Nūtiks folklorys kūpys “Upīte” albuma attaiseišonys svātki - lakuga.lv\nTemys: albums, folklorys kūpa "Upīte", Roksts, Upeite, Upeitis Tautys noms, Upīte\nLaKuGa jau viesteja, ka izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja. Vysupyrma albums tyka īskandynuots Reigā, nu 7. novembrī leluoks pasuokums paradzāts Upeitē.\nAlbuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātki nūtiks 7. novembrī 19.00 Upeitis tautys nomā. Ar pasuokuma vaininīkim kūpā byus ari Upeitis etnografiskais ansamblis, Škilbānu etnografiskais ansamblis, folklorys kūpa “Rekovas dzintars”, folklorys kūpa “Gara taka”, grupa “Unknown Artist” i Guntis Rasims.\nAktivuokajim apmaklātuojim byušūt vareiba ari tikt pi jaunuo albuma.\nPiec pasuokuma nūtiks ari bals ar dzīdūšū Igauņu saimi.\nĪīšona pasuokumā i balā – ar gastiņci.


LaKuGa – Kū skaiteisim žurnala “Katōļu Dzeive” marta numerī\nLaKuGa 5. Marts, 2014. gods Comments Off on Kū skaiteisim žurnala “Katōļu Dzeive” marta numerī\nMoto: Skani, dvēsele, ari klusumā skani…\nParkū mes beistamēs mīļuot?\nMyusu deļ Kristus palyka nabogs\nMīlesteiba ir attīceibys\nKas juozyna kotram tāvam?\nJaunīšu dīnu aizbiļdnis\nKatuoliskuo izgleiteiba – nūpītnys Bazneicys izaicynuojums\nDīva kluotbyutnis spāks\nKateheze pīaugušajim Vydsmuižys draudzē\nCik augleigai es pīsadolu Sv.Misē\nNu Prīkuļu pšk. audziekņu dorbu\nMaltys všk. 1.septembrī – 70\nJubileja dzejneicai Emilejai Kalvānei\nPyrmuo diska prezentaceja „Rikšim”\nVolūdys vaicuojums, kas izskaniejs “Latgolys Radejā”\nSkotuvis runys konkurss i kulturviesturis olimpiade Rēzeknē\nAtcere Ontonam Slišānam\nSvātūs Rokstu lasejumi apreļam\nATSLĀGVUORDI » Katōļu Dzeive, Roksts, Žurnals


Myužeibā aizguojs pūdnīks Pīters Gailums - lakuga.lv\nMyužeibā aizguojs pūdnīks Pīters Gailums\n16 Janvars 2017\nTemys: Pīters Gailums, Roksts\n15. janvarī myužeibā aizguojs pūdnīks, muokslinīks, školuotuojs, Latgolys patriots i eistyn lobs cylvāks Pīters Gailums (1962-2017).\nPīters Gailums dzims 1962. goda 22. februarī Rogovkā. Vuicejīs Nautrānu vydsškolā, kai ari Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā.\nJaninys Gribustis i Anitys Bernānis vadeibā tics pi pyrmūs īmaņu muola meiciešonā i virpuošonā. Vaicojūt ceļu iz tautys pūdnīceibu, struoduojs vysaidu Latgolys meistaru darbneicuos.\n1988. godā izmyuriejs sovu keramikys cepli i suocs patstuoveigys pūdnīka gaitys. Sovus dorbus jis apdadzynuoja Latgolys dūbis tipa atkluotys guņs keramikys apdadzynuošonys ceplī. Eipaša aizaraušona beja svečturi i vāzis.\n1990. godā suocs dorbuotīs Tautys lītiškuos muokslys studejā “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”. 1998. godā īsasaistejs Latgolys keramikys saglobuošonys fonda, 2006. godā – Kulturys fonda kūpys “Pūdnīku skūla” darbeibā.\nPīters pīsadaleja vysaiduos izstuodēs Latgolā, puorejā Latvejā i ari uorzemēs. Vairuokys izstuodis sareikuotys kūpā ar sīvu muokslineicu i floristi Maiju Gailumu.\nPīters beja eistyns Latgolys patriots, kurs vysod saceja, ka vyslobuok jiutās runojūt latgaliski, kū ari raudzeja vysod dareit. Jis beja saimis cylvāks – breineigs veirs, tāvs i vactāvs. Nu Pītera vysod izstoruoja lels gaišums, mīrs i labesteiba. Juo tryuks cīši daudzim…\nVysdziļuokuo leidzjiuteiba Pītera Gailuma tyvinīkim.\nMyužeigu mīru dūd jam, Kungs, i myužeiguo gaisma lai atspeid jam myužam.\nAtsavadeišona nu Pītera Gailuma nūtiks catūrtdiņ, 19. janvarī, 12 stuņdēs nu Nautrānu Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis Bezvaineiguos ījimšonys Rūmys katuoļu bazneicys. Zemis kliepī jis tiks guļdeits Gailumu kopūs.


Viesturnīki i latgalīši - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Saeima, Ritvars Jansons, Roksts\nBīdreibys “Latgolys Saeima” kritika iz portalā nra.lv publicātū interveju* ar viesturnīku Ritvaru Jansonu. Jau telefonsarunā, kostatejom, ka viesturnīka redzīņs nav tik negativs, kai suokumā varātu izavērt, tok grybam tam pīvērst ari sabīdreibys uzmaneibu, dūt plašuoku skaidruojumu i mozynuot tuoluokus puorprotumus.\nDīvamžāļ, puorskaitūt īprīškminātū interveju, rūnās īspaids, ka viesturnīks latgalīšu volūdys i kulturys aizstuovu aktivitatis viertej nagativi, juopruot, ļauds i organizacejis, kas par tū ryupejās, roda draudus Latvejai i struodoj dažaidu svešu vaļstu interesēs, ka niu latgalīšu kulturys atteisteišona automatiskai ir atspaids Krīvejis ītekmis palelynuošonai Latgolys regionā. Nu roksta i tuoluokuos sovstarpejuos komunikacejis secynojams, ka viesturnīks R. Jansons pīdar tai paaudzei, kas skaita, ka ir atbolstama i saglobojama tikai vīna latvīšu volūdys literaruo tradiceja, i myusu vaļstī Latgolys latvīšu aba latgalīšu volūdai nav nikaidu juridisku tīseibu.\nAri daudzvīt cytur izskanejuši nu gaisa pagruobti izsacejumi par tū, ka latgalīšu volūdys aizstuovi, vysmoz kaids nu jim, gryb Latgolys autonomeji. Ite ir juoatguodynoj, ka 1917. gods Rēzeknis kongresā i opozicejā asūšais, “radikalais” Franča Kempa virzīņs, kas pīpraseja plašuokys tīseibys Latgolai, ari gribeja apsavīnuot ar puorejim tūlaik vēļ naizveiduotuos Latvejis nūvodim, bet tikai iz skaidrim juridiski nūformātim nūsacejumim. Tūlaik latgalīši pīpraseja pošnūteikšonys tīseibys volūdys, zemis, saimisteibys i cytūs vaicuojumūs. Pavysam oplom byutu skaiteit, ka latgalīši gribiejuši “atsadaleit” nu Latvejis vēļ pyrma vaļsts izaveiduošonys. Deļtuo aicynojam ari iz prīšku najaukt autonomejis, separatisma i regionaluos atteisteibys, logiskys regionu puorvaļdis jiedzīņus.\nGrybam atguodynuot, ka niu juridiski latgalīšu volūda jau ir vaļsts volūdys daļa – citim vuordim runojūt – Latvejis vaļsts lykumdūšonā ir mynāti diveji latvīšu volūdys paveidi: latvīšu literaruo (rokstu) volūda i Latgolys latvīšu aba latgalīšu rokstu (literaruo) volūda. Navaļstiskuos organizacejis rauga pīvērst vaļsts īstuožu uzmaneibu i pylnvierteigi eistynuot lykumā paradzātū – saglobuot, aizsorguot i atteisteit volūdu. Taišni itū normu napiļdeišona ir latgalīšu volūdys aizstuovu uzmaneibys centrā. Deļtuo taišni tuos omotpersonys, tī žurnalisti i zynuotnīki, kas izasoka pret latgalīšu volūdu, škeļ Latvejis sabīdreibu i natīši struodoj svešu varu interešuos, kuru atbaļsteituoji pagreidys organizacejuos izsoka idejis par Latgolys atsadaleišonu (TV3 “Nekā Personīga”, 2012.05.27., http://www.tv3.lv/content/view/16366/282/).\nPavysam nakorekts intervejā ir stuosteitais nacistiskuos Vuocejis i ituo laika latgaliskuma aizstuovu saleidzynuojums. 1943. i 1944. godā aktivī latgalīši pošu spākim, izmontojūt laiku pa vydam diveju okupaceju represejom, nūdrūšynova latgalīšu presis izdavumu i literaturys uzplaukumu. Leidzeigi latgalīšu atmūdys godi beja vāruojami ari cytūs laikūs: 20.gs. pošā suokumā, Latvejis vaļsts izaveiduošonys pyrmsuokumās, vāluok Padūmu godūs trymdā, piec tam dzīsmuotuos revolucejis laikā. Tikai itaida pošaizlīdzeiga dorba rezuļtatā mes varam byut lapni ar Baltejis i Eiropys mārūgā unikalom regionaluos kulturys vierteibom – nu 1753. gods puori dažaidu varu represejom ir izdūtys vairuok kai 2000 vysaidu nūsaukumu gruomotys latgalīšu volūdā.\nVysa golā eistynū latgalīšu patriotismu aplīcynoj ari plašuo partizanu kusteiba Latgolys teritorejā vēļ iļgi piec ūtruo pasauļa kara beigu.\nMiti, ka tī Latvejis politiskī spāki, kas niu ir īsastuojuši par “krīvvolūdeigūs pilsūņu interešom” i naz kaidi šaubeigys reputacejias konsultanti nu Krīvejis, koč kaidā veidā struodoj ari latgalīšu volūdys aizstuoveibai, ir pavysam bez pamata, deļ tuo ka da itam, izjemūt tukšys spekulacejis, jī nikū praktisku nav padarejuši Latgolys i latgalīšu kulturys lobā. Dīvamžāļ, leidzeigi nikuo daudz da šam nav padarejušys ari Latvejis vaļsts atbiļdeiguos institucejis, bet itymā ziņā ir vairuoki cereibu stori situacejis uzlobuošonai jau itymā godā.\nAicynojam R.Jansonu i cytus viesturnīkus īspiejami plošuok skaidruot dažaidus viesturiskus nūtykumus, izviertejūt ari Latgolys viesturis niulinejū nastuosteišonu, pīvadumam, školu vuiceibu gruomotys, kab mozynuotu puorprotumus i, kai itymā gadejumā ari tīšus apvainuojumus visim Latgolys muzykantim, ailinīkim i sabīdrikajom organizacejom, kurys nasavteigi struodoj pi latvīšu nacejis kulturys vierteibu nūsorguošonu, atteisteibu i nūdūšonu nuokamajom paaudzem.\nBīdreiba “Latgolys Saeima”\n* Fragmens nu intervejis: “Kad Vācija okupēja Latviju, tā mākslīgi mēģināja atdalīt latgaliešus no latviešiem, lai pēc tam latgaliešus izsūtītu no Latvijas. Kā to panākt? Jākultivē latgaliešu valoda un autonomija. Šodien Krievija un mūsu vietējie Krievijas atbalstītāji dara to pašu: uzstāj, piemēram, ka vismaz latgaliešu valodai ir jābūt otrai valodai, jābūt autonomijai, jābūt vēlēšanu tiesībām nepilsoņiem. Manuprāt, tieši tāpēc Koļerovs brauca uz Daugavpili – lai kultivētu šo autonomiju.” R.Jansons, http://nra.lv/latvija/73904-vesturnieks-represiju-merkis-bija-nocirst-galvu-latvijas-inteligencei.htm\nKarteņa – ekranšuoveņš nu intervejis


Laikmeteiguos latgalīšu muzykys mini albums “Dīna bez gola” - VIESTS - Muzyka\n15. decembris, 2021 pl. 19:29, Nav komentaru\nKai projekta prezentacejis singlys tyka izvālāta dzīsme “Dīna bez gola”, kū Mārcis Lipskis radejs sadarbeibā ar Arni Slobožaninu. Dzīsme īpazeistynoj ar albuma kūpeigū nūskaņu i dūmu, tuoļuok sekojūt cytim stuostim i puordūmom.\nVysu dzīšmu cyklu nūslādz Mārča Lipska originalkompoziceja ar Denisa Paškeviča pīsadaleišonu, kas aicynoj klauseituojus byut mīreiguokim i nasastreidēt sovā vydā. Itys periods vysā lelai nacejis daļai ir lics encētīs vīnam iz ūtra, deļtuo jo svareigi ir pīdūmuot par sovu emocionalū uzvedeibu i dūmuot ar sovu golvu. Aiz tuo i dzīsmei dūts drupeit provokativs nūsaukums “Beidziet lekties!”.


LgSC Jelgovys birojs svieteis 1 goda jubileju - lakuga.lv\nLgSC Jelgovys birojs svieteis 1 goda jubileju\n8 Oktobris 2013\nPyrms goda “Latgolys Studentu centrs” atvēre biroju Latvejis studentu govlyspiļsātā Jelgovā. Itūšaļ LgSC biroji dorbojās ari Reigā, Rēzeknē i Daugavpili. 11. okrobrī Jelgovys jaunīši svieteis biroja vīna goda jubileju.\nPasuokums nūtiks 20:00 Studentu klubā (Lielā īla 4). Leidza jem jestru pruotu, grūzeņu i draugu zam padusis! Pasuokuma organizatori garantej ļusteigu vokoru!


LaKuGa – “Pi myusim Latgolā” – Renārs Bulduris par basketbolu, “slam dunk” i lelim sapynim\nLaKuGa 27. Februars, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” – Renārs Bulduris par basketbolu, “slam dunk” i lelim sapynim\nLaikā, kod sabīdreiba i medeji apsprīž Kristapa Puorziņģa sasnāgumus basketbolā, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi sportiskuo riezeknīša Renāra Buldura, kura speits i naatlaideiba vaduse pi zeimeigu panuokumu.\nGodūs jaunais sportists rateņkrāslu pamozom īmejs pret basketbolu i individualim trenenim. Itūšaļt Renārs Bulduris ir “slam dunk” čempions i basketbola jūmys atteisteituojs Rēzeknē.\nJis ir na tik basketbolists, nu ari itūgod napuorspāts “slam dunk” saceņseibuos LBL Zvaigžņu spēlē, izpyldūt sarežgeitu triku, nu viersa trīcūt basketbola bumbu grūzā.\nRenāra sportista karjera varēja beigtīs ari pyrma vairuoku godu, kod spēlis laukumā jis nūpītnai traumēja ceļgolu. Uorsti jam beja nūlāmuši vysu atlykušū dzeivi pavadeit rateņkrāslā, tok Renārs nabeja ar mīru.\nATSLĀGVUORDI » Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Renārs Bulduris, Roksts


Jānis Kuzminskis Archives - lakuga.lv\nLatgalīšu iedīņu nūsaukumi\nRadeitys jaunys latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram”\nPīci fakti par grupu “Gandreiž 10nīkā”\n29 Oktobris 2018\n16:00 Boņuks 2019 @ Latgolys viestnīceiba GORS\nBoņuks 2019 @ Latgolys viestnīceiba GORS\nFeb 28 @ 16:00\nIzguojs jauns Valentina Lukaševiča dzejis kruojums “Pādi navā svāti”\nDzeivuot vaicuojumūs. Saruna ar Anneli Slišāni\nPar izruodi “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”\nStuosti, ar kū sakuortuot pasauli. Recenzeja par gruomotu “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti”\nNu breiveibys i klusuma. Par gruomotu “Pādi navā svāti”\nKai izmierst volūdys?\nValts Ernštreits par lībīšu volūdys saglobuošonys ceņtīnim\nLatgalīšam svareigys vierteibys Alda Bukša romanā “Bruoli”


Daugovpiļs teatra izruode “Nūgrymušō pile” « Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS\nDaugovpiļs teatra izruode “Nūgrymušō pile”\nDaugovpiļs teatra izruode “Nūgrymušõ pile” ir veļteita Latgolys kongresa symtgadei. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega Šapošnikova režija kūpā radejuse muzykalu izruodi latgalīšu volūdā, kurai rodūšuo komanda davuse apakšnūsaukumu “Lūgšana par Latviju”.\nFraņcs Trasuns, kurs beja vīns nu Latvejis apsavīnuošonys idejis iniciatorim, ir ituos lugys autors. Jis vysod ir pastreipuojs, ka nikod nav gribējs byut par rakstnīku, nu itū dorbu ir darejs kai pīnuokumu, kab kolpuotu latgalīšu literaturai. Godim ilgi par itū lugu beja damiersts, i niu, gondreiž piec symtu godu, tauta otkon tiks uzrunuota Fraņča Trasuna vuordim. Skateituoji teik aicynuoti aizadūmuot par tū, kaidi beja latvīšu tautys sapyni tūreiz i voi kas ir pasamainejs itūs godu laikā.\nKomponists Kārlis Lācis pīzyna, ka dorbs pi ituos izruodis ir pyrmais, kurymā jis sacerēja muzyku tekstim latgalīšu volūdā. Tok komponists dasaceja, ka puors dzīšmu, kuruos ir paradzātys koram, varātu byut vīnys nu lobuokajom, kas jam saguojušys.\nSovukuort deju studejis “Dzirnas” vadeituojs i horeografs Agris Danilevičs, kuram itei ir pyrmuo sadarbeiba ar Daugovpiļs teatri, nasliep sovu prīcu par daleibu itamā izruodē: “Es prīcojūs, ka niu asu ite. Itei izruode var tikt īstudāta tik Latgolā, kur ir taidi cylvāki, taida mentalitate, juosoka, taids ašņa, emoceju, raksturu i temperamentu kokteiļs cylvākūs, kas padora tū par unikalu vītu Latvejā. Partū maņ ruodīs, ka tys, kas nūteik iz skotivis, ir naatkuortojami!”


