejis autors ir tuos režisors Edgars Blinovs. Ceļš nu idejis leidz gotovai viesturiskajai melodramai lelā mārā tyka eistynuots taišni pasasokūt juo apjiemeibai, grybysspākam, naatlaideibai. Kinys tapšonā nabeja īspiejams iztikt bez komandys, kurys sastuovā beja scenariste Anna Rancāne, operators Māris Justs, filmys montažu nūdrūšinuoja Artis Vītols, Vitālijs Dudarenoks, Sergejs Čakāns, skaņu operators Jānis Litavnieks, par muzyku atbiļdeja Gunārs Igaunis, sovu rūku kinys radiešonā pīlyka muokslineice Inese Rimšāne, kostimmoukslineice Ieva Zepa, grimātuoja Daina Šadurska. Kina nu nikai nabyutu īspiejama bez tuos akterim, golvonojuos lūmuos īsajiuta deju kūpys „Dziga” doncuotuoja Leila Rasima, didžejs i muzykants Ainārs Svelpe i latgalīšu rokmuzikants Ingars Gusāns – Sovvaļnīks. Kina iz ekranim ruodeita gon Latgolys Kulturys i Tautys nomūs, gon ari cytur Latvejā.\n2011. godā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys atbolstu sataiseita spēle, kas atsaskir nu klasiskuo domino.\nSpēlis komplektā ir ari vuordineica, kur kotrs vuords tulkuots ari latvīšu, angļu i vuocu volūdā. Spēlis dizaina autore ir Anna Orniņa, spēlis idejiskuo leidzautore i projekta vadeituoja – Baiba Altena, ražuotuojs – SIA “Darbnīca A projekti”.\n2011. goda majā izguoja bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Idejis autoris Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors Aldis Aleks. Gruomota sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira stiči. Pyrmajuos divejuos burtneicuos apkūpuotys latgalīšu tautys puosokys, kas salaseitys 19. i 20. g. s., trešajā i catūrtajā Marijis Andžānis, Fraņča Trasuna, Naaizmierstulis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, Joņa Ryučāna un citu latgalīšu autoru literaruos puosokys, pīktajā – myusdīnu bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beiguom, kas nu vysys Latvejis salaseiti sadarbeibā ar LNB Bārnu literaturys centru, sastajā – 20. godu symta suokuma latgalīšu presis roksti par krīzi i myusu dīnu anekdoti par Latveju i politikim, septeitajā – fragmenti nu latgalīšu rūkroksta literaturys radzamuokus viersyunis Andryva Jūrdža kruojuma „Vysaidu zuoļu gruomota”. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds. Pasasokūt veiksmeigi izvālātai prezentacejis dīnai i mierktīceigam dorbam, par gruomotu tika stuosteits TV, radeju sižetūs, raksteits drukuotūs i virtualūs medejūs, kuo rezultatā gruomota raisiejuse ari lelu interesi vysys Latvejis sabīdreibā. Tikkū sajimta viests, ka gruomota nomināta ari Latvejis Gruomotizdevieju reikuotajā gruomotu muokslys konkursā kai vīna nu skaistuokom 2011. izdūtom gruomotom.\nJau 10. reizi Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta Upītē nūtyka meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes Uobeļduorzs”, kas 2011. godā tyka veļteits Ontona Slišāna pīmiņai. Tradicionali festivalā pīsadalieja latgalīšu ailinīki i muzykanti. Latgalīšu grupom kai sātys aizdavums beja sagataveit kaidu dzīsmi ar Ontona Slišāna vuordim i, pasasokūt itam aizdavumam, tyka radeitys jaunys, skaistys latgalīšu dzīsmis. Festivalu organizej Andris Slišāns i Upeitis Tautys noms.\nVīna nu sirsneiguokom 2011. goda atsagrīzšonom. Piec treju godu klusiešonys 2011. goda vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtika myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi nūtyka 2005.godā un turpynuoja veiksmeigi rypuot ari 2006. i 2007. godā. Piec dažu godu puortraukuma festivals atsagrīze, lai saglobojūt i popularizejūt latgaliskū identitati, veicynuotu jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Ari itymā reizē tei beja īspieja saīt kūpā gon jaunim, gon atpazeistameibu īgivušim muzykantim, kuri dažaidūs žanrūs roda jaunys dzīsmes latgaliski un kuri sagloboj latgalīšu tradicionalū muzyku, izmontojūt myusdīnu aranžiejumu īspiejis. Festivalu „Muzykys Skrytuļs 2011” reikuoja Daugpiļs nūvoda kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde, finansiali atbolsta Latvejis-Lītovys puorrūbežu sadarbeibys projekts „Summer in Village”. Festivals beja cīši apmaklāts i ari itymā reizē skateituojus prīcieja īprīšk nazynomys ci mozuok zynomys latgalīšu grupys.\nRēzeknis Augstškolys projekts „Teritorialuos identiatis lingovkulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” ir storpdisciplinars pietejums, kas paradz humanitarūs (volūdnīceibys, literaturzynuotnis, kulturys viesturis, folkloristikys) i socialūs zynuotņu (ekonomikys, geografejis) nūzaru informacejis, datu, metodologejis instrumentu i pīeju integrātu izmontuošonu, kab pieteitu Latgolys teritorialū identitati i veicynuotu teritorialuos kvalitatis i efektivitatis ruodeituoju stabiliziešonūs itymā regionā. Projekta sātys lopa: http://tilra.ru.lv/


