“Pi myusim Latgolā” gastej Bolvūs - lakuga.lv\n“Pi myusim Latgolā” gastej Bolvūs\n27 Februars 2017\nTemys: Bolvi, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Svetlana Puka, teatris, Vaira Resne\nItūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Bolvūs, kur dzeivoj i struodoj Goda bolvys medicinā 2016 sajiemieja Svetlana Puka i jau 6 godus dorbojās vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”.\nKod pyrma vairuoku godu Bolvu Tautys teatra režisorei Vairai Resnei pīduovuoja vadeit nūdarbeibys naredzeigūs bīdreibys cylvākim, jai vēļ nabeja saprasšonys, par kū tys varātu puorsavērst. Tūlaik nūdarbeibys beja viņ kuortejuo Eiropys projekta sastuovdaļa, kas pamozam puorauga par vareibu sevī i cytūs atkluot kū jaunu, puorsteigt leidzcylvākus i sajimt gondarejumu par padareitū.\nRežisore Vaira Resne soka, ka svareigokais ir nūticēt sev i dareit nu sirds, i taišni tū jau sešus godus dora vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”.\nTaipoš juodasoka, ka paguojušuo goda lobuokuo zūbuorste Svetlana Puka ari dzeivoj i struodoj Bolvūs. Juos prakse atsarūn pošā piļsātys centrā, pogolmā aiz duorzkūpeibys veikala. Gaišajuos i plašajuos telpuos Svetlana ar smaidu uzjem sevkuru pacientu.\nLaukūs par konkurenci runys navar byut. Specialistu tryukuma deļ dokture Puka reizi nedeļā brauc ari iz Ruguojim. Poša dokture soka, ka lela daļa specialistu palīk Reigā deļtuo, ka tī jau ir gona daudz klīniku, kuruos struoduot, a ite, regionūs, vyss juosuoc nu jauna, kas prosa cīši lelu finansialū īguļdejumu. Tok Svetlanu Puku gryuteibys nav atturiejušys.\nAlbumā “Sibīrijas dziesmas” īkļautys latgalīšu dzīsmis 01/06/2020\nSveicūt Ilgu Šuplinsku dzimšonys dīnā, dažys atminis 16/04/2020\nPīdzimt Reigā, bet byut ar Latgolu sirdī. Saruna ar Māri Mičerevski 13/07/2020\n16:00 Pasauļa latgalīšu saliduojums @ Vyss pasauļs\nPasauļa latgalīšu saliduojums @ Vyss pasauļs\nJul 18 @ 16:00\nVaira informacejis facebook.com/events/314699829537834\n19:00 Večerinka “O, bļaka!” @ Rogovka\nVečerinka “O, bļaka!” @ Rogovka\n16:00 Festivals “Muzykys Skrytuļs” @ Vyss pasauļs\nFestivals “Muzykys Skrytuļs” @ Vyss pasauļs\nJul 25 @ 16:00 – Jul 26 @ 00:00\n“Latgalīšu Repam” jauns singls “Jauneiba”\nLatgolys stuostnīku festivalā stuosteis par audiejom\nJaunā raidejumā apsavērs latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus\nVoi latgalīšu portalam lakuga.lv byus juopuortrauc dorbuotīs?\nPetrine – Pītera i Puovula dīna


Radeitys jaunys latgalīšu uzleimis aplikacejom "WhatsApp" i "Telegram" | Latgales plānošanas reģions\n27. aprīlis, 2020 28. aprīlis, 2020\nLatgalīšu portals lakuga.lv papyldynuojs aplikaceju “WhatsApp” i “Telegram” latgaliskūs uzleimu kluostu, īkļaunūt jaunus kasdīnys saziņā lītuotus vuordus i frazis. Digitaluos uzleimis radeitys ar mierki ceļt latgalīšu volūdys prestižu i veicynuot tuos lītuojumu.\n2019.gods nūgalē “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” prezentēja aplikaceju “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis”, pīduovojūt sazinis aplikacejā “WhatsApp” integrēt viertini latgalisku vuordu i fražu i izmontuot tuos syuteišonai sarakstēs ar rodim, draugim i kolegom. Vāluok uzleimis tyka pīduovuotys ari aplikacejis “Telegram” lītuotuojim.\nSvynūt 27. apreli kai Latgolys kongresa dīnu, portals lakuga.lv papyldynuojs uzleimu kluostu ar jaunim latgalīšu vuordim i frazem, par pīmāru, “Lai lūbās!”, “Lyudzu!”, “Veseļojīs!”, “#nameiz”, “Troks voi nu Rogovkys?”, “Cīšs apskuovīņs!” i c. Kūpumā aplikacejā daīmamys 42 uzleimis.\nUzleimu izveidē portals lakuga.lv sasadorbuoja ar dizaineri Inesi Krivmani i programātuoju Juoni Rancānu. Tūs izveidi finansiali atbaļsteja ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs.\nDigitaluos uzleimis radeitys latgalīšu volūdys prestiža ceļšonai i lītuojuma pīauguma veicynuošonai. “Asmu gandareits i prīceigs, ka uzleimis ir givušs atsauceibu, i ceru, ka papyldynuotuo verseja aplikacejis lītuotuojim patiks,” soka P. Aloizs Ragaušs.\nLītuotnei “WhatsApp” dūmuotuo aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys daīmama Android operātuojsistemys mobilūs īreiču lītuotuojim. iPhone lītuotuojim cikom aplikaceja nav daīmama, jo nu uzjāmuma “Apple” natyka sajimts akcepts tuos īvīsšonai. Idejis autori itūšaļt struodoj pi cytu rysynuojumu, lai uzleimis byutu daīmamys ari iPhone eipašnīkim. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.\nSovukuort lītuotnis “Telegram” izmontuotuoji bez īrūbežuojumu uzleimis var lītuot gon sovūs Android, gon iOS tuolruņūs.\nUzleimis “WhatsApp” lītuotuojim Android telefonūs play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers\nUzleimis “Telegram” lītuotuojim Android i iOS telefonūs t.me/addstickers/LatgalianStickers\nJau asūšajim uzleimju lītuotuojim papyldynuotuo verseja byus daīmama, apstyprynojūt aplikacejis atjaunynuojumus. “WhatsApp” lītuotuojim piec atjaunynuojumu veikšonys juoatver uzleimu aplikaceja i juonūspīž “Add to WhatsApp”.\nVideo ar izveiduotajom uzleimem\n“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulī vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys zynuošonu uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Portala i bīdreibys dorbu itūšaļt atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.\nInformaceju sagataveja: Vineta Vilcāne, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv redaktore, info@lakuga.lv; tel.: 26149207, Instagram.com/voluuda; Facebook.com/lakuga.lv


Latgolys Studentu centra pasuocīni\nTrešdiņ, 2002 gods nojabra (solnu) mieneša 20 d.\nItuo goda pasuocīņu, kū reikoj i pīduovoj Latgolys Studentu centrs, programma:\nTrešdiņ, nojabra 27 d., 18:00 stuņdēs, LU Filologejis fakuļtatis (Reigā, Visvalža īlā 4a) 204 auditorejā, asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja "Īvods latgalīšu volūdys gramatikā". Piec lekcejis - čajs, dzīsmis i vysi soviejī.\nCatūrtdiņ, nojabra 28 d., 18:00 stuņdēs, Riezeknes Augstškolas dzejas vokors. Ilga Šuplinska aicinoj jaunūs rokstūšūs ļauds nū "Vuortim", i aicinoj ari cytus latgalīšus, jū myusim ir izaveiduojušs lobys attīceibys caur vosoras nūmetni "Vosoruošona". Byus A.Rancāne, O.Kūkojs i cyti.\nSastdiņ, dekabra 28 d., vokorā vysi čyguoni byus meili gaidieti Riezeknis raj., Viļānūs "Kolna Ūzuļeņūs". Tī byus īšona čyguonūs, burvesteibys, dzīsmis i daņči da reita. Sātas saimineica Iļze - 9512432.\nNav vēļ zinuomi datumi, a ir paredzeiti vēļ šaidi pasuocīni: dekabra suokumā Meitovā byus dzīšmu i daņču vokors, reidzuonīši brauc gostūs da Meitovas latgalīšim. Reigā dekabrī byus lekceja.\nJa ir kaidi vaicuojumi, tod var syutiet iz lgsc@inbox.lv\n© 2000-2022, Aņss Ataols Bierzeņš Myusu E-posta adress: latgola@latgola.lv\nItuos puslopys pādejuo papruoveišona: 2002 gods nojabra (solnu) mieneša 26 d.


Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd caturtū albumu “Ikdiena” - lakuga.lv\nTemys: albums muzyka, ikdiena, Laura Bicāne\nLatgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku sovus klauseituojus īprīcynoj ar sovu caturtū albumu “Ikdiena”.\nAlbums ītver 10 dzīsmis latvīšu literarajā i latgalīšu volūdā, kuru muzykys autore ir Laura, sovukuort teksti jimti nu Svātūs Rokstu i cytu autoru dzejūļu. Lai ari dzīšmu kūpejuo hronometraža nav lela, tei veidoj kruosainu muzykys buketi. Ir gon a capella skaniejums, gon himniskys sajiutys klavīru pavadejumā, gon Laurys dzīsmem rakstureigais vīglums i gaišums perkuseju ritmūs.\n“Taida ir muna kasdīna – tys, kam es tycu, veidoj munu personeibu i pavoda mani nu pasamūsšonys cauri dīnys ryupem, raizem i prīcom, leidz es īmu gulātu. I tys, kam es tycu, atsaspīgeļoj ari munuos dzīsmēm. Tai es nūguoju pi albuma nūsaukuma “Ikdiena”,” portalam lakuga.lv atkluoj muzike.\nLaura nu sirds pasasoka vysim zīduotuojim, kas paleidzēja albuma topšonā, kai ari muzikim, skaņu inženerim i albuma dizaina veiduotuojim. Eipašu paļdis Laura soka izdevnīceibys “KALA Raksti” vadeituojai Aijai Balodei.\nLaurys Bicānis albumu var nūsaklauseit muzykys straumiešonys vītnēs, īsaguoduot kristeiguos literaturys i duovonu veikalā “AMNIS”, kristeigajā gruomotneicā “IHTIS”, bazneicu gruomotu goldūs, kai ari mieramtuvu.lv.


Daugavpiļs biroja kruosainais rudiņs – Latgolys Studentu centrs\nJau kaidu strēči LgSC Daugavpiļs birojs reikoj daudzus kulturys pasuokumus. Par oktobri, novembri ir bejuš projektu raksteibys apvuiceibys, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, rodušuo darbneicis i dzejis i muzykys vokori, kinu vieršonuos i sasatikšonys ar dažaidim cylvākim.\nKai vīnu nu prioritatem LgSC ir izvirziejuse sovu bīdru izgleituošonys pasuokumus, deļ tam oktobrī nūtyka, projektu raksteišonys apvuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys. Apvuiceibys tyka organizātys naformalā veidā, tūs laikā jaunīši īgiva leluoku redziejumu iz projektu raksteibu, planavuošonu, ideju radeišonu. Latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibuos tyka sataiseits „Pareizraksteibys nūsacejumu dečs”, kurs labi nūder „īmest aci” rokstūt tekstus latgaliski.\nOktobra suokuos ar sovom autordzīsmem i tekstim iz kopejneicu SĀTA i LgSC Daugavpiļs biroju beja atguojs A.Uškāns. Bez daleibys folklorys muzykys kūpuos „Laimas Muzykanti”, „Vabalis”, šlagergrupā „Patrioti LG” i cytūs muzykys projektūs, A.Uškāns pats sacer i izpylda sovys dzīsmis. Dzīsmu teksti i dzeja pi juo atajūt poša, tuos ir par apleicejū, par ceļojumim, par interesantim pastuoškim, kai pīvadumam, par taņti Martu, kura runuodama latgaliski izceļoj pa Franceju i Čikagu.\nOktobra vydā nūtyka ari kinu vokors, kur beja atguojs V.Lukaševičs i pastuosteja par kinu cikla „Citādi latviskais” taiseišonys aizkulisem, satyktajim cylvākim. Izaruoda, ka ari Latvejā var safiļmeit Antarktidu i daudzys piļsātys i vītys ir tyvuok na kai ruodīs, daudzi lobi sova omota meistari naprūtūt runuot kamerā i ka lobu kinu var sataiseit ari par mozu naudu.\nAr aicynojumu iz izamaukšonu oktobra beiguos LgSC sasauce Daugavpiļs apleicīņa ailinikūs iz kūpeigu dzejis vokoru „Tys navaineigais rudiņa striptizs”. Draudzeigā atmosferā, runojūt par tū, kas ir savareigi, ailinīki (E.T.Jonāne, V.Lukaševičs, Z.Lāce, J.Skrivļa-Čevere, L.Purinaša, K.Setinsone, A.Uškānss, L.Kilevica i c.) dalejuos ar sovom aiļom, taidā veidā it kai izamaucūt nu kasdīnā izlyktajom maskom i pīnuokumim. Ailinīki dalejuos sovūs raksteišonys nūslāpumūs i īdvasmys olūtūs. Tyka izrunuots kai ir tod, kod dzejai ir bezolgys atvalinojums, kuramā breidī jei atīt, kai jū salikt ar muzyku. Roduos dūma, ka ir dzejuli, kuri ir pošpītīkami, kurym nav vajadzeiga muzyka. V.Lukaševičs izsaceja dūmu, ka dzejūļs i muzyka ir kai pierts i dzeršona – obi naīt kūpā – vīnam ir juobyun golvonajam ūtram ir juobyun kai fonam (izjāmums asūt tautys dzīsmes). Pasuokuma nūslāgumā tyka izdareits secynojums, ka pošu dzeive ir kai vyseistuokuo dzeja…\nTaipoš par LgSC Daugavpiļs biroju lelu interesei ir izruodejuš ari školāni i bārnim, par itū laiku iz biroju beja atguojuš vairuokys grupys ar bārnim i jaunīšim, kuri grybē izzynuot vairuok par pošu bīdreibu i pīsadaleit rodušajuos darbneicuos. LgSC Daugavpiļs birojs veļ aiziviņ sasadorboj ar jaunīšu folklorys kūpu „Dyrbyni” i reikoj latgalīšu daņčus.\nLaikā da Zīmyssvātkim bīdreiba aicynoj vysus interesentus iz vakareišonom – rūkdorbu, sarunu i stuostu vokorim LgSC Daugavpiļs birojā i kopejneicā SĀTA. Novembra beiguos byus kinys „Vīna vosora deļ vysu” vieršonuos, a decembrī kai tradiceja Adventa laika literari muzykalais pasuokums. Vysa informaceja par gaidomajim pasuokumim byus sātyslopā i socialajūs teiklūs.\nLaLaDra beidzūt ari Reigā!


