“Mīlas kastings” – Dagdys puosoka pīaugušajim ar laimeigom beigom - lakuga.lv\nTemys: Dagda, gruomota, Ilze Aizsila, Laura Melne, Mīlas kastings, Zvaigzne ABC\nPārnejuo goda beiguos izdevnīceiba “Zvaigzne ABC” izdavuse Ilzis Aizsilys gruomotu “Mīlas kastings”, kas publicitatis materialūs teik saukts par “romanu latgaliskuos nūskaņuos”. Romantiskuo romana darbeiba nūsarysynoj Dagdā, tycami ir apraksteita ituos mozpiļsātys apleicīne, taipat šaļtim gruomotā īsaskaņ ari latgalīšu volūda.\nIlzei Aizsilai romans “Mīlas kastings” ir pyrmais lelais patstuoveigais literarais dorbs. Pyrma tuo izdūts kūpā ar Indru Ēķi-Začesti pīraksteitais romans “Dzīvot naktij”, kai ari puosoka “Teiksma par Babīti”. Kasdīnā autore dorbojās sabīdryskūs attīceibu jūmā, tok piec Literaruos akademejis absolviešonys aizaruovuse ari ar prozys raksteišonu. Kruoslovys nūvods ir juos dzymtuo puse, partū ari dīzgon lykumsakareiga bejuse “Mīlas kastinga” darbeibys vītys izviele.\nGruomotys golvonais varūņs ir jauns veirīts vuordā Ivo, kurs bierneibā puorsacieļs iz Vuoceju, tok niu ir spīsts atsagrīzt Latvejā i dzeivuot Dagdā. Jis īrej ustobu pi eksotiskys gleznuotuojis Kamenis i atrūn dorbu vītejā saimisteibys preču veikalā. Tok, kai jau paruoda tuo nūsaukums, golvonuos romana sižetiskuos linejis ir saisteitys ar mīlesteibu. Gruomotys varūņu sovstarpiejuos simpatejis veidoj geometrisku figuru ar dīzgon daudz styurim, cikom nūvad pi veiksmeiga atrysynuojuma.\nAutorei veiksmeigi izadevs paruodeit, ka mīlesteibys romanu darbeiba var nūtikt ari Latgolys pīrūbežā, na tik Reigā vai kaidā cytā metropolē. Navajag duorgu zeimūlu, dzeivūkļa debesskruopī i ceļuojumu iz Bali. Pīteik ar vītejū azaru, saimisteibys preču veikalu i kasgadejim piļsātys svātkim “Annys Dagdā”. I tū es rokstu bez mozuokuos ironejis – “Mīlas kastinga” leluokuo vierteiba ir tuo vidis pītyvynuoteiba realitatei. Dūmoju, ka vītejuos dobys aproksti varātu vylynuot kaidu, kurs Dagdys pusē nav bejs, iz tū ari atbraukt. Gruomotā ir atsauce pat iz tū, ka ir īspieja palikt glempingā. Tok vyss nav tik izskaistynuotai, teik paruodātys ari mozpiļsātys na tik lobuos pusis, kū turisma bukletūs naatrassi. Šaļtim ruodīs, ka varbyut atseviški aspekti ir par daudz puorspeilāti, kas vaira atsakluoj tālūs i jūs reiceibā. Par pīmāru, lai ari iz reizis varu īsadūmuot taidu saimisteibys preču veikalu, kur var atrast vysdīvainuokuos lītys, suocūt nu gluozem ar plykom sīvītem i beidzūt ar muoksleigim batonim, ruodīs moz tycams, ka tys varātu byut daļa nu lela veikalu teikla.\nKa pījam, ka itaidi romani eistyn ir puosokys pīaugušajim, tod tai var attaisnuot taida tāla kai storptautyski zynoma mūdis noma mantinīks, kurs sevi socialajūs teiklūs apzeimoj kai “Raimix Miljonārs”, pasaruodeišonu. Leidzeiga ir ari vītejuos Dagdys televizejis žurnalistis straujuo karjerys maiņa i daudzi cyti sižeta paviersīni. Ka jau puosoka, tod puosoka. Mozuok izprūtama šaļtim ir golvonuo varūņa Ivo reiceiba i dūmys. Ruodīs, ka, īspiejams, romans byutu izadevs veiksmeiguoks, ka tys byutu raksteits nu sīvītis, na veirīša redzīņa. Cytaiž gruomotā ir vītys, kur juo puordūmys vaira atguodynoj jaunu padsmitgadeigu meitini, na pīaugušu veirīti. I absoluti brīsmeiga ruodīs situaceja, kurā jis uzaicynoj meitini iz romantisku randeņu sovā ustobā i izdūmoj, jai nasokūt, nūlikt styurī kameru, kas jūs filmātu. Izmontojūt angļu volūdys terminologeju, es saceitu, ka tī ir vysi īspiejamī “sorkonī karūgi” i nu taida juobāg pa gobolu.\nJiutams, ka autorei vēļ nav lelys rakstnīceibys pīredzi, vītom varbyut teksts vēļ naplyust tik breivai, cik grybātūs, tok grybātūs saceit, ka Ilzei Aizsilai nūteikti ir potencials i juorauga turpynuot raksteit. Jai ir loba humora izjiuta i spieja raksteit ari pošironiski. Gruomota ir 400 puslopu bīza, kas myusu dīnuos ir dīzgon lels apjūms, tok vysu laiku nūteik spraiga darbeiba. Eipaši beigu daļā var pat pamateigi aizaraut, raugūt izsekuot leidza nūtykumu atteisteibai, uzminēt atrysynuojumu, tok piec kaida laika suokt dūmuot, voi eistyn ar vysim vyss nūtiks tai, kai tikū ruodejuos. I vēļ vīns pluseņš – skaitūt romanu, tū var vīglai vizualizēt, kas nav nimoz tik bīži izplateita paruodeiba.\nVoi gruomotā ir tuos apsūleituos “latgaliskuos nūskanis”? Es saceitu, ka nūteikti. Pa pyrmam, jau pīmynātais Dagdys piļsātys i tuos apleicīnis aproksts. Romana tāli izstaigoj piļsātu, izbrauc dobā, atguodoj legendarū “Narūtys” fabriku, svātdīnē apmeklej Dagdys katuoļu bazneicā, i vēļ poša sižeta kulminaceja ir Annys dīnys svātkūs Dagdā. Pa ūtram, gruomotā na puoruok bīži, nu ari na cīši reši izskaņ ari latgalīšu volūda. Par kū vysleluokuo prīca – ar latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu nav nikaidu problemu (autore piecvuordā pasasoka Juram Viļumam par konsultacejom itymā vaicuojumā). I kas maņ ruodejuos vysjaukuok – vīnā nu gruomotys nūdaļu kaidam puoram taišni apziņa, ka obeji muok runuot latgaliski, sovā ziņā īkvālynuoja vēļ leluoku kaisli jūs storpā. Kur nu vēļ skaistuok – latgalīšu volūda izaruod erotiska!\nDūmoju, ka potencialajai ituo romana mierkauditorejai “Mīlas kastings” varātu teiri labi patikt. I tai jau ir, ka kotram juoskaita taidys gruomotys, kaidys jim pateik i attīceigajā dzeivis pūsmā ir vajadzeigys. Šaļtim mums vajag ari puosokys ar laimeigom beigom. Asmu dūmuojuse, ka latgalīšu literaturai tryukst kaida mīlys romana latgaliski. Taidys masu literaturys, kū varbyut puorskaiteitu ari kaids, kas kasdīnā runoj latgaliski, tok skaiteit varbyut beistās. Nazynu, cik labi Ilze Aizsila roksta latgaliski, tok izaver, ka jei varātu byut loba kandidate iz itaidys gruomotys autoris lūmu.