LR Tīslītu ministrejis\nIzdūts sadarbeibā ar bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”\nPaļdis par paleigu Latgolys regiona atteisteibys agenturai\nPiec daudz vysaidu aizlīgumu godu latgalīšu rokstu volūda nu 2001. goda septembra ir aizsorguota ar lykumu – Latvejis Republikys Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. punkts nūsoka: “Vaļsts nūdrūšynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.”\nLatgalīšu rokstu volūda ir bejuse stypra i izturiejuse laika puorbaudi. Jei myusu dīnuos atdzymst nu jauna, partū ka latgaliski niu roksta i vacuokuo, i videjuo, i jaunuo paaudze.\nGarais puorruovums rokstu volūdys lītuošonā i nasakuortuotuos raksteibys normys ir kaviejušys juos atteisteibu. Volūda, kas nateik kūpta rokstūs, navar atsateisteit pylnvierteigi. Kab nūdrūšynuot kvalitativu latgalīšu rokstu volūdys lītuojumu, ir vajadzeiga rokstu volūdys normu kodifikaceja. Tū ir aplīcynuojuse ari īprīkšejūs godu dasmytu pīredze.\nDeļtuo vajadzēja pabeigt latgalīšu raksteibys reformu, kurei Dr. phil. Pītera Stroda vadeibā tyka īsuokta 20. godu symta 30. godūs, izstruodojūt golvonūs raksteibys i gramatikys pamatprincipus, kai ari dūmojūt par cytom pakuopiniski veicamom izmaiņom.\nP. Stroda reformys mierkis beja tyvynuot raksteitū vuordu tautā runuotajam. 1934. gods izjauce itūs nūdūmus. Ari vāluokuos godu desmitis latgalīšu raksteibys saglobuošonai i atteisteibai nabeja lobvieleigys.\nPiec kara latgalīšu rokstu volūda beja dzeiva trimdā – tī tyka izdūta gramatika i pareizraksteibys vuordneica, saraksteits daudz cytu gruomotu, izdūtys avīzis i žurnali. Latvejā latgalīšu rokstu volūdys lītuošona gaisa vys vaira i vaira, cikom 60. godu beiguos tyka puortraukta gondreiž piļneibā. Latgaliskū vuordu Latgolā turēja dzeivu latgalīšu saimē i Romys Katuoļu Bazneicā.\nĪsasuocūt Atmūdai i latgaliskajim izdavumim atsagrīžūt dzimtinē, Latgolys inteligencis puorstuovi atsuoce dorbu pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys. Prof. Ontuona Breidaka vadeibā tyka daudzi sprīsts par latgalīšu raksteibu i izstruoduoti golvonī juos principi, kuri ir pamatā Jura Cibuļa i Lidejis Leikumys latgalīšu lementaram (1992) i latgalīšu vuiceibu gruomotai “Vasals!” (2003).\nRaksteibys puormainis sabīdreiba vysod pījam cīši jiuteigi. Ari itymā reizē pret reformom beja navīnaida attīksme. Golvonais diskuseju objekts izaruodeja jau nu P. Stroda ortografejis komisejis darbeibys laika aktualais pīduovuojums divskani [uo] raksteit kai uo.\nAizasteiguši godi, nūsamainejušys paaudzis, myužeibā aizguojs prof. Ontuons Breidaks, prof. Vitolds Valeiņs, dzejnīks Andris Vējāns, Latgolys kulturys darbinīks Jōņs Cybuļskis, filologs Viktors Vonogs i daudzi cyti vacuokuos paaudzis kulturys i izgleiteibys dorba entuziasti, kurim eistyn beja svareiga latgalīšu raksteibys sakuortuošona.\nTok jūs suoktais dorbs īt iz prīšku. 2003. godā piec Latgolys Studentu centra rūsynuotuos diskusejis par vīnuotys latgalīšu pareizraksteibys vajadzeibu pi LR Tīslītu ministrejas Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis tyka izveiduota Latgalīšu raksteibys apakškomiseja itaidā sastuovā: volūdneica Dr. philol. Anna Stafecka (komisejis prīšksādātuoja), prīsters Lic. theol. Edgars Cakuls, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure, Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Jōņs Eļksnis, Dr. philol. Skaidreite Kalvāne, volūdneica Dr. philol. Lideja Leikuma, dzejneica Anna Rancāne, diplomats i volūdnīks Dr. philol. Aļberts Sarkaņs, Dr. philol. Ilze Sperga (komisejis sekretare), volūdneica Dr. philol. Anna Vulāne, Latgolys Studentu centra vaļdis prīšksādātuoja Ilona Zaiceva.\nKomisejis aizdavums beja pabeigt latgalīšu raksteibys reformu. Jei suoce dorbu 2003. goda junī. Diskusejuos i kompromisu mekliejumūs komiseja struoduoja vairuok godu.\nSkaiteituoju viertejumam niu teik nūdūti Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi, kuri tyka pījimti i apstyprynuoti LR Vaļsts volūdys centrā 2007. goda 28. septembrī.\nSevkura normātuo rokstu volūda ir kompromisa variants – storp īrostū i maineigū, storp dzeivuos volūdys izlūksnem i rokstu valodys tradiceju. Ari itī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi nav izjāmums.\nRaksteibys nūsacejumi, seviški gramatiskūs formu pareizraksteiba, ir baļsteiti latgaliskūs izlūkšņu pietejumūs. Kab nūsaceit raksteibys normys, ir apzynuoti volūdys paruodeibu plašuoka lītuojuma areali, raugūt jimt vārā i tautā runuotuos volūdys daudzveideibu. Partū vairuokūs gadīņūs raksteibā ir pīļauti normu varianti.\nLatgalīšu rokstu volūda īt iz prīšku, jei atsateista i izamaina – kai sevkura dzeivuo volūda. Deļtuo ar laiku var rastīs vajadzeiba precizēt kaidus nūsacejumu punktus. Kotru, kam nav vysleidza, kaida byus latgalīšu rokstu volūda laikūs iz prīšku, prosom viereigi īsapazeit ar latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim i izsaceit sovus prīšklykumus, kas paleidzātu juos normu pylnveiduošonā.\nPīzeimis i īsacejumus syutit komisejis sekretarei Ilzei Spergai.\nE-posta adrese: ortografeja@gmail.com\nItuo izdavuma elektroniskū verseju meklejit sātyslopā www.lakuga.lv\nLatgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi: tradicionalais i maineigais\nLatgolā jau vaira kai 250 godu turim sovu raksteibys tradiceju. Pyrmuo da myusu dīnu saglobuotuo latgalīšu gruomota Evangelia toto anno.. ir izdūta Viļņā 1753. godā.\nItuos raksteibys rasšonūs nūsacēja viesturiskuo situaceja. Niulenejuo Latgola beja ar vaļsts rūbežu nūškierta no puorejuos latvīšu apdzeivuotuos teritorejis.\nLatgalīšu raksteibys īsuocieji i pyrmūs gruomotu autori ari beja nu cytys tauteibys – leitovīši i pūļi. Jūs aizsuoktuo raksteibys tradiceja, kas beja stihiska – bez apzynuotys normeišonys – guoja iz prīšku vaira kai symtu godu.\nTikai 19. godu symta beiguos – 20. godu symta suokuos roduos inteligence nu pošu latgalīšu vyda, kas saprota normātys rokstu volūdys vajadzeibu. Tai ka leluokuo daļa nu itūs kulturys darbinīku beja studiejuse svešuos volūduos, jim beja gryuts, bīži viņ navarami izasaceit rakstiski sovā muotis volūdā, partū ka gruomotu volūda i jūs dzymtuos izlūksnis beja stypri atškireigys. Tū labi ir paruodejs rakstnīks Ontons Rupaiņs romanā Tauta grib dzeivōt (57.–58. lpp.).\nNikodems Rancāns, nūsagērbis kraklā, meicejōs ar celim uz krāsla un ar alkyunem uz golda kai uz sīna vazuma. Tai jys beja meicejīs bērneibā, kod mōte jū mōceja skaiteit pōtoru grōmotā. Tok mōte raksteit dzymtā mēlē namōceja, un nivīnā školā tō namōceja. Dzymtā mēlē ņyu beja jōsamōca Nikodemam pošam trejsdesmit godu vacumā.\n– Brīsmeigi nūkavāts pīnōkums! – dūmōja sevī Nikodems. Tūmār šys pīnōkums beja tikai sirds līta, jō dzymtā mēlē nivīns raksteit napraseja. Vysa sarakste ar īstōdem nūtyka krīvu mēlē. Goreigī prīkšnīki latvīšu mēles nasaprota, un eistī rodi raksteja jam vēstules krīvu burtim voi drukōtim latiņu literim.\nVīneigi daži latvīšu prīsteri, kas krōja tautas dzīsmes, raksteja dzymtā mēlē, bet ari jūs vēstules izavēre kai orumi leidumā – sastreipōtas, lobōtas un apraksteitom molom. Taidus kašņōju- mus kai vystu nogim prota ari Rancāns.\nTrasuns un Smeļters gudrōja, kai byutu pareizōk raksteit, bet Rancāns dūmōja, ka ir pareizi tai, kai tauta runoj. Kotrā draudzē ļaudis runoj sovaidōk, bet vysim jim ir taida pat dvēsele. Voi varakļōnīšu dvēsele lobōka par rogovkīšu dvēseli? Tū zyna tikai Dīvs.\n.. Streidi par pareizū izrunu kavēja pasōkt raksteišonu dzymtā mēlē.”\nApzynuota latgalīšu raksteibys normeišana aizasuoce tik 20. godu symta suokuos, i tys pa eistam beja sarežgeits mekliejumu laiks. Tik 1904. godā beja atcalts vaira kai 40 godu garais latgalīšu drukys aizlīgums, kas lelā mārā beja aizkaviejs tuo laika Vitebskys gubernis latvīšu drukuotuo vuorda atteisteibu.\n18. godu symta beigu i 19. godu symta pyrmuos pusis latgalīšu gruomotu raksteiba i volūdys izteiksmis tradiceja guoja pa pyrmuos da myusu dīnu saglobuotuos latgalīšu gruomotys „Evangelia toto anno..” nūspraustū ceļu, goreigajā literatūrā itei tradiceja beja dzeiva pat vēļ 20. godu symta suokumā.\nKab izzynuotu, kai latgalīšu raksteiba izavēre vaira kai pyrma 250 godu, nadaudz īsavērsim jau pīmynātajā gruomotā „Evangelia toto anno..”\n1753. godā nūdrukuotī evangeleju tulkuojumi kūpā ar nadaudzom lyugšonom ir nalela gruomateņa, tei ir īspīsta antikvā piec pūļu tuo laika raksteibys parauga. Tekstā ir diakritiskuos zeimis ‘i ̂, par kurom gruomotys beiguos paskaidruojumā (Informatio de accentu) ir saceits, ka gravis lykts iz taida vokaļa, kuru izrunojūt, tū valk, pīmāram, tàws, sàta. Jumteņš (paskaidruojumā saukts par cirkumfleksu) nūruoda, ka patskaņs juoizrunoj meiksti, pīmāram, dêwe juoizrunoj kai diewe. Tekstā jumteņš gondreiž vysod lykts lokativa golūtnē, pīmāram, treszâ, sowâ teyrumâ.\nDivskaņu [ai], [ei] [oi] un [ui] ūtrais komponents atveidots ar y, pīmāram, ayz (27), gayſme (47), teyri (33), aycynoy (21), muytniki (51), uycieis (33).\nRaksteibā škierti divskani [iu] i [yu], pīmāram, jiures (18), iudienia (91), bet byuſi (65), gryuds (93).\nDivskaņs [ie] raksteits kai ie, pīmāram, ak. ćiertumus (60), dźierdeja (12), lai gon na vysod konsekventi.\nDivskaņs [uo] parosti apzeimuots ar vīnu burtu o, pīmāram, goja (60), gromotu (57), mójas (45), zoles (29).\nReizem divskaņa ei vītā raksteits garuo voi eisuo patskaņa burts i vai y, seviški vuordu izskaņuos: dariit (60), liidz (10), liidzibu (20), ſacyja (57), tayſnibas (42), bet: tayſnieyba (85), licieybu (45), wareygs (35).\nLeidzskani piec pūļu raksteibys parauga meikstynuoti voi nu ar meikstynuojuma zeimi, voi ar i, kas īt aiz leidzskaņa burta: aćś (49), dźeyws (69), mań (48) i bruniots (27), ganieybu (48), tiewi (65).\nTaipat kai pūļu raksteibā škierti meikstais i cītais l: ćelim (68), laużu (22) i gołwu (33), gułtas (33).\nLeidzskaņs [š] apzeimuots ar sz vai ſz: apgayſmoſzonas (81), szkàparś (56), wuszkas (40), bet [č] – ar cz: czyuszkas (44), ołgoczs (40).\nEvangeleju tulkuojuma volūdys pamatā ir Dīnvydlatgolys izlūksnis, gruomotā atrūnamys daudzys vēļ myusu dīnuos mozuok voi vairuok pazeistamys volūdys paruodeibys. Vysvairuok tū varim saceit par darbeibys vuordu formom. Varim minēt, pīmāram, paguotnis avā- calmus: tiey gudynowa Diwu (6), głobowa wyſſus tus wordus (15), ſorgowa nakti łùpu ſowu (5), vieliejuma formys ar -m- i atškireigom galūtnem kotrai personai, pīmāram, es byutum tu pasacyjis (84), kad tiey stundie àtis, tu pimynatumet (45), tagadnis i-calma formys: wârym celi zynot (85), redz tù, kù jùs redźit (60).\nAtrūnamys ari myusu dīnuos jau pagaisušys volūdys paruodeibys kai vielejuma izteiksme ar formantu -b-, pīmāram, jo es na byutub daryis dorbus ſtorp winim (98), kad es kołpotub (93), kad mes atsacitubem tim, kotry mums syutija (3), kad jus zynotubet (67),\nEvangeleju gruomotā atrassim ari vairuokys cytys izlūkšņu paruodeibys, kurys myusu dīnuos mudri gaist, pīmāram, dažus divdabus: ku sòka àſſamu tu Cyłwaka Dàłu (88), redzieja ſtabulnikus un daudz laużu bràcamu (72); atroda winiu Baznieyca, sèdiit ſtorp Rakstamocitoju (14), redzeja cytus uz tierga, bez dorba ſtoweyt (20).\nAr prīdieklim atvasynuotajim darbeibys vuordim atgrīziniskuo morfema ir -si-, pīmāram, apſidusmowa (10), atſigriźe (7), paſirodija (37), na -sa-, kai tū aizviņ runoj latgaliskajuos izlūksnēs. Atrassim ari divkuorteju atgrīziniskū formantu, t. i., vīnu storp prīdiekli i sakni, ūtru vuorda beiguos, pīmāram, naſigryſtus (14), paſidźieras (16), nuſibeydos (13), naſiſtojos (7).\nAri vuordu kruojumā daudz latgaliskūs izlūkšņu vuordu, pīmāram, soła ‘cīms’, bierzums ‘garuma mārvīneiba’, wuszkas, sprież, uycot ‘muocit’, izbudawot, kułâ, ari ar goreigū dzeivi i bazneicu saisteituo leksika, pīmāram, spowiede ‘grāksyudze’, pakuta ‘grāku nūžāluošona’, wayd ‘nūžāloj’, godnys ‘cīneigs’.\nLejislatvīšu raksteibys tradicejis ītekme vysu vaira radzama morfologiskūs formu lītuojumā. Vysā konsekventi lītuotys sīvīšu dzimtis nomenu vīnskaitļa genitiva i daudzskaitļa nominativa i akuzativa golūtnis -as, -es , pīmāram, dinas (73), witas swàtas (73), mèles (59), ſirdies łobas un prycigas (23). Sporadiski ari golūtnis -ys, -is: gryudam sunapis (19), gobołu zywys càptas (38). Lītuotys deminutivu izskanis -iņš, -iņa: łaywinia (18), mozinim (81), gałdinia (88), bet: bernienſz ( 88; 97), bernieni (96).\nSūpluok latgaliskajom izlūksnem rakstureigajom primarūs darbeibys vuordu nuokūtnis formom, pīmāram, na pames (58) ir ari lejzemnīkim rakstureiguos, pīmāram, krytieys (74), edieyſim (63).\nLokativa forma bīži veiduota ar ikſz, ikzan + genitivs: Und tyćejuſzy ir ikſzan winia mociekli jo (16); bet kad byutu ti wordi iſpildieyti, kotry ikſzan istodiuma ju rakſtieyti ir (99); na pames ikſz tiewis akminia wiers akminia (58).\nLejislatvīšu raksteibys tradicejis ītekme radzama ari vīt- nīkvuordu lītuojumā: viņš, viņa i sūpluok jis, jei: Und wini jam paſacyja (13); Tod winsz ćelis pajeme Barnu un Moti Jo (12);\nVītnīkvuords kotrys lītuots ari ar nūzeimi ‘kurs’: ar akminim nùſiti tùs, kotry uz tiewim ir syutiti (8); Byja gayſme eyſta, kotra apgaysmoy ikwinu Cyłwaku, kotrys atit uz szu Paſauli (7); Swati ir ti, kotry ir nukumuſzy, ayſto wini byus iprycynoti (99).\nAri leksikā atrassim lejislatvīšu vuordus, parosti puorlyktus latgaliskūs izlūkšņu skaņu sistemā, pīmāram, atnoće, kùtś, luti, ſlinkas, sudrabs. Ar lejislatvīšu vacūs rokstu ītekmi acimradzūt skaidrojams saikļa und ‘un’ bīžais lītuojums: Und atſigryźe atpakal gony (7); Und tiey tymâ poſza ſtundiê atgojusie (11).\nNasaverūt iz daudzūs raksteibys i gramatiskūs formu lītuojuma nakonsekveņču, evangeleju tulkuojumā ir vītejom izlūksnem atbylstūša volūda i tam laikam samārā preciza raksteiba. Klaidu lobuojums gruomotys beiguos (Errata sic corrige) līk dūmuot, ka tulkuotuoji pi ituo dorba struoduojuši ar lelu atbiļdeibu. Juojam vārā ari tys, ka jī ir bejuši cyttautīši i na vysi vīnaiž labi protuši latvīšu volūdu.\nLeidzeiga raksteiba ir vysuos cytuos 18. godu symta beigu i 20. godu symta suoku latgalīšu gruomotuos.\nKod 19. godu symta 30. godūs Pūlejā nūteik raksteibys reforma, ari puors latgalīšu gruomotu autoru suoc raksteit piec juos parauga. Golvonuo ituos reformys byuteiba – divskaņa ūtruo komponenta apzeimuošona ar j, navys y. Tū redzim Gustava Manteifeļa dorbūs. Ilustracejai dzejūļs Asmu zemnīks laimeigs:\nKormi glejti, trauki tiejry, / Drebiu tiejnia pylna, / Stali zyrgi kaj komuli / Dzielža roti jauni.\nLeidzeiga raksteiba (tikai daudz nakonsekventuoka) ir ari, pīmāram, Jezupa Macileviča praktiskūs padūmu gruomotā Pawujciejszona un wyssajdi sposobi diel’ziemniku Łatwiszu, ari J. Kurmina vuordneicā.\nTūmār mynātais jaunynuojums na vysod rokstūs teik īvāruots. Laikam pastuovūšuo raksteibys tradiceja ir par daudz stypra. Dažuos 19. godu symta vyds gruomotuos tikai divskaņa ei ūtrais komponents ir j, puorejī divskani raksteiti ar y.\n19. godu symta ūtrajā pusē Latgolā, taipat kai Leitovā, ir drukys aizlīgums. Nadaudzajuos lyugšonu gruomotuos, kas teik puordrukuotys uorzemēs, volūda ir klaidu pylna i saprūtams, ka ni par kaidu nūteiktu raksteibys tradiceju navar runuot. Tok itymā laikā, kod nav gona drukuotuo vuorda, Vitebskys gubernis latvīšu zemnīki poši roksta gruomotys ar rūku. Sasaglobuojušī rūkroksti ruoda, ka leluokuo daļa nu jūs nav īvāruojuši pūļu raksteibys reformu. Tū redzim i Andryva Jūrdža, i Svylānu dzymtys gruomotā, kas atsarūn Nacionaluos bibliotekys Rūkrokstu i ratūs gruomotu nūdaļā. Tūmār puors rūkrokstūs divskani konsekventi raksteiti ari ar j.\n19. godu symta beiguos zynuotniskom vajadzeibom teik laseiti i drukuoti latgalīšu folklorys i etnografejis materiali. Tī ir kai pošu latvīšu, tai cyttautīšu pīraksteiti.\nNūzeimeiguokī nu jūs ir Pītera Smeltera Tautas dzíșmu, posoku, meiklu un parunu woceleite, kas izdūta 1899. godā Reigā, Juoņa Plīkšāna Dinaburgas apriņķa Višķu pagasta kāzu ieražu apraksts, ari cyti folklorys i etnografejis materiali, kas atrūnami Eduarda Voltera sastateitajā kruojumā Материалы для этнографии латышскаго племени Витебской гувернии, kas izdūts 1890. godā Sanktpīterburgā. Krakovys Zynuotņu akademejis aizdavumā Rēzeknis i Viļānu apleicīnē tautys dzīsmis, puosokys, cytus folklorys i etnografejis materialus ir lasiejuse Stefaneja Uļanovska. Ar nūsaukumu Łotysze Inflant Polskich jī publicāti Krakovys Zinuotņu akademejis izdavumā Zbiór wiadomości do antropologii krajowej 1892. godā.\nItūs materialu pīraksteituoji ir raudziejuši vītejū runu atveiduot vīnkuoršuokā raksteibā. Ilustracejai rindys no S. Uļanovskys folklorys pīrokstu:\nDīwień, dūď ar gūdru bōrtiś, ar stypru wiējktiś.\nSoŭas motis malna putra łoboka kaj pamotis bołta.\nKlusyjs jīudińs dzīlos mołas īzraun.\n20. godu symta pyrmī 20 – 30 godi latgalīšu raksteibā ir mekliejumu i diskuseju laiks (par tū varim puorskaiteit, pīmāram, Līgys Ciršys pietejumā Latgaliešu ortogrāfijas jautājumu risinājums no 1904. līdz 1929. gadam (Rēzekne, 1999).\nRaksteiba ituo laika presis izdavumūs ir gondreiž kotram cytaida. Itymā laikā par ortografejis vaicuojumim teik sprīsts 1907., 1918., 1921., 1923. i 1927. goda apsprīdēs. Beidzūt 1929. godā teologa Pītera Stroda vadeituos komisejis izstruoduotūs pareizraksteibys nūsacejumus apstyprynoj Izgleiteibys ministreja, i jī ir bejuši spākā leidz pat myusu dīnu.\nTys beja lels sūļs iz prīšku latgalīšu raksteibys normeišonā, tok itī nūsacejumi naatrysynuoja vysys raksteibys problemys. Par jom ir rakstejs pats Pīters Strods (apsavērt, pīmāram, Strods P. Latgaļu dialekta ortografijas problemas // Rokstu krōjums latgaļu drukas aizlīguma atceļšonas 40 godu atcerei. – Daugavpiļs, 1944, 365-372), ari 2000. godā ASV myužeibā aizguojušais ituos komisejis lūceklis Fraņcs Zeps.\nĪsavērsim Fraņča Zepa rokstā Napabeigta latgaļu ortografijas reforma, kas publicāts žurnala Dzeive 161. numerī i puorpublicāts Tāvu zemes kalendarā 1996. Kai pastreipoj Fraņs Zeps, Dr. P. Stroda komisejai beja vareiba tikai īsuokt raksteibys reformu pyrms 1934. goda apvārsuma. Fraņcs Zeps ari pīmiņ vairuokus Pītera Stroda vadeituos komisejis naizsprīstūs vaicuojumus, kuri pavālūši gaida izlemšonu. Tī ir :\ndivskaņa [uo] apzeimuošona ar uo, navys ō (muote, svuorks, pļuoviejs),\ndivskaņa [ie] apzeimuošona ar ie, navis ar ē (piersts, dzierdēt, navys pērsts, dzērdēt),\nsaskanis likuma īvāruošona (zyrgs – zyrgy voi zirgi?),\nburtu i un y lītuošona.\nAtdzymstūt latgaliskajai presei i literaturai, 1989. godā tyka izveiduota ortografejis komiseja profesora Ontona Breidaka vadeibā, kurei izstruoduoja latgalīšu raksteibys pamatnūsacejumus, jamūt vārā mynātūs vaicuojumus. Beja dūmuots izstruoduot ari latgalīšu rokstu volūdys normativū gramatiku, piec tam papyldynuot i precizēt raksteibu, atsabolstūt iz gramatikys lykumu. Piec profesora Ontona Breidaka aizīšonys myužeibā 2002. godā ortografejis vaicuojumu apsprīsšona apsastuoja.\n2003. goda februarī Latgolys Studentu centrs organizēja Latgolys laiceiguos i goreiguos inteligencis puorstuovu apsprīdi par latgalīšu raksteibys reformys pabeigšonu. Diskusejā pīsadalēja kai volūdnīki i sabīdryskī darbinīki, tai Romys katuoļu Bazneicys puorstuovi. Juos rezultatā tyka pījimts viesturyskais lāmums latgalīšu orotgrafejis nūsacejumu izstruodi atstuot volūdnīku ziņā i izveiduot ortografejis komiseju.\nKomiseja suoce struoduot 2003. goda junī. Dorba gaitā izstruoduotais Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu projekts tyka publicāts presē, kab skaiteituojim byutu vareiba par jū izasaceit. Komiseja izstruoduoja Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumus, kas tyka publicāti Latvijas Vēstnesī 2007. goda 18. oktobrī. Itymūs nūsacejumūs ītvarta ari vuordu i gramatiskūs formu pareizraksteiba resp. latgalīšu rokstu volūdys gramatikys konspekts.\nRaksteiba un ortografeja ir cīši vuoreigi vaicuojumi, partū ir piļneigi saprūtams, ka sabīdreibys nūstuoja pret Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu projektā paradzātajim jaunynuojumim navarēja byut i, saprūtams, nabeja vīnnūzeimeiga. Vysu- vairuok streidu izsauce jau P. Stroda laikā izskaniejušais īsacejums iz prīšku divkani [uo] apzeimuot ar uo, navis ō.\nPamatā vacuokuo i videjuo paaudze tū saisteja pat ar latga- liskuos identitatis zaudeišanu. Tok tī, kas daudz i kasdīnys roksta latgaliski (i vēļ ar datoru) nanūlīgs uo prīkšrūceibu.\nJamūt vārā, ka 1929. godā pījimtajai Pītera Stroda komisejis izstruoduotajai ortografejai ir gara viesture i jamā saraksteits nūzeimeigs latgalīšu literarais montuojums, piec garu i na vīglu diskuseju pošu ortografejis komisejis lūcekļu vydā tyka nūlamts divskani [uo] iz prīšku atļaut raksteit kai ar vīnai skaiteituoju i raksteituoju daļai īrostū ō, tai ūtrai daļai īrostū uo.\nTys zeimoj, ka jaunuo raksteibys sistema pīļaun obejus divskaņa [uo] apzeimuojumus i itys formalais īmeslis navar byut škierslis juos aizalīgšonai.\nSovu volūdu mes varim nūkaut voi nūsorguot tikai poši, i myusu pošu aizdavums ir saglobuot sovu rokstu tradiceju i atteisteit jū atbylstūši jaunuokajim volūdnīku pietiejumim i atzynumim.\nStruodojūt pi Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu, tyka ryupeigi analizāta gramatiskūs formu variantu izplateiba latgaliskajuos izlūksnēs i atseviškūs gadejumūs tyka pīļauts ari puors gramatiskūs formu paralels lītuojums.\nNadaudz saleidzynuosim 2007. goda pareizraksteibu, kas ir topuse iz P. Stroda ortografejis pamata, i 1929. godā pījimtū voi t. s. P. Stroda ortografeju. Tys ļaus lobuok īsavērt atškireibys i leidzeibys.\n2007. goda raksteibys nūsacejumu īvodā pasaceits, ka latgalīšu rokstu volūdys fonologiskuos sistemys pamatā ir Juosmuižys, Vuorkovys, Vydsmuižys, Viļānu, Sakstagola, Ūzulainis, Makašānu, Drycānu, Gaigalovys, Bieržu, Tiļžys i Nautrānu izlūkšņu sistema, kurei vysu lobuok ir pagluobuse latgaliskajom izlūksnem rakstureiguos pazeimis. Morfologiskūs formu pareizraksteibā jimtys vārā ari cytu latgaliskūs izlūkšņu plašuok izplateituos paruodeibys. Atseviškūs gadīņūs pīļauti paraleli pareizraksteibys normu varianti, kuri Nūsacejumu tekstā raksteiti mozuokim burtim.\nLatgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim ir divejis dalis:\nSkanis i burti;\nVuordu i formu pareizraksteiba.\nItamā nūdaļā paruodeitys golvonuos skaņu i burtu atbiļsmis.\nAr burtim a, e, i, y, o, u apzeimoj eisūs patskaņus a, e, i, y, o, u: art, mežs, tikt, cyts, ols, kubuls.\nDivskaņus roksta ar burtu savīnuojumim ai, au, ei, ie, iu, yu, ou, ui, uo: maize, saule, zeile, sierms, niule, lyugt, klouga, puika, suoļs.\nPīļaunama divskaņa uo apzeimuošona ari ar ō (sōļs).\nŠkirama patskaņu i, y, divskaņu iu, yu raksteiba.\nAtseviška apakšnūdaļa veļteita puorskanis lykumam. Puorskaņa ir rakstureiga tikai latgaliskajom izlūksnem i, kai tū atzeist volūdnīki, ir sasaglobuojuse vaca volūdys paruodeiba, kaidys nav cytūs latvīšu volūdys dialektūs.\nRaksteibā atspūguļojams puorskanis lykums, t. i., īprīkšejuos ziļbis patskaņa kvalitati nūsoka nuokušuo ziļbe. Ziļbis kvalitate mainuos piec nūteiktu lykumu:\na : e (azars – ezereņš, malns – meļneica)\na : o (acs – ocu, rakt – rokdams)\nā : ie (bārzs – bierzeņš, lāns – lieneigs)\nē : ie : ā (ēst – iesšu – āzdams, sēdēt – siedieju – sādādams)\ni : y (likt – lyku, zivs – zyvu)\ny : i (styga – stidzeņa, tylts – tiļteņš)\nTuoļuok viereiba dagrīzta leidzskaņu meikstynuošonai.\nIzrunā vysi leidzskani ir cīti voi meikstynuoti (meiksti). Meikstūs leidzskaņu burtus ģ, ķ, ļ, ņ roksta, kod aiz jūs ir a, ā, au, o, u, ū, uo: kuģa, Ķuzāns, ļaut, ņaudēt, dat. rūtaļom, pļuove, lok. Seiļūs. Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu: saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt. Meikstūs leidzskaņu burtus roksta, kod aiz jūs ir voi ir bejušys meikstynuotuojis skanis: atpakaļ, seņ, bruoļs (bet bruoli), akmiņs (bet akmini), viļņs (bet viļni), eņgeļs (bet eņgeli), ceļt, maļt, suņs, pīkaļne, Aņce, Jaņcs i tml.\nLeidzskaņu burtus l i n nameikstynoj jaunuokūs aizjimtūs vuordūs: kultura, instituts, inteligence, tolerance i tml.\nVuordu i formu pareizraksteiba\nItei plašuo nūdaļa byuteibā ir eiss latgalīšu rokstu volūdys gramatikys konspekts. Saleidzynuosim puors byutiskuokuos atškireibys Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumūs nu 1929. goda nūsacejumim, kuri atspūguļuoti ari P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicā 1933. godā.\n1929. goda Nūsacejumu 2007. goda Nūsacejumu\nIzskaņa -ija(Latvija) Izskaņa -eja(Latveja)\nPersonvuordūs pieļaunama ari izskaņa\n-ija (Marija, Valerija).\nAiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -as; golvas, lopas, aiz meikstynuota (meiksta) leidzskaņa - golūtne -es; vacaines.\nPīļaunamys ari golūtnis -is, -ys.\t Aiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne - ys; golvys, lopys, aiz meikstynuota (meiksta) leidzskaņa - golūtne -is; dalis, kuojis, vacainis.\nPīļaunama ari raksteiba ar golūtni -as (galvas, lopas).\nDarbeibys vuordu ar -uot nanūteiksmē (dūmuot, skoluot) konjugaceja piļneibā sakreit ar P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicu, tok niu teik pīļauti ari varianti – tagadnis daudzskaitļa 2. personys formys ar -te (dūmojte), paguotnis formys ar -ov- (skolovu, dūmovu, ratynovu). Pādejuos 1929. godā tyka pījimtys, bet P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicā natyka ītvartys.\n2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordu ar -eit (pīmāram, laseit, peļneit) nanūteiksmē konjugaceja ari saskaņ ar P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicu, tok ir pīļaunamys ari paralelformys: paguotnē peļnieju, peļnieji, peļnēja, peļnējam, peļnējat i lasieju, lasieji, lasēja, lasējam, lasējat, nuokūtnis formys peļnēs, peļnēsim, peļnēsit; lasēs, lasēsim, lasēsit.\nAtsaškir ari 2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordu ar -ēt (pīmāram, kavēt, redzēt) raksteiba.\nkavēt, redzēt 1933. goda Pareizraksteibas vōrdneicā:\ntagadne paguotne nuokūtne\nVsk 1. persona kaveju, radzu kavēju, redzēju kavēšu, redzēšu\nVsk 2. persona kavej, redzi kavēji, redzēji kavēsi, redzēsi\n3. persona kavej, redz kavēja, redzēja kavēs, redzēs\nDsk. 1. persona kavejam, redzim kavējom, redzējom kavēsim, redzēsim\nDsk. 2. persona kavejat, redzit kavējot, redzējot kavēsti, redzēsit\nkavēt, redzēt 2007. goda Nūsacejumūs:\nVsk. 1. persona kaveju, radzu kavieju, redzieju kaviešu, redziešu\nVsk. 2. persona kavej, redzi kavieji, redzieji kaviesi, redziesi\n3. persona kavej, redz kaveja, redzēja kavēs, redzēs\nDsk. 1. persona kavejam, redzim kaviejom, redziejom kavēsim, redzēsim\nDsk. 2. persona kavejat, redzit kaviejot, redziejot kavēsit, redzēsit\nPīlaunamys ari paguotnis formys kavēja, kavējam, kavējat, ari redzēja, redzējam, redzējat, nuokūtnis formys: kaviešu, kaveisi, ari redziešu, redziesi.\n2007. goda nūsacejumūs par normu atzeiti vairuoki divdabi, kas nabeja ogruok. Niule ir lītojami ari tagadnis aktivī daleji lūkamī divdabi ar -s, -ūte, -ūts, daudzskaitlī -ūši, -ūšys: nass, nasūte, nasūts, nasūši, nasūšys; nuokūtnis aktivī daleji lūkomī divdabi ar -škys, -škūte, -škūts, daudzskaitlī – -škūši, -škūšys: veškys, veškūte, veškūts, veškūši, veškūšys.\nDūta ari detalizāta cytu vuordu škiru (vītnīkvuordu, skaitļa vuordu apstuokļa vuordu) pareizraksteiba.\nLaiks ruodeis, kai jaunī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim īsadzeivuos tautā. Var byut, ka puors vaicuojumu vēļ byus precizejami.\nVaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu ortografejis apakškomisejis lāmums\n2007. goda 28. septembrī\nPar Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim\nSaskaņā ar Ministru kabineta 2000. goda 22. augusta nūsacejumu Nr. 287 “Vaļsts volūdys centra ekspertu komisejis nūlykums” 1. i 13. punktu Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu ortografejis apakškomiseja nūsprīž:\nApstyprynuot i īsaceit vyspuorejai lītuošonai kodificātuos latgalīšu rokstu volūdys normys “Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi”.\nSaskaņā ar Vaļsts volūdys lykuma 3. panta catūrtū daļu īsaceit Izgleiteibys i zynuotnis ministrejai īkļaut “Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumus” vyspuorejuos izgleiteibys programuos vuiceibu prīkšmata “Latvīšu volūda” standartā, kai ari akademiskūs i profesionalūs studeju programuos “Latvīšu filologeja” i “Baltu filologeja”.\nVaļsts volūdys centra direktors A. Timuška\nVaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu ortografejis apakškomisejis prīšksādātuoja\nLatgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu (iz prīšku tekstā – Nūsacejumi) mierkis – tyvynuot raksteibu tautys runai, tymā pošā laikā respektejūt jau pastuovūšū raksteibys tradiceju, kurys pamatā ir Latvejis Republikys Izgleiteibys ministrejis 1929. godā apstyprynuotī latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi. Raksteiba pylnveiduota iz latgaliskūs izlūkšņu fonetikys, morfologejis un vīnuošonuos pamata, turpynojūt un papyldynojūt Pītera Stroda un Ontuona Breidaka vadeitūs komiseju dorbu un eistynojūt jūs īceris.\nLatgalīšu rokstu volūdys fonologiskuos sistemys pamatā ir Juosmuižys, Vuorkovys, Vydsmuižys, Viļānu, Sakstagola, Ūzulainis, Makašānu, Drycānu, Gaigalovys, Bieržu, Tiļžys un Nautrānu izlūkšņu sistema, kurei vyslobuok ir pagluobuse latgaliskajom izlūksnem rakstureiguos pazeimis. Morfologiskūs formu pareizraksteibā jimtys vārā ari cytu latgaliskūs izlūkšņu plašuok izplateituos paruodeibys. Atseviškūs gadejumūs pīļauti paraleli pareizraksteibys normu varianti, kuri Nūsacejumu tekstā raksteiti mozuokim burtim.\nSkanis un burti\nLatgalīšu rokstu volūdā skanis apzeimoj ar burtim a, ā, b, c, č, d, e, ē, f, g, ģ, h, i, y, ī, j, k, ķ, l, ļ, m, n, ņ, o, p, r, s, š, t, u, ū, v, z, ž un burtu savīnuojumim dz, dž.\nAr burtim ā, ē, ī, ū apzeimoj garūs patskaņus a, e, i, u: dāls, dzēst, īva, ūga.\no : a (oltors – altareits, smolks – smaļceņš)\nVuordu un formu pareizraksteiba\nLītvuorda izskaņu pareizraksteiba. Latgalīšu rokstu volūdā lītvuordam ir itaidys izskanis: -aiņs (kulaiņs), -aine (vacaine), -aite (ziernaite), -aklys (pynaklys), -akla (vadakla), -aļs (takaļs), -ale (gruobale), -āks (bārnāks), -āns (bruolāns), -eiba (teireiba), -eica (muoseica), -eits (bruoleits), -eite (prīdeite), -eja (Latveja), -eklis (adeklis), -ekle (lutekle), -eļs (zīmeļs), -ele (dvēsele), -ers (Deļvers), -iejs (vediejs), -ieja (nesieja), -ine (meitine), -(i)nīks (saiminīks, patmaļnīks), -(i)neica (saimineica, puorneica), -ins (riekins), -iņs (iudiņs), -iuņs (pārkiuņs), -iune (alkiune), -ive (jaunive), -īņs (viļcīņs), -īne (tuolīne), -īts (kolupīts), -īte (latgalīte), -yns (zūsyns), -yuns (Rušyuns), -yune (viersyune), -ols (vīsols), -ola (mosola), -ova (rīškova), -ovys (rogovys), -šona (ceļšona), -šonuos (ceļšonuos), -tivs (kuostivs), -tive (slauktive), -tova (tierguotova), -tuojs (skaiteituojs), -tuoja (skaiteituoja), -ucs (rupucs), -uks (vaiņuks), -uls (cakuls), -ule (stabule), -uļs (kukuļs), -ums (teirums), -uojs (āduojs), -uoja (āduoja), -uons (bazneicuons), -uve (skotuve), -ūls (veitūls), -ūņs (lītūņs), -ūne (meikstūne).\nNu atgrīziniskūs darbeibys vuordu atvasynuotajūs lītvuordūs storp prīdiekli un sakni roksta sa: apsavieršona, atsavasaluošona, dasarunuošona, īsatīpšona, nūsabeišona, pasaruodeišona, puorsaiesšona, sasatikšona, aiz prīdiekļu ar iz, aiz- roksta a (aizalīgšona, izarauduošona). Vuordā lītoj tikai vīnu atgrīziniskū morfemu (aizaklīgšona, apsarunuošona).\nLītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu -eit nanūteiksmē, izskanis -šona prīškā rokstoms -ei- (peļneit – peļneišona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -e- (nūsacejums).\nLītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu -ēt nanūteiksmē, izskanis -šona prīškā rokstoms -ie- (meklēt – mekliešona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -ie- (mekliejums).\nPīļaunama ari raksteiba ar -ei- (meklēt – mekleišona, slavēt – slaveišona).\nLītvuordu formu pareizraksteiba\nPyrmuos deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -s, -ys, -š: golds, orklys, ceļš. Lītvuordus viejs, kars roksta ar -s.\nŪtruos deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -s: akmiņs, bolūds, dzeļzs, pasauļs, suņs, suoļs voi golūtni -is: greislis, gruobeklis, kauslis.\nTrešuos deklinacejis īpašvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -us: Jezus Kristus, dativā – golūtni -um: Jezum Kristum, lokativā – golūtni -ū: Jezū Kristū.\nCatūrtuos deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -a: golva, lopa. Aiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -ys: golvys, lopys, aiz meikstynuotuo (meikstuo) leidzskaņa – golūtne -is: dalis, kuojis, vacainis.\nPīļaunama ari raksteiba ar golūtni -as (golvas, lopas).\nPīktuos deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -e: depe, egle, zeme. Vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -is: depis, eglis, zemis.\nPīļaunama ari raksteiba ar golūtni -es (depes, egles, zemes).\nSastuos deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -s: nakts, sirds.\nVīnskaitļa dativā rokstoma golūtne -ei: naktei, sirdei.\nĪpašeibys vuordu izskaņu pareizraksteiba. Latgalīšu rokstu volūdā ir itaidys īpašeibys vuordu izskanis: -aids (cytaids), -aida (cytaida), -ains (dūbains), -aina (muolaina), -aine (calaine), -eica (meļneica), -eigs (veseleigs), -eiga (struodeiga), -eims (vāleims), -eima (tuoleima), -ejs (viersejs), -eja (suoleja), -eņš (mozeņš), -eņa (mozeņa), -iņs (muoliņs (pūds)), -ine (kūcine (laiva)), -iņka (moziņka), -iņks (moziņks), -iska (geografiska), -iskys (latgaliskys), -yska (uoryska), -iškys (meļniškys), -yns (eistyns), -ojs (sulojs), -oja (muoloja), -ons (soldons), -ona (slovona), -uots (lopuots), -uota (dyumuota).\nPamata skaitļa vuordu pareizraksteiba: vīns – vīna, div(i), diveji – divejis, treis, četri – četrys, pīci – pīcys, seši – sešys, septeni – septenis, ostoni – ostonis, deveni – devenis; desmit, četrpadsmit, pīcpadsmit, sešpadsmit, septeņpadsmit, ostoņpadsmit, deveņpadsmit, četrdesmit, sešdesmit, septeņdesmit, ostoņdesmit, deveņdesmit, symts, tyukstūša, miļjons, miļjards.\nKuortys skaitļa vuordu pareizraksteiba: pyrmais – pyrmuo, ūtrais – ūtruo // ūtrei, trešais – trešuo, catūrtais – catūrtuo, pīktais – pīktuo, sastais – sastuo, septeitais – septeituo, ostoitais – ostoituo, deveitais – deveituo, dasmytais – dasmytuo, symtais – symtuo, tyukstūšais – tyukstūšuo, miļjonais – miļjonuo, miļjardais – miļjarduo.\nPersonu vītnīkvuordi: es, tu, jis – jei, mes, jius, jī – juos.\nAtgrīziniskais vītnīkvuords: seve // sevi.\nPīdareibys vītnīkvuordi: muns – muna, tovs – tova, sovs – sova, munejs – muneja, tovejs – toveja, sovejs – soveja, juo – juos; myusu – myusejais, myusejuo, jiusu – jiusejais, jiusejuo.\nNūruodomī vītnīkvuordi: itys – itei, tys – tei, itaids – itaida, taids – taida, šys – šei, šaids – šaida. Vītnīkvuordu itys – itei, tys – tei, šys – šei daudzskaitļa dativa formys ir itim – itom, tim – tom, šim – šom.\nNanūteiktī vītnīkvuordi: cyts – cyta, kaids – kaida, kurs – kura.\nŠkierti roksta nanūteiktūs vītnīkvuordus ar kas (kas naviņ, kas nabejs), kazyn (kazyn kas, kazyn kaids – kazyn kaida, kazyn kurs – kazyn kura), nazyn (nazyn kaids – nazyn kaida, nazyn kas, nazyn kurs – nazyn kura), koč (koč kaids – koč kaida, koč kas, koč kurs – koč kura), kod (kod kaids – kod kaida, kod kas, kod kurs – kod kura).\nŠkierti roksta ari nanūteiktūs vītnīkvuordus: kaids nakaids – kaida nakaida, kas nakas, kurs nakurs – kura nakura, kaids nabejs – kaida nabejs, kurs nabejs – kura nabejs.\nKūpā roksta nanūteiktūs vītnīkvuordus ar naz-: nazkurs – nazkura, nazkurais – nazkuruo, nazkas, nazkaids – nazkaida.\nVaicojamī un attīksmis vītnīkvuordi: kas, kaids – kaida, kurs – kura.\nNūteiktī vītnīkvuordi: kotrys – kotra, pats – poša, vyss – vysa.\nŠkierti roksta nūteiktūs vītnīkvuordus vyss kas, kurs kotrys – kura kotra, taids pats – taida poša, taids pat – taida pat, tys pat – tei pat, tys pats – tei poša.\nKūpā roksta nūteiktūs vītnīkvuordus ar sev-: sevkurs – sevkura, sevkotrys – sevkotra.\nNūlīguma vītnīkvuordus roksta ar ni-: nikas, nikaids – nikaida, nivīns – nivīna.\nVītnīkvuordu jis – jei, itys – itei, šys – šei, tys – tei, myusejais – myusejuo, jiusejais – jiusejuo, munejais – munejuo, sovejais – sovejuo, kurais – kuruo, sevkurais – sevkuruo, kai ari nūteiktūs vītnīkvuordu daudzskaitļa genitiva formys roksta ar -ūs: jūs, itūs, tūs, šūs, myusejūs, jiusejūs, munejūs, sovejūs, kurūs, sevkurūs.\nPīļaunama ari golūtne -ū: jū, itū, tū, šū, myusejū, jiusejū, munejū, sovejū, kurū, sevkurū.\nTeišūs darbeibys vuordu nanūteiksmē roksta golūtni -t, pīmāram, byut, īt, runuot, atgrīziniskūs – golūtni -tīs, pīmāram, vērtīs, runuotīs, smītīs.\nAr prīdieklim atvasynuotūs darbeibys vuordūs storp prīdiekli un sakni roksta sa: atsagrīzt, nūsapērt, sasasukuot, aiz prīdiekļu iz-, aiz- roksta a (izavest, aizaklīgt). Pīļaunama ari darbeibys vuordu raksteiba ar za: sazavasaluot, pazarunuot.\nŪtruos konjugacejis darbeibys vuordu nanūteiksmē roksta izskanis:\nTrešuos konjugacejis darbeibys vuordu nanūteiksmē roksta izskanis:\nDarbeibys vuorda konjugacejis\nNaregularī darbeibys vuordi\nPīļaunamys ari vīnskaitļa 1. personys formys dūdu, eimu, asmu, daudzskaitļa 1. personys formys dūdam, eimam, daudzskaitļa 2. personys formys dūdat, eimat, īmat, ejte.\nPyrmuos konjugacejis darbeibys vuordim tagadnis daudzskaitļa 1. un 2. personys golūtnis ir -am, -at (krist – kreitam, kreitat).\nTim darbeibys vuordim, kurim paguotnis 3. persona beidzās ar -e, paguotnis daudzskaitļa 1. un 2. personys golūtnis ir -em, -et (ceļt – cēle – cēlem – cēlet).\nTim darbeibys vuordim, kurim paguotnis 3. persona beidzās ar -a, paguotnis daudzskaitļa 1. un 2. personys golūtnis ir -om, -ot (augt – auga – augom – augot).\nDaļai darbeibys vuordu vīnskaitļa 1. personā mainuos saknis beigu leidzskaņs: d : ž (vede – vežu), t : š (mete – mešu), s : š (nese – nešu), c : č (sauce – sauču), l : ļ (cēle – cieļu).\nDarbeibys vuordim, kurim nanūteiksmis calms beidzās ar s (nest, vest, krist) voi z (lauzt), nuokūtnis formuos s voi z juosagloboj: nesšu, vesšu, krisšu, lauzšu, 3. personu – ness, vess, kriss, lauzs.\nDarbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -uot, -ynuot, tagadnē ir -oj- (-ynoj-), paguotnē – -uoj- (-ynuoj-), pīmāram, skoluot – skoloju, skoluoju, dūmuot – dūmoju, dūmuoju, ratynuot – ratynoju – ratynuoju.\nDarbeibas vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -uot, ir itaidys personu formys:\nDarbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -eit, ir itaidys personu formys:\nPīļaunamys ari paguotnis formys peļnieju, peļnieji, peļnēja, peļnējam, peļnējat; nuokūtnis formys peļnēs, peļnēsim, peļnēsit.\nDarbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -ēt, ir itaidys personu formys:\nPīļaunamys ari paguotnis formys kavēja, kavējam, kavējat; nuokūtnis formys: kaveišu, kaveisi.\nŪtruos konjugacejis darbeibys vuordim tagadnis daudzskaitļa 1. un 2. personys golūtnis ir -am, -at (staiguot – staigojam, staigojat).\nPīļaunamys ari paguotnis formys redzēja, redzējam, redzējat; nuokūtnis formys redzeišu, redzeisi.\nDarbeibys vuordim muocēt, derēt, tecēt tagadnis daudzskaitļa 1. un 2. personys golūtnis ir -am, -at (muokam, muokat), paguotnis daudzskaitļa 1. un 2. personā ir -iejom, -iejot (muociejom, deriejom, teciejom).\nŪtruos i trešuos konjugacejis darbeibys vuordim paguotnis daudzskaitļa 1. un 2. personys golūtnis ir -om, -ot (skoluojom, skoluojot; rakstejom, rakstejot).\nVysu darbeibys vuordu nuokūtnis daudzskaitļa 1. un 2. persona beidzās ar -sim, -sit (nessim, nessit; mozguosim, mozguosit; raksteisim, raksteisit).\nAtgrīziniskī darbeibys vuordi\nVysim bezprīdiekļa atgrīziniskajim darbeibys vuordim eistineibys izteiksmē vīnkuoršajā tagadnē, paguotnē i nuokūtnē vīnskaitļa 1. personā roksta golūtni -ūs, 2. personā – golūtni -īs. 3. personā i daudzskaitļa 1. i 2. personā golūtnis atsaškir: -ās, -amēs, -atēs (tag. nasās, nasamēs, nasatēs); -uos, -omēs, -otēs (tag. losuos, losomēs, losotēs; pag. vuicejuos, vuicejomēs, vuicejotēs); -īs, -imēs, -itēs (tag. turīs, turimēs, turitēs, nuok. ruodeisīs, ruodeisimēs, ruodeisitēs); -ēs, -emēs, -etēs (pag. vērēs, vēremēs, vēretēs).\nDarbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -ēt, -uot un -ynuot, daudzskaitļa 2. personā pīļaunamys formys ar -te: kavejte!, skolojte!, mozgojte!, mūdynojte!\nVieliejuma izteiksmē vysuos personuos teišajim darbeibys vuordim ir golūtne -tu, pīmāram, īt – ītu, runuot – runuotu, atgrīziniskajim – golūtne -tūs, pīmāram, suoktīs – suoktūs, runuotīs – runuotūs.\nPīļaunamys ari vieliejuma izteiksmis formys ar atškireigom golūtnem kotrai personai: es ītum, tu ītim, jis, jei ītu, mes ītumem, jius ītumet, jī, juos ītu.\nVieliejuma izteiksmis pareizraksteibā juoīvāroj puorskanis lykums: ēde-āstu, redzēt-radzātu, revēt-ravātu.\nAtstuostejuma izteiksmis vīnkuoršuos tagadnis formys beidzās ar -ūt, -ūtīs: asūt, mozgojūtīs.\nAtstuostejuma izteiksmē tagadnē lītojami ari tagadnis aktivī daleji lūkomī divdabi ar -s, -ūte, daudzskaitlī – -ūts, -ūši, -ūšys: ass, asūte, asūts, asūši, asūšys; soks, sokūte, sokūts, sokūši, sokūšys.\nAtstuostejuma izteiksmis vīnkuoršuos nuokūtnis formys beidzās ar -šūt, -šūtīs, pīmāram, nesšūt, mozguošūtīs.\nAtstuostejuma izteiksmē nuokūtnē lītojami ari nuokūtnis aktivī daleji lūkomī divdabi ar -škys, -škūte, daudzskaitlī – -škūts, -škūši, -škūškys: neškys, neškūte, neškūts, neškūši, neškūšys; ceļškys, ceļškūte, ceļškūts, ceļškūši, ceļškūšys, laužkys, laužkūte, laužkūts, laužkūši, laužkūšys.\nSupina formys roksta ar -tu, -tūs, pīmāram, (īsim) āstu, (skrīsim) mauduotūs.\nTagadnis aktivajim lūkomajim divdabim vīnskaitļa nominativā ir izskanis -ūšs, -ūša, -ūšais, -ūšuo (dylstūšs, dylstūša, dylstūšais, dylstūšuo).\nPaguotnis aktivajim lūkomajim divdabim vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s un izskanis -use, -ušais, -ušuo (peļnejs, peļnejuse, peļnejušais, peļnejušuo).\nDivdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -eit nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -ej- (lasejs, lasejuse, lasejušais, lasejušuo). Divdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -ēt nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -iej- (pīredziejs, pīredziejuse, pīredziejušais, pīredziejušuo).\nTagadnes pasivajim lūkomajim divdabim ir izskanis -ams, -ama, -amais, -amuo, -oms, -oma, -omais, -omuo. Divdabim, kuri darynuoti nu darbeibys vuordu, kam daudzskaitļa 1. personā ir golūtne -am voi -im, vīnskaitļa nominativā ir izskanis -ams, -ama, -amais, -amuo (nasams, nasama, nasamais, nasamuo, radzams, radzama, radzamais, radzamuo), divdabim, kuri darynuoti nu darbeibys vuordu, kam daudzskaitļa 1. personā ir golūtne -om, vīnskaitļa nominativā ir izskanis -oms, -oma, -omais, -omuo (gaidoms, gaidoma, gaidomais, gaidomuo).\nPaguotnis pasivajim lūkomajim divdabim ir izskanis: -ts, -ta, -tais, -tuo (dūts, dūta, dūtais, dūtuo).\nKa darbeibys vuordam, nu kura atvasynuots divdabs, paguotnē golūtnis prīškā ir z (lauze), paguotnis pasivūs lūkomūs divdabu izskanis -ts, -ta prīškā roksta z (lauzts), ka darbeibys vuordam paguotnē ir s, d, t (plēse, gryude, syta), izskanis -ts, -ta prīškā roksta s (plāsts, gryusts, systs).\nPaguotnis pasivūs lūkomūs divdabu pareizraksteibā juoīvāroj puorskanis lykums (ēde-āsts, dzēse-dzāsts, redzēja- radzāts, revēja-ravāts).\nDaleji lūkomī divdabi\nTagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu izskanis rokstomys itai: -dams, -dama, -dami, -damys, -damīs, -damuos (dareidams, dareidama, dareidami, dareidamys, dareidamīs, dareidamuos); -s, -ūte, -ūts, -ūši, -ūšys (nass, nasūte, nasūts, nasūši, nasūšys).\nTagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu izskaņu -dams, -dama, -dami, -damys, -damīs, -damuos prīškā rokstoms z, ka paguotnē golūtnis prīškā ir d, t, z (ēst – ēde, āzdams, krist – kryta, kryzdams, lauzt – lauze, lauzdams). Tagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu izskaņu -dams, -dama, -dami, -damys, -damīs, -damuos prīškā rokstoms s, ka paguotnē golūtnis prīškā ir s (dzēst – dzēse, dzāsdams).\nTagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu pareizraksteibā juoīvāroj puorskanis lykums: ēde-āzdams, dzēse-dzāsdams, redzēt-radzādams, revēt-ravādams.\nLītojami ari tagadnis aktivī daleji lūkamī divdabi ar -s, -ūte, daudzskaitlī – -ūts, -ūši, -ūšys: nass, nasūte, nasūts, nasūši, nasūšys; nuokūtnis aktivī daleji lūkomī divdabi ar -škys, -škūte, daudzskaitlī – -škūts, -škūši, -škūšys: veškys, veškūte, veškūts, veškūši, veškūšys.\nLūkomūs vuordu nūteiktūs formu pareizraksteiba\nĪpašeibys vuordu, kuortys skaitļa vuordu, vītnīkvuordu i divdabu veirīšu dzimtis vīnskaitļa nominativa golūtne ir -ais: lobais, pyrmais, munejais, kurais, plaukstūšais, paguojušais, nasamais, rokstomais, caltais, sīvīšu dzimtis vīnskaitļa nominativa golūtne ir -uo: lobuo, pyrmuo, munejuo, kuruo, plaukstūšuo, paguojušuo, nasamuo, rokstomuo, caltuo.\nVeirīšu i sīvīšu dzimtis īpašeibys vuordam, kuortys skaitļa vuordam, vītnīkvuordam i divdabam daudzskaitļa genitiva golūtne ir -ūs: lobūs, pyrmūs, munejūs, kurūs, plaukstūšūs, paguojušūs, nasamūs, rokstomūs, caltūs, kurūs. Ar -ūs roksta ari vītnīkvuordu daudzskaitļa genitiva formys: jūs, itūs, tūs, šūs.\nVīnskaitļa dativā, lokativā, daudzskaitļa dativā, instrumentalī i lokativā nūteiktū golūtni roksta ar paplašynuojumu -aj-: lobajam, pyrmajam, lobajai, pyrmajai, lobajā, pyrmajā, lobajim, pyrmajim, lobajom, pyrmajom, lobajūs, pyrmajūs, lobajuos, pyrmajuos.\nVeirīšu dzimtis daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtne ir -im, sīvīšu dzimtis -om: boltajim – boltajom, vacajim – vacajom, munejim – munejom.\nNu īpašeibys vuordu darynuotus apstuokļa vuordus roksta itai: lobs – labi, lāns – lieni, vāls – vieli; gauds – gauži, sovaids – sovaiži, drūss – drūši, gleits – gleiši, dreizs – dreiži, augsts – augši; lāts – lieši, rats – reši, smolks – smaļči, zams – zemli.\nAr ņ roksta apstuokļa vuordus seņ, naseņ, šudiņ, rudiņ, svīdiņ, skrītiņ, rautiņ, pyrmūdiņ, ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ, sastdiņ, svātdiņ, ar n: augšan, eistyn, kluotyn, nūstyn, otkon, slapyn.\nApstuokļa vuordu vēļ roksta ar garu e.\nKūpā roksta apstuokļa vuordus ar\naiz-: aizkuo, aiztuo;\ndeļ-: deļkuo, deļtuo;\nnaz-: nazcik, nazkai, nazkod, nazkur;\npa-: paceļu, pamozam, papylnam;\npar-: parkū, partū.\nŠkierti roksta apstuokļa vuordus ar\nnaviņ: cik naviņ, kai naviņ, kod naviņ, kur naviņ;\nnabejs: cik nabejs, kai nabejs, kod nabejs, kur nabejs;\nkoč: koč cik, koč kai, koč kod, koč kur;\nkod: kod cik, kod kai, kod kod, kod kur.\nVītys nūzeimē lītuotu apstuokļa vuordu pa prīšku roksta škierti, laika nūzeimē – kūpā, t. i., paprīšku.\nApstyprynuojuma partikula ir nui, nūlīguma – nā.