“Pi myusu Latgolā” 17.09.2021 - Radio raidījumi - Rēzeknes ziņas\nAnd Rožukaln i šok 21.09.2021 10:19\nTei ir diskrimināceja, ka raidējumā "Pī mūsim Latgolā" stuosta tikai par Sēliju i Latgolu.\nEs grybu reportažys nu Kurzemis, Vydzemis, Zemgalis i Reigys, i Malēnejas, i nu Slātavas, i nu Čangalejas.\nTeņuk, pastuosti raidējumā voi Reigas vicemērs Smiltāns švaki voi labi struodoj? Teņuk, tu raidiejumu varātu suokt, ka Latgola atsarūn Latvejā, kurā bez Latgolys ir ari Kurzemis viesturiskuo zeme. I tod suoc gari i plaši stuostēt par Kurzemi i kuršu aktualitatem, par teļu i cyuku audzēšonu Ventspilī, par vystom Līpuojā i keramiku Kuldīgā.\nAleksandrs 01.10.2021 19:39\nNu tod klausīs Latvijas Radio !\nAktuāla intervija: Ināra Mūrniece


Apreļa atjauteibys aizdavums!\nNūsyuteit atsaceišonu | Saroksts | Pyrmuokejuo viests | Cyta viests\nSyuteituojs: ilona <zaicih_N@N_one.lv> (193.178.151.84)\nData: Trešdiņ, 2004 gods maja (lopu) mieneša 26 dīnys 19 stuņdēs 4 mynotūs\nApreļa atjauteibys aizdavuma vuordeņu skaidruojums:\nAPSAGIUT - atjēgties\nDARDEDZE - varavīksne\nITE - šeit\nKAB - lai\nLAIČINE - dzeltenā ūdensroze\nMAUT - peldēt\nPAĻTS - peļķe\nSKUSTS - galvas lakats\nSMUORDS - smarža\ni stuosteņš, kū īsyutiejuse "Katuoļu Dzeivei" Muora:\nBeja cīši korsta, saulaina vosorys dīna. Vysa doba gaideja dabasu duovonys, kas padzirdeitu i atvāsynuotu. Ceļa guojiejom sausais, putekļainais smuords jēme elpu cīt. Kotrs sūļs beja tik gryuši sperams, ka jau kaidu šaļti obejis guoja ar nūraiseitim skustenim i ar tim slauceja svīdrus.\n"Kab Dīveņš devs leiteņu!" tai īsasauce mozuo. I Vysuvareigais , kai uzklauseidams bārna lyugumu, syuteja nu vokoru pusis malnu tyucs gobolu. Napaguoja i pusstuņde, kod nūkryta pyrmuos leita laseitis. Meitinis prīcai nabeja gola:" Pasaver, mameņ, ite dreiži byus paļts, ite taida zama vīteņa."\nKod lelais guozīņs beja garum, obys beja slapnis nu golvys da kuoju, bet izavēre cīši laimeigys.\nTe muote apsagiva, ka bārna nav. Meitine beja nūskriejuse nu ceļa i stuovēja lelys paļts molā. Jei muove ar rūceņu, saukdama muoti da seve i ruodeidama iz tū pusi, nu kurīnis atguoja leits.\n"Mameņ, pasaver, kai Dīveņš myusus sveicynoj, izstīpdams taidu garu skaistu jūstu. I kai tei atspeid paļtī!"\nMozuos prīca pīlypa i muotei: " Tei, bārns, ir dardedze - celeņš storp dabasim i zemi. Tys, kas ir lobs, Dīveņam pateikams, izkuops iz laičinis kai tilteņa, var pa varaveiksnu nūīt da dabasu."\n> Apreļa atjauteibys aizdavuma vuordeņu skaidruojums: > APSAGIUT - atjēgties > DARDEDZE - varavīksne > ITE - šeit > KAB - lai > LAIČINE - dzeltenā ūdensroze > MAUT - peldēt > PAĻTS - peļķe > SKUSTS - galvas lakats > SMUORDS - smarža > i stuosteņš, kū īsyutiejuse "Katuoļu Dzeivei" Muora: > "Dardedze" > Beja cīši korsta, saulaina vosorys dīna. Vysa doba gaideja dabasu > duovonys, kas padzirdeitu i atvāsynuotu. Ceļa guojiejom sausais, > putekļainais smuords jēme elpu cīt. Kotrs sūļs beja tik gryuši > sperams, ka jau kaidu šaļti obejis guoja ar nūraiseitim > skustenim i ar tim slauceja svīdrus. > "Kab Dīveņš devs leiteņu!" tai īsasauce mozuo. I > Vysuvareigais , kai uzklauseidams bārna lyugumu, syuteja nu > vokoru pusis malnu tyucs gobolu. Napaguoja i pusstuņde, kod > nūkryta pyrmuos leita laseitis. Meitinis prīcai nabeja > gola:" Pasaver, mameņ, ite dreiži byus paļts, ite taida > zama vīteņa." > Kod lelais guozīņs beja garum, obys beja slapnis nu golvys da > kuoju, bet izavēre cīši laimeigys. > Te muote apsagiva, ka bārna nav. Meitine beja nūskriejuse nu ceļa i > stuovēja lelys paļts molā. Jei muove ar rūceņu, saukdama muoti > da seve i ruodeidama iz tū pusi, nu kurīnis atguoja leits. > "Mameņ, pasaver, kai Dīveņš myusus sveicynoj, izstīpdams taidu > garu skaistu jūstu. I kai tei atspeid paļtī!" > Mozuos prīca pīlypa i muotei: " Tei, bārns, ir dardedze - > celeņš storp dabasim i zemi. Tys, kas ir lobs, Dīveņam > pateikams, izkuops iz laičinis kai tilteņa, var pa varaveiksnu > nūīt da dabasu."


LaKuGa – Muzeju Nakts nūtikšonys Latgolā\nLaKuGa 19. Majs, 2016. gods Comments Off on Muzeju Nakts nūtikšonys Latgolā\n21. maja vokorā vysā Latvejā nūtiks storptautiskuos akcejis “Muzejs Nakts” nūtikšonys, kurūs tema itūgod ir “Durovys”. Daudz vysaidu aktivitašu gaidoms ari Latgolā.\nBaļtinovys nūvoda muzejā itymā vokorā tiks atkluota izstuode, kai ari byus vysaidys aktivitatis: tiks puorbaudeita i gudreiba, i atjauteiba, i rodūšums, i sportiskums.\nBolvu nūvoda muzejā byus apsaveramys Zīmeļlatgolys omotnīku taiseitys durovys, taipat varēs ceļuot pa muzeju, vaicojūt atbiļdis iz vaicuojumim. Sovukuort Luoča duorzā tiks attaiseita Erika Kanaviņa senejūs omotu darbneica.\nDaugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā varēs ceļuot pa muzeja ekspoziceju i izstuožu zalim, muzeja pogolmā nūtiks koncerts. Paradzātys ari rodūšuos darbneicys, spēlis, kai ari smiļšu kina.\nDaugovpiļs skrošu ryupneicā byus attaiseita ryupneicys viesturis, medeibu i sporta municejis ekspoziceja, kai ari ryupneicā vydā paradzātys grafiti meistarklasis.\nDaugovpiļs cītūkšņa kulturys i informacejis centrā apmaklātuojus sagaida vareiba dzierdēt stuostus par cītūkšņa vuortim.\nFraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” varēs apsavērt ekspozicejis i muzeja kompleksu, nūtiks rodūšuos darbneicys, muzejpedagogiskuo programa “Pa Franča bērnības takām”, kai ari uzastuos Sakstagola pogosta pošdarbnīki.