Festivals “Muzykys Skrytuļs” itūgod nūtiks digitali - lakuga.lv\nTemys: festivals, Leiksna, Muzykys skrytuļs\nCovid-19 pandemejis i vysaidu īrubežuojumu deļ itūgod daudzys nūtikšonys atsaceļ, tok festivals “Muzykys Skrytuļs” byus, īvārojūt vysys drūšeibys praseibys, informej festivala koordinatore Sanita Pinupe.\nSkateituojim i klauseituojim byus daīmama festivala digitaluo verseja, kas ir jauns i unikals rysynuojums “Muzykys Skrytuļa” nūrisē. Taipoš latgalīšu muzyku byus īspieja klauseitīs nu sevkurys pasauļa vītys ar radejis viļņu paleidzeibu.\nPyrmajā digitalajā latgalīšu muzykys festivalā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar kluotīnis festivala dalinīkim, atskaņojūt jaunuos latgalīšu muzykys lobuokuos dzīsmis. Atkareibā nu situacejis i juļa beiguos asūšajom drūšeibys praseibom nalels cylvāku daudzums festivalu varēs klauseitīs kluotīnē. Ka tys nabyus īspiejams, kluotīnē tiksīs viņ organizatori i muziki.\n“Muzykys Skrytuļa” organizatori jau niu suoc apzynuot vītys gon Latgolā, gon ari cytur Latvejā i uorzemēs, kuruos ļauds varātu sasapuļcēt i klauseitīs festivalu lobuokā kvalitatē. Tai “Muzykys Skrytuļs” cer pīsaisteit vaira cylvāku i atrast dzierdeigys auss.\nFestivala “Muzykys Skrytuļs” mierkis ir popularizēt Latgolys kulturys identitati, dūt atbolstu jaunim autorim i izpiļdeituojim, sekmēt dzīšmu izpiļdeišonu i tekstu raksteišonu latgalīšu volūdā. Tīšsaistis festivala-koncerta sajiutu plānuots nūdūt gon tīši – eipaši pīsaistūt klauseituojus i tūs, kas grib baudeit latgalīšu grupu performaņcis, gon ari natīši – sveicynojūt tūs, kas najauši byus īslāguši radejis staceju, pa kuru tiks translāts festivals.\n“Muzykys Skrytulī” varēs dzierdēt gon jaunys, gon ari vysaidu popularuos muzykys žanru dzīsmis. Byus ari muokslinīki, kas tīšsaistē reikuos vysaidus konkursus. Festivala organizatore Sanita Pinupe stuosta, ka daudzys grupys jau ir apstyprynuojušys sovu daleibu “Muzykys Skrytulī”. Festivalā izskanēs Kārļa Kazāka, “Latgalīšu Repa”, Aijas Izaks, reperis Ūgys, Ivara Štuba, Arņa Slobožaņina, apvīneibys “Jezups i Muosys” i cytu grupu i muziķu dzīsmis. Pylna festivala programma interesentim varātu byut daīmama tyvuokajā laikā.\nLeidz šam tyka sagataveiti naleli videoklipi ar intervejom i Latgolys skotim, dejom i performaņcem, kurus īkļaus i paruodeis festivala digitaluos versejis īrokstā. “Muzykys Skrytuļs” tīšsaistē nūtiks 25. julī – laikā, kod tyka plānuots pats festivals.\nItūgod festivals “Muzykys Skrytuļs” nūtiks jau ostoitū reizi, tok pats pyrmais festivals nūtyka tuolajā 2005. godā ar mierki popularizēt latgalīšu dzīšmu kulturu i latgaliskū identitati.\nOstoitais latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S Latvijas vaļsts meži finansialu atbolstu. Festivalu tradicionali reikoj festivala iniciatoru grupa i Daugovpiļs nūvoda Leiksnys pogosta puorvaļde.


Izstuode "Muna Latgola" Rēzeknis bibliotekā - lakuga.lv\nIzstuode “Muna Latgola” Rēzeknis bibliotekā\nTemys: Anna Keirāne, bibliotēka, Latgola, Rēzekne, Rēzeknis Centraluo biblioteka, Roksts\nSagaidūt 3. Pasauļa latgalīšu saītu i konfereņci, Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā nu 3. augusta apsaverama izstuode “Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, kukne, muoksla, muzyka, simboli… Biblioteka aicynoj īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atsacerēt aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodē izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.\nIzstuode byus apsaverama leidz 18. augustam.\nKarteņuos – izstuode “Muna Latgola”, foto Anna Keirāne, Rēzeknis Centraluo biblioteka\nProjekts “Muosys” aicynoj iz koncertu “Zynu, zynu tāva sātu” Juņs 8, 2020


Kolnasāta 30. majā - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, Latgolys pošvaļdeibys, LR1, Pošvaļdeibu finanšu izleidzynuošonys modeļs, Roksts\nKolnasāta diskusejā skaidroj, kas nūtiks ar Latgolys pošvaļdeibom, ja pījims jaunū Pošvaļdeibu finanšu izleidzynuošonys modeli. Tū var saukt ari par pošpaleidzeibys fondu, kurā nabadzeiguokuos pošvaļdeibys kotru godu sajam naudu nu bogotuokajom pošvaļdeibom i vaļsts. Asūšuo sistema nasadorboj labi, par tū veidoj jaunu. Latgolys pošvaļdeibom tymā gaidoms leluokais leidzekļu samazynuojums. Finanšu ministreja uzskota, ka tys pošvaļdeibys rūsynuos atsateisteit. Voi tys ir īspiejams?


Pīsadoli konkursā i laimej īlyugumus iz Latvejis Gruomotu izstuodi - lakuga.lv\nTemys: Kīpsola, latgalīšu gruomotys, Latvijas Grāmatu izstāde, Latvijas Grāmatu izstāde 2016, LgSC, Roksts\nReigā, izstuožu centrā Kīpsolā, nu 26. da 28. februara nūtiks storptautyskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2016”.\nKai kotru godu daleibu ar latgalīšu gruomotu goldu jims ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt vīnuvīt latgalīšu literaturu, gruomotys latgaliski i par Latgolu, kai ari suvenirus i latgalīšu muzykys diskus.\n26. i 17. februarī izstuode apmaklātuojim byus atvārta nu 10:00 leidz 18:00, nu 28. februarī nu 10:00 leidz 17:00. Ari itymā godā dorbuosīs gruomotu mainis punkts.\n„Latgolys Studentu centrs” pīduovoj laimēt īlyugumus iz izstuodi. Kab tyktu pi 2 īlyugumu, juoatbiļd iz vīnu nu vaicuojumu:\nKaida i deļ kam ir tova meiluokuo latgalīšu gruomota?\nKaidu i deļ kam latgalīšu gruomotu tu grybātu puorskaiteit?\nAr latgalīšu gruomotu dūmuota sevkura gruomota latgaliski ci gruomota par Latgolu ari cytuos volūduos.\nAtbiļdi iz vīnu nu vaicuojumim, nūruodūt gruomotys nūsakumu i autoru, syuti iz epostu info@lakuga.lv leidz 24.februara pusnaktei, nūruodūt sovu vuordu, pavuordi i telefona numeri. Kai eposta temu nūruodeit “Konkurss”.\nTreis konkursa uzvarātuoji tiks nūteikti izlūzis ceļā, i paziņuoti LaKuGys kontūs fb.com i twitter.com. Ar uzvarātuojim sasazynuosim personeigi.\nVaira par izstuodi pasuokuma sātys lopā.