Suokušīs Dagdys nūvoda svātki „Dagdai – 20” - lakuga.lv\nTemys: Dagdai - 20, Dagdys nūvods, Roksts, svātki\n22. julī ar Gareiguma dīnu suocās nūvoda svātki „Dagdai – 20”. Dagdys Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicā Sv. Miša laikā tyka pasvieteits Dagdys nūvoda karūgs, kas piečuok tyka svineigi pacalts mastā pi nūvoda dūmis.\nPyrmajā svātku nedelis dīnā – Gareiguma dīnā – tyka pasnīgti Pateiceibys roksti i duovonys bazneickungim, kas ir kolpuojuši itūs 20 godu laikā Dagdys piļsātys Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicā – Puovulam Ūdeņam, Andrejam Aglyunīšam, Viktoram Naglim, Juoņam Stepeņam i Juoņam Kupčam, pateiceibys roksti tyka pasnīgti ari nūvoda bazneicu bazneickungim.\nTai kai Dagdys nūvods ir sastateits nu 10 pogostim i piļsātys, tod kotra pogosta puorvaļdis vadeituojam tyka pasnīgts jaunais nūvoda karūgs, kab vysu pogostu īdzeivuotuoji sajiut pīdereibu Dagdys nūvodam.\nNūvoda svātki „Dagdai – 20” nūtiks nu da 28. juļam i kotra dīna veļteita sovai tematikai – svātdīne – Gareiguma dīna, pyrmudīne – Īsapazeišonys dīna, ūtrdīne – Vierteibu dīna, trešdīne – Paaudžu dīna, catūrtdīne – Veseleibys dīna, pīktdīne – Omotu dīna i sastdīna – Gūda i Lapnuma dīna.\nKotru dīnu byus dažaidi pasuokumi vysom vacuma i interešu grupom (vaira verīs afišā) ci nūvoda sātyslopā www.dagda.lv. Iz vysim pasuokumim, izjamūt Laura Reinika koncertu, īeja ir bez moksys.\nKarteņuos – nūvoda svātku „Dagdai – 20” Gareiguma dīna, nūvoda publicitatis kartenis