\nKruoslovys viesturis i muokslys muzejā vysa vokora garumā varēs apsavērt ekspozicejis i izstuodis, taipat byus ari dzeivuos dobys styureits, viesturis nūtikšonu rekonstrukcejis Kroma kolna bruolistis izpiļdejumā, uzastuos eksotiskūs deju grupa “Fazira” i vokaluo studeja “Stage On”. Izjuodis ar zyrgim pīduovuos Zyrgu sāta “Klajumi”.\nLatgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē varēs īpazeit muzeju, nūtiks ari konkursi, rodūšuos darbneicys, prezentacejis i spēlis, eksperimenti. Laukumā pi muzeja paradzāta muokslys performaņce, kai ari dzeivuo muzyka.\nRēzeknis Zaļajā sinagogā nūtiks klezmera muzykys koncerts, stuosts par muzykys žanra pyrmsuokumim i instrumentim, kai ari varēs izīt ekskurseju pa sinagogu gida pavadeibā.\nLatgolys Muokslys i omotnīceibys centrā Leivuonā tiks vuoktys saimisteibā navajadzeigī atslāgi, kab piečuok nu tūs varātu izveiduot sūleņu ar piļsātys moto “Leivuons – atslāgs Latgolys vuortūs”. Taipat varēs apsavērt ari izstuodis i pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos.\nLudzys nūvodpietnīceibys muzejā tiks atkluota fotoizstuode “Durvis” i byus Pītera Blūma lekceja “Durvju stāsts”. Piečuok tiks atkluota ari Janinys Tabūnis 80 godu jubilejam veļteituo izstuode ar dzejneicys draugu i rodu muzykalu sveicīni. Pasuokuma izskaņā paradzāta rodūšuo darbneica.\nLūznovys muižā varēs pīdzeivuot ceļojūšuo festivala “Vadātājs” pīturys muokslinīciskūs pīdzeivuojumus, ekskursejuos īsapazeit ar muižu i tuos ustobys viersā baudeit latgalīšu akustiskuos muzykys koncertu. Ceļojūšais festivals “Vadātājs” ir rodūšūs nūzaru kūpprojekts – izbraukuma pasuokums, kurymā vīnojās vysaidi muokslys i kulturys veidi. Lūznovā muižys i ceļojūšuo festivala “Vadātājs” moto, sasasaucūt ar ituo gods Muzeju nakts temu “Durvis” ir “Atver durvis uz MŪZU!”. Ceļojūšuo festivala pīturā Lūznovā apmaklātuojus gaida laikmeteiguos dejis izruode, dzejis i muzykys kūpprojekts, ansambļa “Manta” koncerts, Latvejis jaunūs režisoru eiskinu programa, kai ari pyrmū reizi apmaklātuojim “durovys taiseis” muižys ustobys vierss, kurymā apmaklātuojus prīcynuos akustiskais latgalīšu muzykys koncerts.\nMaltys viesturis muzejā tiks atkluota ekspoziceja “Zirgvilkmes braucamrīki un to piederumi”, varēs vyzynuotīs zyrga aizjiugā, kai ari muzicēs grupa “Dabasu Durovys”.\nPreiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejā nūtiks diveju jaunu izstuožu atkluošona: “Preiļu Romas katoļu baznīca gleznās” i “Borhu dzimtas atspulgi”. Preiļu muižys kapelā nūtiks Aglyunys bazilikys kora “Assumpta” veiru grupys koncerts, muzicēs ari Preiļu pogosta folklorys kūpa “Leiči” i Pelieču pogosta folklorys kūpa. Paradzāti ari konkursi i sportiskys aktivitatis, nu vokors tiks nūslāgts ar tradicionalū Muzeju Nakts zupu.\nRaiņa sātā Berkenelē nūtiks rūtalis ar teatra studeju “Kamolītis”, tiks atkluota Sintijis Kampānis izstuode “Mašīnas”. Muzejā gasteis ari Latgolys prīškpylsātys muzykys školys kūklātuoju ansamblis “Liepa”, kai ari nūtiks rodūšuos darbneicys i Maduma pamatškolys Marionešu teatra izruode “Eirovīzija 2016”.\nRaiņa muzejā “Jasmuiža” nūtiks Rudzātu teatra kūpys “Okūts” izruode “Kaimiņu būšana”, kai ari tiks izstuosteits Latgolys tradicionaluos kulturys i omotu sātys stuosts.\nRoberta Mūka muzejā Gaļānūs uzastuos Arņs Slobožanins, nūtiks nūdarbeiba ar Vydsmuižys katuoļu bazneicys pravestu Česlavu Mikšto, tiks atkluota Osvalda Zvejsalnieka dorbu izstuode, kai ari nūtiks rodūšuos apvīneibys “Mūka ķēķis” literari muzykalais izvadums “Es esmu vaļējas durvis”.\nSkryndu dzymtys muzejā Vabalē paradzātys vysaidys rodūšys aktivitatis, kurūs laikā tiks svieteits muzeja 20 godu jubilejs, nūtiks Irenys Voitānis viesturiskūs drēbu kolekcejis demonstriejumi, kai ari videoprezentaceja “Durvis”.\nVarakļuonu nūvoda muzejā tiks atkluota Varakļānu vydsškolys 95 godu jubilejam veļteituo izstuode, kai ari izskanēs šlagermuzika H. Madzuļa koncertprograma.\nViļakys nūvoda muzejā tiks atkluota izstuode “Viļakas novada vēsture cauri laiku lokiem”, nūtiks nūvoda muokslinīku koncerts. Varēs apsavērt muzeja ekspozicejis i pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos, kai ari baudeit putru piec seņtāvu recepta.\nVaira informacejis par nūtikšonom var vaicuot Muzeju Nakts sātyslopā\nATSLĀGVUORDI » muzejs, muzeju nakts, Muzeju Nakts 2016, Roksts