Kulturys īsacejumi nedeļai: tuškavuoti kuopusti, poezeja i kūki - lakuga.lv\nTemys: dzeja, latgalīšu iedīni, latgalīšu literatura, Valentins Lukaševičs\nValentinam Lukaševičam i Aleksandram Čakam dzimšonys dīna ir vīnā datumā. Nasaverūt, ka jī nav laikabīdri, jūs obejus literaturzynuotnīki pīzeist par urbanistim. Vaļukam obeju kūpejuo dzimšonys dīna vīnkuorši pateik. I vyss. I cytys vīnkuoršys lītys, kas juo īsacejumūs, ari pateik. Saceisit – kas tī eipašs? A tai i par dzeivi var pasaceit. Jei tok ari vīnkuorša līta. Partū itūnedeļ vīnkuorši dzeivojam, i sveicīni Vaļukam dzimšonys dīnā.\nKotram cylvākam ir iz vīnys ci divu rūku pierstim skaitomi datumi, kuri spylgti palīk īguoduos. Tī nav ni Juoni, ni Jaunais gods, kurus svietej vysi, a nazkas individuals. Vyscieškuok tuos ir poša ci tyvu vylvāku dzimšonys dīnys. Es pīdzymu 27. oktobrī. Iz munu dzimšonys dīnu beja pyrmī skuobātī kuopūsti i pādejuos sieņs.\nTuškavuoti kuopusti beja iz gostu golda. Pošu izaudzāti, sašynkavuoti, miļzeigā emaljātā kastrulī ar dieleiti i akmini nūspīsti. Aicynoju itū nedeļ sātā paēst satuškavuotus kuopūstus! Mama vuorēja kūpā ar sardeļkom, bet var ari posnus. Var piečuok iz skaurodys kriejumā pacapynuot. Var vysaiži!\nSutynojās kuopusti. Karteņa: Valentins Lukaševičs\nKuopūstūs, ari stuņdi sutynuotūs, ir cīši daudz C vitamina. I myusu seņči, i jiurys braucieji gluobēs ar kuopustim! Tānejā situacejā – pošā laikā!\nAr poezejis gruomotu vokorā\nA kaidu vokor var palaseit aba paskaiteit poezeju. Jai pīstuov vokori. I ni kaidu romanu voi stuostu, a taišni poezeju. Īsim tū pošu galejū, tū pošu ekstremalū ceļu.\nPoezeja kai puoreja pa slīdem. Dīnests puoreja pi stacejis Rēzekne II. Karteņa: Valentins Lukaševičs\nApsasēd iz divana, klusumā, ar gruomotu rūkā. Ka nav, atrūņ i skaiti telefonā. Kū? A vysleidza kaidu poezeju! Es ar sovu gaumi taipoš natruopeišu jiusu gaumē! A poezeja vysa ir godna – te tei smukuokuo volūda, kaida viņ pasaulī ir! Te vyss koncentrāti i tālaini. Te nūskanis i dūmys! Te jauni vuordi i jaunys vuordu nūzeimis! Te volūda juos vysūs augstumūs!\nGostūs pi kūkim\nIr godā divys reizis, kod dobā nūteik dyžonys puormainis. Šudiņ vēļ zorā lopu nabeja, a piec trejom dīnom salateigys lapenis. Vakar lopa beja zaļa, a šudiņ maleņa jau oranža! Tuos ir kaidys div treis nedelis pavasarī i rudinī, kod vyss mainuos pa dīnom. Itū laiku navajag prolaist, pagaisynuot! Vēļ var paspēt – iz pādejū raundu! Navajag nikur tuoli īt ci braukt. Mes nadzeivojam tuksnesī voi tundrā, kūku pi myusim vysur ir daudz. Aicynoju kotru nedelis dīnu viereigi apsavēr tiuļuokūs kūkus. Kurs aug pi garažys. Kurs aug trotuara vydā i cytur. Šudiņ zorā vēļ ir treis lopys, bet voi juos byus reit, kod īšu garom?\nKarteņa: Valentina Lukaševiča personiskais arhivs


Cytaidi latviskais – uzjiemeigī latgalīši - lakuga.lv\nTemys: Cytaidi latviskais, Ēriks Kašs, Irēna Koleda, Ivars Stašuļs, Latgolys tiergs, Roksts, Rudo kumeļu pauguri, Valentins Lukaševičs\nUzjiemeiba (nu vuorda – uzjāmums) ir eipašeiba, kas vyrza, motivej i līk cylvākam sasnīgt mierki. Raidejuma „Cytaidi latviskais” fiļmiešonys grupa, gastejūt Latgolā, ikreizi sasatyka ar uzjiemeigim cylvākim. Tys rūsynuoja veiduot atsevišķu stuostu par cylvākim, kuri atroduši sev interesantu nūsadorbuošonu, suokūtnieji pat nadūmojūt par biznesu, viņ dorbojūtīs, lai byutu interesanti, lai maklātu pīpiļdejumu kasdīnai i lai izdzeivuotu. Valentins Lukaševičs runuos ar bīdreibys „Latgolys tiergs” uzjiemeigajim zemnīkim i baudies jūs gordūs ražuojumus. Sovu skaistū duorzu Tiļžys pusē ruodeis bitinīks Ēriks Kašs, Preiļu nūvodā pabyusim eistā veina dareitovā pi Irēnys Koledas. Rāznys pīkrastē apsavērsim zemnīku saimnīceibu „Rudo kumeļu pauguri”, kur 45 zyrgus kūpj i par Latgolys rikšuotuoja nuokūtni ryupejās Ivara Stašuļa saime.


Īskots Vitolda Valeiņa biografejā\nDzims 1922. goda 27. julī Istrys (tagad Lauderu) pog. Rudovā. Vuicejīs Ludzys vydusškolā, piec tam studiejs Latvejis Vaļsts Universitatis Filologejis fakultatī, 1950. godā pabeidzs aspiranturu latvīšu literaturā.\nNu 1951. leidz 1995. godam struoduojs LU Latvīšu literaturys katedrā. 1976. godā jam tyka pīškierts profesora grads, 1992. – habilitātuo filologejis doktora grads, a nu 1996. goda jis beja vaļsts emeritātais zynuotnīks.\nLatgalīšu kulturys dzeivis aktualitatēs V. Valeiņs īsasaisteja jau Atmūdys suokumā, pīsadaleja Reigys Latgalīšu kulturbīdreibys „Olūts” dybynuošonā, dorbuojuos apvīnuotajā Reigys Latgalīšu kulturbīdreibā „Trešuo zvaigzne”, sasadorbuoja ar Latgolys Kulturys centra izdevnīceibu, 1991. godā kliva par Latgolys Pietnīceibys instituta bīdru. Ari sovus studentus V. Valeiņs mudynuoja pīsavērst Latgolai i pieteit tuos autoru dorbus.\nPyrmuo V. Valeiņa publikaceja pasaruodeja avīzī „Padomju Students” 1948. godā, tys beja roksts par studentu zynuotniskū dorbu, a 1950. godā īprīkš mynātajā avīzī tyka nūpublicāta juo pyrmuo recenzeja (par B. Sauleiša dzejis kruojumu „Gaismas gadi”). Tuoļuok presī publicāts cīš lels skaits rokstu.\nSovā dorba myužā V. Valeiņs pieteja satirys, literaturys vierzīņu, seviški tālaineibys, poetikys i c. problemys dzejis teorejā, kai ari latvīšu lirikys atteisteibu, vierzīņus i stilus.\nMyužeibā V. Valeiņs aizguoja 2001. goda 20. decembrī, paglobuots Reigys Meža kopūs.\nVitolda Valeiņa gruomotys\n„Par dzeju” (1967)\n„Latviešu lirika XX gadsimta sākumā (1900–1917)” (1973)\n„Latviešu lirikas vēsture” (1976)\n„Ievads literatūras zinātnē” (1978, puorstruoduota 1994)\n„Dzīve – metafora – dzeja” (1982)\n„Literatūras teorija” (1982)\n„Latgaliešu lirikas vēsture” (1998)\n„Daiļdarba analīze” (1999)\n„Ievads latviešu literatūrteorijas vēsturē” (1999)\n„Ievads literatūrzinātnē” (2007)\nLeidzautors gruomotom „Rakstnieki un meistarība” (1975), „Daiļdarba analīze” (1981) i c.\nSastuodejs J. Poruka stuostu izlasi (1959), 2. i 3. siejumu latvīšu dzejis antologejai (1971–1973), dzejis antologejis „Mātei” (1971) i „Jūras dziesmas” (1973), Madsolys Juoņa dzejis izlasi „Lynu zīdi” (1999), „Latgalīšu dzejis antologeju” (2001) i c.\n--- Vitolda Valeiņa gruomotys Rēzeknis bibliotekuos


Atdareita Vikipedeja latgaļu volūdā! - lakuga.lv\nAtdareita Vikipedeja latgaļu volūdā!\nNiu pasaulī pošu popularuo eņciklopedeja i latgaļu volūdā! Verīs sātys lopā http://ltg.wikipedia.org !\nVikipedeja irā daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Vysa eņciklopedejis turīņa autori irā breivpruoteigi ļauds. Sevkurs, kas tur škārsteikla daslāgumu, var tikt par rakstīņu autoru ci skaiteituoju. Projektu atspaidoj napeļneiguo organizaceja „Vikiviesteitivu Fonds”, kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa. Niu eņciklopedeja irā sataiseita 267 pasauļa volūduos i kūpā irā pīraksteits vaira kai 18 milijoni rakstīņu.\n2001 gods janvara mienesī atdareja pyrmū eņciklopedeju anglīšu volūdā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos – 2003 gods juņa mienesī atdareja Vikipedeju latvīšu volūdā. Vikipedeja irā pīktuo poša popularuo sātys lopa ASV, sastuo Vuocejā i vīnpadsmituo poša popularuo lopa Latvejā.\n2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis. Deļ vysaižu nabyušonu eņciklopedeju latgaliskai div reizis atmete – nabeja volūdys koda, nabeja cīši aktivu dalinīku i t.t. Tok 2011 gods marta mieneša 18 dīnā Vikipedeju latgalīšu volūdā gols golā atdareja! Niu latgaļu volūdā irā jau vaira kai 450 rakstīņu ap Latgolys i pasauļa temom.\nDeļkuo myusim vajag taidu eņciklopedeju? Tei irā vareiba raksteit i skaiteit latgaliskai. Da šam latgaļu volūdā eņciklopedejis i vysā gruomotys ap tik plošu temu lūku navā bejušs. Tei irā vareiba pīraksteit kū naviņ svareigu ap Latgolu i naaizmierst. Tei irā vareiba izaraisteit volūdai tuoļuok par sātys slīksni i modernā ceļā vadynuot Latgolys ļauds lītuot sovu volūdu. I vēļ – informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo!\nVadynuojam atīt par paleigu Vikipedejis dorbā:\nškārsteikla lītuotuojus ar lobu tehniskū guoduošonu;\nškārsteikla lītuotuojus ar lobom latgaļu rokstu volūdys zynuošonom ci gribiejumu īsavuiceit;\nškārsteikla lītuotuojus, kas tur ci var sagatavēt daudzi fotografeju (ap Latgolu i juos vītom),\nsevkuru, kurs gryb aktivai pīsadaleit latgaļu vikipedejis dorbā i tuoļuokraisteibā.\nSataiseisim poši sovu eņciklopedeju! Paruodeisim Latvejai i vysam pasauļam, ka irā taida latgaļu volūda! Beigsim žāluotīs, ka Latvejis Republika nanūdrūsynoj latgaļu volūdys raisteibu – raisteisim poši!\nKai tys izaver? Puorskaiti itū: Leiksnys katuoļu bazneica ci Latgaļu pīrunys


LaKuGa – Sastdiņ Leivuonā byus Leluo latgalīšu tautysdzīšmu kēde\nSastdiņ Leivuonā byus Leluo latgalīšu tautysdzīšmu kēde\nLaKuGa 18. Septembris, 2015. gods Comments Off on Sastdiņ Leivuonā byus Leluo latgalīšu tautysdzīšmu kēde\nSastdiņ, 19. septembrī, Leivuonā sevkurs aicynuots īsasaisteit Lelajā latgalīšu tautysdzīšmu kēdē, kas nu 11.30 da 15.30 veisīs cauri Leivuona centralajai Reigys īlai.\nKai informej Leivuona nūvoda sabīdryskūs attīceibu i uoriejūs sakaru dalis puorstovi, pīsadaleit var sevkurs interesents naatkareigi nu vacuma – skaitūt (dzīžūt) tautysdzīsmis latgaliski, kai ari latvīšu literarajā volūdā, kod nu rūkys rūkā tiks nūdūts tautysdzīšmu komuļs, tai simboliski aplīcynojūt tautys gora spāku.\nKotrys akcejis dalinīks sajims eipašū dalinīka uzleimi. Tī, kas tautysdzīšmu kēdis dažaidūs pūsmūs byus nūskaitejuši vairuokys tautysdzīsmis, par kotru sajims zeimūdzeņu iz dalinīka uzleimis. Sakruojūt vaira par 5 zeimūdzenim, dalinīkim byus vareiba sajimt puorsteiguma bolvys – eipašys burtneicys ar latgalīšu alfabetu i pareizraksteibys lykumim.\nLelū latgalīšu tautysdzīšmu kēdi vysā tuos garumā kuplynuos ari vaira nakai 10 Leivuona nūvoda tautys muokslys i pošdarbeibys kolektivi, sovukuort pi Leivuona nūvoda Kulturys centra dorbuosīs Latgalīšu tradiceju škola, kurys rodūšajuos darbneicuos byus vareiba izmieginuot rūku mārrutku treišonā, svīksta neišonā, slūtu sīšonā i cytuos aktivitatēs. Dorbuosīs ari eipašuo Latgalīšu fotodarbneica, kurymā byus vareiba nūsabiļdēt tautystārpūs. Vysi pasuokumi byus bez moksys.\nLelū Latgalīšu tautysdzīšmu kēdi atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, a/s “Latvijas valsts meži” atbaļsteituo Latgolys kulturys programa 2015 i Latgolys regiona atteisteibys agentura projekta “Lielā latgaliešu tautasdziesmu ķēde un tradīciju skola – nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanai un popularizēšanai” ītvorūs.\nATSLĀGVUORDI » Leivuona nūvoda, Leivuons, Leluo Latgalīšu tautysdzīšmu kēde, Leluo tautysdzīšmu kēde, Roksts