Grupa “The Sound Poets” izpylda dzīsmi latgaliski - lakuga.lv\nTemys: dzīsme, latgalīšu muzyka, muzyka, The Sound Poets, Uģis Vilcāns\nIndīpopa grupa “The Sound Poets” publiciejuse video latgaliskajai dzīsmei “Tik lānai kai munys dūmys”, kuru pyrmū reizi izpiļdeja pārnejā Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” padūšonys ceremonejā.\nDzīsme “Tik lānai kai munys dūmys” latgalīšu muzykys klauseituojim ir zynoma jau daudzus godus, tū sarakstejs i izpiļdejs Uģis Vilcāns. Par izvēli izpiļdeit Uģa dzīsmi grupa “The Sound Poets” sovā facebook.com kontā roksta: “Ir vairuoki īmesli, parkū asam izavieliejuši īskaņuot i pavasara koncertserejā “Klusāk” atskaņuot itū breineigū Uģa Vilcāna dzīsmi “Tik lānai kai munys dūmys”. Pyrma gods, kod Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” organizatori aicynuoja pagūdynuot ceremoneja ar sovu daleibu, myusu Kārlis Josts, dzims i audzs Latgolā, pīduovuoja ideju par myusdīneigu latgalīšu dzīsmi myusu aranžejā. Mes patīsi īmīļuojom itū dzīsmi i izlēmem tū īraksteit, kab tei atītu da jiusu vysu”.\nGrupa “The Sound Poets” 28. martā īsuoks akustiskū koncertsereju “Klusāk” ar pyrmū koncertu Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS.