Pasuokums „Aulejis sīvom 70”\n2010. gada 18.decembrī Kruoslovys nūvoda Aulejis pogosta kuļturys nomā nūtyka pasuokums, kurā atzeimēja etnografiskuo anasambļa „Aulejis sīvys” pastuoviešonys 70 godu jubileju. Itamā šaļtī ansambļa sastuovā ītylpst sešys daleibneicys, vadeituoja Sandra Vaišle. Sīvys turpyna nūvodā īdybynuotuos tradicejis i ar sovom dzīsmem īprīcynoj naviņ vītejūs klauseituoju sirds, bet i vysys Latvejys. Šūreiz ir pīnuocs breids pasateikt par tū.\nIz Auleju beja sabraukuši kaimiņu ansambļu kolektivi, kab vālātu vēļ ilgus godus kūpā byušonu i naizseikstūšu dvēselis spāku. Aulejys sīvys ar zīdim i dzīsmem sveice Kruoslovys nūvoda folklorys kūpys „Rudzutaka”, „Izvoltīši”, „Rauduvīte” i Kombuļu sīvu ansambļs.\nAr eipašim sveicīnim nu Rēzeknis Augstškolys (RA) uzastuoja deju kūpa „Dziga”, kas izdancynuoja ari pošys gaviļneicys jautrajā Aulejis žeperā. Tai kai 2010. goda junī RA studenti kūpā ar pasnīdziejim beja folklorys ekspedicejā tīši Aulejā, tod pasuokuma gaitā tyka prezentāts DVD formata materials „Aulejis anekdoti”. Diska saturs ir saisteits ar Aulejis vizītkarti, kas ir gona atškireiga Latgolys koņtekstā. Vysu pyrms jau par pošom pasuokuma vainineicom, tod Aulejis kļockom i vorčikim, a tod i par anekdošu pamatkonceptim ar Aulejis pīvadumim.\nTai kai dzigenīši i RA docātuoji īsaroda kai čyguoni, tod tyka pīduovuotys ari atbylstūšys nūdarbis – rūtalis i zeileišona, tik eipašā veidā. Skateituojim vajadzēja paruodeit sovu Aulejis sīvu zynuošonys prasmi, nūsaklausūt zīdu horoskopa raksturuojumu i pasokūt, kurei nu sīvom tei varātu byut.\nAulejis sīvu darbeibai svareigs ir pogosta atbolsts. Aulejis pogosta puorvaldnīks Aivars Umbraško sūlejuos sīvom jaunis snuotinis saguoduot, kas ir lobuokuo duovona kūpys aktivuokys koncertiešonys atjaunuošonai. Kai smejīs, pādejuos jaunuos snuotinis Aulejis sīvys šyvušys pyrma braucīņa iz Moskovu, tuolajā 1985. godā.\nNaiztyka ari bez slavanojom aulejīšu apsadzīduošonys dzīsmem, tik jubilejis reizē tuos taidys maiguokys beja, ari bez kupli kluota golda ar vysom kļockom i kūpeigys dzīduošonys.\nBet Aulejys sīvom nūvālom:\nDūd, Dīveņi, aulejītem,\nSimtu godu nūdzeivuot.\nLai zeļ, plaukst(i) volūdeņa\nKotrā Auļej’s maleņā.\nIeva Vērse, Līga Čevere,\nRA 3. kursa filologis


Sateic sovu meistaru Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Sateic sovu meistaru, Satiec savu meistaru\nNu 4. leidz 7. apreļam vairuok nakai 100 vītuos Latvejā namaterialuo kulturys montuojuma meistari – tautys lītišķuos muokslys studeju dalinīki, stuostnīki, teicieji, muzykanti i cytu tradicionalūs prasmju zynuotuoji – aicynuos pi sevis muocekļus i interesentus, lai pasuokumā „Satiec savu meistaru!” daleitūs ar sovom prasmem i zynuošonom.\nPasuokumā pīsadola ari daudzi Latgolys meistari nu Aglyunys, Baļtinovys, Bolvu, Daugovpiļs, Kuorsovys, Kruoslovys, Leivuona i Vileks nūvoda. Izavielej tū, kas tev vaira der, i apgiusti jaunys prasmis! Sovu daleibu vālams pīsaceit laiceigi, partū ka vītu skaits ir īrūbežuots.\nAr meistarim i jūs pīduovuojumu Latgolā i puorejā Latvejā var īsapazeit tuoļuok.


#puslopys Laura Melne – teatris, puosokys par krīzi i slīkys / Raksts\n"Itys dzejūļs eistineibā roduos piec koč kaida nailga laika, atsaverūt iz realu dzeivis situaceju, kurā es beju īsaisteita. Beja mieginuojumi meklēt makškeriešonai slīkys i secynuojums, ka tī, kur mes juos meklējom, jūs cīši moz ir palics. I tad vīnkuorši, staigojūt uorā ar suni, maņ koč kai itei dūma atguoja atpakaļ. I tys beja tys laiks, kod ap Brekti beja vysys tuos diskusejis, i plus es vīnkuorši īsadūmuoju par tū, cik dažaidi mes varim latgaliski interpretēt slīkys," sova dzejūļa tapšonu komentej Laura Melne.\nLaura īt nu Rēzeknis nūvoda Rogovkys pusis. Laura ir viesturneica, bet juos kaisleiba ir teātris. Ari sovu magistra dorbu Latvejis Universitatē veļtejuse Latgolys teatra darbeibai 1921.–1940. godūs. Taipat Laura ir aktiva tvītuotuoja socialajā teiklā twitter.com, i, kai poša soka, nu cytu tvītuotuoju īsavuicejuse ari daudzi kū nu latgalīšu rokstu volūdys. Rakstejuse škārsteikla portalim lakuga.lv, lvportals.lv, juos stuostus par viesturis i literaturu var dzierdēt ari LR1 raidejumā "Kolnasāta". "Par kū laikam es pādejā laikā vaira taišni asu aizadūmuojuse, ka reizem varbyut ir sajiuta, ka tim reidzinīkim, ar tū dūmojūt varbyut koč kaidu daļu nu kulturys jūmys puorstuovim,\nvarbyut jim reizem koč kaidys lītys latgaliskuos, kū mes te dorim, ruodīs interesantuokys nikai myusim pošim,"\nsprīž Laura Melne. Bet runojūt par idejom iz prīšku literaturā, jei nasliep – sapyns ir izdūt gruomotu bārnim latgaliski.\nLatgalīšu literaturys raidīroksts "Puslopys" ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. "Puslopys" aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.


Rēzeknes novads | A12\nTag: Rēzeknes novads\nSvareiguos lītys caur puosoku\nDzejneica, bārnu gruomotys „Meikuleņš īpazeist omotus” (2018) autore, pīcu bārnu mama Meldra Gailāne Rēzeknis nūvoda Bieržgalī dzeivoj piec principa, ka vīnkuorši ļaun bārnim augt par breivom personeibom i atbolsta jūs realizēt sovys idejis. Literarūs pasuokumūs pīsadola kūpā ar sovu jaunuokū atvasi – sešgadeigū meitu Irbi Bārbalu, kurai jau nu pīcu godu vacuma ir pastuoveigys publikacejis, pat latgaliski, i gūdolguotys vītys literarūs konkursūs, vēļ jei spēlej kūkli i dzīd, palīk treju bruoļu napuorspāta ideju generiešonā. Sarunys par tū, kai rūnās teksti i kai dabiski atteisteit bārnu radūšumu.