“Volūdys vaicuojums”. 18., 19. i 20. raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda janvara numera.\n18. raidejums (burts “b”).\nLoba dīna! Šudiņ Latgolys Radejis viļņūs Volūdys vaicuojums. Ar Jums kūpā ir Maruta Latkovska.\nParunuosim par burteņa “b” izplateibys arealu myusdīnuos mozuok lītojamūs vuordūs.\nPyrma suoksim ar dažu skaneigu vītu vuordu nūsaukšonu. Īsaklausit: Babri,Baļbinova, Baļtinova, Bambāni, Bikernīki,Bokuoni, Bolvi, Borkova, Brodaiža,Breidaki, Bukmuiža, Buoleni, Buozova…\nNiu pīminēsim kaidus augu nūsaukumus! Vysim labi pazeistamī buraceni voi batvineiši, nu kuru suortums byudūs i veseleibys da valis. Taipoš slovonuo nazuole buolyudine ir tei poša vysim tik labi pazeistamuo balanda, kura cīši labi var papyldynuot vitaminu davu pavasara salatūs. Sovpateigs augs ir ari bezdeleigulizeicenis voi teiruma atraitneitis, taipoš ari smuordeigī baduni voi pūra vaivareni i cereni voi besakūki. Tod vēļ būneja – geraneja voi mušketers.\nBoika, boiceņa ir svīsta kuļamais trauks, būrte – motūs sīnamuo lenta. Bazvyns ir svori , a britvans – capamuo ponna. Bačs ir jauns audakla rulleits. Baraks ir tai saucamuo cauruo guba – konusveideiga kaudzeite labeibys voi sīna kaļteišonai. Beraks ir puika, beruki – bārni, besētīs – trokuot. Birnavuot – ir īsvieteit, a braščuks – procesejis daleibnīks katuoļu dīvkolpuojumā A bričkys, gaptys, spicis, knipelis ir mežginis. Brika, briška – ir ore (vēļ daļžons, tarantass). Brile ir platmale, a brist zivs – zvejuot. Bruolinīks ir bruolāns, a brīdaklys – pļuopa. Bagars ir gon īreice ūgu laseišonai, gon muorku teiramais (bagarēt – teirēt). Baļva ir baļļa, vēļ abra. Blise ir pliņte, a būgons – vijūlis lūceņš. Bradiņs – ratynuotūs velkūs austa drēbe teiklam, divbrids. Buļvinīks ir nalela ieceņa guļbeišu i sakņu globuošonai, a buļbaite – nūrokts kartupeļu lauks. Sovukuort burnass, burnaseņšir rudiņa mieteļs, žakete. Blīni ir pankūkys, blyugžuons – ryugušpīns, a buobine – baka. Bīzineica ir mīžu bīzputra, kuru vuoreja tikai apsiejeibuos. Bygucs ir Gavieņa laika iedīņs nu pīstā sagryustu guļbu, pupu i lynsāklu eļlis. Pamieginuosim taidu sataiseit! Vysmoz izaklausa veseleigai i ari tuo sastuovdalis nav nu aizjiurys zemu juoguodoj, a vyss atrūnams tepoš myusu duorzūs izaudzātuos produkcejis sarokstu pyrmajā ailē.\nAr tū Volūdys vaicuojums izskaniejs, paļdis, ka klausējitēs. Vysu lobu!\n19. raidejums (burts “c”)\nŠudiņ mes parunuosim jau par alfabeta trešū burteņu. Kai asam tū īsuokuši, pyrma nūsauksim kaidus vītvuordus, kuri suocās ar burtu „c”. Itūreizi tī byutu: Cakuli, Catlakši, Cārmyns (azars), Cirši,Cybla, Cybuli, Cyrms (azars), Cyskuodi,Cucuri, Cesļova, Cierpinski, Cierps(azars), Čilipine…\nAugu nūsaukumūs itūreizi ir taids cīši slovons i nūpalnim boguots cylvāka uorsts kai pats casnāgs, cybuļs voi kiplūks. I vēļ tikpoš populars pi kotrys sātys vālams kūks kai cārmyuška, kurys augli ir taida eista vitaminu kruotiveite, a poša cārmyuška sorgojūt sātu i tuos īmeitnīkus nu naškeistu goru i vysaidu cytu mūšku. Taidi lobi draugi mums ir dūti, viņ juomuok tūs izmontuot i jūs spiejis likt lītā!\nVēļ burteņš “c” var lapnuotīs ar taidim vuordim kai ciši – nazuole, kura aug lynūs, i vuordeņu čymyni. Nu čymynu mes vuorejam čaju, lai mameņom natryuktu pīna, ar kū baruot sovus zeidaineišus, vēļ čymynus līkam deļ gorduma Juoņa sīram.\nČyzmys, čizmis voi biškriesleņus sēsim zam uobeļneicu, lai aizbīdeitu nu sova duorza loputs, lai izmontuotu ituo auga kuorteigajuos skalineitēs salyktuos sieklenis kai garšaugu – piparu aizvītuotuoju, kai organisma atteireituoju, maisejumā ar madu kai sova veida efekteigu prettuorpu “slūtu”. Bet, jo myusu duorzā ir īsamanejuse poša čorta padauza voi valna uobeļs, tod gon sorguosim unuceņus i unučkenis, lai nateik kluot pi ituo auga, jo tys ir cīši iņdeigs!\nTaipoš pīminēsim vuordeņu colonka – tei ir atspūle, voi ūtra nūzeime itam vuordeņam ir šaudeiga, pļuopeiga sīvīte,Apaleitis prototips nu taida poša nūsaukuma Veronikys Tenčys-Goldmanis stuosta, kurs beja publicāts 1999.godaguojuma žurnalā “Katōļu Dzeive” 12.nr.Vyseistuokuo colonka ir ari rakstneicys Naaizmierstulis stuosteņa “Es nagrybuaprunuot” varūne žogota. Apaleitispīdzeivuojumu turpynuojumu rubrikā“Paleigs teatra mīļuotuojim” var izlaseit,suocūt nu 2007.goda “Katōļu Dzeivis”Leldīņu numura.\nA niu otkon par cytim vuordenim: vuords cegli, kai zinim, ir kīgeli, a cjorka – smolkuo rīve. Cukrineica ir cukra trauks, a cureite – gavieņa iedīņs nu maizis gabaleņu iudinī. Cybuocs ir cybys vuoks, a cisinīks – gultys maiss voi solmu pynums lūgu syltuma izolacejai nu uorpusis zīmā. Čipka, ari čepka ir moza aubeite, a čaukstine – moza, naīsadavuse kuopustu gaļveņa. Poša breineiguokuo vīta soltā zīmys dīnā ir pi čiteņa ar syltom čobom kuojuos. Bet tai kai niu laiks jau slīnās iz pavasara pusi, tod suoksim lobuok sepinēt par tū, ka pavysam dreiž mežu pļaveņuos mes varēsim atrast pyrmūs čāpukus (sieņs, kuru gaļveņu capureitis atguodynoj cylvāka smadzinis). Nu pādejūs čumolu (čauleņu) ceņssimēs atbreivuot rīkstu kūduleņus i cytys sieklenis, lai papyldynuotu sovus zīmys soltumā paputiejušūs spākus. Gatavēsimēs ari jaunuos ražys siejai. Par kolnim i lejom traucās pavasars, nasdams zini, ka jis gon naļaus myusim rūkys kliepī salykušim sēdēt. Voi par zīmu asam sagatavejuši čubeleitis – bārza tuoss skalineitis, lai, (kod daīs laiks) varātu dūtīs smuordeigajuos meža zemineitēs….\n20. raidejums (burts “d”)\nI tai namonūt ir daguojs laiks burteņam “d”. Vysupyrma nūsauksim kaidus vītvuordus, kuri suocās ar itū burtu: Dagda, Daugova, Daugavpiļs, Dekšuore, Dekteri, Drycāni, Dubna, Dudari, Dudeli, Dundys, Dzalbi, Dzeni, Dzierkali, Dzīsnīki, Dreidzs (azars), Dzipšli.\nA niu parunuosim par augu nūsaukumim! Maņ babeņa nazkod stuosteja par taidu sīvīšu cylvāka smukumam cīši svareigu augu kai dzierksteņu (lejslatvīši voi baltīši itū pučeiti sauc par dzierksteleiti). Na veļti myusu dzejneica Dzierksteņa (dzymuse Genovefa Stafecka) sev taidu skaneigu pseidonimu izavielēja. Pučeite piec sova paskota nauzbuozeiga, atguodynoj mozu mini neļkeiti! Paleidz pi dzemdis asiņuošonys i cytūs ar dzemdeibom saisteitūs sarežgejumūs, pi muogys slimeibu, pi sirds suopu. Ar dzierksteņu nūvuorejumu mozgoj rātys, tuos ir ari pretkuosa zuolis i paleidz pi lūceitovu suopu.\nDzeļzine. Jei saukta ari par cītini, cītū zuoli, dzeļža puči, sausū puči, kolnu dzeļzini, susekleiti, dakli (Rāznā), pļovu vasiļku (Bieržgalī) i.tt. Ar ituo auga nūvuoriejumubārnus juomozgoj, kod tī kuojom naīt. Iteizuoleite – uorstnīceibys augs ir cīši iztureigs– nivīnys sausuos i putekļainuos ceļa molysnasmuodej, ni cylvāku kūpta, ni laisteita, acytu reizi zīd kruošņuok par myusu duorzūsizpiļceitajom puču karalīnem. Ejūt garum,pasveicynuosim itū pučeiti, jo jei vysodpadūd “Lobu dīnu!” myusim, viņ voi messovā aizjimteibā tū īvārojam?!\nTaipoš kruošnis i daudzom uorstnīciskom īpašeibom apveļteits ir taids augs kai deveņveiru spāks voi saulis svece i duobūleņš(boltais i sorkonais). Ka duobūls piļneibā suoc zīdēt, tys juopļaun. Jo, tam puorzīdūt, nūsagatavej sieklenis i par zīmu taidu puorzīdiejušu duobūlu cārt pelis. Tai ka vysam sovs laiks, kurs juoīvāroj, jo nagribi līku napatikšonu iz sova kokla.\nVēļ ir ari taids cīši iņdeigs augs nu naktiņu dzymtys kai dridžine. Jo tūmār ir nūtykuse sasaiņdeišona, tod juosnādz pyrmuo paleidzeiba, juoizraisa vemšona, juoskoloj muoga, juodzer aktivuo ūgle i juosagrīž pi uorsta. Tai ka lobuok tuoļuok nu ituo auga. Ar acim jū var apmīļuot, bet ar rūkom lobuok naaiztikt.\nAr burtu “d” suocās vuordi dardacs, drugņa, dzeļvēdzere, kas ir tei poša mumsvysim zynomuo varaveiksna.Vuords drupeit nūzeimej drusceņ,maizis drupona ir maizes drupata, dulis ir bumbīris, dumtive – kalieja pliešys, a dajiukt – nūzeimej pīrast. Pīminit, kaiAntuāna de sent Ekziperī mozais priņcsdajaucēja (pīradynuoja) kruošņū rūzi… Dynduorzs ir lūpu aplūks, kas atsarūnstorp divom ākom, kurys, sasavīnojūtjumta molom, izveidoj nūjumi. Depe, depeite ir suņa voi kačeiša “rūceņa”,kuru jis, jo saiminīks ir pasaceņtstū īvuiceit, padūs jam sasavasalojūt. Džieļs ir grēmas, a dryuksts – sabuoršona, sabraneišona. Sovukuort dreļs ir ūrbs metala voi akmiņa ūrbšonai. Džierksts ir suope rūkys dalnys lūceitovā. A drypatāīšona ir bārnu spēle ar globuošonūs. Dzanyukšys ir dzenauksts (zyrga aizjiuga pīdarums), a dzjākavuot nūzeimej pasateikt, dzeds ir vactāvs, dāds – ari vactāvs, večuks, vacs cylvāks, a dziga ir deja. Skaists vuords ir dzīsna, kas nūzeimej reita ausmu voi vokora bluozmi. Dečs ir saga, a dzāsluons – pīslīnamys maizis kruosnis durovys. Redzit, cik daudz smuku, bet niu jau vysai moz myusu sarunvolūdā lītuotu vuordu! Taida pošam sevis apzagšona viņ izīt… a vuordu kruojums kiust kai pavasara ladi.


Div bolūži paļtī dziāria\nDiv boleni karā gōja\nVai byus īt, vai naīt,\nVoi palikt šaī ziamī.\nŠimā ziamī vītu taisa\nKas taisēja soldotam?\nSoldats guļ iz akmiņa\nCapureite zam gaļveni\nSaule kaulus balynoj\nVējeņš motus purinoj\nPlyks zūbineņs rūceņos.\nĪšu īšu te nabyušu\nTe na muna sāta\nUz sovu tāvu, māmeni\nUz brōlim, mōseņom\nTe pušna maizeite\nTōs maņ poši nadūd\nTōs maņ poši žāloj.\nGona bārnim darbeņa\nGon na vaira pracys\nJau pi gola dīneņas\nGon nūsveida placi.\nSvīdit, svīdit darbeni\nJau rītej sauleite\nJau aizmyga putneni\nJau rōdōs zvaigzneitis.\nBo mēness sudobradzeivs\nRodos nu zam ziamis\nTymss apjemia, vyss brīsmeigs\nNakts jau sazajiāmia.\nBet koļč īsim sēteņā\nKoleidz gordā mīdzenī\nGaida myusu vakareņs\nMōte verās lūgā\nGaida pīneņs, maduteņs\nMuns broleits, kai ūga.


Latgalīšu saļmys i muzyka uorstnīceibā - lakuga.lv\nTemys: Mārtiņš Boiko, Roksts, saļmys\n30. majā 18:00 iz kulturys piecpušdīni par temu „Muzyka, tuos estetika i uorstnīcyskuo nūzeime” aicynoj Reigys Stradeņa universitatis Psihomatiskuos Medicinys i Psihoterapejis klinika (Kapseļu īla 23, Reiga).\nItymā reizē viereiba tiks pīvārsta muzykai, kas rodusīs i dzīduota Latgolys nūvodā. Ar sovu pīredzi par latgalīšu katuoļu saļmu dzīduojumim, par tū, kai itūs dzīduojumus ītekmiejs jezuitu pīnasums i kai tūs ītekmiejuse tautys tradicionaluo latgaliskuo mentalitate, kurū raksturoj vitalitate i dzeivisprīca, stuosteis Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis i Reigys Stradeņa universitatis profesors, Latgolys muzykys kulturys puorzynuotuojs, dr.phil. Mārtiņš Boiko.\nPiecpušdīnē byus runuošona par muzykys estetiskū i uorstnīciskū nūzeimi, daleišonuos puordūmuos i jaunu atziņu giušona, kai ari diskusejis par tū, voi Latvejis augstuo muzykys kultura var byut vīns nu garantim myusu tautys potenciala realizacejai ari cytuos sferuos – ryupnīceibā , ekonomikā, finansēs.\nInteresenti pīsadaleit piecpušdīnē aicynuoti īprīšk dasasaceit, da 29. maja syutūt dasacejumu iz e-postu info@psihosomatika.lv voi zvonūt 67625655.\nDaleiba diskusejā ir bez moksys.


Projektu eistynoj LU LFMI Latvīšu folklorys kruotive (saturs, skenētī materiali, manuskripti) sadarbeibā ar Ainaru Brūveli (škārsteikla rysynuojuma izveide i finansiejums). Projekta tehniskū realizaciju dora SEED IT.\nLFK digitaluo arhiva mierkis ir padareit škārsteiklā pīejamus i ārti lītojamus Latvīšu folklorys kruotivis globuotūs materialus – manuskriptus, biļdis, audio i video īrokstus, i cytys vierteigys folklorys materialu kolekcejis.\nLFK digitalais arhivs sabīdreibai ir pīejams bez moksys. Sevkuram ir dūta īspieja na tik skaiteit, viertīs i klauseitīs tautysdzīsmis, teikys, puosokys i c. žanrus, bet ari īpazeit folklorys materialu kolekcejis kai unikalu vierteibu, kū pīrakstejušys, apkūpuojušys i LFK īsyutejušys Latvejis kulturviesturē nūzeimeigys personys, daudzys Latvejis školys, augstškolys i cytys organizacejis.\nLFK digitalais arhivs folklorys pietnīceibai pīduovoj materialu sasaisti ar dažaidim materialu ruodeituojim i žanru klasifikacejis principim. Izstruodojūt detalizātu metadatu sistemu i tekstu atlasis reikus, LFK digitalais arhivs teik taiseits par pietnīcysku instrumentu, jo seviški nūdereigu folklorys i tradicionaluos kulturys studentim i namaterialuo kulturys montuojuma pietnīkim.\nLFK digitaluo platforma ir leidzeklis komunikacejai ar sabīdreibu. Kotrys teik aicynuots pīsadaleit LFK digitaluo satura pylnveiduošonā: paleidzūt atšifrēt manuskriptus, kab tymūs raksteitū varātu automatiski meklēt, i tulkojūt tūs cytuos volūduos, atpazeistūt i precizejūt biļdēs radzamūs cylvākus i vītys, paleidzūt nūskaidruot folklorys pīraksteituoju i teicieju personeibys.\nVadeituoja: Kristīne Pokratniece (2014-2018 Sanita Reinsone)\nProgramātuoji: Uldis Ķirsis i SEED IT komanda\nRedaktoris: Elīna Gailīte, Justīne Jaudzema, Antra Upeniece, Digne Ūdre, Elvīra Žvarte\nSpecialisti, konsultanti: Ainārs Brūvelis, Dace Bula, Ieva Garda-Rozenberga, Baiba Krogzeme-Mosgorda, Sandis Laime, Aigars Lielbārdis, Elga Melne, Gatis Ozoliņš, Guntis Pakalns, Aldis Pūtelis, Una Smilgaine, Ieva Tihovska, Rita Treija, Māra Vīksna, Sanita Reinsone\nBejušuos darbineicis: Lingita Lina Bopulu, Signe Raudive, Anna Laganovska\nKontakti i atbolsts\nGaramantas.lv atbolsta grupa jaunumim, diskusejom i vaicuojumim Facebook i draugiem.lv portalā.\nPaļdis par volūdu tulkuojumim:\nSadarbeibys partneri i draugi:\nLatvejis Nacionaluo biblioteka,\nLU Matematikys i informatikys instituts,\nBolvu centraluo biblioteka,\nBolvu nūvoda muzejs,\nValkys nūvoda centraluo biblioteka,\nMazsalacys piļsātys biblioteka,\nMuzejs "Ebreji Latvejā".\nBerlinis Vaļsts biblioteka (Staatsbibliothek zu Berlin – Preußischer Kulturbesitz),\nIgaunejis folklorys arhivs (Eesti Rahvaluule Arhiiv).