Kulturys īsacejumi nedeļai: audiovizualuo literatura i pastaiga pa Kruoslovu - lakuga.lv\nTemys: 100 deči Latvejai, Annele Slišāne, dzeja, Inga Pizāne, Kruoslova, Laila Pakalniņa, Ligija Purinaša, Piļsāta pi upis, Pirmais tilts, Radio Naba\nItuos nedelis kulturys īsacejumus sagatavejuse dzejneica Inga Pizāne, dzejis kruojumu “Tu neesi sniegs” (2016) i “Siena, ko nosiltināt” (2019) autore, kura niu struodoj pi sovys trešuos gruomotys. Inga myus aicynoj itūnedeļ aizbraukt iz juos dzymtū piļsātu Kruoslovu, nūsavērt dzejis diska “Nāc d(z)ejot!” video, kai ari nūsaklauseit Annelis Slišānis audio stuostus.\nLigija Purinaša – “mums mīlesteibys ir vaira kai naudys”\nPārnejuo goda beiguos izguojušais “Radio NABA” dzejis disks “Nāc d(z)ejot!” puorsteidze na viņ ar sovu laikmeteigumu i multimuokslinīciskumu, bet (varbyut tik tai ruodīs) ari ar pandemiskajom nūskaņom. Videoklipus i dzejūļus raksturoj sova veida apateja, eksistencialys puordūmys i nūgurums, tok na jau nalobā nūzeimē, taišni ūtraiž – tys ir tīšs truopejums ituo laika sajiutā. Diskā atrūnam ari latgalīšu dzejneicys Ligijis Purinašys dzejūli “mums mīlesteibys ir vaira kai naudys”. Īsoku nūsavērt video, kai ari vysus, kuri nav skaitejuši, aicynoju īsapazeit ar Ligijis Purinašys dailradi tyvuok, puorskaitūt juos debeja kruojumu “Sīvīte”.\nEs nabyutu es, ka naīsaceitu aizadūt tuolā, tok skaistā ceļuojumā iz munu dzymtū mozpiļsātu Kruoslovu, kas lānai palīk par filmu zvaigzni. Tī uzjimta i Viestura Kairiša filma “Piļsāta pi upis” (2020), i Lailys Pakalninis dokumentaluo eisfilma “Pirmais tilts” (2020), kas viestej par pyrmū tyltu puori Daugovai Latvejis teritorejā – Kruoslovys tyltu. Īsoku pasastaiguot gar Daugovys lūkim (Ūstys īla, Kaplavys īla), puorīt puori Kruoslovys tyltam, tī – izkuopt Prīdainis skotu tūrnī, kas ir augstuokais vysā Latvejā, piec tam atsagrīzt iz piļsātys centru, izstaiguot piļs parku i īīt “Pils restorānā” iz kopeja taseiti i desertu.\nKruoslova. Vīta, nu kuruos atīt kugis filmā “Piļsāta pi upis”. Foto: Inga Pizāne\n“100 deči Latvijai” audio stuostūs\nVys jau na vīns viņ ir dzierdiejs par skaistumskaistū tekstilmuokslineicys i rakstneicys Annelis Slišānis projektu “100 deči Latvijai” – ir bejuse izstuode, ir izguojuse gruomota i niu izguojuši ari audio stuosti, kū var nūsaklauseit i Spotify, i Latvejis Radejis arhivūs. Tymūs var “sadzierdēt bezgaleigū nakts klusumu”, “nu laikrokstu plaukta nedeļu nūvāruot cylvākus pi kasis”, “ar kotru uodys šyunu atguoduot syltū sasatikšonu” i na viņ. Maņ tī ruodīs kai eisys, poetiskys meditacejis, atmiņu mozaikys, kas aizsakņoj leidz Latgolai, leidz sapynim, leidz myusu kotra poša dziļumam. Stuostus Annele stuosta latvīšu literarajā volūdā i Zīmeļlatgolys izlūksnē. Nu sirds īsoku pasaklauseit! Tī ir zalts – i deči, i audio īroksti.