Puorguojīnī iz “Olūtneicu” pīminēs partizanus i pastateis jaunu krystu - lakuga.lv\nPuorguojīnī iz “Olūtneicu” pīminēs partizanus i pastateis jaunu krystu\nKarteņa nu pasuokuma reikuotuoju arhiva.\nTemys: IIG Līdumnieki, Juoņs Vilcāns, Olūtneica, Oskars Smirnovs, partizani, puorguojīņs, Rūžupis veiri\nDzeivuotuoju iniciativys grupa (IIG) “Līdumnieki” 3. oktobrī 10.00 stuņdēs aicynoj pīsavīnuot puorguojīņam iz partizanu pīminis vītu “Olūtneica”, Preiļu nūvoda Rūžkaļnis pogosta Krīvu pūrā. Puorguojīnī iz pīminis vītu tiks ari nūnasts jaunais krysts.\n“Puorguojīņs ir publiskuo daļa IIG “Leidumnīki” projektam. Grupa pīsadaleja mozūs grantu konkursā “Iedzīvotāji veido savu vidi 2021”, kū organizēja nūdybynuojums “Viduslatgales pārnovadu fonds” i finansiali atbaļsteja tūreizejuo Vuorkovys pošvaļdeiba. Projekts dasaceits ar taidu mierki, kab izlikt nūruodis iz konkretu partizanu pīminis vītu – “Olūtneicu”. Itai vītai ir boguota viesture nacionalūs partizanu deļ, bīži viņ interesenti vītejim prasejuši ceļu, tok poši vītejī ir maļdejušīs,” stuosta Oskars Smirnovs, IIG “Leidumnīki” i folklorys kūpys “Rūžupis veiri” dalinīks, kai ari ituo projekta grupys vadeituojs.\n“Praktiski izreiz piec partizanu grupys, kas tī uzaturēja, nuovis, beja izlykts krysts, kū saryupēja vītejī – rodi, draugi, sābri, dūmubīdri. Latvejis naatkareibys laikūs tī pastateja lelu krystu, kas stuovēja leidz pat šai dīnai. Jamūt vārā, ka krysts sovu ir nūkolpuojs, IIG izdūmuoja, ka ir juonūmaina ari itys krysts. Jū izgataveja tepat, tok krysta pastateišona īsavylka – lai krystu dabuotu leidz “Olūtneicai”, jis ir juonas ar rūkom, na juonūvad,” skaidroj Oskars. “Vadūt uorā mežu, ir rodušuos miļzeigys risis, tik vīnkuorši iz tū vītu navar aizbraukt. Deļtuo puorguojīņs byus ar dareišonu – tuo laikā tiks īnasts ari krysts, kū paradzāts tamā pat dīnā pastateit. Tī niu ir sakūpta vīta, ir sataiseita guņskura vīta, nūteireits pīmineklis,” par pīminis vītu komentej projekta grupys vadeituojs.\nIr atrosts ari partizanu bunkurs, tok niu nu juo ir radzams tik škūrstyna gols, pats bunkurs ir aizbrucs. “Itymā puorguojīnī ir dūma īsuokt sarunys, veiduot jaunu dūmubīdru grupu, kuri varātu īsastuot par bunkura atjaunuošonu. Nūvodpietnīka i vītejuo cylvāka, viesturis puorzynuotuoja Juoņa Vaivoda savuoktajā materialā par Vonogu pusis viesturi var skaiteit, ka itys bunkurs tyka izveiduots 1945. godā, lai nacionalī partizani varātu tī dzeivuot. Bunkuru apdzeivuoja Juoņa Vilcāna partizānu grupa. Septeni nu grupys dalinīku tyka nūsauti mīgā, pasateicūt nūdeviejam Klimkānam. Vysi jū skaiteja par partizanu, tok beiguos izaruodeja, ka jis struoduoja VDK lobā,” pīminis vītys viesturē īsaver Oskars. “Olūtneicys” viesture ir bejuse cīši skaudra.\n“Itys puorguojīņs teik reikuots smukā rudiņa dīnā, apsaverūt daļu nu nūruožu, kurys ir gotovys, vēļ vīna nūruode tūp. Ilgi dūmuojom, kai izdareit tai, lai informaceju varātu skaiteit sevkurs, lai tys nabyutu materials, kurs koč kur īguļs. Mes raudzeisim pyrmū nūruodi, kas byus, īreikuot ar nūlosomu QR kodu. Puorejuos ir kūka zeimis ar nūruodem iz “Olūtneicys” vītu, juos varēs redzēt puorguojīņa maršrutā,” stuosta Oskars.\nProjekta grupys vadeituojs pīzeist, ka krysta nesšonai iz pīminis vītu ir simboliska nūzeime. “Krystu gribējom mehaniski izlikt, mes nikod nadūmuojom, ka tei krysta nesšona saīs kai eista nesšona.” Oskars vēļreiz dasaskar “Olūtneicys” viesturei – “nūsautūs partizanus izvylka uorā nu “Olūtneicys”, vylka leidz meža molai, tod vede pajiugā leidz Neicenīku laipom, puori laipom jūs puorvylka ar striči apsītu ap koklu, tuoļuok zyrga pajiugā vaduši tuoļuok, sakruovuši kravys mašynā, kas jūs vaduse tuoļuok, piečuok Leivuona tierga laukumā jī vairuokys dīnys atstuoti apsavieršonai. Redzīs – tei ir zeime, ka cik gryuši beja partizanu kermiņus dabuot uorā nu “Olūtneicys”, tikpat gryuši byus ari krystu nūguoduot iz pīminis vītu.” Jaunais krysts ir dīzgon lels – 4,5 metru augstumā.\nJaunais krysts. Publicitatis karteņa\n“Vysi cylvāki, kas ir iniciativu grupā, puorsvorā ir taidi, kas paaudžu paaudzēs dzeivoj itamā pusē i ir saisteiti ar itim nūtykumim. Puorguojīņs byus ar daudz i lelu dūmuošonu par tū, kas kotram ir Latveja, kas kotram ir svareigi, tiuleņ jau novembris – patriotisma mieness, i gribīs, lai tys krysts nav viņ izlykts i aizmiersts,” stuosta Oskars.\nNest krystu paleidzēs folkorys kūpa “Rūžupis veiri”, jim byus īspieja puorguojīņa dalinīkim dzīduot sovu repertuaru ar taidu jusšonu, kaida puorguojīņa laikā jim byus. Taipoš Oskars skaidroj, ka puorguojīņa garums nav lels, tys ir pīmāruots ari bārnim i tei byus lītdereigi pavadeita dīnys daļa.