Grupa "Ginc un Es" Latvejis Šlageraptaujis bolsuojumā - lakuga.lv\nTemys: Ginc&Es, Šlageraptauja\nŠudiņ, 31. martā Latvejis televizejis 1. kanalā 19:30 byus Šlageraptaujis zīmys pūsma nūslāguma bolsuojums. Piec pyrmom divejom kuortom ari grupa nu Rēzeknis „Ginc un Es” ar dzīsmi „Esi latgalīts” ir pyrmā desmitnīkā.\n31. martā ir tei šaļts, kod telefonbolsuojuma laikā tik 3 dzīsmis daboj īspieju pīsadaleit Šlageraptaujis nūslāguma koncertā – finalā Ventspilī.\nGrupa soka lelu paļdis draugim i atbaļsteituojim par atbolstu da itam i prīcuotūs par podturiešonu ari itymā svareigā šaļtī!\nAr dzīsmi “Esi latgalīts” grupa nūvāl kotram byut sovys zemis patriotam i saiminīkam – nest tuoļuok nu tāvu tāvim giutū montuojumu, naaizmierst tuos vītys, kur ir meitys bierneibys tokys i saglobuot sovu pošapzini.\nGinc un Es – Esi latgalīts


Kulturtelpu identitate, tuos puormainis i izgleiteiba latgaliski. Par kū diskutēja 26. septembra seminarā Rēzeknē? - lakuga.lv\nEkransuovīņs nu video\nTemys: Agris Bitāns, DU, identitate, Ilga Šuplinska, latgalīšu volūda, Latgola, Latgolys kongress, RTA\n26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtyka Latgalīšu kulturys bīdreibys i Latvejis Nacionaluo kulturys centra kūpeigi reikuots seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi”, kurū varēja apmeklēt kluotīnē ci sekuot leidza tīšsaistē vairuokys stuņdis. Portals pīduovoj seminara konspektu.\nGataveišonuos Latgolys kongresam\n26. septembra seminars beja pyrmais treju seminaru cyklā pyrms Latgolys kongresa 2022. gods 27.–28. aprelī, vēļ 26. novembrī nūtiks jaunīšu seminars, 4. decembrī – Daugovpilī par ekonomikys, turisma, augstuokuos izgleiteibys vaicuojumim.\nPasuokumu atkluoja Agris Bitāns i Dr. Ilga Šuplinska (video 54:54). Tyka dasaceiti nikod “naizrunojami” vaicuojumi – par nacionalū i lokalū identitati, volūdu, ari administrativi teritorialū reformu (ATR), jaunpījimtū Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu (LVZL).\nKarteņa: video ekransuovīņs\nAdministrativi teritorialuo reforma i kulturtelpu identitatis\nSeminara I diskusejis “Kulturviesturiskuos (lokaluos) identitatis lūma vaļsts atteisteibā i puorvaļdē” moderators A. Bitāns diskusejis daleibnīkim aizdeve treis vaicuojumus: Voi kulturviesturiskajai (lokalajai) identitatei ir vīta (nūzeime) ATR? Kaidi ir jiusu pīzynumi piec ATR kontekstā ar kulturviesturiskū identitati? Kū jius sagaidot nu LVZL? (1:00:39)\nDr. Valts Ernštreits, LU Lībīšu instituta vadeituojs: “Pyrms ATR Lībīšu krosts, kas ir 100 km gara jūsla, beja sadaleits storp trejom pošvaļdeibom, niule tuos ir viņ div pošvaļdeibys. Tys ir lobs sūļs iz prīšku, lai nūpītni struoduotu ar lībīšu montuojumu. Kū spieceiguoka pošvaļdeiba, tū stypruoka juos kapacitate, gribiešona dūmuot uorpus kasdīnys, kvalitativi struoduot ar viesturis, kulturviesturis, volūdys vaicuojumim.\nLVZL ir byutisks savīnuojūšais mehanisms storp viesturiskū identitati i myusdīnu pošvaļdeibom, pošu vaļsti. Golvonais, ka, pošvaļdeibom i vaļstei plānojūt sovys darbeibys, ir juojam vārā ituos identitatis, viesturiskuos kulturtelpys. Sadarbeibys moments storp pošvaļdeibom ir pats golvonais. Tys nūvierš situaceju, ka vīns montuojums atsarūn treis nūvodūs, a ryupejās vīns.” (1:02:15)\nGrigorijs Rozentāls, Suitu kūpīnys parlamenta puorstuovs, bejušais Alsungys nūvoda vadeituojs, kategoriski napīkreit, ka mozys pošvaļdeibys nav tykušys golā ar sovim pīnuokumim: “Nikas nav tai puori nūdarejs lokalom kūpīnom kai vysaidys regionaluos reformys. Jau, davīnojūt pi cyta, izgaisynuots Lānu katuoļu pogosts, lībīšu i ķōniņu cīmi sadaleiti pa vairuokim pogostim, palykuši par nūmali.\nSuiti sadaleiti treis pogostūs, tok da 2009. gods ATR vieliejuši sovus puorstuovus, vīnu Venspiļs, ūtru Kuļdeigys nūvodam. 2021. gods ATR Suitu kulturtelpa pagaisynuojuse sovu pošvaļdeibu, Alsungys nūvoda vaira nav, īkļauts Kuļdeigys nūvoda sastuovā. Nav Alsungys vydsškolys. Pyrms trejim godim Suitu kulturtelpā treis školys, kur audzynuoja pīdereibu sovai kulturtelpai, tān bārni teik vasti iz školom, kur tuo navuica. Alsungā atsaroda 2/3 nu kūpīnys, byutiskys teritorejis.\nAsam ryndā piec Lānu katuoļu i ķōniņu. LVZL – kai kotra jauna līta dūd cereibu.” (1:16:38)\nAlfons Žuks, Jākubpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītnīks izgleiteibys i kulturys vaicuojumūs, bejušais Vīseitis dūmis prīšksādātuojs: “ATR galeigi škārsom. Nav dzierdāts ari nu ministreju pusis par īgivumim, Vīseitis nūvods tān atsarūn treis četrus sūļus atpakaļ birokratejā, stagnacejā, cylvāks varēja atīt, dīnys laikā nūkuortuot kaidu vaicuojumu. Tān jam juogaida mienesi ci vairuok.\nBeja breineiga īspieja izveiduot Sielejis nūvodu, nagribējom, lai Ilyukste Latgolā, Narata i Jaunjelgova – Vydzemē, mes nazkur pa vydu. Guojom iz Saeimys komiseju, tok jim nabeja interešu Sielejā. Kur vēļ Latvejā tai bejs, ka 7 nūvodi apsavīnoj i grib palikt kūpā? Kaidus daņčus ilūkstīši doncuos Dzīšmu svātkūs? Voi latgalīšu? A naratīši, jaunjelgavīši Vydzemis pusē? Mes – zemgalīšu? Mes asam saškalti treis daļuos.\nTys zemu lykums taida moza nūdava par tū, ka prezidents atbaļsteja ATR, na Sielejis nūvoda izveidi. Tys pilīņs jiurā.” (1:28:07)\nVarakļuonus raksturoj div aktivys nūmetnis. Īva Zepa nu Stiernīnis Draugu bīdreibys puorstuov tū, kas Varakļuonus radz Latgolā: “Identitate – cylvāku pīdereibys izjiuta, kas saisteita ar kulturu i izceļsmi. Itys nav ni vīnys pošvaļdeibys vaicuojums, ni Satversmis tīsys, ni atsevišku cylvāku vaicuojums. Pat, ka bejs bolsuojums, kai mes izkassim nu genu tū sovu latgaliskumu? Voi dreikst, eistynojūt reformu, atraut cylvāku nu juo sakņu, nu fundamenta? Prūtams, ka nā. Nu viesturis zynoms, ka taidys darbeibys veice vysaidys varys okupātajuos teritorejuos, kab iznycynuot tautys gora spāku i asimilātu.” (1:34:51)\nVīsturs Kairišs nu kusteibys “Ar Latgolu” nūteikūšū saleidzynoj ar haosu: “ATR nu vīnys pusis, LVZL nu ūtrys pusis. Kuorteiba ačguorna. Nu suokuma vajadzēja nūsaceit LVZL. Parkū Latvejā dorom nu ūtra gola? Naizadeve izveiduot sieļu, suitu kulturtelpu, nabeja “ījaukts” administrativais resurss.” “Vīneigais kū sagaideit nu lykuma: lai nūsaceitu par pīnuokumu vuiceit volūdu školuos. Pošvaļdeibom juoatrūn resursi, kult min darbeibā par pīnuokumu atbiļsteit. Nūsaceit procentu, cik juobyun latgaliskajam. Lai īsastuoj sieli, lībīši, suiti.” (1:47:23)\nDr. Gatis Krūmiņš, Vydzemis Augstškolys rektors, īpazeistynuoja ar sovu aptauju i interveju rezultatim “Identitāte – pareizā vai nepareizā?”: “Ka padūmu laikā Varakļuoni natyktu Modūnis telpā, nabyutu ituo rezultata – 84,28%. Administrativūs i kulturviesturiskūs rūbežu atsaškieršona roda identitatis transformacejis.” (1:55:00)\nJānis Pleps nu Vaļsts Prezidenta kancelejis atbiļdēja iz Alfona Žuka retoriskū vaicuojumu: “Varakļuonim Dzīšmu svātkūs juoīt ar sovu viesturiskū zemi – Latgolu. Ilūkste naīs ar Latgolu.” Jis plašuok izskaidruoja LVZL miseju. (2:04:48)\nIzsaceitys dažys interesantys replikys par ATR i LVZL. Sandis Mesters pastuosta par realū situaceju ar latgaliskū Varakļuonūs. (2:14:55) Juris Rancāns īsoka Varakļuonu gadejumam cytu juridisku rysynuojumu. (2:19:20)\nAņss Ataols Bierzeņš: 2:21:35 mīdzīņam juobyun, kas kompensātu asimilacejis godus. Līvija Plavinska: “Rēzeknis nūvods ir lels, partū jū jau dolom mozuoku – pīcuos apvīneibuos.” (2:23:00) Imants Slišāns: “Ar itū lykumu Latvejis dalis, kai Vydzeme, Latgola, Kūrzeme, Zemgale, kas beja i vieliešonu, i statistikys apgoboli, teik degradātys iz šauruoku aspektu.” (2:25:23) Aldis Bukšs ATR saradz kai īspieju: “Reforma beja vajadzeiga. Bolvu nūvodā lobuokuo situaceja pādejūs 30 godu laikā, kaida bejuse.” (2:28:02) V. Kairišs: “Varakļuonu nūvods ir īspieja, varbyut pi juo var Atašīni, Borkovu davīnuot.” (2:29:30)\nA. Bitāns, apkūpojūt izskanejušūs vīdūkļus: “Juosavuica demokratiskūs apstuokļūs par tū runuot. Daudz kas atkareigs nu myusu pošu.” (2:35:54)\nKaidi ir latgalīši?\nSeminara II diskusejis “Kas veidoj Latgolys kulturtelpys identitati – viesturiskī i myusdīnu aspekti” vadeja moderators Dainis Mjartāns. (2:37:50)\nDmitrijs Oļehnovičs nu Daugovpiļs Universitatis (DU) eisā prīšklasejumā “Latgale un tās identitāte laika griežos (1859–1935)” īpazeistynuoja, kai latgalīši paruodeiti div viesturis olūtūs, 1856.–1859. godā tyka apzynuota situaceja Vitebskys guberņā nu militaruo vīdūkļa, Ulmaņa laikā izdūti materiali “Ceļojums pa Latgali”. 19. g. s. olūtā pīzeits, ka latgalīši ir struodeigi i saimiski, tryukst izgleiteibys, jī nasajiut pīdereigi Krīvejai. Ari ūtrā olūtā atzeimuota napīcīšameiba integrēt Latgolys latvīšu sabīdreibu. Tok latgalīši spiej pījimt cytaidū. (2:40:23)\nSovys aptaujis pietejumu “Priekšstati pat latgalieša identitāti 21. gadsimtā” prezentēja Ligija Purinaša nu bīdreibys “Hronologeja”. Iz latgalīšim gulst 11 viesturis sluoni, tok jī palykuši taidi kai Indiana Džons. (2:49:35)\nPaneļdiskusejā Kaspars Strods nu biedreibys “Hronologeja” pīzyna, ka nateik veiduota kūpeja kulturtelpa ar cytom tauteibom: “Latgalīts var byut cylvāks, kas narunoj latgaliski. Pūļs, krīvs, boltkrīvs sevi var apsazynuot kai Latgolai pīdereigu. Runojam poši ar sevi, atstuojam molā puorejūs.” (2:59:30)\nGuntam Rasimam nu “Latgolys Saeimys” pateik ideja, ka identitati nav jāgys i navajag īkonservēt. “Navajag dūd naudu vysam piec kuortys, tērēt naudu lītom, kas guļ plauktūs. Investejit lītuos, kū cylvāks patierej – socialūs teiklūs. (3:05:40)\nJanīna Kursīte-Pakule, 13. Saeimys deputate, atguodynuoja, ka latgalīšim juosaryupej sakūpt montuojumu. Turistim pateik sakralais montuojums, Zosnys i Indricys bazneicuos atsarūn 18. g. s. Snīga Dīvmuotis svātglaznys, saisteitys ar agreimū kristeigū mitologeju. (3:13:05)\nLatgalīšu volūda izgleiteibā\n2021. godā pījimta aile vaļsts plānuošonys dokumentu tuoluokajim 7 godim, t. sk. “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, “Saliedētas un pilsoniski aktīvas sabiedrības pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, kai ari apstyprynuots LVZL, ir pīškierts Vaļsts akceju sabīdreibys “Latvijas Valsts meži” finansiejums, kas ļaun vysmoz 20 Latgolys školuos suokt latgalīšu volūdys apgivi.\nSeminara III diskusejis mierkis – īzeimēt tuoļuokū reiceibu, kab latgalīšu volūdys apgivei izgleiteibā tyktu nūdrūsynuots regulars metodisks i finansials atbolsts.\nModeratore Dr. I. Šuplinska daleibnīkim vaicuoja par īspiejom i nūdrūsynuojumu izgleiteibai latgalīšu volūdā, par vaļsts i pošvaļdeibys atbiļdeibu latgalīšu volūdys vuiceibu nūdrūsynuošonā. (4:21:05)\nDr. Nikole Naua nu A. Mickeviča universitatis Poznaņā: “Atslāga vuordi ir “vairuok” i “vysaiduok”. Juoprosa školānim, kū jim vajag. Kod Rogovkā i Baļtinovā pavaicuoju, izaruoda, ka vysvairuok tryukst pīmāruotu tekstu skaiteišonai. Vajag izstruoduot vuordineicu.” (4:24:35)\nDr. Sanita Martena nu RTA: “Makroleiminī ir programys i standarti, a datryukst školuotuoju, kuri varātu vuiceit latgalīšu volūdu. Apgiuta volūda ir skaiteišona i raksteišona.” (4:38:12)\nVeronika Dundure nu nūdybynuojuma “Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturys viesturis školuotuoju asociaceja” stuosta par īprīškejūs i ituogods pilotprojekta pīredzi latgalīšu volūdys vuiceišonā. (4:40:50)\nSovutīs Aldis Bukšs stuosta par tū, kas padareits Tīslītu ministrejā – izveiduota latgalīšu rokstu volūdys konsultanta omota vīneiba, sarunuos ar Satiksmis ministreju nūvārsti škieršli ceļazeimem divejuos raksteibuos, Izgleiteibys i zynuotnis ministreja atroduse īspiejis, kai paturpynuot ari cytus godus latgalīšu volūdys vuiciešonys pilotprojektu. “Itūšaļt izškirūšs pošvaļdeibys leidzīņs, kab latgalīšu volūdu otkon īdzeivynuotu vidē. A iniciativom ir juoīt nu sabīdryskom organizacejom.” (4:54:45)\nArmands Kociņš nu Vaļsts volūdys centra pasaceja: “Latgalīšu volūdai vajadzātu pasaruodeit pamatkursu sarokstā, cikom fakultativs, tikom viņ iz projektu i iz entuziasma. Ceļš ir nūvodvuiceiba latgaliski, Lībīšu krostā – ar lībiskim elementim.” (5:03:52)\nDr. Valts Ernštreits kai Vaļsts Kulturkapitala fonda puorstuovs: Latgalīšu volūdys vuiceišona ir fragmentara, datryukst strategiska pasavierīņa i koordinātys darbeibys, saprast, kur volūda kasdīnā tiks lītuota. Vuordineicys datryukst, tuos, kas ir, nav izmontojamys telefonā. Vaļsts atbiļdeiba ir pamata komplekts lībīšu i latgalīšu volūdai pastuoveigi. Pošvaļdeibys byutu atbiļdeigys par latgalīšu volūdys vidi. Motivēt cylvākus izmontuot latgalīšu volūdu, motivēt školys. Trešais ir poša kūpīna.” (5:06:25)\nPiec diskusejis izskanēja dažys idejis nu kluotasūšūs. Aņss Ataols Bierzeņš: “Pošsaprūtamai školys i bārnuduorzs ar pylnu apvuiceibu latgalīšu volūdā.” (5:14:40). Aldis Bukšs iz tū atsaceja, ka sabīdreiba napījims. Imants Slišāns: “Konkursūs izgleiteibys, kulturys, turisma, sabīdryskūs attīceibu jūmā vālamys latgalīšu volūdys zinuošonys. Tod ir jāga vuiceit volūdu, kod jai ir reals pīprasejums.” (5:21:21) V. Kairišs: “Pyrma kongresa vajag vīnuotīs par vīnu strategeju. Nav vīnys strategejis, kū poši pījamam kai realu.” (5:22:55)\nAugstuokuos izgleiteibys īspiejis i izaicynuojumi Latgolā\n2021. godā pījimti grūzejumi Augstškolu lykumā paradz padūmu veiduošonu i precizej augstškolu tipologeju. Ministru kabinets 14. septembrī ir pījiems reikuojumu projektu “Par valsts augstskolu tipiem”, kas paradz byutiskys izmainis augstuokuos izgleiteibys telpā, taišni ītekmejūt ari RTA i DU tuoļuokū pastuoviešonu i atteisteibu – teik runuots par vīnys augstškolys palikšonu Latgolā. Obejom augstškolom dūts gods pošom sarunu ceļā vīnuotīs par sovu tuoļuokū atteisteibu.\nSeminara IV diskusejis mierkis – īzeimēt tuoļuokū reiceibu, jaudeigu padūmu izveidei, strategiskajim mierkim Latgolys (Latvejis) augstuokuos izgleiteibys telpā.\nModerators Dr. G. Krūmiņš pyrmū aizdeve vaicuojumu, kaidi ir augstuokuos izgleiteibys aizdavumi, ūtram riņčam – par obeju Latgolys augstškolu (5:30:20)\nArvils Ašaradens, 13. Saeimys deputats, Izgleiteibys, kulturys i zynuotnis komisejis vadeituojs, Latgolys universitatei radz vairuokus aizdavumus – sabīdreibys atbolsts globalizacejis i tehnologeju radeituos puormaiņuos, myužizgleiteiba, školu teikla metodologiskais atbolsts, jaunu ekonomikys nūzaru radeišona. Jau šudiņ byutu pīpraseits Boltkrīvejis instituts, kam Latvejā datryukst pietejumu par kaiminim. Loba ideja obejis Latgolys augstškolys apvīnuot. (5:33:33; 6:05:05):\nSergejs Maksimovs kai Latgolys plānuošonys regiona puorstuovs ir par zynuotnisku universitati Latgolā. (5:39:30; 6:07:30)\nDace Jansone, Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis Augstuokuos izgleiteibys i inovaceju departamenta vadeituoja vītneica augstuokuos izgleiteibys vaicuojumūs, pastreipoj, ka puormainis naizbāgamys, resursi strategiski juokoncentrej, juoinvestej, augstškolom juobyun storptautiski interesantom, lokali izmontojamom. Latgolā paliks vīna instituceja, kas veidojusīs iz obeju pozitivajom pusem. (5:43:17; 6:11:30)\nDr. Rūta Muktupāvela, Latvejis Kulturys akademejis rektore, Latvejis Rektoru padūmis prīšksādātuoja, pastreipoj Eiropys augstškolu konsolidacejis pīredzi, kas nav “vardarbeiga” – nu viersa damīgta. (5:45:50; 6:14:50)\nDr. Irēna Kokina, DU rektore, runoj par partnereibu, sadarbeibu, kūpeju obeju augstškolu ekosistemu, kas ir namiteigi maineiga. (5:50:55)\nDr. Iveta Mietule, RTA rektore, sovā Latgolys augstškolys atteisteibys redziejumā izceļ myužizgleiteibys pīejameibu, kvalitati i mobilitati, partnereibu Eiropā, teik struoduots, lai pīsaisteitu uorvaļstu studentus. (5:58:10; 6:22:12)\nDr. G. Krūmiņš, apkūpojūt izskanejušūs vīdūkļus: “Kaidā vaļstī dzeivuosim piec 10 godim, atkareigs nu augstuokuos izgleiteibys. Ir jauna augstškolu tipologeja, ir puorvaļdeibys modeļs, dasaceita diveju augstškolu apvīnuošona. Tok ir īdūts laiks puorrunom. Ka maņ byutu juoviertej, lobuo ziņa ir tei, ka asam saglobuojuši daudzveideibu, vysys augstškolys var nūsadorbuot ar zynuotni, vysys var eistynuot doktoranturu, ka kvalitate atbylstūša. (6:25:10)\nVēļ nūslāgumā V. Kairišs izsaceja vieliejumu, ka nadzierdēsim par Austrumlatvejis universitati, viņ Latgolys. (6:28:18)\nNikodema Rancāna bolvys padūšona (6:57:45).