Īskots Vladislava Luoča biografejā\nDzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču cīmā zemnīka i kalieja Ontona i Veronikas giminī.\nVuiceibys suocs Piļcinis 1. pakuopis pamatškolā, piec tam turpynuojs Drycānu sešklaseigajā pamatškolā i Aglyunys gimnazejā.\nAglyunys gimnazejā īpasaziņs ar J. Cybuļski, kurs vāluok kliva juo kompanjons izdevnīceibys dybynuošonā. Vysleluokū īspaidu iz juo personeibys veiduošonūs i dorba izvēli atstuojs gimnazejis direktors N. Rancāns.\nPyrmuos literata īmanis givs jau Aglyunys gimnazejā, kur dorbuojīs školys žurnalā i literarajā puļceņā, bet nu 1931. goda latgalīšu presis izadvumūs suocs publicēt rokstus, tāluojumus i stuostus. Pyrmuo publikaceja – „Guoju putni – latgalīši”, tymā viersīs pret latgalīšu vieliešonūs pamest sovu sātu, lai dūtūs peļņā svešumā.\nVuicejīs žurnalistiku i tautsaimnīceibu Latgolys Tautys universitatī. Dīniejs Latvejis armejā Ludzys 3. lūžmetieju rūtā, kas ītylpa Rēzeknis 9. kuojinīku pulkā. Struoduojs par dzelzceļa īriedni Rēzeknī i Daugavpilī.\nNu 1939. goda, kod piec ilgys ceineišonuos ar Sabīdriskūs lītu ministreju dabuota izdeviejdarbeibys atļuove, piļneibā nūsadevs latgalīšu literaturys izdūšonai. Leidz 1944. goda rudiņam J. Cybuļska (vāluok – V. Luoča) izdevnīceiba Daugavpilī laiduse klajā 30 gruomotys, 6 „Tāvu zemes kalandara” i 6 literaruo rokstu kruojuma „Olūts” numurus i avīzi „Latgolas Bolss”.\n1944. godā devīs biegļu gaituos iz Vuoceju, kur turpynuojs izdeviejdarbeibu i laids klajā 125 gruomotys, kruojumu „Olūts” 1947. godā, avīzi „Latgola”, nu 1955. goda, kod Luoča izdevnīceiba puortopuse par p. s. „Latgaļu izdevnīceiba”, atsuocs izdūt laikrokstu „Latgolas Bolss”. Vuocejā izdevs ari žurnalu „Dzeive”, „Tāvu zemes kalendaru” i zynuotniskūs rokstu kruojumu „Acta Latgalica”.\nItys raženais i atbiļdeigais V. Luoča trymdā veiktais dorbs ir devs nanūviertejamu īguļdiejumu latgalīšu raksteituo vuorda saglobuošonā, jo Latvejā aizlīguma dieļ tuo turpmuoka pastuviešona beja cīš apdraudāta.\nTrymdā V. Luocs vadiejs na tikai izdevnīceibu, bet ari A. Jūrdža fondu i veiduojs cytys latgalīšu sabīdriskuos organizacejis, ceiniejīs par lagalīšu volūdys leidztīseibu gon trymdā, gon dzimtinī, pat par Latgolys augstškolys izveidi i radio raidiejumim latgalīšu volūdā.\nMirs 1984. goda 30. decembrī Minhenī, apglobuots Vesterfrīdhofys kopūs, bet 1992. goda 23. novembrī puorapbedeits Drycānu pogosta Piļcinis kopsātā.\nRēzeknī, Kruoslovys īlā 4, dorbojās V. Luoča Latgalīšu rokstu volūdys muzejs, kuru uztur juo bruoļadāls P. Luocs.\nizmontojūt bibliotekys novodpietnīceibys materialus


Rēzeknis Muokslys školys bārnu dorbu izstuode - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškola, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Muokslys škola, Roksts\nLeidz 19. martam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama tradicionaluo bārnu muokslys dorbu izstuode “Saules atspulgi”. Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Muokslys školys audziekni kotru godu ruoda sovu veikumu, itūgod izstuodis dorbūs radzami bārnu atrostī saulis atspulgi i snīgā i latakuos, i pavasara paļtīs i muokuļu zalta maleņuos…\nRēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Muokslys škola kotru godu reikoj apjūmeigu izstuodi, kab īpazeistynuotu vysus interesentus ar školys audziekņu padareitū dorbu. Te ir apsaverami vysaidu vuiceibu prīškmatu, i niu tik vuiceibys suokušūs audziekņu dorbi, i vysaidu kursu audziekņu dorbi. Ploša izstuodis daļa ir veļteita pādejuos klasis audzieknim, kuri 2012./2013. vuiceibu godā izstruoduoja sovu nūbeiguma dorbu i dabuoja aplīceibys par profesionaluos īvirzis izgleiteibu.\nTī ir i klusuos dobys zeimiejumi, gleznys, i grafiskys kompozicejis, i vysaidu materialu dorbi. Tī ir i zeida šali, i dobys materialu kompozicejis, i burtu grafikys, i grafika iz stykla, i pērleišu dorbi, i dekorativi keramikys dorbi, mozaikys, batikys. Kotrs dorbs atsaškir, tai atkluojūt autoru izdūmys dažaideibu i originalitati.\nIzstuodē labi radzama ir izgleiteibys programys apgive kūpumā, audziekņu izaugsme, dorbu sarežgeiteibys pakuopis maiņa. Muokslys školā ir taidi vuiceibu prīškmati kai zeimiešona, gleznuošona, kompoziceja, dorbs materialā, veiduošona, maketiešona, batika, muokslys volūda. Vysi školuotuoji aktivi struodoj i vaicuoj veidus, kai uzturēt audziekņu interesi, kai panuokt rodūši interesantuokus rezultatus.\nIzstuode atvārta: ūtardīņ, trešdīņ, catūrtdīņ, pīktdīņ – 10:00-17:00,\nsastdīņ – 10:00-16:00, svātdīņ, pyrmūdīņ – slāgta.\nĪeejis maksa školānim, studentiem– 0.43€/ Ls 0.30, pīaugušajim– 0,71€ / Ls 0.50\nTeksts: Kristīne Binduka, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Muokslys školys vadeituoja\nKarteņa: no RMDV arhiva


Daugovpilī nūtiks smoguos muzykys koncerts Ukrainys atbolstam - lakuga.lv\nDaugovpilī nūtiks smoguos muzykys koncerts Ukrainys atbolstam\nKarteņa: Yog-Sothoth Photography\nTemys: Daugovpiļs, koncerts, Lobdareibys koncerts, Ukraina, Varang Nord\nSmoguos muzykys cīneituoji aicynuoti apmeklēt Ukrainys atbolsta koncertu “Latvian Metal Supports Ukraine”, kas nūtiks 23. aprelī nu 19.00 da 23.00 stuņžu Daugovpiļs Kulturys pilī, viestej informaceja Daugovpiļs vaļstspiļsātys sātyslopā. Lobdareibys koncertā pīsadaleis folkmetala grupa “Varang Nord” (Daugovpiļs), latvīšu smoguos muzykys legenda “Preternatural” (Reiga) i progresivī “Stagnant Project” (Reiga).\n“Itymā Ukrainai i vysam civilizātajam pasauļam gryutajā laikā ari mes kai muziki gribim dūt atbolstu, dorūt tū, kū vyslobuok muokam – spielēt, itūreiz vuocūt zīduojumus Ukrainai. Ūtrys – ar itū koncertu mes gribim solidarizētīs i paust skaidru nūstuoju – mes asam par Ukrainu i pret Krīvejis suoktū karu,” soka pasuokuma idejis autori i organizatori grupa “Varang Nord”.\nSadarbeibā ar lobdareibys organizaceju Ziedot.lv pasuokuma laikā vuoks zīduojumus Ukrainys atbolstam – byus vareiba veikt skaidrys naudys zīduojumus Ziedot.lv kasteitēs, kai ari koncerta apmaklātuoji tiks aicynuoti zvaneit iz zīduojumu numeri 9000 6086 (moksa par zvonu: 1,42 eiro).\nJemūt vārā īrūbežuotū vītu skaitu (tik stuovvītys), īīšona ar īlyugumim, kurūs juorezervej īprīkš “Biļešu Paradīze” kasēs voi škārsteiklā.\nAplīcynojūt sovu atbolstu Ukrainai, vysi dalinīki koncertā pīsadola breivpruoteigai. Pasuokumu organizej Daugovpiļs vaļstspiļsātys pošvaļdeibys Kulturys puorvaļde sadarbeibā ar uzjāmumu “MuzPro” i grupu “Varang Nord”, atbolsta Ziedot.lv i “Biļešu Paradīze”.