\nKotrys bārns ir atsevišks pasauļs\nBārni ir ļūti dažaidi, kotram ir sovys talantu izpausmis, pastreipoj Meldra. Juos vysim bārnim ir pa div eipaši izalaseitim vuordim. „Madara Luīze ir vacuokuo meita, taida vuordu kombinaceja tūšaļt atguoja. Nu suoku Madara beja tikai Madara, tod mes jū nūkristejom, maņ beja sajiuta, ka jai ir vajadzeigi div vuordi. Asmu sasamīriejuse, ka jei byus tei, kas vairuok dzeivuos pa uorzemem, jei īsakuortuojuse Anglejā. Jei nu bārna kuojis ir cīš patstuoveiga. Kod jai vēļ nabeja 10 godu, vīnu vokoru jei pi mane atīt i soka, ka 10 godu dzimšonys dīnu svinēs Reigā, maņ viņ juopazvonūt Maijai, juoprecizej daži seikumi, bet vysu golvonū jei jau sarunuojuse. Jei vīna poša ar viļcīni nūbrauce iz Reigu, nūsvinēja i prīceiga atbrauce iz sātu. Bet nu cik es nervozieju, voi jei tū varēja zynuot.\nKai liksi nuokušajim vīnu vuordu, ka pyrmajam bārnam div? Vacuokū dālu sauc Juris Imants. Pyrmū vuordu īlyka tāvs, bet Imants ir par pīmiņu Imantam Mikučam. Madara jau beja pīdzymuse, kod īsasaisteju žurnalistikys puļceņā „Pakavs”. Mikučs cīš daudz mums īdeve kai cylvāks i profesionaļs. Kod gaideju Juri, jis nūmyra. Taidā veidā gūdynoju sovu Školuotuoju. Valteram Viesturam nu suoku īlyku obejus vuordus, pyrmū mienesi sauču par Valteru, bet myusu cīmā beja nalaimis gadejums ar puiseiti vuordā Valters, maņ īsaceja, lai es tikai sovu dālu tai nasaucu. Tai jis palyka par Viesturu. Jis pats soka, ka vuords „Viesturs” pateik lobuok.\nJaunuokais dāls ir Jānis Andris, bet meita – Irbe Bārbala. Nazkai vysu laiku asmu gribiejuse meitu, kurū sauktu par Irbi, nasaverūt, ka jai ir ari muoseica Irbe. Latvejā ir tikai 36 Irbis, vēļ dažys Irbis div vuordu kombinacejuos. Kod gaideju Irbi, cīš bīži redzieju sapynā babu, ūtrys vuords nu juos.” Turpināt lasīt\n#aktuāli, #Austrumlatvija, #daudzbērnuģimene, #Dzeja, #dzejniece, #kultūrasmedijs, #Latgale, #Latgalesģimenes, #Latgalesmedijs, #Latgola, #Meikuleņš, #MeldraGailāne, #neatkarīgiviedokļi, #Rēzekne, #viensnomums, #Vīteri, #ŽurnālsA12, Bērzgale, Rēzeknes novads\nDalies: Svareiguos lītys caur puosoku


Latgolys Miseņš - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu gruomotys, Ligija Purinaša, Ontons Dzeņs, Roksts\nPar Latvejis bibliofilu i bibliografu Juoni Misiņu (Jāni Misiņu, 1862–1945) drūši viņ ir dzierdiejs sevkurs. Jis apmāram 12 godu vacumā suoce veiduot sovu sātys biblioteku, kurā suokūtneji beja 800 gruomotys 500 siejumūs, bet vāluok tūs skaits sasnēdze 5000. 1925. godā Juoņs sovu privatū biblioteku ar 28 000 īspīddorbu nūdeve Reigys piļsātai. Myusdīnuos Juoņa Misiņa biblioteka atsarūn Latvejis Universitatis paspuornē, teik papyldynuota, i tamā atsarūn vaira par miļjonu gruomotu. Ari latgališim ir bejs sovs Juoņs Misiņš.\nOntons Dzeņs (1890–1974) dzims Daugovpiļs apriņka Vuorkovys pogosta Piliškūs zemnīku saimē. Taipoš kai Kuorklinīku Ontons, ari jis pyrmuos prasmis burtu atpazeišonā īgivs “muotis školā” pi lementara i puotoru gruomotys. Ontons beja vīneigais dāls i vacuoki na lobu pruotu atdeve jū školys ceļus staiguot aiz tuo, ka muotei bejs baist, ka dāls tikšūt par pasauļa klaidūni. Vystik školā Ontonam īt labi i dzymdynuotuoji sprīde, ka dāls juolaiž vuiceitīs iz Pīterpili, bet, dzeive ir dzeive, saslyma Dzeņu muote, i Ontonam ceļš iz školu tyka slāgts, partū ka tāvs vīns pats natyka golā ar saimisteibu.\n“Laseju vysu, kas beja pi rūkys. Kotru avizis, žurnala atplāstu styureiti laseju un ja nabeja kuo laseit, tod kaidu cenu ruodeituoju puorlaseju. Biblioteka, kas beja pi školys, beja divkuorteigi puorlaseita, un cyta materiala nabeja,” sovā autobiografejā atkluoja Ontons Dzeņs. Apleicejī skaiteja, ka taida pošizgleituošonuos asūt švaka i nanormala zeime, i Ontons tyka vysaidi izsmīts par “gudrinīku”, “slinki”, “natikli”, “nagrib dorba struoduot un losa gruomotys”, “putynoj saimisteibu”. Eipaši Ontonu kritizēja juo muote, kas jam puormete līku naudys izsvīsšonu, sovutīs juo tāvs vysaižuok raudzeja dālu atbaļsteit.\nOntons kai autodidakts īsavuicēja raksteit i sasaraksteja ar Fraņci Kempu, piečuok suoce dorbuotīs gazetā “Jaunas Ziņas”. Pyrmajā pasauļa karā Ontonu mobilizēja, jis devēs iz Gorodoku, kur struoduoja pi elektromotoru, a breivajā laikā skaiteja gruomotys i sasaraksteja ar dūmubīdrim. Piec lelinīku apvārsuma Ontons bāga nu Krīvejis, bet tuoli natyka – sasadyure ar lelinīkim, kuru pulkā tyka īskaiteits. Puorslymuojs tifu i grybādams tikt Latvejā, jis sova atvalinuojuma laikā bāga nu Padūmu Krīvejis. Jis raksteja: “Pi Sebežys naktī tyku puori par rūbežu. Kod Latvejis rūbežsorga pavadeibā īsarodu Rozenovys stacejā, lai braukt iz Rēzekni, tod osorys byra nu acim, radzūt tū kuorteibu un teireibu, kas volda Latvejā un atmynūt tuos gryuteibys, kaidys beja juopuornas Krīvejā, kur bosom kuojom juoīt pa snīgu un cylvāku dzeive nav viertejama pussantima. Breinojūs, ka ir cylvāki, kuri aizstuov Padūmu Krīveju.” Piec atsagrīzšonys Latvejā, Ontons turpynuoja saimnīkuot vacuoku sātā, paraleli tam vuokdams sovu biblioteku, jo “kod cylvāks losa drukuotu vuordu, tod jis var runuot ar vysim pasauļa gudruokim veirim, dzierdēt jūs padūmus”.