VLADISLAVS ZEPS: Dzeives celi\nZepu dzymta Piziču cīmā\nPiziču puiši Pyrmajā pasaules karā\nTūču kūdras pūrs\nTūču cīma krysts\nTrūpu cīms un ļaudis\nReiz beja Ōžinīki\nMaltas upes tecējumā\nViļānu čygōnu tragedija\nViļānu puses mežabrōli\nPiziču cīma bilance\nPōvula Briškas saimes tragedija\nAr Dīva dzīsmi iz Sibiri\nViļānu bazneicas kōris\nAsmu dzimis 17 km nu Lubōna azara, 2 km nu Maltas upes krostim, latgaļu Kaupra piļskolna pakōjē, sileņu īskautajā Piziču cīmā – Viļānu pogostā, Rēzeknes apriņkī 1920. goda 7. janvarī nabadzeigu zemnīku Pītera un Annas deveņu bārnu giminē kai vacōkais dāls.\nPiziču cīms atsarūn 5 km nu Viļānu bazneicas, 2,5 km nu lelōs Reigas–Zilupes šosejas, pa cīma vydu ir ceļš Viļāni–Nagli. Pa itom obom ceļa molom Kaupra īlūkā nalelō Rīvula strauta krostā jau vairōku godu simtiņu garumā dzeivōjuse Piziču Zepu dzymta, paaudze pēc paaudzes montōdama 15,5 hektari. Līsas, mōlainas zemes beja tikai 5,5 hektari, 4 hektari – mežs, pūrainas ganeibas un 5 hektari tōlōs Lubōna klōnu pļovas.\nMaņ kai vacōkajam jau agrā bērneibā beja jōjam rūkōs šyupuļa aukla, lai guļ mīreigi jaundzymušais bārns, un vystu gona reikste – atdzeit vystas, lai naizkaš grādas. Nu godim septenim jōbyut par gonu lūpeņu boram dyukstainajōs ganeibōs. Vosoras pagōja bosom kōjom, garūs lynu kraklūs; mozōkī bez biksem, lelōkī pokolu biksēs. Gonūs ejūt, Rīvulī leidakas, peikstuļus kerūt, sylā baravikas laužūt, žogorus losūt. Bet rudiņa un zīmas garajūs vokorūs mōte, sādādama pi lynu kūdeļas, blokus nūlyktajā kalendarī mōceja pazeit burtus.\nTyvojūtīs školas laikam, maņ sašyva pusvylnas – mōtes austu – kostimeņu, raibu krekleņu, un tai 1928. godā ap pusoktobri, mōtei pa prīšku, gōju pa stidzeņu garom Juru lelajam akmiņam, Mateisu peisam iz Lucānu pyrmklasnīku školu Brōku Pyknōs. Pēc Lucānu školas sekōja Viļānu Krūga škola, tod Skujaunīku četrklaseigō, pēdeigi Viļānu muižas sešklaseigō. Pēc pīktōs klases beigšonas školā vaira nagōju – beja jōjam orkla roguli teirumā, izkapts pļovā.\nSaimei ar kotru godu pīaugūt, beja lela šaureiba Stūju ustobā ar trejim mozim lūdzenim, kas zīmā nu ōrpuses leidz trešai daļai beja aizbārti ar spalim, lai tur syltumu. Vīna petrolejas lampa škoļnīkim un tāvam, lai pa šaļtem apgaismōtu škoļnīku zōboku lōpeišonu, bet mōtei mozs gasnīks voi skols – īsprausts sīnas škērbā – putras vōreišonai, kūdeļas sprēsšonai.\nPīmiņu, bārnu dīnōs kotru reitu un vokoru tyka skaiteiti pōtori, svātdīnes reitūs – dzīsmes, iz bazneicu īšona voi braukšona. Lai kaidi steidzeigi dorbi beja, bet svātdīnēs mīrs beja kai myusu sātā, tai ari cīmā, izjamūt ikdīnas dorbus. Ēdīņreizes beja kūpeigas. Pēc pōtorim sādom prīškas ustobā pi golda, mōte apkolpōja lelu pulku – dažu reizi jai natyka gaļas škēles, beja jōizteik ar putru vīn.\nKod maņ beja 16 godu, aizbāgu nu sātas aiz Aiviekstes, iz Vydzemi burlakūs, dūmōdams pīsapeļneit kai vairums myusu cīma jaunīšu. Viļāna ūtardīnes tērgā beju saleidzis iz Sāvienas pogostu pi Pītera Pommera par puspuisi. Leidz Kūkom braucem ar viļcīni, tōļōk ceļu – 20 kilometrus – veicem vosoras naktī kōjom. Saiminīks gadejōs natiklis, mīļōja vairōk začus un rubynus medeit, maņ izvaldams vysus sovus dorbus.\nUn es pyrms Jōnim, sūļōdams saiminīka zōbokūs (zogtūs), nūbrōztom kōjom, tyku sātā, nakti pōrlaizdams Stērnīnes peisā, dzeļžceļa uzbāruma molā. Tai peļņas vītā dabōju braukt iz tīsu Madonā, pēc tam trejs mēneši mozgadeigūs kolonijā Irlavā – par zagšonu un leiguma lauzšonu.\nTamā pat 1937. goda vosorā sōku rakt kūdru Tūču pūrā, kur strōdōju ari krīvu un vōcīšu okupacijas laikā. Vōcīšu laikā beja izlykta brune: najēme ni legionā, ni dorbā cytur. Tai maņ ar brōli Stanislavu laimējōs vysu kara laiku dzeivōt tāva sātā, leidz brōli īsauce legionā 1944. goda 2. februarī, mani – 22. februarī. Brōļs aizgōja Volhovas rōvu brist, es – Kurzemes mōlainōs tranšejas meiceit. Stanislavs, izbrodōjis Volhovas pūrus un Vōcijas tranšejas, kontuzāts atsagrīze 1946. goda pavasarī nu angļu lāgera. Es atsagrīžu sveiks un vasals nu Vorkutas lāgerim 1946. goda 11. oktobrī.\nPēc atsagrīzšonas strōdōju tāva sātā: oru zemi, pļōvu sīnu, breivajā laikā strōdōju Tūču kūdras pūrā. Svātdīnēs gōju iz draudzes bazneicu, vokori – jaunīšu pulkā Primaku zaļumballēs. Tai, dīnom skrīnūt vēja spōrnim, 29 godu vacumā 1949. goda 4. septembrī apsaprecēju ar Viktoriju Patmaļnīks nu Bukmuižas pogosta Patmaļnīku cīma, jei strōdōja Viļānu postā.\nKolhozu laiki: pajam vysu, kas jamams, palīkam ar vīnu gūvi, nu kuras godā jōnūdūd nūdavōs 300 l pīna, iz pīcdesmit symtdaļom zemes lelō cylvāku saime. Maizi Viktorija, izstōvējuse ryndu veikalā, atnese. Muna peļņa par godu beja – maisi trejs atškiru, ūtrō škira, un dažas kapeikas iz dorbadīnas.\nPīmiņu, vīnu rudini aizgōju iz kolhoza „Vienotā saime” kantori pēc peļņas, nazynu, cik rubļu maņ pīsanōce. Kasīre soka, ka naudas nava un – dīz voi tyvōkā laikā byus. Jei maņ īsoka naudas vītā jimt zūsis: pasyta iz kaulenim – izeimūt divi lelas zūsis. Kū dareisi, gaļas ari vajaga vairōk kai naudas. Aizeimu Leiču sātā, kur zūsis dzeivoj, īdūd vīnu gon brangu, bet ūtrō izaver taida pašvakōka. Nasūt iz sātu pa Maltas upmolas stygu, tei švakō pretim Jozu sātai izlaide goru: nūsvīžu Jozu suņam, lai narej.\nTymā pat rudinī, īdams nu dorba ceļtnīceibā, atrodu labeibas vedējim izbyrušu kaidu pusmaiseņu kvīšu gryudu. Drusku pīslēpu, lai nateik cytam, aizgōju iz sātu pēc maisa un grīžūs trejs četrus kilometrus atpakaļ, ar bailem un slapņu pīri atnešu. Redz, cik cylvākam var byut dōrga vīna zūss un kilogramu trejsdesmit gryudu! Tai sagaidejom 1951. goda 18. janvarī pyrmū meitu Silviju.\nEisi pyrms tam ībrauce Stūjōs Orneicānu cīma padūmes vacōkais un soka, ka jōbrauc grīzt 100 kubikmetru meža, lai pasarokstu. Es skaidroju, kaidi maņ apstōkli: abaves nava, ari maizes. Soka, ka nūstrōpeis, un rōda iz kažuka ōdom, kuras kubulā auzu myltūs ryugst. Beja auklu veizēs jōbrauc iz Vysagola mežnīceibu izgrīzt tū normu, bet tai ari nivīns naspēja izgrīzt.\nAtbraucis tyuleit atvežu pyrmū meiteņu nu Viļānu dzemdeibu noma. Viktorijai pēc nedeļas jōīt dorbā, mozū atstōt nava pi kō. Muna mōte nava ar mīru pīsavērt Siļveites, asam spīsti nosōt iz kaimiņu mōti Helenu: tai nosojūt saslymst un mērst. Pēc divim godim dzymst meita Janīna, atbrauce Viktorijas mōsa par aukleiti. Tāva sātas šaureibā maņ sīva atgōdynoj, kam es naturu pyrms lauleibom dūtū sūlejumu – ka tāva sātā nadzeivōsim. Vīnā pavasara dīnā sakraunam sovas manteņas rotūs un pōrsaceļam dzeivōt iz kaimiņu sātu Odumim pi Matiļdes. Tai sōcam jaunu dzeivi jaunā vītā nu nulles: pīna nava, syvāna nava, molkas apkurei nava; taipat kartupeļu sāklai nava, bet ari dōrza nava, kur stōdeit. Tāvs īdūd dažas palaunīka bolkas pakurim, mežā nūgrīžu dažas sausas egles – mežsorgs krīveņš atjam un sūla ar tīsu. Zūgu vēļ, pyrmū zīmu pōrdzeivojam.\nPavasarī sīvasmōte pamat Patmaļnīkus un pōrsaceļ ar dālu Eugeniju, atvazdami saitē raibaleiti pi mums – tai mes teikam pi pīna. Viktorijai laimejās iz obligacijom īspēlēt 500 rubļu, par kurim nūpērkam sāklai kartupeļus, maņ gumejas zōbokus un leitamēteli. Kolhozs aiz Kaupra kolna īmēreja 50 symtdaļas zemes, nu tāva klāva atvedem dažus vazumus māslu. Rudinī ir godam guļbu un sākla pavasaram.\nPēc diveju vosoru dzeives Odumūs pōrbraucam iz jaunu vītu: kaimiņūs tāva sātai – Andryvūs pi Tekles, kura palykuse kara laikā bez nivīna nu četrim dālim. Paremonteju lūgus, durovas. Iztaisu dažus krāslus, goldu. Sīvas brōļs Geņuks īt kaimiņu cīmā gonūs, mōte Jezupata auklej mozmeitu, sīvas mōsa strōdoj sovhozā. Dzeive tai kai vērzōs lobōkā guļtnē.\nRunojam īt izraudzeit vītu kolhoza centrā – Lauzinīkūs, iz Viļānu–Rikovas ceļa, kur jau divi bobuļu ustabeņas stōv dēļu aizslītim golim, lai vosorā vēji napyuš ceļa smiļtis, zīmā – snīgu. Īmam pa Lauzeša strauta krostu atpakaļ, runōdami, ka nava vītas, to nava – kotru dīnu lelceļa putekļūs, bez vīna kryuma, mōla zeme dōrzam. Tys beja laiks, kod nadreikstēja remontēt vacōs zemnīku sātas, na vīn taiseit nu jauna. Mes ar Viktoriju nūlēmem riskēt: apīt lykumu ar leikumu! Navest pīpraseitū tāva kula reju iz centru. Bet rejas sīnōs izgrīzem divi mozus lūdzeņus, tāvs iztaiseja durovas, Dekters samyurēja cepli, škūrstini, palobōju cysu jumtu. Laiceigi sagōdōtī dēli tāva pogolmā tyka apāvalāti ar švagera Geņuka un kaimiņu puikas Vilhelma paleidzēšonu, greida nūklōta, grīsti izšyuti. Tai mes ap 1954. goda Zīmassvātkim asam sovā ustobā un dadzynojam egleiti. Lai gon ōrejais paskots – ar zeperim aizslītī lūgi, koridora vītā kula pašale pretim durovom, cysu jumts – izavēre pēc namīleiga grausta, īkšpusē beja mōjeigi. Pēc klejōjumu godim sovā ustobā bejom prīceigi, apmīrynōti.\nBet pēc goda sātā īgōja nalaime – tei pajēme ūtrū meitu Janīnu, jei myra nu apsaplauceišonas. Pēc meitas nōves savōrdzis, staigōju iz ōrstim, kuri pīzeist plaušu tuberkulozi. Pēc diveju mēnešu kursa Rāznas sanatorijā atsōku dorbu byuvbrigadē.\n1957. godā dzymst treša meita Anna. Tai kai sīvasmōte raibaleiti atdūd meitai Olgai, mes asam bez gūteņas. Nu kaimiņa nūpērkam teleiti, pagaidam izteikam bez pīna, kū pa ratam dabojam nu kaimiņu. 1959. godā pīdzymst dāls Osvalds – brangs puika. Tagad ir pīns sātā, ari es sōku nest olgā symti četri tō laika rubļu.\nPēc četrim godim pēc pyrmō dāla, 1963. godā, dzymst ūtrys dāls Leons, vēļ brangōks par Osvaldu. Jau mes asam atsaspāruši, bet tryukst klāva un okas, jōstaigoj lūpeņus kūpt, yudini nest nu tāva okas iz klāvu. Nu ari klāvs un yudiņa pumpis ir gotovs, vyss vajadzeigais sovā pogolmā. Stotom bārzus. Dōrzā ōbeles jau gods kai dūd ōbeļus.\nBet itamā dzeivē arvīn kaut kō tryukst – šūreiz tryukst pogroba, guļbas beram gon ustobā zam greidas, gon ōrā: kolnā dūbē aprūkam iz zīmōšonu, pogolma smiļkšu „blindažā” dōrzōji. Beidzūt 1967. goda vosoras ūtrā pusē pogrobam dūbe izrokta, dreiži vīn par vysim leidz rudiņam asam tykuši pi branga pogroba.\nSešdasmytajūs godūs Piziču cīmā dažu symtu metru attōlumā nu myusu mōjom izceļ lelu cyuku kompleksu, kur sōc strōdōt ari Viktorija – sōkumā par sorgu, tod cyukkūpi. Itymā laikā mums jau beja divi škoļnīki – Anna un Osvalds. Viktorijai kotra minute dōrga: pīcūs cēlēs, apkūpe lūpeņus, salyka vysu vajadzeigū škoļnīkim un veiram brūkaškas, tod steigšus iz dorbu. Breivajōs svātdīnēs beja draudzes bazneicā, un bārni kōjeņom mōtei pa prīšku tecēja, un nabeja dzērdāts, ka saceitu – kai mes tiksim, bet ar prīcu, ceļā smylgas un peipines plyukdami, gōja. Pats nu 1964. goda asmu Viļānu draudzes kōra dzīdōtōjs.\nJau sōku gaideit pensiju. Prūtams, nasēžu, rūkas salicis, sīnmalē, pīprosu mežu – grīžu un vadu iz gatari. Dālānim pīpaleidzūt, rudiņam tyvojūtīs, mōja ir īgyvuse cīneigu izskotu. Iztaisom divas jumta ustabeņas ar lelim lūgim, kōpņu telpu, kotrai atseviška īeja. Vosorōs dzeiveiba, čalas, cikom bārni aizgōja sovā dzeivē: Anna – 1979. godā, Osvalds – 1980. godā.\nLeidz septeņdasmytajim godim iztykom ar poša gatavōtom mebelem, kuras pa breivōku laiku primitivi taiseju sātā ar vactāva ēveļbenča paleidzeibu. Pēc tam zemnīka ražōjumim beja nūīts tērgā: pat krytušajim ōbelim, lūpim – kautim un dzeivsvorā. (Un natyka dzērdāts, ka lūpkautuve izgaistu ar vysim vēršim un spekulantim!) Par nūdūtū preci nedeļas laikā krōjbankā sajēmi pōrskaitejumu. Tod ari īsagōdōjom napīcīšamōs mebeles, kuras ari šudiņ kolpoj myusu pīticeigajai vajadzeibai.\n1971. godā 84 godu vacumā nūmērst muns tāvs Pīters, guldom jū pi seņčim Trūpu kopūs. Labesteigō sīvasmōte Jezupata aizgōja Dīva mīrā 71 goda vacumā 1973. godā, paglobōta tōli nu sova dzeives drauga Mikeļa – Trūpu kopsātā, tī, kur muns tāvs. Pēc devenim godim – 1980. godā – 84 godu vacumā mērst muna mōte Anna, guļdeita blokus veiram Pīteram.\nSepteņdasmytī godi ir tī godi, kod Viļānu selekcijas izmēginōjumu stacijas saimnīceiba ir pošā plaukumā – kai lauksaimnīceibā, tai ceļtnīceibā, kur es vodu vīnu nu lelōkom remontbrigadem: bez itōs brigades reši kura nu daudzajom ceļtnem topa. Itymā laikā tyka izcalts vyss Jaunviļānu centrs ar symtim dzeivūkļu, Piziču gūvu komplekss, cyuku komplekss Piziču centrā; izbyuvāti celi: Tūči–Orneicāni, Tūči–Piziči, Malta–Tūči, Trūpi–Malta. Taišni breinums, kai varēja ar taidu disciplinu – dzeršonu dorba laikā – veikt itaidu dorbu pošu spākim!\n1980. goda 7. janvarī aizgōju seņgaidetajā pensijā: leidz myuža beigom 120 rubļu… Pēc garim dorba godim asmu breivs cylvāks. Sōkumā beja ilgas pēc kolektiva. Bet zemnīkam nu bārnu dīnom nava laika pēc kaidom ilgom. Sōcu remontēt iz ōtru rūku caltū škyuni, klāvu. Sōcam byuvēt dālam Osvaldam ar Valiju mōjeņu Jaunviļānūs, Maltas krostā – paīt breivais laiks treju vosoru garumā. Rūnās mozbārni: tim sovs laiks un prīka breiži teik atdūti.\nAr Atmūdas laiku zemnīki, carādami, ka byus kai trejsdasmytajūs godūs, sōka rūseitīs iz atgyutōs tāvu, vactāvu zemes. Ari es, dūmōdams, ka byus atsagrīzuši Kārļa Ulmaņa laiki, iztaisu lelu sīna škyuni, nūpērku zyrgu un sagōdoju rotus, rogovas. Izarōdeja, ka asmu maļdejīs, īguļdeidams leidzekļus un dorbu. Muna tāva zeme, kuru atgyvu, ir pa daļai sakrūpļōta. Kaupra molas kūdrōjs sarokts mōrkūs pyrmajūs kolhoza godūs, iz lobōkō zemes gobola sacalti cyuku klāva korpusi, leidz kolna molai izkēzeits teirums. Ni maņ sedze sūleitū kompensaciju, ni savede kōrteibā zemes gobolus. Mežu, kurs pīdar pi zemes īpašuma, turu kōrteibā. Naasu izgrīzis grīzšonas buma laikā, asmu pīpērcs klōt septeņus hektarus kaimiņūs sovam mežam, kurus asmu padalejis bārnim: jim pītiks, kōrteigi saimnīkojūt, gon molkai, gon byuvkūkim.\nSacynōjums ir vīns: atgōjušajā demokratijā mes ar Viktoriju nūklivom taidā pat stōvūklī, kai pyrms pussymta godu, kod sōkom nu nulles. Par tim godim naboltom dīnom īkrōtī naudas leidzekli zuda, par pensiju nava saprasšonas – nu kaida izejas punkta jimta?\nSaimnīceiba, kurā nūstrōdōti 26 godi, ir pōrgōjuse sveša cylvāka rūkōs, kurs reikojās pēc sova principa ar tūs montu, kuri par garim dorba godim beja tīseigi sajimt pīnōceigu kompensaciju, navys mozvērteigūs sertifikatus voi moz dereigu inventaru.\nUn atgyutō tāva zemeite, prūtams, stōv atmotā, vīn mozs gabaleņš teik izmontōts dōrzeņam.\nDzeives nūslāgumam tyvojūtīs, asam ar sīvu Viktoriju mīrā ar tū, kas ap mums ir: ar lelajim bārzim sātas zīmeļu pusē, ar dažom ōbelem, kuras izdzeivōja pēc lelō soltuma septeņdasmytajūs godūs. Bet golvonais – ar sovim bārnim Annu, Osvaldu, Leonu un mozbārnim Baibu, Intu, Andri, Aivaru, Raimondu; pādejā laikā vēļ pīsavīnōjuši trejs mozmozbārni: Elizabete, Annija, Gederts. Sastdīnēs kyup pērts Rīvula krostā. Svātdīnēs bārni aizvad iz draudzes bazneicu.