Energetiski stypruokī latgalīšu pļovu augi - lakuga.lv\nTemys: augi, čajs, Juoņi, puču nūsaukumi, Sandra Ūdre, saulgrīži, tautys medicina\nVosorys saulgrīži, saukti ari par Zuoļu ci Zīdu dīnu, ir dobys pylnbrīda laiks. Itamā šaļtī laseituos zuoleitis ir vysenergetiskuokuos, i na vysys dereigys čajam, var pakuort būrteitē tikai smuordam, var – saiknei ar seņču dobā dazynuotū gudreibu. Jī miera i cytu pandemeju laikā varēja pasaļaut viņ iz zuoleišu uorstnīcyskū spāku, a pļova beja vīta, kur magiskī rytuali nūteik poši nu seve. Itūgod saulgrīžu moments 21. junī 00.44 stuņdēs.\nVeipatka/veibūtne/ viejputs (Artemisia vulgaris)\nLatvejā konstatātys 11 veipatku sugys, ite pīraksteitais vairuok atsatīks iz parostū veibūtni. Augu storp cytim īvāruojuši jau senejūs laikūs, jū pīmiņ tautysdzīsmēs i kai parostu nazuoli: “Dzāruojam(i) mīži auga/ Par vysom(i) veibūtnem,” i kai izteiktu sīvīšu augu: “Deveņ’ gadeņ’ es audzieju/ Veibūtnēs leigaveņu,/ Dasmytā gadeņā/ Māmeņai paruodeju.”\nKai uorstnīceibys augu veipatku pīzeist par nūdereigu pi gondreiž vysom slimeibom – eipaši jei paleidz samazynuot drudzi, īkaisumu, suopis, palelynuot apetiti, mozynuot stresu, nūregulēt menstrualūs trauciejumus (jei kolpoj kai lobuokais sīvīšu hormonus leidzsvorojūšais augs). A. Slišānis 100 deču projektā taišni veipatku dečs ir pyrmais i daudzuos intervejuos audieja itū augu nūsaukuse par “eistū rogonu zuoli”. Ir ticiejumi, kas īsoka veipatku īpeit jūstā, kab palelynuot sovu īškejū spāku.\nAgruok ticēja, ka ar veipatku var izdzeit ļaunūs gorus, P. Zariņš sovuos atmiņuos “Cylvāks, kai dobas izmontōtōjs un pōrveidōtōjs” roksta: “Veibūtne ar sovu pateikami aromatiskū smōrdu, beja īcīneita, kuru iznycynōja tikai tur, kur tei nūmōce cytus, kultivejamūs augus. Veibūtnes, jūs lobōs smaržas dēļ, nūgrīžūt zaļōšonas auguma piļneibā, sēja puškūs un kōre pajumtes telpōs, kas ari nūveitušas izplateja īpatneju, pateikamu smaržu. Kaļteitu veibūtņu, mātru un vēļ klōt dažu tamleidzeigu “zōļu” kūpejū slūteņu, pārkyuņa nagaisa laikā aizdadzynojūt, kyupynōja ustobu un nameņu, aizdzanūt ar tū nalobūs gorus, kurus vojōja pārkyuņs. Taidam kyupynōjuma puškeņam pīvīnōja sausōs paegles zareņu, kas Pyupolsvātdīnē beja īgyvis sovu svātumu bazneicā. Svareiga lūma veibūtnei beja vēļ nasenejūs laikūs, kai ōrstnīceibas augam. Škītami reumatizma slymī, storp cytom zōlem, lyka klōt ari veibūtni, korstu vannu sagatavojūt. Un bez tam vēļ slymom jaunteļu pīna gūvim deve veibūtņu un mātru, voi kaidu cytu augu pīmaisejuma “teju”. Vysu šū atstōstu kai ocu līcinīks nu sovom agrōs bērneibas dīnu atmiņom, kū redzēju sovā un kaimiņu sētōs.” (“Dzeive”, 1972, nr. 115)\nAugu pazinieja M. Latkovska atguodynoj par “veipatku kai vīnu nu miera puču trejūtnis: “Mozuo jaunkuņdzeite pīstuojuse ceļa molā i vysa ir puorjimta ar veibūtņu pieteišonu. Jei cīteigi piersteņūs vuoļoj auga pupureišus i nakust ni nu vītys, izaver kai saauguse ar veibūtni. Varbyut bārns sovā zamapziņā apjauš, ka itei ir cīši vierteiga dobys zuoleite, kurai pīaugušī na reši aizskrīn garum, nuoss aizrīzuši…\nTymūs tuolejūs i senejūs laikūs, kod Latvejis teritorejā beja izapliets i trokuoja miers, nasdams paceli cylvāku dzeiveibys, veibūtne asūte kolpuojuse cylvākim i bejuse vīns nu tūs nadaudzūs augu, kuri savaidiejušajim ļaudim paleidzēja jūs cīsšonuos. Vēļ itamā sakareibā ir juonūsauc ari peliejums (vērmele) i žyužaineite (pelaškis). Taida sovpateiga treju teiruma augu, miera zuoleišu, savīneiba…” (“Unuceite”, 2018, 61)\nViņ navajaga itūs augus lītuot sīvītem iz gryutom kuojom – par spieceigu ituos pučis…\nŽyužārne/ žyužuons/ žyužaine (Achillea millefolium)\nKai skaitoms latvīšu volūdneicys I. Ēdelmanis pietejumūs, itam augam Latvejis izlūksnēs ir cīš daudz atškireigu nūsaukumu: aitu ašķi, aitu dziras, aitu zāles, asinsdziras, dzelzs zāle, ežas puķe, eža zāle, ežu puķe, govju ķimenes, lauku pipari, mēra puķe, mēra zāle, tītarene, tītaru zāles, zaldātu zāles, žūžārnes. Kūrzemē, apleicīnē tyvuok jiurai, lītuojuši žyužārņu sāklys i zīdus leidzeiguos garšys deļ pyparu vītā pi zyvu i galis iedīnim, partū tī itū augu sauc par laukpipariem, laukpipariņiem.\nSovutīs vairuokuos Vydzemis, Latgolys i Augšzemis izlūksnēs augu sauc par ašņa zuoli, ašņadzyru. Tys partū, ka itys augs labi aptur asiņuošonu i veicynoj ciertumu sadzeišonu, lītuots uoreji i īškeigi. Karaveiri, dūdamīs karā, jēme leidza kuldā izkaļteitys žyužārnis, lai varātu apkaiseit ciertumu. Ni drupeitis nasimpatizejūt nacistu propagandai, juopīzeist, ka 1942. gods 6. augusta (nr. 179) vuocu okupacejis laika avīzē “Tēvija” publicātuos kartenis “Pelašķu lasītāja” poetiskais viestejums pasaceļ viers nacistu propagandys. Nav precizāts, kur foto uzjimts, tok taida varātu izavērt ari latgalīšu babeņa, kas losa žyužārnis sovys saimis karaveirim nažieleigajā frontē i vīnuolga, kuramā pusē.\nŽyužārņu biologiski aktivuos vīlys rūsynoj apetiti i gremuošonys sulu sekreceju, pazamynoj temperaturu i arterialū ašņaspīdīni, jom ir pretīkaisuma, baktericida, antialergiska īdarbeiba, juos dar pi vysaidu uodys slimeibu i būjuojumu – furunkulozis, gryuši dzeistūšu ciertumu, trofiskūs čyulu, mutis dūbuma gļūtuodys īkaisuma, ari sejis uodys kūpšonai. Uoreigi uzliejumu lītoj apmozguojumim, peļdem, kompresem.\nLatvīšu literaruos volūdys variantus “pelašķi” skaidroj ar “peļu astem”, sovutīs latgaliskūs auga nūsaukumus ar žyuž- saknē dzejnīks O. Seiksts skaidroj ar vieja žyužuošonu smolkajuos zīdu čuzeitēs, viņ mes vaira nauztverūts tik smolku lītu. (“A12”, 2019, nr. 4 43) A. Slišānis žyužārņu dečs i stuosts ir senuotnis nūskaņuos, viņ pīraksteits na latgaliski: “Pelašķu ziedu čemuri smagi līgojas vējā, stāstot par seniem laikiem – par dziesmām pie ugunskuriem, par māla podiem, par savvaļas zirgu bariem, par ozolu birzīm…/ Ar lielu, lielu pelašķu klēpi brienu mājās aust senatnes stāstu, tik skaisti rūgti smaržīgu.”