\nAtsagrīzs nu kara, Ontons apsaprecēja. Nikodems Rancāns jam īsaceja jimt sīvu nu preilītem, tod jis jūs skaisti salauluošūt, bet Ontons juo napaklauseja, i apsaprecēja ar neicgalīti. Dzeņu saimē pīdzyma div meitys, i, sekmejūtīs izīšonai vīnsātuos, Dzeņu puors suoce ceļt sovu sātu treisdesmit metru nu lelceļa Randauka–Preili. Tūmār byuvdorbi īsavylka – Ontons dabuoja bruku, kas beja juooperej Reigā. Tymā laikā sevkura kirurgiska īsajaukšona varēja beigtīs letali, jo penicilins vēļ beja viņ “izstruodis” stadejā.\nParaleli dorbam sovā saimisteibā, Ontons 30.–40.godūs piļdeja Vuorkovys pogosta vacuokuo pīnuokumus, i beja vītejūs sabīdryskūs i kulturys pasuokumu organizātuojs. Sovūs memuarūs Ulmaņlaikus jis raksturoj kai Latvejis karaļa laikus, kod tyka maineiti vītu nūsaukumi, aizlīgts daleit zemi mozuokuos vīneibuos par 10 hektarim, īrūbežuota cylvāku individualuo dzeive, pīmāram, tyka izdūti standarti klāvu ceļšonai i tt. Ontons raksturuoja izmainis Latgolys cylvāku dūmuošonā tai: “Vacuos, lobuos lītys un drēbis tyka nūsauktys par grabažom kai nikur nadereigys. Tagad beja vajadzeigys fabrikuos austys drēbis: šolks, batists, atlass, samts, angļu bostons, ripss un cytys. Vīneigi tryuka brokata. Tikleidz tyka puordūta kaida prece un sajimta nauda, tyuleņ vajadzēja īt iz būdi un sapērkt vajadzeigu un navajadzeigu montu.”\n1940. godā, kod Latvejā īguoja padūmu karaspāks, Ontons zaudēja sovus omotus pogosta puorvaļdē, palykdams par Pilišku i Dzylnu posta nūdalis puorzini. Sovus vārojumus par latgalīšim i komunismu jis rezumej: “Storp latgalim beja ļūti moz taidu, kuri aiz puorlīceibys byutu komunisma pīkritieji. Vairuok beja taidu, kuri dreižuok aiz skaudeibys dūmuoja, ka pi komunistim byus vysi vīnaidi un nabyus boguotūs un nabogu. Daži aiz personeigom dusmem, voi pīsaturūt pi izteicīņa: ka nav maņ, lai nav tev ari.”\nNacistiskuos Vuocejis okupacejis laikā Ontonu Dzeni otkon īcēle par Vuorkovys pogosta vacuokū, bet 1944. goda vosorā jam ar saimi beja juobāg. Jī dūmuoja, ka emigraceja byus viņ eislaiceiga – vuocīši sakaus padūmu karaspāku, i tod byus īspieja atsagrīzt sātā. Deļtam nu sovys 5000 gruomotu i laikrokstu leluos privatuos bibliotekys Ontons nūglobuoja viņ sovys dīnysgruomotys i cytus svareigus papeirus, bet vyss cyts (viestulis, fotografejis, rūkroksti, naudys kolekceja, laikrokstu komplekti, gruomotys i tt.) palyka sātā. Piec puora dīnu Ontons izzynuoja, ka juo sāta ir nūdaguse. “Dzēržūt šū skumeigū ziņu (..) es tikkū nūsatureju nu rauduošonys, jo ari maņ sirds lyuza nu žāluma,” jis rakstejs.\n1944. godā Ontons ar saimi emigrēja iz Vuoceju, kur vairuokus godus pavadeja biegļu nūmetnēs, vāluok devēs iz ASV, Grandheivenu. Trymdā jis izdeve memuarus trejūs siejumūs “Muna dzeive” (1971–1978) i regulari publicēja vysaidus rokstus žurnalā “Dzeive” i c. izdavumūs.\nLatgalīšu gruomotys i gruomatnīceiba iz vysa bīžuok ir nabeidzams dorbs, entuziasms i sirdslīta, kas viņ ratā reizē sevi atpeļnej. Tūmār laiku lūkūs tys ir bejs vīneigais veids, kai soglobuot latgalīšu raksteitū vuordu i latgalīšu kulturu.


“Pi myusim Latgolā” - par Latgolys kongresam veļteituom izstuodem - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Kaspars Strods, Latgolys kongress, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Pīters Luocs, Roksts\nJau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai ir juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvjis nūvodim.\nItymā sakarā Latgolys Kulturviesturis muzejā tūp unikala izstuode. Vaira stuosta muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods: “Izstuode byus div variantūs. Vīns byus ceļojūšais, kas byuteibā jau ir gotovs, puorsvorā paradzāts Latgolys školom, i sovu ceļu suoks 3. majā, kod tiks atkluota arī stacionaruo izstuode. Piec byuteibys tys byus tys pats materials, kas stacionarajā, bet golvonuo atškireiba byus taida, ka stacionarajā izstuodē byus ari originalprīškmati.”\nKaspars Strods atkluoja, ka, veidojūt izstuodi, jis struoduojs ar Minskys Nacionaluo arhiva dokumentim. Juo redzīnī poša vierteiguokuo ir kongresa rezoluceja, kas da šam laikam nav publicāta. Tamā ari nūruodeits, ka dalinīki tū patīsai saukuši par Latgolys kongresu. Puorejī nūsaukumi, kas mynāti cytūs olūtūs i literaturā, nav precizi.\nIzstuodē byus apsaverami materiali nu cytu muzeju i arhivu. Kai pastuosteja Kaspars Strods, izstuode byus sadaleita treis tematiskuos daļuos – laiks pyrma kongresa, Latgolys kongress i laiks pēc kongresa. Jamūt vārā, ka izstuodei izmontuoti materiali, kas da šam nabeja daīmami, Kaspars Strods paradz, ka niu apmaklātuojim iz Latgolys kongresu pasaruodeis skaidruoka kūpaina.\nTīpoš Rēzeknē, Vladislava Luoča rakstnīceibys muzejā ari apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode, kas ir poša muzeja vadeituoja Pītera Luoča myuža dorbs. “Izstuode tūp gryuši,” stuosta Pīters Luocis, “symts godu paguoja, bet tī materiali, kai soka, nav dabojami i cīši pretruneigi. Te vajadzeigs dziļš pietejums par tū laiku. Te daudz losamuo materiala, ir apsaverami četri kongresi. Lai saprostu tū pyrmū, juosaver vysi četri.” Izstuodē apsaveramys tymā laikā izdūtuos gruomotys, periodika, kartenis, kai ari cyti materiali.