“Kolnasātā” par dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu i latgalīšu gruomotom 2017. godā - lakuga.lv\nTemys: Einārs Pelšs, Kolnasāta, latgalīšu literatura, Latvejis Radeja, literatura, Roksts\nRaidejums sasateik ar dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu. Naseņ jam izguojuse pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autors publicējs ar pseidonimu Demon. Eināra dzeja ni kotram varātu byut saprūtama i pījamama, sovuos radūšajuos izpausmēs jis izmontoj avangarda izteiksmis leidzekļus i spielejās ar digitalū kulturu, tekstim i grafiskajim simbolim. Pots dzejnīks soka, ka juo dzeja asūt izaicynūša i huliganiska – tī pasaruoda ari pa kaidam stypruokam vuordam.\nEinārs ir cīši nūvārtāts atdzejuotuojs, nu krīvu volūdys latviski puorlics Nikolaja Gumiļova, Igora Severjanina, Mihaila Kuzmina i cytu autoru dorbus, latviski atdzejuojs ari burjatu autoru dzeju.\nEinārs Pelšs vaira zynoms Reigys publikai, Latgolā jū zyna mozuok. Sovai radūšajai darbeibai Einārs nūsadevs Preiļūs.\nRaidejuma suokumā rubrikā “Kolnasātys gruomotplaukts” literats Oskars Orlovs aba Raibīs kūpā ar raidejuma producenti Vinetu Vilcāni atsaver iz 2017. godā izdūtajom latgalīšu gruomotom, skaņ ari ryndys nu Raibuo jaunuos dzejis gruomotys “PISTACEJIS”.


“Ginc un Es” jauna dzīsme “Muorys zemei” - lakuga.lv\n“Ginc un Es” jauna dzīsme “Muorys zemei”\n16 Juļs 2015\nTemys: Ginc un Es, Gints Ločmelis, latgalīšu muzyka, Leontīne Apšeniece, Muorys zemei, muzyka, Roksts\nGrupa “Ginc un Es” pīduovoj sovim klauseituojim jaunu originaldzīsmi “Muorys Zemei”.\nKur mes kotrys vyslobuok jiutamīs? Nūteikti daudzim nu myusu atbiļde byus – sātā storp sovejim. Tei ir tei vīta, kur asam dzymuši, auguši, nu kurīnis īt myusu saknis!\nDzīsmis teksta autore ir Leontine Apšineica, ar kuru īsuokta sadarbeiba jau paguojušajā godā, kod grupa “Ginc un Es” pīsadaleja patriotiskūs dzīšmu konkursā “Baltijas ceļam-25”. Muzykys autors ir Gints Ločmelis. Dzīsmis tapšonā lelu paļdis grupa soka Aldim Kisem par breineigu i dzīsmei eipašu nūskaņu veiduojūšu fagota skaniejumu, Andram Šīrantam par gitarys spēli i Kasparam Makam par studejis dorbim i bekvokalu.\nPi sovu klauseituoju “Ginc un Es” sūlej vēļ itūvosor dūtīs daudzūs festivalūs, aicynojūt tam sekuot leidza socialajūs teiklūs.\nGrupa “Dabasu Durovys” izdūd pīktū studejis albumu “Perimetrs” Septembris 28, 2020


Kruoslovā i Ludzā gasteis deju izruode „Zalkša līgava” - lakuga.lv\nTemys: Kruoslova, Līgo, Ludza, Roksts, Zalkša līgava\n8. decembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā i 15. decembrī 15.00 Kruoslovys Kulturys nomā byus īspieja nūsavērt deju izruodi „Zalkša līgava”. Dejis izruodi izdoncuos Tautys deju ansamblis „Līgo”, izruodis autori ir Dace Micāne Zālīte, Juoņs Purviņš, Dāvis Stalts i Īva Tālberga.\nItys ir laiks, kod ļauds vaira nameklej jaunys vierteibys, piec kurom snēgtīs. Rūnas nūjauta, ka spāks ir juomeklej myusu seņču pyurā – tautysdzīsmēs, puorsokuos i senejuos tradicejuos. Deļtuo horeogrāfs Juoņs Purviņš ir izcieļs nu tautys puorsoku par Zaļkša ļaudovu, kūpā ar režisori Dacis Micānis Zālīti, muzykys autorim Dāvi Staltu i Īvu Tālbergu, tārpu muokslineicu Sandru Strēli ir rodusīs dejis izruode „Zalkša līgava”.\n„Stuosts ir par jaunys saimis izaveiduošonu, bārnim, kas dzimst mīlesteibā, i izaškieršonu, meklejūt sovu pīdereibu. Zaļkšam i juo ļaudovai ir dažaida izcelsme i atškireigi pasauli – jiura i zeme,” skaidroj izruodis libreta autore i režisore Dace Micāne Zālīte.\nRežisore, stuostūt par izruodi, atzeimej, ka izruodis dzeivais nervs ir viestejums, ka napījemams i svešs pasauļs, kuru simbolizej Zaļkts, Zemis meitai, īpazeistūt i īmeiļojūt jaunū veiru, nasadareibu puorvierš sadareibā. Dīviškais Zaļkts savīneibā ar Zemis meitu, diveju pasauļu sasatikšona – gors i matereja, vīns caur ūtru pastuovūši – tie ir saime, tū viestej latvīšu puorsokā īveituo seņču gudreiba.\nDeju izruodis idejis i horeografejis autors i TDA „Līgo” muokslinīciskais vadeituojs Juoņs Purviņš atzeist, ka izruode latvīšu skatuvis dejis cīneituojis ir koč kas jauns. „Izruodis taiseišonā ir pīsadalejuši fantastiski ļauds, kotrs ar sovu pīredzi i redziejumu iz myusu dīnuos vysim tik svareigom lītom i simbolim kai latvīteiba, dzimtine, sāta, saime.”\nIzruodis „Zalkša līgava” pyrmizruode beja 2011. goda 5. decembrī Latvīšu Bīdreibys sātā, piečuok bejuši koncerti cytuos Latvejis vītuos, nu niu izruodis autori tū gryb nūvest iz tuoluokom Latvejis vītom – Ludzu, Kruoslovu i Bārtu, kab stuostu radzātu ļauds, kam nav vareibys tikt iz Reigu. Novembra suokā izruode beja nūsaverama ari Leivuonā. Golvonū lūmu – Zaļkša ļaudovu izruodē doncoj mārga nu Preiļu pusis – Santa Bivbāne.\nVaira dazynuošonai par koncertim: www.ligo.lv\nZiņu sagatavēja: Marta Vaivode\nKarteņā – izruode „Zalkša līgava”, foto J. Tilčiks