\nPelieji/ peliejumi/ vērmele (Artemisia absinthium)\nEiropys puortikys ryupnīceibā pelieji ir garšvīla alkoholam – veinim i likerim, a daudzim latgalīšim bierneibys atmiņuos ir epizode, kai jim pi naiesšonys mama ci baba ceņšās īstupēt lizeiku ryugti ryugtuo pelieju čaja. Uorstnīceibā peliejus izmantoj muogys, žuļts i aizkuņģa dzīdzera sekrecejis stimuliešonai, pi caurejis, vādara suopem, akmiņu vainis, kai vīglu pretsuopu i mīga leidzekli, ari ciermu izdzeišonai. Augs ir iņdeigs, leluos devuos var apsatrucynuot.\nTok latgalīši pelieju stypruma nav beidušīs, tū atrūnam laikroksta “Latgolas Bolss” publicātajuos laseituoju viestulēs par atmiņom nu dzeivis Latgolā: “Muns tāvs orstējōs tikai ar augu tējom. Sasasaaļdeišonas gadejumā, voi kod jys jutōs vyspōregi navaseleigi, jys lyka trumulī vasalu “slūtu” izkaļteitu pelējumu – vērmeļu, aplēja ar 6–7 glōzem yudiņa un vōrēja tik ilgi, cikom trumulī palyka napylnas trejs glōzes škidruma, kuru izdzēre un gōja gultā. Utrā reitā jys jau beja piļneigi vasals. Tāvs ōrstnīceibas stōdus saplyuce kotru zynomā laikā, pakōre klēts pajumtē, bet na saulē un izkaļtēja.” (“Mes sasarokstom”, 1970, nr. 794)\nPelieji nadar lūpu skuobbareibai, par tū pyrmī puorsalīcynuojuši Sibira latgalīši: “Taidas nazōles kai osōs nōtras, peļu zērni, nasmōrdeigōs teirumu, pļovu un kryumu peipines, teirumu mogonas un t. t. ir lobas skōbēšonai un lūps apād jūs ap 15 kil. sutkōs. (..) Vērmeles, pelējumi (pаlyņ) pavysam nav dereigas silosēšonai. Nu jom skōbātō barūkle najauki smird, satur daļu spirta, pīns palīk ryugts.” (“Taisneiba”, 1935, nr. 72)\nPelieji nav īsavīsuši ari ols bryuviešonā, nav nikuo lobuoka par apeinim. Vydslaiku Eiropā skaiteja, ka poguonu tauteņu olam leidzeigī dzierīni ir duļčaini i paskuobi (ols nabeja nūryudzs), partū garšai i reizē uorstnīcyskam efektam mieginuoja likt kluot ryugtus augus, kai peliejus, vaivierņus, sovvalis apeiņus, kūka myzys, muskatu, lauru, krystnaglenis, salveju, lavandu. Itei mūde tyka atvasta ari iz Balteju, tai dareja muižu i klūsteru bryužūs. Viesturneica L. Dumpe pietejumā “Alus tradīcijas Latvijā” (2001) atkluojuse, ka 16. godu symta olūtūs par pelieju olu roksta kai veseleigu tukšā dūšā tim, kam ir dzaltonuo slimeiba, taids ols attaisa vaļā oknu i līsys aizsieriejumus. Ar pelieju i apiņu nūvuorejumu tūlaik uorstēja ari ašņasārgu i caureju. Kod latgalīši gribēja olu ar styprom golvyssuopem i vemšonu, dalyka šņaucamū tabaku.\nDuobuls/ duobuleņš/ klevers (Trifolium)\nTautysdzīsmēs pīmynātais duobuls ir lobuokuos ganeibys: “Nūsazvīdze kumeleņš,/ Ka palaižu dobulā” voi “Gonu gūvs duobulā,/ Na tuos maņ pīdarēja”. Dobys pietnīks Dr. emeritus E. Vimba boltū duobulu pīzeist par latvīšu nacionalū augu. (“Dabas un vēstures kalendārs 1983. gadam”, 1982, 151–152) Duobula lopys izplateitys Latvejis nūvodu i pogostu gierbūņūs, atrūnamys Latgolys heraldikā: Kuorsovys piļsātys ģierbūņa (apstyprynuots 1938) laukuma vydā stuoviņ attāluotys četrys zalis duobula lopys sadola vairūgu div vīnaiduos daļuos; Preiļu nūvoda gierbūnī (2012) aiz malnuo kraukļa kraisajā pusē zaļa četrulopu duobula lopa simbolizej nūvoda četrys lauku teritorejis; īprīškejā Vuorkovys nūvoda gierbūnī vīns nu elementu beja ari treis lopu duobuls. Itys gierbūņs kūpumā tyka pīzeits par naunikalu, ari duobula simbols tyka kritizāts par asociativi nūvacuojušu.\nDuobulam ir ari koč kaida mistiska energetika, itamā tautysdzīsmē duobulam ir papardis nūzeime: “Juoneišam sīv’ izgaisa/ Juoņa dīnys vokorā;/ Ap Petrini atsaroda/ Boltajā duobulā.” 1891. gods S. Uļanovskys etnografiskajā tāluojumā par Viļānu apleicīnis latvīšim (“Poļu Inflantijas latvieši”, 2017, 98) pīmynāts, ka meitys pynušys vaiņukus nu naizplaukušu teiruma duobuleņa zīdu (Trifolium arvense), vysu nakti atstaiguojušys ar vaiņukim i naguojušys gulātu. Ka zīdi saplaukuši, tod itūgod izīs pi veira, ka nā – naizīs. Itū augu saukuši ari par laimis puči.\n20. godu symtā nu vysu duobula sugu svareiguokuo palīk sorkonais duobuls: “Storp zòlem, kuras myusu zemnìki sèj, pyrmò wìta pìdar sorkonajam dòbulam. Jis wairòk teik sāts kūpâ ar timoteju, un sàts ar tū aprèkinu, ka uz wìnas desetinas iznòktu 40 marc. sorkonò dòbula un 20 marc. timoteja sàklas. Pàdejâ laikâ ari pi mums Latgalê zemnìki sòkuši stipròk dùmòt par lùpu kùpšonu. Bet kas grib, lai gùws dùtu wairòk un lobòka pìna, tys bez dòbula sèšonas nawar iztikt.” (“Jaunas Zinias”, 1913, nr. 7)\nDuobula sāklys bejušys pīpraseitys, reizem gadejīs, ka kaidam tykušys puordūtys bārzu sāklys duobula sāklu vītā. Ir nūstuosts, ka tai rodusīs Maiļupis bārzu bierzeite Baļtinovys nūvodā – saiminīks īsiejs duobulu, a saauguši bārzi.\nLatvejis breivvaļsts laikā kvalitativai vītejuo duobula sāklu īgivei ražoj pat specialys īkuortys – duobula gaļveņu berzātuoju mašynys, kurys teik sadaleitys Latgolys lauksaimnīceibys organizacejom pret pīmoksu 116 latu apmārā. “Ar mynātū mašinu byus īspējami panōkt vitejō dōbula sāklas ražōšonu kotrā saimnīceibā sovom vajadzeibom un caur tū izasorgos myusu zemnīki nu myusu apstoklim napīmārōta dōbula sāklu īpērkšonas.” (“Zemnīka Ziņas”, 1930, nr. 23)\nNazkod sabarztys kaltāta duobula lopys lyka kluot rudzu maizis meiklei i sīra masai. Boltuo duobula zīdi (Trifolium repens) ir nūdar kai “sīvīšu zuoleite”, prosaļšonys gadejumūs. Sorkonuo duobula (Trifolium pratense) čaju īsoka ari gryutneicom. Tys ir leidzeklis pret prosaļšonu, mozasneibu, īkaisumim, suopem, kavej ļaundabeigu audzieju atteisteibu.\nAgruok Latgolā kotrys bārns zynuoja, ka sorkonuo duobula zīdi satur daudz mada. Ari mani ir vuicejuši – īmūt pa pļovu nūraut sorkonuo duobula “gaļveņu”, izraut pa vīnai zīdu lapenis i izsyukt soldonumu. A apstuokļūs, kod bierneibā nateic ni pi kaida soldonuma, ari tys ir koč kas.