Koncertprograma “Muns Sorgeņgeļ” skanēs Latgolā i Reigā - lakuga.lv\nKarteņa: Ginta Garūta\nTemys: Ilona Bagele, Ilona Birģele, koncertrs, Mulino dell’arte, Muns Sorgeņgeļ\nSeptembrī i oktobrī Latgolys dīvnomūs i Reigā skanēs romantiska koncertprograma “Muns Sorgeņgeļ”, informej bīdreibys “Mulino dell’arte” puorstuove Inita Malnača.\nLatgolā dzymušuos muokslineicys – varganiste Ilona Birģele i mecosoprans Ilona Bagele – kūpā ar čellisti Initu Malnaču veiduos muzykalu tyltu storp četru dažaidu paaudžu komponistim, kuri dzymuši Latgolā i kuru dailradē nūzeimeiga vīta ir Latgolys temai. Programā tiks pīduovuota muzyka nu latvīšu muzykys klasiķa Juoņa Ivanova leidz pat myusdīnu jaunuos paaudzis dzīsmineicys Guntrys Kuzminys-Juknys skaņdorbim. Itamā koncertprogramā muokslineicys atskaņuos gon opusus, kas originalā raksteiti varganem, bolsam, čellam, gon dažaidu opusu puorlykumus itam sastuovam.\nIlona Bagele ir Latvejis Nacionaluos operys soliste i vīna nu pīpraseituokūs koncertmuokslineicu Latvejā i aiz juos rūbežim ar vierīneigu pīredzi akademiskajā, džeza i popularajā muzykā.\nVarganiste Ilona Birģele regulari muzicej Reigys Dūmā, Latvejis regionu dīvnomūs i daudzvīt uorpus Latvejis, atskaņojūt eili solo programu. Muokslineica sasadorboj ar korim i īvārojamim solistim, ir Latvejis Viesturiskūs vargaņu svātku idejis autore i organizatore.\nInita Malnača pīsadola vysaidūs kamermuzykys projektūs, saadorboj ar īvārojamim solistim i instrumentalistim.\nProgramā skanēs Juoņa Ivanova, Romualda Jermaka, Riharda Dubrys, Andreja Selicka, Ilonys Rupainis i Guntrys Kuzminys-Juknys muzyka.\nKoncertprograma “Muns Sorgeņgeļ” skanēs:\n11. septembrī pļkst. 19.00 – Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicā,\n25. septembrī pļkst. 18.00 – Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā,\n1. oktobrī pļkst. 20.00 – Reigys Svātuos Marijis Magdalenys katuoļu bazneicā,\n4. oktobrī pļkst. 12.00 – Viļakys Vyssvātuokys Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicā.\nĪeja koncertūs par zīduojumim bazneicu i vargaņu uzturiešonai.\nKoncerti nūtiks, īvārojūt vaļstī nūteiktūs puļciešonuos īrūbežuojumus.


Pulkā eimu, pulkā teku Upeitē - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, folklora, PEPT, Pulkā eimu, pulkā teku, Roksts, Upeite\n28. martā Upeitis pamatškolā i Upeitis Tautys nomā nūsarysynuoja tradicionalī Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys svātki „Pulkā eimu, pulkā teku”. Svātkūs pīsadaleja sešys folklorys kūpys i treis kapelys. Svātku laikā žureja nu Reigys nu „Vaļsts Izgleiteibys i satura centra” Dina Liepa i Ernests Spīčs, kai ari Viļakys nūvoda kulturys metodike Sandra Ločmele izviertēja dalinīkus dzīduotuoju, doncuotuoju i kapelu konkursā.\nReits īsasuoce ar meistardarbneicom Upeitis pamatškolā, kur bārni varēja īsavuiceit zīpu līšonys procesu, izgatavejūt naudu nu vysaidim dobys materialim, kai ari vuicejuos veiduot parafina rūzeitis sveču dekoriešonai. Paraleli nūtyka dzīduotuoju konkurss, kurā pīsadaleja lobuokī dzīduotuoji nu Tiļžys, Upeitis i Brīžucīma.\nTurpynuojums sekuoja Upeitis Tautys nomā. Ite izskanēja daudzys skaneigys dzīsmis. Vysi izdoncuoja vysaidus daņčus i rūtalis, kai ari ar daudzom skaneigom melodejom kapelys īskandynuoja Upeitis Tautys noma jaunū jumtu. Pasuokuma laikā žureja izviertēja lobuokūs doncuotuojus, skolu i jūstu lieciejus i dvīļu doncuotuojus. Tradicionalūs danču lītpratiejs Ernests Spīčs nūdemonstrēja iīvuiceja Sandrai Ločmelei dvīļu danča pamatprincipus. Vysys kūpys i tūs vadeituoji sajēme pateiceibys gon nu Viļakys nūvoda Izgleiteibys, kulturys i sporta nūdalis, gon ari nu Vaļsts izgleiteibys i satura centra.\nVysu konkursu uzvarātuoji nūpeļneja beletu 26. aprelī dūtīs iz Reigu, kur nūtiks nacionalais finals lobuokajim vaļsts tradicionalajim dzīduotuojim, doncuotuojim i muzicātuojim.\nPaļdis vysim dalinīkim i tūs školuotuojim, paļdis Upeitis pamatškolys kolektivam, Upeitis kulturviesturis muzeja i bibliotekys vadeituojom, paļdis Viļakys nūvodam i Vaļsts kulturkapitala fondam par finansialu atbolstu.\nRoksta autors: Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns


Izdūta monografeja “Latgolys rūtuotī dvīli 20. godu symtā” angļu volūdā - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs Universitate, dvīli, Latgolys rūtuotī dvīli 20. godu symtā, Roksts, rūkdorbi, Zelteite Barševska\nIzdūta Daugovpiļs Universitatis (DU) Muzykys i muokslu fakultatis Muokslys zynuotņu instituta pietneicys, Mg.art, Mg.paed. Zelteitis Barševskys monografeja “Latgolys rūtuotī dvīli 20. godu symtā” angļu volūdā.\nDorbā īkļauta 2012. godā latvīšu volūdā izdūtuos monografejis “Latgolys rūtuotī dvīli 20. godu symtā” Latgolys 118 apdzeivuotuos vītuos savuoktūs materialu analize, klasificejūt i dūmūt kulturviesturisku informaceju par 266 rūtuotim dvīlim. Monografejis dalykumu veidoj vizualais materials – ar izšyvumim i mežginem greznuotu dvīļu kartenis. Angļu volūdys versejā ir īkļauta ari jauna kulturviesturiskuo informaceja.\nMonografeja “Latgolys rūtuotī dvīli 20. godu symtā” ir muokslinīciski, viesturiski i literari kvalitativs kulturviesturisks materials, kai ari izzinis i prezentacejis materials Latgolys tradicionaluo materialuos kulturys montuojuma – 20. godu symta sātys omotnīceibā darynuotūs i rūtuotūs dvīļu – populariziešonai i komunikacejis veicynuošonai storptautyskā kulturys telpā.\nMonografeja “Latgolys rūtuotī dvīli 20. godu symtā” radeita projekta “Latgolys rūtuotī dvīli storptautyskā kulturys telpā” gaitā, sasadorbojūt DU i Latgolys regiona atteisteibys agenturai.