Daugovpiļs Universitatē itūnedeļ dorbu suoks „Austrumlatvejis literaruo akademeja” - lakuga.lv\nTemys: Austrumlatvejis literaruo akademeja, Daugovpiļs Universitate, Roksts\nItymā nedeļā Daugovpiļs Universitatē dorbu izsuoks Austrumlatvejis literaruo akademeja (ALA), kas byus vareiba izapaust tim, kurūs vylynoj vuorda muoksla i teksta radeišonys burveiba.\nIz literaruos akademejis radūšajom rakstnīceibys darbneicom teik aicynuoti interesenti nu Austrumlatvejis, kai ari cytim Latvejis regionim. ALĀ pīredzejuši latvīšu, krīvu i latgalīšu literati pasadaleis procesa pīredzē, nu literaturzynuotnīki pīduovuos īsavuiceit literaturzynuotnis pamatus i dūs īskotu klasiskuos i myusdīnu literaturys procesūs, elitaruos i masu literaturys pryncypūs. Teik aicynuoti interesenti, kurim saistūši ir dažaidi literaturys lauki, tūs vydā ari bārnu literatura i fantazejis lauks.\nDasasokūt akademejā, iz e-postu aladu@inbox.lv juoatsyuta dasacejuma dati: mob. telefona nr., e-posta adress, dzeivisvīta, juonūruoda vacums, kai ari pretendentam vālams atsyuteit vīnu sovu tekstu latvīšu, krīvu ci latgalīšu volūdā breivā nūformiejumā. Dasacejumus akademeja gaideis da 12. oktobram.\nNūdarbeibys ALĀ byus 1-2 reizis mienesī, pīktdinēs ci sastdinēs, bez moksys.\nPyrmuo darbneica paradzāta 2012. goda 13. oktobrī 15:00 Vīneibys īlā 13, 317. auditorejā. Tū vadeis dzejneica, prozaike i tulkuotuoja nu Venspiļs Maira Asare i Latvejis krīvu rakstnīks, tulkuotuojs Sergejs Moreino.\nAustrumlatvejis literaruos akademejis dorbu koorinej literaturzynuotneica Maija Burima, rakstnīks, literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i studente Zaiga Lāce.\nProjektu „Austrumlatvejis literaruo akademeja” finansiali atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonda (VKKF) vaļsts A/S „Latvijas valsts meži” finansātuo Latgolys kulturys mierkprograma.\nKarteņā – Daugovpiļs Universitate, foto nu škārsteikla olūtim


Vetuorste i muzike Rita Gabrusāne-Bogdanova saiminīkoj dzymtajā pusē / LR1 / / Latvijas Radio\nRēzeknis nūvoda Strūžānu pogosta „Vonogmuojuos” dzeivoj i saiminīkoj Rita Gabrusāne-Bogdanova i juos veirs Aleksandrs Bogdanovs. Rita ir vetuorste i vysaiž cytaiž aktiva personeiba, kura muzicej ari grupā „Paprika”. Piec augstškolys absolviešonys jei atsagrīzuse dzymtajā pusē, kur niu īkūpta saimisteiba. Kai stuosta poša Rita, ite jī tur vysu tū dzeivū radeibu, bez kurys dzeive laukūs nav īsadūmojama.\n„Aizasuoce vyss ar pīna gūvu krustuošonu. Piec tam mozim sūlim puorguojom iz galis lellūpu audziešonu. Šūbreid ar vysim telim mums ir ap treisdesmit lūpeņu. Vīna slaucamuo gūvs ir palykuse, tys deļ sovu vajadzeibu – pīna, kriejumu i bīzpīna. Ir divejis kozys, kazlieneni pīdzymuši i kur ta nu bez vystu.”\nSātys dorbūs Ritai ar Aleksandru leluokī paleigi ir bārni Ance i Roberts, kai ari Ritys mama Anna. Taišni nu mamys Rita dabuojuse pyrmuos zynuošonys i pīredzi par veterinarū medicinu. Tys ir cīši svareigi, ka ari cytys paaudzis puorjāmušys lelū mīlesteibu pret dzeivnīkim, tai izsver Ritys mama Anna.\n„Es, kod staiguoju izsaukumūs, jei jau nu sešu godu dzeraunē, ka kurš atļuove staiguoja vīna poša špricēt lūpus. Jārus, syvānus špricēja.”\nPyrma gondreiž desmit godu Rita kūpā ar mamu izveiduoja sovu veterinarū centru Rēzeknis vacpiļsātys centrā.\nTuoļuok iz prīšku Rita cer, ka varēs paplašynuot klinikā laboratoriskū izmekliejumu kluostu, sovpus saimisteibā laukūs nu jau sovu pīredzi tuoļuok nūdūt i bārnim.


LaKuGa – Viļānūs apsaverama Osvalda Zvejsaļnīka dorbu izstuode\nViļānūs apsaverama Osvalda Zvejsaļnīka dorbu izstuode\nLaKuGa 22. Oktobris, 2015. gods Comments Off on Viļānūs apsaverama Osvalda Zvejsaļnīka dorbu izstuode\nDa 12. decembra Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā ir apsaverama Osvalda Zvejsaļnīka gleznu izstuode.\nGleznuotuojs, Treju Zvaigžņu ordiņa kavalers, Rēzeknis Gūda pylsūņs, Latvejis Muokslys akademejis profesors, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors Osvalds Zvejsaļnīks vys aktivi i energiski īsasaista vysaiduos kulturys aktivitatēs, dūdūt byutisku ieguļdejumu muokslys izgleiteibys, Latgolys gleznīceibys i Latgolys kulturys atteisteibys jūmā.\nOsvalds Zvejsaļnīks dzims 1944. goda 21. martā Varakļuonūs, beidzs Latvejis Muokslys akademeju, nu 1976. goda ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs. Nu 1970. goda struodoj Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā, vāluok ir Rēzeknis muokslys koledžys direktors i Muokslys akademejis Rēzeknis filialis vadeituojs. Itūšaļt – Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis profesors.\nNu 1971. gada pīsadalejs vaira kai 60 nūvoda, vaļsts i starptautiskajuos muokslys izstuodēs, sareikuojs ap 20 personalizstuodem, regulari pīsadola starptautiskajūs plenerūs i grupu izstuodēs i Latvejā, i uorvaļstīs.\nATSLĀGVUORDI » izstuode, Osvalds Zvejsalnieks, Osvalds Zvejsaļnīks, Roksts, Viļāni, Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs


Strūžānu evaņgeliski ļuteriskuo bazneica - lakuga.lv\nTemys: bazneica, Latgolys bazneicys, Ligija Purinaša, luteri, Roksts, Strusen, Strūžāni, Strūžānu bazneica, Strūžānu evaņgeliski ļuteriskuo bazneica\nStrūžāni (tagadejī Vacī Strūžani) aba Strusen rokstūs pyrmū reizi mynāti 1568. godā – kūpā ar Piļcini i Drycānim nu Sigismunda Augusta tūs nūpierka E. Riks. Piec gondreiž 300 godim Strusen muižu puorpierka pūļu muižnīki Benislavski. Jī ir īvāruojami ar tū, ka pastyprynuotu uzmaneibu pīvērse zemnīku bārnu školuošonai. 1825. godā Benislavskis izcēle kūka bazneicu, bazneickunga sātu i tam laikam grandiozu kunga sātu – vīna stuova āka beja 54 metrus gara i 14,4 metrus plota. Sātys golā atsaroda 5,4 m augsts kaļneņš, kurā tyka izbyuvāts zvonu tūrņs (tagad blokus bejušuos Strūžanu pamatškolys ākai) dorba dīnys laika nūsaceišonai. Stuosta, ka muižys eipašnīks bejs cīši dīvticeigs i tymā pošā laikā ari nažieleigs muižnīks. 1838. godā suoce ceļt školu, bet piec 2 godim jei suoce ari dorbuotīs. Piec 15 godim – 1865. godā – muižu puorpierka vuocu barons E. Dalavitcs, kas beja ļuters. Ar itū laiku sakreit ari Vidzemis ļuterticeigūs īceļošona Latgolā, kas palyka aktiva piec 1863. goda pūļu sasaceļšonys. Pamozom izaveiduoja patstuoveiga ļuteru draudze, lai gon ir zynoms, ka ap 1850. godu Vacajūs Strūžanūs beja ap 24 sādžys, tūs skaitā Apšiniki, Barsuki, Čakši, Grybule, Krystinki, Susekle, Vejple, Kudernīki i c. – lela daļa nu sādžom vēļ arviņ ir saglobuojuse sovus nūsaukumus, lai gon tī ir mainejušīs, par pīvadumu, Vejple ir puorsavārtuse par Vējpļovom, bet Kudernīki – par Kuderim. Par ļuteru sādžom teik skaiteitys Vuškusola, Kudernīki, Diuļinys. 1926. godā Vacajūs Strūžanūs beja 2350 katūļu draudzis lūcekli, 400 ļuteri, 250 pareizticeigūs i daži baptisti.\nStrūžānu-Stiernīnis (Varakļuonu) ļuteru draudze sovulaik bejuse lela (Vitebskys gubernis Rēzeknis, Sebežys, Ludzys apriņči), i suokūtnieji tū apkolpuojs Lazdūnys muoceituojs. 1880. godā Strūžāni atdaleiti nu Vitebskys draudzis i palykušs par patstuoveigu draudzi, kurys bazneica Strūžānūs calta 1873. godā par zemis eipašnīka Ernesta Ludviga Dalavitca leidzeklim. Vāluok jis izbyuviejs ari ļuteru pastorātu. Strūžānu evaņgeliski ļuteriskuo bazneica īsvieteita 1873. goda 9. septembrī. Nu 1892. leidz 1905. godam Strūžānūs pastuoveigi atsarads draudzis muoceituojs, kas vāluok puorsavuoce iz Rēzekni. Bazneicys ākai izmontuota Benislavska caltuo katuoļu bazneicys školys kūka sāta, kurai pībyuvāts myurāts ceglu tūrņs, kas calts nu katuoļu bazneicai paradzātajim materialim. Draudzis škola tyka puorcalta iz bejušū katuoļu plebanejis āku. 1939. godā dīvnomā nūtyka remonta dorbi: puorbyuvāts tūrņs, bazneicai tyka izlykts skuorda jumts, īlykta jauna greida i nūkruosuota ākys īškejuo puse. Dīvnoms tyka otkon īsvieteits 1939. goda 24. septembrī. Nu 1929. leidz 1936. godam par vikāru bejs M. Ķemers. Piec Ūtruo pasauļa kara draudze vēļ dorbuojusēs, bet padūmu apstuokli pakuopeniski spīde izbeigt darbeibu i nu bazneicys atsasaceit. Itūšaļt dīvnoms nateik izmontuots, vairuokys reizis tys ir tics demoleits. Natuoli nu bazneicys ir seneja kopsāta (apglobuots muižys eipašnīks E. L. Delvitcs), kai arī vēļ arviņ funkcionejūša kopsāta Beidziņuos.\nBazneica 2013. godā\nDīvnoms, kai jau īprīšk tyka mynāts, nateik ni izmontuots, ni apsaimnīkuots i deļtuo ir katastrofalā stuovūklī – var redzēt gon tū, ka būjā īt bazneicys uorejuo apdare, gon tū, ka ilgu laiku bejuse problema ar bazneicys jumtu: īškejā pusē radzami slapņuma radeiti būjuojumi natuoli nu oltora. Ari viers mugurejom durovom asūšuo nūjume ir īvārojami deformiejusīs. Tryukst dalis nu bazneicys sūlim, kai ari oltora gleznys, kas pyrms puora godu acimradzūt tyka nūjimta švakuo stuovūkļa deļ. Par speiti tam, ka bazneicys atjaunuošona prosa lelus īguļdejumus i sovā ziņā restauraceja byutu nerentabla ticeigūs mozuo skaita deļ, (Vacū) Strūžānu evaņgeliski ļuteriskuo bazneica ir i palīk sova laika līcineica, kas namonomi voda sovys dīnys Mozīčys krostūs, viņ ratu reizi (agrūs pavasarūs i vālūs rudiņūs) atsakluojūt celinīka, kas dūdās puori upei, skotam.\nBazneicys īkšskots 2013.godā\nRoksta i karteņu autore: Ligija Purinaša


Jaunīšus aicynoj dasasaceit aktivitatei Rēzeknis svātku nedeļā - lakuga.lv\nTemys: Drycānu jaunīšu bīdreiba "LOBS", Rēzekne, Rēzeknis svātki, Roksts\nDrycānu jaunīšu bīdreiba “LOBS” aicynoj breivpruoteigūs jaunīšus dasasaceit aktivitatis “Emocijas karuselis” eistynuošonai Rēzeknis svātku nedelis ītvorūs nu 24. juļa da 31. juļam.\nIr vajadzeigi breivpruoteigī jaunīši, kurī paleidzātu pīsaisteit pasuokuma apmaklātuojus apmeklēt “Emociju karuseli”, kai ari tehniskuo dorba procesā.\nDasasokūt kai breivpruoteigais, tu sajimsi jaunu pīredzi, jaunys īmanis, naformalu vidi i byusi svātku programys dalinīks.\nBīdreiba “LOBS” nūdrūsynoj bezmoksys foto emocejis kotram breivpruoteigajam.\nDasacejumu breivā formatā syuteit: lobs.biedriba@gmail.com voi inguna.semule@gmail.com\nVaicuojumu gadīnī zvaneit 28670203 (Ingūna).


"Sapyns par Latgolu"- Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbs - lakuga.lv\nTemys: Aija Muktupāvela, Naaizmērstule, Naaizmērstule 2015, Naaizmierstule, Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss, Roksts\nSapyns par Latgolu\nEs pīdzymu šymā pasaulī, šymā zemē, kur putyni dzīd, kur oruojs zemi ar, kur Daugaveņa plyust. Es pīdzymu zemē, kur sauleite tik spūži speid, kur upis krostūs purineitis zīd. Es pīdzymu Latvejā, sovā Latgolā, latgalīšu sātā, kur latgaļu volūda skaņ, kur Latgolys sirsneiba i dorba tykums. Es pīdzymu šymā zemē, kura mums vysim tik duorga. Munā bārna sirdī īsalej prīca par vysu lobū vysapleik. Es jiutu sovu meilūs mīlesteibu, guodeibu i sirds syltumu. Maņ vyss beja tik meils i skaists. Nu reita spūžuo sauleite siļdeja munu vaigu. Prīca par rudzu maizeiti i syltū pīnu iz golda. Muni meilī – mameņa i tētis, muns meilais bruoleits i babeņa ar dzedeņu. I sātā vēļ tys miņcs ar kuplū asti, malnais suņuks i boltais truseits. Kū vēļ var mozs bārns vēlētīs šymā laikā?\nEjūt godim iz prīšku, es saprotu, ka vyss apleik myusu dzeivē nav tik skaisti i labi. Suoku sasaskart ar pyrmajom gryuteibom. Saprotu, ka vysi cylvāki apleik nav tik lobi, kai maņ lykuos. Cylvāki ir palykuši skaudeigi. Prīcojās par cyta naveiksmem. Varbyut tū ir padarejs myusu laikmats? Daudz asu lasejuse par agruokim laikim, vārusēs filmys. Cik gryutus laikus ir puordzeivuojuse latvīšu tauta! Kai cylvāki ceinejušīs par breivu Latveju… Cik kotram svareiga ir bejuse sova dzimtine. Cik daudz ašņu ir izlīts par Latveju, par myusu Latgolu. Cik daudz myusu tautīšu izvede iz Sibiri, kur jī nūmyra boda nuovē. Kai myusu seņči ir cītuši! Veļ i kara laika šausmys. Tik daudzys muomulenis nasagaideja sovus dālus nu kara lauka… Lai cik beja gryuši, cylvāks izturēja. Pacīte ar pazemeibu gryutumu.\nEs tagad grybātu saceit, ka vajag palikt īcīteiguokim vīnam pret ūtru. Cīneit vacuokus cylvākus. Cīši skumjai nūsavērt, ka tik daudz cylvāku brauc prūjom iz uorzemem. Pi mozuokojom gryuteibom pamat sovu zemi. Vysi ir dusmeigi iz myusu Latveju. Bet voi cytur byus lobuok? Voi svešā zemē stuodeita rūze kuodreiz ari smuorduos? Nā, myusu stuodeituos rūzis augs i smuorduos tikai sovā tāvu zemī – myusu Latvejā. Suoksim struoduot tik daudz Latvejā, kai mes vergojam svešā zemē! Nabrauksim prūjom! Sakūpsim Latvejis laukus i mežus. Laukūs palīk tik daudz tukšu vīnsātu, pi kurom klusi žužynoj vīntuļš bārzs. Ari ūzuls pogolmā rudinī byrdynoj sovys zeilis, kurys nivīnam nav vajadzeigys. Vyss ir kluss. Ir pamastys dzedu sātys, i ļauds ir aizkleiduši cytā zemē laimi meklēt. Laime atīt i cylvāks ir laimeigs tikai sovā zemē. Jis sajiut zemis styprumu, rudzu maizis garšu, kas dūd spāku kotrai dīnai.\nKaidys tagad kara šausmys ir pīmekliejušys Ukrainys cylvākus! Navaineigi ļauds īt būjā ni par kū. Mums ir juolyudz Dīveņš, lai mes tyktu pasorguoti nu ļaunuo kara. Mums ir juosasalīdej i juobyut styprim, juosorgoj sova dzimtine. Cylvāk, nabrauc prūjom, naatstuoj sovu tāvu zemi! Myusu tāvu tāvi ceinejuos, lai mes byutu breivi šymā zemeitē. Mes nadreikstam jūs nūdūt. Myusu bārnim ir juoaug sovā zemē, juorunoj muotis volūdā.\nMuns spūžais gaismys stors munā dzeivē ir muna Latgola. Tei ir kai muna muomuleņa. Muna Latgola ar sovu sirsneibu, ar rudzu laukim, ar putynu dzīsmem. Ar Latgolys Muoru Rēzeknē, ar Aglyunys bazneicys svieteibu, ar myusu Daugaveņu, ar myusu mežim i bārzu birzem. Muns spūžais gaismys stors ir Latgola ar gudrim cylvākim, izgleituotim jaunīšim. Gaismys stors ar latgalīšu sirsneibu i sirds syltumu. Gaismys stors ir Latgola ar struodeigu tautu i laimeigim bārnim. Ar dzīsmem, dejom i prīcu. Ar Dīva paleidzeibu ikvīnam.\nLatgaleite, muna zeme,\nTu tik meila esi!\nTu kai reita rosys lase\nKotru dīnu mirdzi.\nLatgaleite, svātuo zeme,\nKū mums Dīvs ir devis.\nTu kai spūžuo gaisma\nVysim ceļu ruodi.\nLatgaleite muna meiluo!\nLai Tu myužam byutu\nUn Tu sovus bārnu bārnus\nLai mes, Tovi bārni,\nLaimeigi te asam,\nLai Tu sovu spūžū gaismu\nKotrā sirdī īdegt spātu!\nAutore: Aija Muktupāvela, Preiļu 2. vydsškola, 12. klase