Deļkuo dareit švakuok, ka var lobuok. Saruna ar Liānu Merņaku-Ņikitinu - lakuga.lv\nKarteņa: Liānys personeigais arhivs\nTemys: Daugavpils, Grafiskais dizains, Liāna Merņaka-Ņikitina, muoksla, Rēzekne\nHoreografe, deju školuotuoja, grafiskūs dorbu autore, šyvieja, vysaida veida rodūšūs darbneicu veiduotuoja i vadeituoja, pi tuo vysa vēļ ari sīva Aleksejam i mama divejus godus vacajai meiteņai Olīvijai. Saceit, ka Liāna ir cylvāks-orkestris, ruodīs, ir par moz. Juos daudzveideigī talanti i dinamiskums, kurs burtiski staroj pa vysu kopejneicys telpu, kurā asam sasatykušys, ir apbreina vārts.\nPastuosti drupeit par sevi, kas tu esi?\nEs sevi pozicioneju kai rodūšu cylvāku. Itūšaļt maņ drupeit mainuos prioritatis i es vaira pīsavieršu dizainam i muokslai, tok īprīšk mani vaira asociēja ar horeografeju i deju školuotuoju. Asu nu Daugovpiļs, tok Rēzeknē dzeivoju jau nu 2009. goda. Pavysam nūteikti sevi skaitu par riezeknīti, koč i nagrybu nikuo švaka saceit par Daugovpili, tok ite asmu aproduse i izveiduojuse sovu saimi.\nMaņ nasagrybātu byut konstantai muokslineicai, dreižuok taidai, kas veidoj kolekcejis. Kaidu laiku veiduoju iz gūrnim līkamys sūmys, tok ir skaidrs, ka ar laiku tuos drūsi viņ pagaisynuos sovu popularitati, deļtam ari maņ ir juosamaina. Storp munim dorbim var byut kaidys nalelys leidzeibys, tok maņ nav serejveida produkcejis i kotrs dorbs principā ir unikals.\nTu puorstuovi tik daudz i dažaidu radūšu vierzīņu, kai tu tū vysu nūturi balansā. Voi varbyut balanss nimoz nav vajadzeigs?\nBalanss dzeivē nūteikti ir vajadzeigs. Es raugu vīnlaiceigi pīsaturēt pi 2-3 dorbu. Pīmāram, ka pasaruoda kaids catūrtais dorbs, es atsasāstu, izvierteju prioritatis i nu koč kuo atsasoku. Maņ redzīs, ka ir cīši svareigi prast atsasaceit.\nKod maņ pīdzyma meiteņa, es saprotu, ka grybu puorsaslēgt vaira iz grafiskū dizainu, kuru, cyta storpā, varu mīreigi dareit ari naktī. Leidz ar bārna pīdzimšonu munys prioritatis pošys sasakuortuoja.\nTev ar veiru ir pseidonimi Aleksejs Valis i Liāna Valis. Kai tī roduos?\nKod 2015. godā Leitovā beju Eiropys breivpruoteigajā dorbā, muns niulejais veirs brauce pi mane gostūs. Mes kūpā sapynuojam, ka varātu izveiduot radūšu darbneicu. Koč i mums nabeja vīna kūpejuo rodūšuo ceļa, veirs vaira dasaslēdze portretu izveidei, es otkon pīsavieršu aksesuaru šyušonai i radūšūs darbneicu vadeišonai, tok myusu sapyns pamozam pīsapiļdeja. Nūsaukumam pošam par sevi eisti nav dziļuokys nūzeimis. Tok, pa munam, tys ari labi, na vysod vajag byut tai dziļajai dūmai.\nKur tu atrūņ īdvasmu?\nVysupyrma, es verūs apleik. Mekleju īdvasmu ari cytu muokslinīku dorbūs i redziejumā. Tuos var byut kruosys, linejis, temati. Īdvasmu daboju ari ceļojūt i sasapazeistūt ar dažaidim cylvākim, tys dūd daudz jaunu īspaidu i plotuoku pasauļa redziejumu.\nCeļuojumi pamatā ir saisteiti ar breivpruoteigū dorbu?\nNui. Kod es atbrauču iz Rēzekni, nazkai najauši tyku jaunīšu centrā i nu tuo laika es vysmoz reizi godā brauču iz jaunīšu apmainis projektim. Suokumā kai dalinīks, vieļuok jau kai liders. Asmu bejuse daudzvīt Eiropā, Islandē, ASV. Pats interesnuokais ceļuojums maņ beja iz Islandi. Tei vaļsts ir koč kas piļneigi jauns i naradzāts kai dobys, tai pošu cylvāku deļ. Islandē atsaškir cylvāku redziejums par muokslu i vidi, tei atsaļaušona radeit muokslu iz kuormim i tys, cik jī ir atvārti vysaidim eksperimentim, mani eistyn puorsteidze.\nVoi ir vēļ kaidi cyti projekti pi kurūs tu struodoj?\nNui, es suoču veiduot sovu grafiskuo dizaina zeimynu “LiānaValis”. Paleidzu cytim jaunim uzjāmumim dabuot skaistu i kvalitativu vizualū tālu. Itūšaļt muni plani ir drupeit pasamejušs, tai kai es dabuoju cytu pastuoveigu dorbu, tok es taipoš turpynuošu zeimynu atteisteit, viņ lieņuok.\nKas dizaina izveidē tev pošai redzīs vyssarežgeituokais, tuos ir sarunys ar klientu, skicis izveide voi koč kas cyts?\nEs dīzgon ilgi apdūmoju ideju i vysbīžuok ari klientam īsnādzu vairuokus variantus. Cytreiz goduos, ka klients sovā pruotā ir izdūmuojs vīnu variantu ar kaidom konkretom detaļom i mes raugom ar naskaitamom skicem nūīt pi eistuo i vīneiguo. Nareši logo ir juoizaver labi iz cīši dažaidim produktim, kas apgryutynoj dorbu. Tehniskais izpiļdejums ir dīzgon vīnkuoršs.\nMaņ ir vīglai struoduot ar radūšuom industrejom, tod maņ pasaruodeja jauns logo pasyutejums deļ syltuma kotlu. Koč ari vyss izadeve labi, es saprotu, ka asmu piļneigi īškā jaunīšu vidē i ka muns izaicynuojums ir struoduot ar videjū paaudzi.\n“Upcycled” mūdi var tulkuot kai puorstruoduotū mūdi, tok grybātūs izmontuot kaidu na tik smagneju apzeimiejumu, kai “ūtrys dzeivis/elpys” dūšona. Kai tu suoki ar tū nūsadorbuot?