Categories: LgSC pasuokumi, pasuokumi | Add a Comment\n18. decembrī gostūs aicynoj jau tradicionalais Adventa laika La-La-Dra (Latgalīts latgalīšam draugs) pasuocīņs Raiņa sātā Berkenelē (Birkineli, Daugpiļs nūvods) ar muzykalim i literarim prīšknasumim, zeiļu kopeju i peirāgim.\nJau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā. Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais […]\nSvātdiņ, 13. decembrī 15.00 stuņdēs Raiņa sātā Berkenelē (Daugovpiļs nūvoda Birkineļūs) nūtiks literari muzykals pasuocīņs Adventa nūskaņuos Latgalīts Latgalīšam Draugs. Vaira informacejis attālā i/voi ite: LaLaDra_2009 Aicynojam Tevi īdegt trešū sveceiti i Adventa vainagā sovā sātā, i kūpā ar cytim latgalīšim Latgolā – pasuokumā Latgalīts Latgalīšam Draugs. Tai giustūt Svātku gaideišonys sajiutu i ituo laika […]


Maja dzīduojumi pi krystim - lakuga.lv\nTemys: Anda Beitāne, Bieržpiļs, Kristīne Pokratnīce, krysts, Leonards Latkovskis, maija dziedājumi, Maja dzīduojumi, Roksts\nAr pavasara atīšonu kluotu ari majs, kas Rūmys Katuoļu bazneicys kalenderā teik gūdynuots par Svātuos Jaunovys Marejis mienesi. Latvejis teritorejā itymā mienesī Jaunovai Marejai teik veļteiti eipaši miši, kas cīši saisteiti ar Latvejis viesturiski katūliskuos zemu – Latgolys i Kūrzemis suitu nūvoda – rakstureigu tradiceju – uora krystu izstuodeišonu. Itys nalelais raksteņš par maja dzīduojumim ir na cik daudzi informacejis boguots pietejums, nu vaira nalels atguodynuojums i varbyut mudynuojums pīsavērst ci koč pasainteresēt par itū tradiceju tim, kuru dzeraunē tei vēļ nateik praktizāta, nu varbyut nikod ari nav bejs laika i gribiešonys tymā īsadzilinuot.\nVysu pyrma juorunoj par tū, ka krystu izstuodeišona i maja dzīduojumu nūturiešona pi tim ir itūs obeju elementu simbiozis augstuokais sakralais punkts. Tī ir sovā storpā atkareigi procesi. Ka vīns nu tim ir iztyucs, ūtrs nav spiejeigs eistynuot sovu potencialu. Tai, par pīmāru, ka pots krysts ir laika gaitā ci kaidu cytu īmeslu deļ guojs būjā, maja dzīduojumu praktiziešonys vīta leidza ar tū ir pagaisuse. I ūtraiž – ka pi krysta vaira nanūteik dzīduojumi, krysts daleji zaudiejs sovu sakralū potencialu, nareši par tū teik aizmiersts, tys vaira nateik kūpts i atjaunuots. Cieški viņ nu dažaidu dzerauņu īdzeivuotuojim, kurūs krysts ir, nu nateik vaira kūpts, saīt dzierdēt „Tān nav, kas dzīž, i vaira naatjuonoj krysta.” Nu cīši svareigi ir apsazynuot tū, ka krystam ir juoatsarūn cylvāku kulturtelpā. Pietnīks Leonards Latkovskis soka, ka krysts pīdar cylvāka dzimumam, na dobai, tys pīdar civilizātai i kulturalai videi, jo rauga izrunuot cylvāku kai sapruoteigu byutni, na dobu, kurei dzeivoj poša piec sovim lykumim. Sakrals objekts par taidu var kliut asūt attīceibuos ar cylvāku, kurīs caur itū sakralū objektu izjiut dīvišķū.\nMaja mišu organizaceja ir paaudzēs montuota i namaineiga. Itī dzīduojumi aba dzīduošona pi krysta, kai tū sauc poši tradicejis lītuotuoji, sastuov nu skaiteita teksta, dzīsmem i ritualom darbeibom, i tū golvonū nūrisi var sadaleit 4 daļuos:\n1) Marejis dzīsmis – dzīsmis, kas veļteitys Jaunovai Marejai. Dzīsmis var variēt, jo itaidu dzīšmu ir gona, deļtuo dzīduotuojis var izlaseit kotru reizi cytys dzīsmis. Dzīšmu repertuars dažaiduos vītuos atsaškir deļtuo, ka cytuos vītuos izmontoj vacuos dzīšmu gruomotys, nu cytuos jaunuos. Etnomuzikologe Anda Beitāne roksta, ka dzīsmis ir sovulaik sacerejuši jezuiti i tūs pamatā asūt pūļu izceļsmis melodejis. Īrosts dzīduošona īt 40 – 50 minoti, jo teik dzīduotys 8 – 10 dzīsmis.\n2) Jaunovys Marejis litaneja – tei ir katuoļu bazneicys lyugšona, kū var gon skaiteit, gon dzīduot, i tei īrosts teik skaiteita ci dzīduota piec Rožancys lyugšonys. Litanejis melodeja ir vīna i tei poša.\n3) Značku (zeimeišu) viļkšona – kotrs izvalk nu vadeituojis gruomotys taisnstyurainu lapeņu, iz kuruos ir raksteita kaida pavuiceiba – ci cytai dīnai, ci ari vysam mienešam. Itys process atkareigs nu tuo, cik cieški myusdīnuos vītejī ļauds sasapuļcej pi krysta. L. Latkovskis raksteja, ka seņuok značku viļkšona i maja dzīduojumi suokušīs jau apreļa pādejā dīnā, kod ļauds sasapuļciejuši pi krysta. Itymā dīna tykuse izviļkta pyrmuo zeimete vysam mienešam, nu cytūs vokorūs kotrai jaunai dīnai.\n4) Skaitejumi – teksti nu lyugšonu gruomotom, kas ir ar pavuicūšu raksturu.\nItaidys ir tradicionaluos golvanuos maja mišu pi uora krystu dalis. Kai ituos dalis sovā vydā variej, tys īrosts ir atkareigs nu attīceiguos dzeraunis ci apdzeivuotuos vītys dzīduotuoju. Tradicionali storp dzīduotuojom kaida sīvīte ar spieceiguokū bolsu, leluokū izjiemeibu ci cīnejamuokū statusu izajim maja dzīduojumu vadeibu.\nDzīduošona pi krysta nūteik piec pošu īdzeivuotuoju iniciativys. Ir dzeraunis, kur dzīduotuojis sasapuļcej kotru dīnu, nu cytuos vītuos viņ svātdīnuos. L. Latkovskis nūruoda, ka tys sovā ziņā ir latgalīšu sabīdryskais raksturs, kas bez daspīšonys līk īt vokorūs dzīduot pi krystim. Tys, kai itī dzīduojumi izadūs, beja atkareigs tik nu pošim īdzeivuotuojim, nu kotra atsauceibys, jo nivīnam natyka puormasts, ka naguoja iz maja mišim.\nSvareigi i zeimeigi ruodīs, ka 2010. godā maja dzīduojumi Latgolā īkļauti Latvejis Kulturys kanonā, kurīs tyka sataiseits kai „izciluokūs i īvārojamuokūs muokslys dorbu i kulturys vierteibu kūpums, kas paruoda nācejis vysu laiku nūzeimeiguokūs sasnīgumus kulturā. Kulturys kanonā īkļautys Latvejis kulturu raksturojūšuos vierteibys taiduos muokslys sferuos, ar kurom lepojamīs i kurom vajadzātu veiduot kotra Latvejis īdzeivuotuoja kulturys pīredzis pamatu, nūdrūšynojūt pīdereibys izjiutu Latvejai” (Latvejis Kulturys kanons 2011). Taipat dzīduojumi tykuši pamaneiti ari nu īvārojamu muziķu i komponistu pusis. 2011. godā Svātuo Pītera bazneicā izskanieja Sigvarda Kļovys komponātuo „Litaneja”, kurai par īdvasmu kolpuojuši taišni itī tradicionalī maja dzīduojumi pi krystim.\nDeļkuo gon ari pi myusu pošu napasavērt iz boguotū tradicionaluos kulturys daudzveideibu sev apleik?! Kab skaneigs i svieteigs maja mieness vysim, kas gūdynoj Jaunovu Mareju!\nLiteratura i olūti:\nBeitāne, A. (2004) Maija dziedājumi jeb dziedāšana pie krusta Latgalē // Mūzikas Saule, Nr. 3 (23), 28.-29. pl.\nLatkovskis, L. (1968) Krysts latgaļu tradicijōs // Acta Latgalica 2. p/s Latgaļu izdevniecība, 113.-127. pl.\nKarteņā – Morozovkys krysts, autoris foto\nMaja dzīduojumi pi krystu Bierzpilī i Sv. Annys Bieržu Rūmys katuoļu bazneicā (16.05.2009)


Bolvūs apsaverama muokslineicu apvīneibys V.I.V.A izstuode - lakuga.lv\nTemys: Agra Ritiņa, Bolvi, Bolvu nūvoda muzejs, Ilze Griezāne, izstuode, muoksla, Roksts, V.I.V.A., Vēsma Ušpele, Vija Stupāne\nDa 17. juņa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. gleznu izstuode “Izkāpt no ikdienišķā”, viestej informaceja Bolvu nūvoda sātyslopā.\nMuokslineicu četrinīka aba rodūšuos apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kūpeiguos rodūšuos gaitys suokušuos 2006. godā. Kotrā publiskā dorbu atruodeišonys reizē apvīneiba aplīcynoj, ka rodūšais individualais rūkroksts teik izkūpts vys piļneiguok.\nVysys gleznuotuojis ir nu Latgolys: Vēsma dzeivoj Maltys pogosta Garkolnūs i rodūšū spāku sevī apsazynuojuse jau vydsškolys laikā, partū ari studējuse gleznuošonu Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē (LMA LF) i sajāmuse muokslys bakalaura gradu, itūšaļt kūpā ar veiru Aivaru aktivai dorbojās pūdnīku darbneicā “Malny Wylky”. Ilze kasdīnā voda Latgolys muokslys i omotnīceibys centra dorbu Leivuonā, ari LMA LF sajāmuse bakalaura gradu, nūpītnai gleznuošonai dasavārsuse nu 2006. goda. Vija dzeivoj Preiļu nūvodā Kasterā i audzynoj pīcus dālus, atrūnūt laiku ari gleznuošonai, kū jei ir vuicejusēs LMA LF, ir muokslys bakalaurs. Agrys rodūšais ceļš ir ilgstūšs i cīši saisteits ar juos kai pedagoga dorbu nu 1997. goda, ari jei studējuse LMA LF i vāluok sajāmuse ari magistra gradu muokslā LMA.\nNu 2012. goda V.I.V.A. dorbi kotru godu apsaverami vairuokuos izstuodēs i Latgolā, i Reigā, kai ari uorpus Latvejis (Lītovā, Boltkrīvejā). Vysys gleznuotuojis pārņ pīsadaleja “Jāzepa Pīgožņa (1934-2014) balva Latvijas ainavu glezniecībā” izstuodē. Vēsma Ušpele par sovu Latvejis ainovu materializaceju iz audaklim beja nomināta golvonajai bolvai. Gleznuotuojis aktivai pīsadola vysaiduos grupu izstuodēs, kasgadejā Latgolys muokslinīku dorbu rudiņa izstuodē Latgolys kulturviesturis muzejā, rodūšūs i pīredzis braucīņūs aiz Latvejis rūbežu, plenerūs Preiļūs, Jiurmolā, Varakļuonūs, ir gaideitys i īsasaistejušys vysaiduokuos muokslys i kulturys nūtikšonuos.