Stipeņdejis vareiba Latgolys jaunīšim | Latgales plānošanas reģions\nStipeņdejis vareiba Latgolys jaunīšim\n26. marts, 2019 26. marts, 2019\nKai informei portals lakuga.lv, Latvejis Universitatis (LU) fonds kas gods atbolsta vaira kai 100 LU studentus, tymā skaitā perspektivuokūs vydsškolu beidziejus, kuri suoc bakalaura studejis. Stipeņdeja “Ceļamaize” paradzāta ceņteigim, vuiceibuos spiejeigim i sabīdryskajā dzeivē aktivim 1. kursa studentim, lai veicynuotu izaugsmi i izcileibu. Itūgod pyrmū reizi div stipeņdejis byus paradzātys taišni vydsškolys beidziejim nu Latgolys, informej LU fonda sabīdryskūs attīceibu konsultaņte Brigita Zutere.\nSuocūt ar 2019./2020. akademiskū godu, turpmuok tiks daškiertys papildu div eipašys stipeņdejis LU pamatstudeju 1. kursa studentim, kuru izceļsme meklejama Latgolā. Konkursā varēs pīsadaleit pyrmkursnīki, kuri poši ci jūs vacuoki, vacvacuoki ir dzymuši Latgolys pusē. Stipeņdeja ir nūzeimeigs finansials atbolsts vuiceibu procesā, jei veicynoj izaugsmi i izcileibu. Atbolsta pamataizdavums ir dūt īspieju i radeit lobvieleigu vidi, lai studenti varātu pylnvierteiguok nūsadūt izalaseituos studeju programys dziļuokai apgivei i dabuot storptautyski pīzeitu augstuokū izgleiteibu. Vēļ 1. kursa studentiem ir īspieja dasasaceit M. M. V. Petkevičys pīminis stipeņdejai, jū prioritari pīškir pyrmkursnīkim, kurim tryukst materialuo nūdrūsynuojuma. Dasasaceišona obejom stipeņdejom nūtiks rudiņa semestra suokumā – septembrī.\nStipeņdejis mecenats ir Amerikys latvīts Pīters A. Ragaušs ar dzymtys saknem Latgolā – Latvejis gūda konsuls Teksasā, ASV, kai ari vīns nu jaunuokūs LU fonda partnerorganizacejis “Friends of the University of Latvia” vaļdis lūcekļu P. A. Ragauša apjiemeiba i spareiba Latvejis augstuokuos izgleiteibys, biznesa attīceibu i kulturys veicynuošonā ir patīsi apbreinojams. Jis reikoj latvīšu svātku saītus, latvīšu filmu vokorus i cytus kulturys pasuokumus vītejai Hjūstonys latvīšu kūpīnai. P. A. Ragaušs ir devs boguoteigu īguļdejumu latvīšu, eipaši latgalīšu kulturys saglobuošonā i populariziešonā.Par gūdu Naatkareibys dīnai 2018. godā leidzfinansēja Niagarys iudiņakrytuma izgaismuošonu Latvejis karūga kruosuos. Mecenats apsazynoj, cik tuoli jauni, energiski i talanteigi cylvāki var tikt, ka jī sajam papyldu atbolstu. Pīters A. Ragaušs pīzeist, ka zīduojums LU var radeit nūzeimeigu ītekmi iz kaida dzeivi.“Ka lobuokī studenti – jaunīši ar vysaugstuokajom sekmem i lobuokū snāgumu – ir tī, kas daboj stipeņdejis, tod, atbolstūt tuos universitatis i fondus, kas tuoļuok pīduovoj ituos stipeņdejis, tu atbolsti studentus, kuri vystycamuok ar laiku tiks vadūšūs omotūs. Partū tu vari byut gondreiž puorlīcynuots, ka tovs īguļdejums ir daudzsūlūšuokūs studentu atbolstam i perspektivuokūs vaļsts nuokūtnis lideru sekmiešonai,” pīzeist Ragaušs.\nDasasokūt stipeņdejai, septembrī centralizātuos dasasaceišonys laikā byus juoīsnādz:\nelektroniska veidlopa www.fonds.lv;\ndiv rekomendacejis viestulis nu školuotuoju ci uorpusškolys nūdarbeibu vadeituoju;\nCV (EUROPASS formā);\neseja breivā formā par mecenatu, kuram grybātu leidzynuotīs;\ncyti dokumenti – vērtīs pi stipeņdejis dasacejuma.\nKab dabuotu atbolstu, videjai svārtai atzeimei juobyun vysmoz 7,5 ballem. Stipeņdeju apmārs ir 2 200 eiro akademiskajā godā – stipeņdejis teik pīškiertys iz vīnu akademiskū godu, tys ir, 10 mienešim, sevkuru mienesi izmoksojūt attīceigu summu. Vīnlaiceigi var sajimt vīnu mecenata stipeņdeju.\nVaira informacejis:fonds@fonds.lv ci 20127040.


Bārni izveidoj filmu “Boņuka breivdīnys” - lakuga.lv\nTemys: bārni, Boņuka breivdīnys, filma, Inta Brence, kina, Viļāni, Viļānu Muzykys i muokslys škola\nViļānu Muzykys i muokslys školys audziekni izveiduojuši filmu latgalīšu volūdā “Boņuka breivdīnys”, kas stuosta par myusdīnu bārnu dzeivi Latgolā. Školys animacejis darbneicys dalinīki jau īprīšk veiduojuši animacejis filmys latgalīšu volūdā.\n“Suokūtneji “Boņuka breivdīnys” beja īcarāts veiduot kai animacejis filmu, tok laikam īmūt, rodūšajai komandai roduos dūma puorbaudeit sovus spākus muokslys kino žanrā,” stuosta Viļānu Muzykys i muokslys školys direktore Inta Brence. Sovu pyrmizruodi “Boņuka breivdīnys” pīdzeivuoja augustā Viļānu nūvoda svātkūs. I. Brence prīcojās, ka filmu ar interesi vārušīs Viļānu jaunīši, ari školys absolventi, sajimti komplimenti i lītdereigi prīšklykumi i īsacejumi.\nPar filmys “Boņuka breivdīnys” veiduošonu direktore stuosta:\n“Apleik ir tik daudz steigys i nagativuo, gribējuos koč kū vīglu i gaišu. Filmys veiduošonu mes, školuotuoji, nauztveram kai dorbu, bet kai interesantu i satureigu izklaidi. Filmys golvonais aizdavums ir latgalīšu volūdā paruodeit myusdīnu bārnu dzeivi Latgolā, myusu nūvoda cylvākus, uzjiemiejus, dobu i sadzeivi. Veidojūt filmu latgaliski, mes apgiustam sovu dzymtū volūdu, i pasaklausit, cik šmuki myusu bārni prūt runuot latgaliski!”\nBārni poši filmai izveiduojuši ari subtitrus angļu volūdā.\nVīns nu leluokūs izaicynuojumu filmys veiduošonā bejs profesionala režisora tryukums, kurs paleidzātu redzēt kūpbiļdi, tok nasaverūt iz tuo, ar aizdavumu tykts golā. Filmu nu suokuma da beigu veiduojuši poši viļānīši – ostoni pīaugušī i 30 bārni i jaunīši, kuri poši radeja stuostu, filmēja i komponēja, tāluoja, īrunuoja, tulkuoja i dareja daudz kū cytu. Sovu artavu davuši školuotuoji, kuri vadeja dažaidys meistarklasis.\nĪcerei tics pīsaisteits finansiejums gon projektu konkursā, gon atbaļstejuse Viļānu nūvoda pošvaļdeiba, kai ari vītejī uzjiemieji. Viļānu Muzykys i muokslys škola planavoj ari iz prīkšu veiduot filmys latgaliski.\nAr Viļānu Muzykys i muokslys školys atbolsta bīdreibys guodeibu školys audziekni jau nu 2015. gods veidoj filmys latgaliski, īprīkš topušys treis animacejis filmys. Pyrmuo filmeņa “Biteit, muna zaltspuorneite” beja veļteita Viļānu 520. jubilejam. 2016. godā viļānīši radeja animacejis filmu “Vasals, Vinnej Pūk!” kai latgalīšu apsveikumu Alana Aleksandra Milna tālam Vinnejam Pūkam 90 godu jubilejā. Sovutīs 2018. godā topa animacejis filma “Vinnejs Pūks Viļānūs” kai veļtejums Latvejis symtgadei i Viļānu piļsātys 90 godu jubilejam.


Svīksts Nr. 4 / + KONKURSS - lakuga.lv\nAr kū sevi īprīcynuot iz Latvejis dzimšonys dīnu? Varbyut ar latvīšu tautys muzyku? Kotru puorgodu izīt myusdīnu tautys muzykys izlase SVĪKSTS (SVIESTS) i kai reizi poša jaunuokuo ar numeri IV ir izguojuse napaseņ. Izlase snīdz klauseituojim īskotu, kas tod nūteik latvīšu myusdīnu tautys muzykys lauceņā – pīruodūt, cik skaista, dažaida, skaneiga, instrumentala i moderna tei var byut ari 21. godu symtā.\nSVĪKSTS ir pylns da molu – albumā īkļautys vasalys 22 dzīsmis dažaidu grupu i kūpprojektu izpiļdejumā, kuru vydā natryukst ari tautys muzykys izpiļdeituoju i aktivistu nu Latgolys. Sūpluok “Iļgim”, “Laiksnei”, “Lānam” i cytim pazeistamim i pavysam jauniem izpiļdeituojim sovu vītu atroduši “Krampis” ar “Kuopu, kuopu kolnā”, “Vīteri” ar “As beju muotei vīneiguo meita”, “Ilža” ar “Skaista muižeņa”, etnomuzykologis Liene Brence i Aiga Sprindža ar “Vysu dīnu jumi jiemu”, kai ari Leivuonu “Ceiruleiša” puorstuovi i dalinīki dažaidu projektu sastuovūs, eipaši atzeimejūt grupu “Folkvakars” i sadarbeibys projektu “Austris Grasis un draugi” ar “Doncuot guoju ar meitom”. Latgaliski dzīž na viņ latgalīši, bet ari reidzinīki – jaunīšu folklorys kūpa “Rudzi” latgaliski īdzīduojuši dzīsmi “Kur tu skrīsi”.\nFolkgrupa, kas jau puora godus dorbojuos Leivuonūs. Puorsvorā izmontoj tautys muzykys motīvus, tūs aranžejūt sovā manīrē.\nKRAMPIS – KUOPU, KUOPU KOLNĀ\nJaunīšu grupa nu Rēzeknis, kura izaceļ ar rodūšu i dzeivisprīceigu tautys muzykys interpretaceju. Vīterim eipaši rakstureiga ir spēja koncertūs radiet napīspīstu i draudzeigu kontaktu ar skateituojim.\nLatgalīšu tautys muzykys kapela nu Ciblys. Ilža dorbojas nu jau vaira kai 20 godu, veidojūt repertuaru nu sovys apleicīnis dzīsmem, dančim i tradicejom. Klauseituojus koncertūs aizraun ar sovu latgalisku nasamuoksluoteibu i eistumu.\nLIENE BRENCE I AIGA SPRINDŽA\nEtnomuzykologejis studenti Latvejā na viņ apgiust teoretiskys zynuošonys, bet ari poši aktīvi muzicej. Jaunī etnomuzykologi bīži sastūpomi muzicejūt dažaidūs sastuovūs, eksperimentejūt ar tautys muzykys motivim. Itymā albumā īkļauta Līnis i Aigys verseja par Jumja dzeišonu.\nAUSTRIS GRASIS I DRAUGI\nAustris Grasis ir vīns nu latvīšu folklorys kusteibys īdybynuotuojim Vuocejā jau septeņdasmitajūs godūs. Puorsacieļs iz Latveju, jis turpynoj aktivi muzicēt i pīsadaleit vysdažaiduokajuos folkloristu nūrisēs. Austris Grasis pamatuoti izskota, ka tautys muzykys grupys Latvejā napelneiti damiersušs taidu instrumentu kai klarnete. Itymā īrokstā Austra klarnete ir labi dzierdama. Īrokstā pīsadola Austra draui nu Leivuonim, pazeistamī folkmuziki – Edgars Kārklis, Kristīne Kārkle-Puriņa i Gatis Valters.\nAlbumu sovā eipašumā vari īgiut divejūs veidus:\n1) Nūpārkūt kaidā nu tierdznīceibys vītom Reigā (Upe, Randoms i.c.) voi ari pārkūt škārsteikla veikalā LAUSKA (Latgolā Dīvam žāļ veikalūs albums nav atrūnoms), kur pasyutūt, albumu sajimsi pa postu (vyss pasyutejuma i pīguodis process teik padareits nedelis laikā).\n2) Pīsadolūt konkursā ite poš LaKuGā\nAtbiļdi pareizi iz vaicuojumim, syuti atbiļdis iz e-postu info@lakuga.lv leidz 18. novembrim i esi vīns nu 3 laimeigajim (vīns pyrmuos pareizuos atbildis autors i diveji, kam pasaveiks ar izlūzi), kas sajims jaunū myusdīnu tautys muzykys izlasi “SVIESTS IV” Rezultati 21. novembrī LaKuGā.\n1. Par kaidu putynu dzīsmē “Kur tu skrīsi” dzīž jaunīšu folklorys ansamblis “Rudzi”?\n2. Kurys latgalīšu folklorys grupys vasalus divejus albumus ir izdevs kulturys menedžmenta centrs “Lauska”?\nC Laimys muzykantu\n3. Kaidus veirus sovā dzīsmē “As beju muotei vīneiguo meita” naīsoka precēt “Vīteri”?\nLels paļdis kulturys menedžmenta centram “Lauska” par sadarbeibu!


Latgolys doba - Vikipedeja\n3 Dzeivinīku pasauļs\n4 Sorgojamī dobys objekti\nGolvonais rakstīņs: Latgolys geografeja.\nGeografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs.\nLatgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis - regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru. Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjim lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda, taipoš nalelu daļu Modyunis nūvoda.\nKlimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).\nSorgojamī dobys objektiLabot\nLatgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.\nLatgolys dobys pīminiekli\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Latgolys_doba&oldid=32457"\nPēdējoreiz labots 2018. gada 28. vosorys mieness 23.43\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 23.43, 2018. gada 28. vosorys mieness.