\nVysupyrma, maņ ir svareiga vidis saglobuošona i bezatkritumu dzeivis veids, kas myusu dīnuos ir dīzgon sarežgeitai izdorams. Pi tuo es tyku kaidā septeitā klasē, kod staiguoju iz šyušonys puļceni. Gribiejuos koč kai izaceļt, deļtam ar draudzinem guojom iz “humpalom”, pierkom drēbis i puoršyvom. Leidz pat itam laikam ir sasaglobuojuse tei gribiešona veiduot koč kū sovaižuoku, sovu.\nNaseņ beju Daugovpiļs Inovaceju centrā i vadeju darbneicu jaunīšim, kur mes nu plastikata maiseņu veiduojam kosmetikys maceņus, penāļus i cytys lītys. Tys ir kai interesants, tai radūšs process.\nVēļ runojūt par darbneicom ar jaunīšim – voi tu tom saredzi potencialu ari iz prīšku?\nNūteikti. Maņ ir lels sapyns, ka byutu labi izveiduot taidu kai radūšū školu, kur jaunīši varātu paraudzeit sovys prasmis dažaiduos sferuos. Tai jaunīts varātu raudzeit pats sevi atkluot i saprast, kab tuoļuok varātu dūtīs taišni tymā vierzīnī, kas jam eistyn pateik i saīt. Vēļ cīši svareigi, ka myusu dīnuos jaunīši i bārni vys mozuok dora koč kū ar rūkom. Darbneicā Daugovpilī beja interesanti nūvāruot puišus, struodojūt ar gludekli. Tys vys tik cīši bīži nanūteik i mes pat jūs mamom syutejom biļdis ar tū, kai jī gludynoj.\n“Giut breidi” ir pyrmais plānuotuojs latgaliski. Voi byus daīmams ari cytugod?\nPlānuotuoja “Giut breidi” izveidē struoduoja vasala komanda, kur es veiduoju vizualū nūformiejumu. Cytys meitinis uzajēme puordūšonys vaicuojumus, vēļ cytys veiduoja šmukys fotografejis i tai tuoļuok.\nMums niu ir apstyprynuots projekts “bez datuma”, deļtam iz septembra suokumu, pīmāram, školānim voi studentim byus daīmams jauns plānuotuojs. Runojūt par cytu godu – varu saceit, ka pamozam struodajam ari pi tuo.\nRunojūt cīši vyspuorynuotai par dizainu Latgolā – kū, pa tevim, byutu vaira juoatteista?\nEs saceitu, ka tei ir piļsātvide kūpumā. Pīmāram, renovejūt sātys mes izavielejam vīnkuoršus, pamatā palākus tūņus. Ka saleidzynojam, pīmārām, ar Pūleju, jim vairums sātu ir spylgtūs tūņūs. Es poša īmu nu hip-hop kulturys i maņ vysleidz ir par moz zeimiejumu iz kuormu sīnu. Es cīši grybātu, kab ari Rēzeknē i cytvīt Latgolā byutu vītys deļ grafiti i īlu muokslys i kab tys tyktu nūvārtāts, na skaiteits par vandalismu.


PL prīceņi. 3in1 - lakuga.lv\nPL prīceņi. 3in1\n16 Septembris 2010\nSuoksim ar atstuostu par vīnu pasuokumu tymā Poļšys teniņa/treninga laikā – Vīns nu pīnuokumim beja uzmeistaruot grupys dorbu. Tobiš, juostruodoj vysai grupai 24 cylvākim, juoštukoj, kaids izavērsīs myusu atskaitis pasuokums vīnā kopejneicā. Respektivi, taids, kai atskaitis pasuokum deļ seve + pastuosteit, kas mes asom, deļkam, i kū mes te sešys valsts puorstuovi dorom kūpā. Taitod, rokstu tū ,kas pošam beja īraksteits kladeitē –\n„Taitod. Īprīkšejā vokorā nūzarysynuo korstys diskusejis -> kai tū vysu dabuot pi dzīsmis i dzeiveibys. Piec vysim nūteikumim myusem beja dūts ari konkrets laiks kimā juoīzakļaun. 55 minoti. Atguodoju, kai niule.\nNascātu, ka vīgļi dabuot vīnbalsebu 24 cylvaku vydā, tai, lai koč daļa byutu apmīrynuota. Piec pyrmuos diskuseju daļis palyka tī, kam tys interesej, i kam asūt pa kaidai idejai. Nā nu, kūpumā vyss nūzzakuortuo. Koč i treneru izvālātuo kopejneica izaruodē cīši šaura, i leluokū daļi telpys aizpildēm mes poši. Pagaidom nazynu, kas jim sokoms (tai i nauzzynovu) par tū vysu.\nSataisēm fleshmob, video, foto prezentaceji, daži daļinīki pastuostē par sovom jiutom izjiutom – kai ta niule ir taidā treningā byut… i veļ pa kaidai refresh akcejai.\nAtpakaļ braucūt vysi puorsvorā gulē. Bet sajiutys beja iz pacāluma viļņa. A, maņ ruodiejuos, ka myusus šudiņ dzeis uoraa – uora aktivitatās. A, nā! Tok dažys meitinis stresoj aiz laika– oi, kai byus, oijoi!…. –\nKai, banalā šlāgerī dzīt – Mīļā, viss dzīvē ir pirmo reiz… – Voi nazkai leidzeigai.”\n„ „Outdoor activities” izdzan uorā. (Na, jau izdzan – tu pats tam pīkryti.) Pyrms tuo izkrota sumkys, lai tu napajimtu leidza nikuo līka – nazeits, šlipste, nauda, nu i cytys taida veida līteņis. Paradzāts acadauzeit pa uoru 2,5 dīnys. Stresam nav/nabej pamata. Golvonīs ir podturēt tūs, kam vajadzeigs morālīs atbolsts. Tys pīzaruodē vysaiduos aktivitatēs, kas nu suokuma pazaruodē bierniškeigys, bet taida veida atbolsts nūderē i pošam, kod paraudzieju pakuopelēt highropes J\nGrupys beja sešys, pa četri cylvāki kotrā. Maņ patyka myusejuo. Ideja, kai izavēlē grupys līderus tož beja loba, sovaižuoka.\nSuokums skaists ar kanoe laiveņom mauc pa pūrainu upi, straumei pazaļaudami. Nu tai,… kanoe, tod krostā piec kilametru 18, uzdavums – juotrūn tys i tys. Karšu nav, juoprosa ceļš cylvākim… naktī – pajumte, jo uorā rudiņa laikā saļdeit nīris iz 4mm pakluojeņa nazagribē.\nĻauds beja atsauceigi, interesiejuos, kas mes taidi i.t.t. Dažreiz pylnai laimei navāg daudz, kod esi izagaladniejs, nūsaļs… vyss zajebala i vysi slikti.