Kristīne Nicmane: “Paguoja ilgs laiks, cikom spieju pīrunuot kaidu izbyuvēt maņ cepli” - lakuga.lv\nTemys: interveja, Jašas podi, keramika, Kristīne Nicmane, Laura Stepiņa, Roksts\nKristīne Nicmane nu Vydzemis puorsacāluse dzeivuot iz Latgolu – jei ar sovu saimi dzeivoj Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogostā. Poša Kristīne sevi raksturoj kai universalu, rodūšu, zynuotkuoru i aizrauteigu cylvāku, kam maņ byutu gryuši napīkrist, deļtuo ka jaunuo mārga burtiski izstaroj nu sevis energeju. Paraleli mamys i sīvys kasdīnys pīnuokumim Kristīne ari nūsadorboj ar keramiku – vuicuos vysaidys tehnikys i pylnveidoj sovys prasmis. Stereotipi nareši mums stuosta, ka variešona kvalitativi dorbuotīs ar muolu ir izzyudūša prasme, vystik Kristīne ir breineigs pīruodejums tam, ka ari godūs jaunim cylvākim keramika ir kas eipašs i sirdij tyvs.\nKura ir tova dzymtuo piļsāta?\nDzymuse asu Alyuksnē, vystik bierneibys dīnys pavadeju Rankā, Guļbinis nūvodā.\nNiu tu dzeivoj Preiļūs, Aizkaļnis pusē, kas tevi ite atveds?\nIte paguoja muna veira bierneibys vosora, babys pluocini, staipeigs capts sīrs i kuopustu vogys. Jis gribēja atjaunuot nūpūsteituos sātys i pierteņu, bet es, kod pyrmū reizi atbrauču ite, īsamīļuoju iz myužu. Suokumā dorba beja cīšyn daudz, bet divatā mums veicēs uotri, i niu mes varim byut lapni ar gleitu sātu i sakūptu apleicejū vidi.\nKai byutu pareizuok – tu esi pūdneica voi keramike?\nEs tūmār sauktu sevi par keramiki. Pūdnīki vairuok nūsadorboj ar funkcionalu saimnīceibys trauku radeišonu, bet keramiki veidoj ari na tik saimnīciskys lītys, kai, pīmāram, muokslys objektus, instalacejis, rūtys i interjera prīkšmatus. Laikūs, kod nabeja cytu īspieju i traukus, ols mucys i tūverus vajadzēja pasyuteit pi konkretys jūmys meistarim, pūdnīkam beja miļzeiga lūma taišni kasdīnys trauku radeišonā. Suokumā ārtums i funkcionalitate i tikai tod – šmukums. Niulinejuo situaceja ir mainejusēs, vairums cylvāku kasdīnā lītoj vīnkuoršu masu produkceju i tikai eipašūs gadīņūs goldā ceļ ar rūkom darynuotus traukus.\nDorbs ar muolu nav tovys dzymtys tradiceja, kai tev roduos ideja, ka gribi ar tū nūsadorbuot? Deļkam taišni muols, na gleznīceiba voi ausšona?\nNui, taisneiba, pat munu paziņu vydā nabeja nivīna pūdnīka. Vystik, suocūt dzeivuot Latgolā, gribieju puorsalīcynuot par tuos izslaveitajom tradicejom i atvārtajom sātu durovom. Tik vīnkuorši gon tys nav. Paguoja ilgs laiks, cikom spieju pīrunuot kaidu izbyuvēt maņ cepli. Sovu mentoru (školuotuoju) naasu atroduse jūprūjom.Vuicejūs poša, meklieju internetā, myusu dīnuos jau, meklejūt intenetā, var atrast cīšyn daudz svareigys informacejis i idejis, viņ juospiej tū vysu uzsyukt. Ka kuodreiz zynuošonys nūdevem nu paaudzis paaudzē, taidā veidā nūdrūsynojūt nuokamuos paaudzis ar omotu prasmem, tod niule asam pīteikūši mobili, kab atrostu sovus mentorus cytā pasauļa molā. Zynuošonys varim puormontuot, izmontuot seņču pīredzi sovā lobā, bet voi talants puorsamontoj? Dzīdūšim bārnim na vysod ir tik pat dzīdūši vacuoki.\nĪsavuiceit struoduot ar muolu nimoz nav tik vīnkuorši, kai veicas tev?\nMaņ vēļ daudz juosavuica, es asu sova ceļa pošā suokumā. Pyrmūs pamatus deve puors grupu nūdarbeibys i ilgi treneni. Cikom meita rotūs gulēja dīndusu, es kotru dīnu vyrpuoju, veiduoju i lypynuoju. Vyrpuošona deļ manis ir meditativs pasuocīņs, es cīšyn lobpruot tū viņ i dareitu, taida kermeņa koncentriešona vīnā punktā mani pozitivi uzluodej. Talants ir spieja redzēt i saklauseit. Es kotru informaceju, kū daboju par muolu i keramiku kūpumā, izmontoju sovā lobā. Ceļuojumūs pa Itāleju es uzsyucu keramikys kruosys, kūšumu, formys, Latgolys malnuo keramika atspīgeļoj myusu raksturu, mīru i zīmeļnīciskū minimalismu, japani īdvasmoj izavielēt teirys formys.\nTu struodoj ar molkys voi elektriskū cepli?\nMaņ ir obeji. Boltū muolu apdadzynoju elektriskajā ceplī, ari malnū gryudainū, ite vajadzeiga cīšyn augsta temperatura, taipoš ari porcelanu, kū vuicūs niu. Malnais ceplis Latgolā ir svāta līta, es zynuoju, ka munā sātā taids byus. I ir!\nCik vīnkuorši voi sarežgeiti ir struoduot muolu?\nDorbs ar muolu ir paredzams viņ lelmeistarim, muoceklim tys vysod ir puorsteigums, sevi meklejūt, es apzynuoti eksperimenteju i aptuveni 30% nu mozuo cepļa parosti palīk munā saimisteibā. Keramika ir materialu vuiceiba, kur napīteik viņ izveiduot formu, juopīmeklej glazura, temperatura. Tys ir breineigs dorbs, interesants process i naparadzams rezultats. Deļtam es izavieleju struoduot ar dažaidim materialim, glazurom, formom. Ekonomiskuok i paradzamuok byutu struoduot vīnā tehnikā, vystik tys nav deļ manis.\nTevis veiduotū izstruoduojumu kruosys i formys Latgolys keramikā ir kas natradicionals, kur tu smelīs īdvasmu? Voi ir kaidi vītejī meistari, kuri tev kolpoj kai paraugs?\nĪdvasmu es atrūnu vysur, golvonūkuort nu dobys maņ vysapleik. Sovūs traukūs atspīgeļoju meiluokūs augus – kūkus, pīmāram, muna boltmuola lineja ar “Boltū ūzulu” ir lels ūzuls, kas aug itepat – Jašys upis molā iz saimis zemis, tī es rūnu spāku i mīru. “Rupmaizis” kolekceja simbolizej latvīša vīnkuoršeibu, dabiskumu, lauku cylvāku osuos rūkys i spāka olūtu – rudzu maizi. Manī lela daļa ir nu ituo vīnkuoršuma, ūtra daļa ir nu piļsātneicys, deļtam cytreiz tūp ari smolkuoki trauki i rūtys. Iz lelūs meistaru dorbim vairuok skotūs nu tehniskuos pusis – kai nūsleipāts, kai ūsa dalykta, kaidys formys i glazurys.\nVoi, vuicūtīs jaunuos prasmia, ir dasaguojs sasadūrt ar kaidom gryuteibom?\nEs tūs sauktu par izaicynuojumim, tī ir kotrā profesejā, grybātūs jau jimt uorā nu cepļa viņ skaistus i izadavušus traukus, vystik tai nasaīt, deļtam ir juostruodoj vairuok, gudruok, juopietej materials i juorauga. Izaicynuojums ir ari individualī pasyutejumi – kai izgataveit taišni tū, kū klients gryb, saprast i izviļkt eistū informaceju, kab sasnāgtu mierki.\nVoi ari sovim bārnim vuiceisi struoduot ar muolu?\nJī tū īsavuica, asūt maņ blokus, jau niu jī izloboj, ka kaids soka, ka bļūdai ir kruosa: “Tei ir glazura.” Izsoka sovu redzīni, ka trauks pateik voi napateik, vuicu jūs argumeņtēt, kurei detaļa napateik i deļkuo. Šmukums ir relativs jiedzīņs.\nVoi vīgli atrast nūīta tiergu sovim dorbim?\nEs asu nu meistaru-mozūs uzjiemieju. Maņ pateik pīsaisteit finansiejumu, startēt projektūs, grybu izveiduot mozu, bet moderni apreikuotu darbneicu ar īkuortom nu lobuokūs ražuotuoju. Daudz vuicūs, apmekleju seminarus jaunajim uzjiemiejim, konsultejūs ar vaļsts īstuodem, tys paleidz augt ari kai personeibai i ceļ pošnūviertiejumu. Izbaudu tierdzeņus, maņ pateik sarunys, andeliešonuos, pateik, ka nūviertej i izsoka redzīni par produkceju, tys paleidz augt. Ka pierciejs atīt i izsoka prīkšlykumu, kū vajadzātu papyldynuot, bet individuali napasyuta, naatkareigi nu tuo es jaunū dorba nedeļu suokšu ar taišni tuo produkta izveidi, vīnkuorši kab pošai redzēt, voi es tū varu. Jašys pūdim ir sova sātys lopa-internetveikals jasaspodi.com, kur var apsavērt i nūpierkt sev vālamūs traukus.\nKai tu dūmoj, voi piec symts godu kaidu iņteresēs muola izstruoduojumi, voi tūs aktualitate byus zudusi?\nTycu, ka paliks tī meistari, kuri augs leidza myusu dīnu piercieja paradumim i impulsim, voi ari byus tik labi, ka cylvāki pierks naatkareigi nu apstuokļu. Cylvāki atsagrīzss pi sajiutom, meklēs jiutu mageju, tehnologejis aug, mes palīkam pošpīteikami, nav garlaiceigi, pat asūt vīnam, bet emocionaluo puse palīk napīpiļdeita.


LgSC gostūs pi “Trešōs zvaigznes” | Latgolys Studentu centrs\n25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais.\nGostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys Vigupis pusis. Taipat pasuocīna laikā beja vareiba pasaklauseit VEF Kulturys noma ansambļa “Olūteņš” dzīsmis, kai ari nūsavērt Gaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatra “Bykovīši” izruodi Danskovītis “Sīvysmuotis lobuo sirds”, kurys autore ir Danskovīte.\nSuokā – bīdreibys himnys “Pīmiņ, bruoļ!” dzīduošona\nPasuocīņa vadeituoji – “Trešōs zvaigznis” bīdri Lideja Leikuma i Alfons Šveds\nLgSC folklorys kūpys “Ceidari” sveicīns\nDzīd Agita Vigupe\nGaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatris “Bykovīši”\nVEF Kulturys piļs sadzeivis dzīšmu ansamblis “Olūteņš”\nTeksts: Edeite Husare i Laura Melne\nFoto: Edeite Husare\nTags:Ceidari, Olūteņš, Trešō zvaigzne


Daugovpilī i Viļakā gasteis izstuode “Saimes galds” - lakuga.lv\nKarteņa: Reinis Oliņš\nTemys: Daugovpiļs, Latvejis Nacionalais kulturys centrs, namaterialais kulturys montuojums, Saimes galds, Viļaka\nIzstuode “Saimes galds” interesentus īpazeistynoj ar Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma (LNKM) sarokstā īkļautom vierteibom. Izstuode byus apsaverama Vīneibys nomā, Daugovpilī, nu 1. septembra da 30. septembra, Viļakys nūvoda muzejā nu 1. oktobra da 30. oktobra, informej Latvejis Nacionaluo kulturys centra sabīdryskūs attīceibu specialiste Linda Ertmane.\nScenografis Patricejis Baltinis radeitajā ekspozicejā pi vīna saimis golda sapulcynuotys 24 tradicejis, atkluojūt jūs daudzveideibu i unikalitati. Tuos ir tradicejis, kurys vys vēļ Latvejā varams izzynuot i pīdzeivuot. Namaterialuo kulturys montuojuma saroksts kasgods aug vys leluoks i boguoteiguoks, jū veidoj poši tradiceju kūpieji i Namaterialuo kulturys montuojuma padūme. Leidza sarokstam iz prīšku augs i pasaplašynuos ari izstuode.\nLatvejis Nacionaluo kultūras centra eksperte Gita Lancere stuosta, ka izstuodis ideja nūgiuta rodūšūs ideju konkursā, kurymā pīsadaleja Latvejis Muokslys akademejis Scenografejis nūdalis studenti i magistranti. Pasateicūt LMA Scenografejis katedrys atbolstam, jo eipaši Artūram Arnim, Gita Lancere pīzeist, ka uzvarejušuo koncepceja izacāluse ar idejis lakonismu, originalitati i funkcionalitati: “Myusu namaterialuos kulturys vierteibys itamā izstuodē vsarams īpazeit mīreigā gorā – pasiežūt, palosūt, apsaverūt attālus. I pajamūt leidza tuos kartenis, kas īinteresiejušys ci īsapatykušys.”\nItūšaļt da 29. augusta izstuode “Saimes galds” apsaverama Uogris Viesturis i muokslys muzejā, pyrma tuo jei beja izstuodāta Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā i Mozsalacys Omotu muojā.\nAtguodynuosim, ka 8 vierteibys nu 24 namaterialuos kulturys montuojuma elementu ir nu Latgolys: saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā (2017), dzīduošona pusbolsā (2017), Latgolys bubyna spēlis tradiceja (2017), saļmu dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs (2017), Upītis kulturtelpa (2018), maja dzīduošona pi krysta Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs (2019), maja dzīduošona pi krysta Jaunovys Marijis gūdam Zīmeļlatgolā (2020), stykla pyušonys omota prasme Leivuonā (2020).


Nūsaver filmys “Piļsāta pi upis” treileri, filma kinoteatrūs jau janvarī - lakuga.lv\nTemys: Dāvis Suharevskis, filma, kina, latgaliešu filmas, Piļsāta pi upis, Pilsēta pie upes, Vīsturs Kairišs\nNu 17. janvara kinoteatrūs varēs vērtīs Vīstura Kairiša jaunuokū filmu, viesturiskū dramu “Piļsāta pi upis”. Filma veiduota latgalīšu volūdā, i juos pamatā ir attīceibu stuosts iz paguojušuo godu symta 30.–40. godu viesturiskūs nūtykumu puormaiņu fona. Nupat publicāts filmys treilers.\nFilmys “Piļsāta pi upis” scenareja pamatā ir latvīšu trymdys autora Gunara Janovska taida poša nūsaukuma romans. Filmys golvonajam varūņam Aņšam ir navaineiga profeseja daiļmaļavuotuojs, i jis ir pīpraseits pi vysom varom, kas pīcu godu laikā nūsamaina vairuokys reizis.\nPatosa pylnūs ulmaņlaiku vītā atīt skorbais komunistu, tod nacistu režims. Aņša īcarātuo ir ebreju meitine Zisla, tok jaunuos sīvītis tāvs līk jūs mīlesteibai škieršļus. Saīt tai, ka itymā laikā Aņša dzeivē uzarūn ari šmukuo latvīte Naiga. Storp treis varom, kas sabrodoj Aņša piļsātu, divom sīvītem, kas plūsa juo sirdi, īspiejama tikai vīna izvēle.\nVīsturs Kairišs filmu veidoj kūpā ar sovim ilggadejim radūšajim partnerim – muokslineicu Ievu Jurjāni i operatoru Gintu Bērziņu. Studejā “Ego Media” producātū filmu finansej Nacionalais kino centrs, ari Leitovys i Čehejis kino institucejis, atbolsta Kruoslovys, Ludzys, Rēzeknis i cytu Latgolys piļsātu pošvaļdeibys, kai ari “Latvijas Finieris”, “Circle K”, “Merrild”, “Salmo”, “Tvaikonis” i cyti. Filmas partneri: LTV i LMT.


“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemiejim nu Latgolys - lakuga.lv\n“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemiejim nu Latgolys\nTemys: Andris Vaivods, Josifs Ročko, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Treju Zvaigžņu ordiņs\nKai jau kotru godu vaļsts svātku laikā, arī itūgod Latvejis vaļsts prezidents i ordiņu kapituls par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā padeve Treju Zvaigžņu ordiņus. Ar Josifu Ročko i Andri Vaivodu, kuri tyka apbolvuoti ar Treju Zvaigžņu ordinim, sasatyka Tenis Bikovskis.\nJosifs Ročko ir ilggadejs izgleiteibys i sabīdriskais darbinīks, nūvodpietnīks i muzeja “Ebreji Daugavpilī un Latgalē” dybynuotuojs i vadeituojs. Jam pīškierts 5. škirys Treju Zvaigžņu ordiņs i ordiņa kavalera tituls. Josifs Ročko beja cīši puorsteigts par tik augstu apbolvuojumu. Jis nūruoda, ka tys nav viņ juo nūpalns, partū ka, veicūt dažaidus pietejumus, jū atbaļstejuse i saime, i kolegi, i Daugovpiļs ebreju kūpīna.\nSovpus ilggadejam pošvaļdeibu darbinīkam, Leivuona nūvoda dūmis prīšksādātuojam Andram Vaivodam pīškierts 4. škirys Treju Zvaigžņu ordiņs i ordiņa viersnīka tituls. Ari Andram Vaivodam itaids apbolvuojums saguoduoja lelu puorsteigumu. Jis pastreipoj, ka tys ir vysa Leivuona nūvoda cylvāku nūpalns.


2012. goda 20. janvārī Baļtinovas kultūras nomu pylnu puļceja latgalīšu jaunīšu večerinka „Vasali Baļtinovā”, kuru organizieja Baļtinovas vydsškolas interešu pulceņš „Latgola – zeme, tauta, volūta”.\nLatgalīšu saītā pīsadaleja jaunīši nu septeņīm Latgolas nūvodīm – Baļtinovas, Bolvu, Ruguoju, Viļakas, Kuorsovas, Riezeknes i Dagdas nūvoda. Kūpā ar baļtinovīšīm beja jaunīši nu Ruguoju, Tiļžas, Kuorsovas, Dagdas i Nautrānu vydsškolas, Riezeknes Augstškolas (RA) i Upītes.\n„Večerinka Baļtinovā” nūtyka trešū reizi i beja vyskupluok apmaklāta. Pyrmuo „Večerinka Baļtinovā” nūtyka 2006. goda apreļī, ūtruo – 2007. goda decembrī. Šūreiz daleibnīku vydā beja arī Baļtynovas vydsškolas absolventi, kas sovulaik bejuši latgalīšu pulceņa aktīvisti i paši organiziejuši pyrmuos večerinkas. Pa vydu konkursīm i cytom aktivitātem daleibnīkus uzrunova latgalīšu volūdnīce Ilga Šuplinska nu Riezeknes Augstškolas, dzejnīks Juoņs Ryučāns nu Daugovpiļs, Baļtinovas nūvoda dūmes prīkšsādātuoja Lidija Siliņa, uzastuoja Guntis Rasims jeb DaGunchi nu grupas „BezPVN”, Laura Bicāne nu Daugavpiļs i Jurs Vucāns nu grupas „Likteneigais pagrīzīns iz Vainovu”.\nPasuokuma organizatori – latgalīšu pulceņš i vadeituojs Imants Slišāns – pasateic labdarim, kas večerinku atbaļsteja finansiāli i materiāli.\nRiezeknes Augstškolas komandas kūdulu veidova studenti, kas absolviejuši Baļtinovas vydsškolu. Komandā pīzadaļieja – Marta Zvejsalniece (1. kurss), Guntis Pundurs (3. kurss), Dace Ločmele (4. kurss), Rolands Keišs (1. kurss), kai arī Ēriks Začs, kas pats nūsmieja, ka ir myužeigais Riezeknes Augstškolas students.\nKai muojas dorbs, lai pīzadaļeitu pasuokumā, kotrai komandai vādzieja sagatavuot prezentāceju par sovu školu. Prūtams, arī mums – Riezeknes Augstškolas komandai – beja sagatavuota prezentāceja. Beja arī daudz vysaidu citu konkurseņu, kai, pīmāram, „Atpazeisti latgalīšu populāru cylvāku”.\nKūpumā rezultātus saskaitēja, bet vītas tai i nasadaļieja, jū organizatori sacieja: „Golvanīs – latgaliskuo vīnuoteiba”. RA komandai konkursu gaitā rezultāti beja ļūti lobi.\nPasuokums izadevuos vīnkuorši breinišķeigs i turpinuojums arī beja lobs. Piec pasuokuma beja disko baļļe, kai arī sadzīduošanuos ar Juri Vucānu i DaGunchi.\nRolands Keišs, RA 1. kursa students