Byus sasatikšona ar kriminalromanu autoru Aldi Bukšu - lakuga.lv\nKarteņa: Alda Bukša personeigais arhivs\nTemys: Aldis Bukšs, Bruoli, Ilga Šuplinska, Literārās sarunas Lūznavas muižā, Lūznavas muiža, Lūznovys muiža, Parādu piedzinēji, Sarunas\nSastdiņ, 26. junī, iz sasatikšonu ar kriminalromanu autoru Aldi Bukšu aicynoj Lūznovys muiža. Itei sasatikšona ar kriminalromanu “Parādu piedzinēji” i “Brāļi/Bruoli” autoru, kurs īt nu Zīmeļlatgolys, nūslēgs cykla “Literaruos sarunys Lūznovys muižā” ituo gods sezonu, viestej informaceja Lūznovys muižys sātyslopā.\nLiteraruos sarunys Lūznovys muižā jau catūrtū sezonu ir muižys kulturys nūtikšonu goda daļa, sarunuos izzynojūt i vaira īpazeistūt dažaidu žanru autorus kai nu Latgolys, tai cytu Latvejis vītu. 2020./2021. goda sezonā muižā ir bejuse sasatikt ar dzejneicu Inesi Zanderi, rakstneicu Noru Ikstenu, literatu, muokslinīki i etižu teatra “Nerten” akteri Svenu Kuzminu, kura dzymtuo piļsāta ir Rēzekne, bet niu varēs vaira izzynuot par Alda Bukša raksteišonu i dzeivi. Ar Aldi sasarunuos literarūs sarunu kuratore, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska. Ituos sezonys literarūs sarunu ciklys ir eipašs ari ar tū, ka sasatikšonom attuolynuoti pīsaslādz Čikagys latvīšu literatu kūpys i Minsteris skaiteituoju kluba “Misteres grāmatmīļi” dalinīki.\nAldis Bukšs, kurš kasdīnā ir Latvejis Republikys tīslītu ministra biroja vadeituojs, ir jau diveju spylgu kriminalromanu autors – 2015. godā izguoja juo debejis romans “Parādu piedzinēji”, bet 2020. goda golā kriminalromans “Brāļi/Bruoli”. Gruomota ir eipaša ar tū, ka tys ir pyrmais kriminalromans latgaliski i vīna nu nadaudzūs gruomotu, kas izdūta obejūs latvīšu volūdys variantūs – latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā. Obeji romani atzineigi nūvārtāti skaiteituoju vydā, bet par “Bruoli” izdūšonu Bukšs sajiems Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2020”. Taipat Aldis Bukšs ir pylnmetražys filmys “Maiņa”, kas izguojuse 2020. godā, scenareja leidzautors. Vaira par Bukšu var puorskaiteit portala lakuga.lv intervejā, kas nūtykuse 2020. goda golā, ITE.\nSarunu ar Aldi Bukšu varēs pīdzeivuot iz vītys muižā 26. junī pīcuos stuņdēs vokora, kai ari tuos tīšraide byus daīmama Lūznovys muižys sātyslopā http://luznavasmuiza.lv.


LaKuGa – Aizgavieņa svieteišona Latgolā – nūtikšonu kalenders\nAizgavieņa svieteišona Latgolā – nūtikšonu kalenders\nLaKuGa 17. Februars, 2012. gods Comments Off on Aizgavieņa svieteišona Latgolā – nūtikšonu kalenders\nVysā Latgolā – nūvodūs i pogostūs gondreiž leidz februara beigom nūtiks dažaidys Aizgavieņa svieteišonys izdareibys.\nTyvojūtīs Lelajam gavieņam, kas itymā godā piec bazneicys kalendera suocās ar Palnu dīnu 22. februarī, teik atzeimuots Aizgavieņs, kam sovys tradicejis ir gon tradiconalajā kulturā, folklorā, gon sova vīta kristeigajā dzeivē. Aizgavieņs ir ari zīmys beigu dīna i pavasara suokys, svietejams ar dažaidom ļusteigom izdareibom.\nLaKuGa pīduovoj Aizgavieņa pasuocīņu kalenderu. Ka ir vēļ kaidys vītys, par kurom naasom zynuojuši, painformejit!\n11:00 Dagdys nūvoda Lubuona piļskolnā Aizgavieņa trikmīņs ar folklorys kūpu „Olūteni”, „Sovvaļnīki” i „Akmineica” daleibu.\n20:00 Rēzeknis nūvoda Muokuļkolna TN Aizgavieņa koncerts ar Muokuļkolna pogosta pošdarbeibys kolektivu uzastuošonu.\n23:00 Kuorsovys nūvoda Saļnovys TN Aizgavieņa bals, spielej Kaspars nu Gulbenis.\n12:00 Bolvu nūvoda Bārzkalnis pogostā Aizgavieņa pasuocīņs sporta i atpyutys laukumā\n12:00 Daugpiļs nūvoda Vabalē Daugpiļs nūvoda folklorys kūpu sasadzīduošona „Aizgavienī cīmūs braucu”.\n13:00 Daugpiļs nūvoda Špogūs Aizgavieņa pasuocīņs laukumā pi vydsškolys.\n13:00 Rēzeknis nūvoda Pušys parkā Aizgavieņa zīmys prīcu pasuocīņs „Sniega bučas” – bīdreibys „Urgas” sliepuošonys aktivitatis i jautri nūbraucīni ar ragaveņom i sliepem.\n13:00 Rēzeknis nūvoda Nautrānūs pi sporta zala Aizgavieņa svieteišona ar Rogovkys etnografiskū ansambli. Byus vysaidys izdareibys – Laimis pūgys meklēšona, konkurss par originaluokū šļyucamreiku, stafetis, čaja dzeršona, čyguoni i c.\n13:00 Ludzys nūvoda Nirzā Masku tradiceju festivals „MASKŌŠONŌS 2012″\n14:00 Vuorkovys nūvoda Pilišku karjerā Aizgavieņa trikmīņs ar ļusteigom izdareibom, saimu saceņseibom i atrakcejom. Byus ari izbraucīni zyrga komonuos.\n14:00 Daugpiļs nūvoda Kalkūnē Aizgavieņa svieteišona ar dzīsmem, dejom, blīnim, čaju, čyguonim, vyzynuošonūs zyrga komonuos i c. izdareibom.\n12:00 Preiļu nūvoda Saunys TN Aizgavieņa pasuocīņs nūvoda pensionarim.\n12:00 Varakļuonu nūvoda Stirnīnis TN rūkdorbu izstuodis atkluošona i Aizgavieņa pasuocīņs ar folklorys ansamblim.\n15:30 Rēzeknis nūvoda Strūžānūs Aizgavieņs aba Zīmys sporta dīna ar braukšonu nu kolna, pikuošonūs, komandu atrakcejom, zīmys dzeišonu paceli, čaja dzeršonu i blīņu iesšonu.\n18:00 Rēzeknē, Kulturys nomā koncerts „Griešanās Meteņos”. Pīsadola Rezeknis piļsātys školu deju kolektivi. Vysys dīnys garumā 12:00-19:00 blīnu iesšona (1,00 Ls)\nKuorsovys nūvoda Mežvidūs Aizgavieņa pasuocīņs\n13:30 Daugpiļs nūvoda Naujenis pogosta Lociku sādža pasuocīņs „Nāc nākdams, Metenīti…”\n9:00 Kruoslovā, Grāfu Plāteru īlā Aizgavieņa godatiergs.\n12:00 Daugpiļs nūvoda Taboris pogostā, laukumā pi kopejneicys „Mežvidi” Aizgavieņa svieteišona.\nBolvu nūvoda Bolvu pogosta Piļskolnā Aizgavieņa pasuocīņs.