\nLai, voi, kai izturēm vysys dīnys, i as daž nazalyku ziņis par ahujennajom tulznom 2latnīku lelumā,\nPošam patyka tys, ka sazajeimu drūsmis i pakuopelieju pa high-ropes, kas da šam maņ LV nabeja saguos. Nabej juos ari cik augši daslītys…kai treisstuovu sāta, bet tūmār – As tū izdarieju,ar vysim zylumim, nūskruopiejumim, i kuoju treisiešonu nu augstuma.\nI’m survival ”\n„Acagrīzem nu „outdoors” vysi dzeivi sprauni, koč pīklybojam. Nu suokuma ruodiejuos ka uzdavumi ir – WTF?! – stilā, bet beiguos poši apsazynuom sovys klaidys. Praksē pīruodeita teoreja lobuok palīk atminī, kai viņ sausa teoreja. Dabuom kū jaunu uzzynuot par sevi, par sevi-cytim, ir i vacajom zynuošonom uztaiseits refresh...\nUztreituos tulznys ->puorīs. Nu vīnys pusis jauki. Cikom suopēs, cikom atguoduošu vysu tū kas Ploski apleicīņī pīdzeivuots.\nAr Darius nu Rumānejis (da,tī nadzeivoj vīni, vīneigi čygoni ) runuom, ka žāla byus škeirtīs nu cik lobim, jauki īpazeitim cylvakim. Kai? A, deļ tam, ka veicūt, dorūt tūs uzdavumus, spēlis, tu cik labi īpzaeisti tū cylvāku,..cylvāka byuteibu…. lobuok, kai kaidu pazinju, kas tev ir Skype kontaktūs.\nAtvodu party vysi bimbuo vairuok, kai sovu babu bērēs. Vysmoz tai sacē turks Hus.\nNu, nikas niule ir sasprausti cyti mierki pa pasauli, kur juopagastei\nLaikam, taidu refresh akceju maņ vajadzē jau seņ. Nu, jā… bet maņ niule dzeiveite – dzeive interesanta. Juopastruodoj dorbā, lai naatlaiž.. tai jau ļauds sacē – brauksi „acapyust” Acapyus mos saguo viņ 2 dīnys, i to vīneigi ar mīsu. Ar puorejū tyka struoduots.\nKaidūs vokorūs pazaruodē i Santabarbarys cīneigi nutykumi, par kū varē i runuot nuokamejaa dīnā. Es jau sacieju – Veļ nedele, vysi vīns ūtru aiztyktu bez kauniešonuos –\nTai vot i dzeivojom, i kurš ilgi gaida autobusu Marijapolē, kurš sadūmoj kū cytu.\n„Training goal – Create more success in life untile join it”


Voi Breivdobys muzeja godatiergs itūgod bez Latgolys amatnīku? - lakuga.lv\nTemys: amatnīceiba, amatnīki, Breivdobys muzeja Godatiergs, Breivdobys muzejs, Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs\nJau nu 1971. goda Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs reikoj diveju dīnu godatiergu, kas tradicionali nūteik juņa pyrmajā nedeļgolā. Itūgod godatiergs nūtiks 4.–5. junī. Kotru reizi tymā pīsadola ari daudz amatnīku nu Latgolys, tok itūreiz Lakuga.lv redakceja sajēme drupeit satrauktu viesti, ka itūgod Breivdobys muzejā Latgolys amatnīki nav gaideiti gosti. Raudzejom saprast lītys byuteibu.\nPīcdesmit pastuoviešonys godu laikā Breivdobys muzeja godatiergs ir palics par nūzeimeigu nūtikšonu i tradicionaluos kulturys i amatnīceibys simbolu. Tys ir pasuokums, kurā sasateik tautys lītiškuos muokslys izstruoduojumu darynuotuoji nu vysu Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu. Tei ir vareiba amatnīkim paruodeit i puordūt sovus izstruoduojumus.\nPīsadaleit godatiergā teik aicynuoti amatnīki, kuri darynoj tautys lītiškuos muokslys izstruoduojumus par pamatu jemūt myusu tautys arheologiskū i etnografiskū montuojumu. Taipoš godatiergā teik gaideiti ari tradicionalūs omotu pratieji: audieji, rūkdarbnīki, tārpu darynuotuoji, kaļvi, pinieji, keramiki i cyti. Godatiergā pīduovuotajim dorbim juobyut kvalitativim, pošu amatnīku taiseitim i izgatavuotim nu tradicionalu materialu.\nNapaseņ portala lakuga.lv redakceja sajēme anonimu viesti, ka itūgod Breivdobys muzejā Latgolys amatnīki nav eisti gaideiti gosti. Prūti, ka itūgod oficialūs tierguošonuos atļuovu nūkuortuošona ir napīdūdami aizakavējuse, leidz ar tū pamatūt amatnīkus naziņā, voi vyspuor byus vareiba pīsadaleit godatiergā, i voi ir jāga gatavuotīs. Amatnīkim napuortraukti nav daīmama gotovuo produkceja, leidz ar tū ir cīši svareigi aiz laika zynuot kaidim pasuokumim juosagatavej. Taipoš anonimi tyka izsaceits komentars, ka itūgod Breivdobys muzeja styngruo koncepceja par godatierga dalinīku atlasi ir palykuse vyspuoreiguoka, nalīkūt uzsvoru iz tautys lītiškuos muokslys vierteibom i amatnīkim, kuru dorbu kvalitate ir puorbaudeita cauri godim. Itūšaļt amatnīkim ari nav skaidrys, kur atsarass jūs tierguošonuos vīta (respektivi – nav izsnāgtys caurlaidis) i izaver, ka vysi Latgolys tierguotuoji naatsarass kai parosti vīnā vītā, tok byus izsvaideiti pa vysu tierga teritoreju.\nKab izprast obeju pušu nūstuoju, sasazynuojam ari ar Etnografiskuo breivdobys muzeja puorstuovim. Direktore Zanda Ķergalve skaidroj: “Kai muzeja puorstuovs grybu pastreipuot, ka vys vēļ asam atvārti sadarbeibai ar vysu Latvejis nūvodu amatnīkim i ar lelu prīcu atguodojam 2021. gods septembri, kod muzejā nūtyka Latgolys dīnys. Itūgod pīsasaceišona iz godatiergu tyka izsludynuota iz reizis piec tuo, kai vaļstī atcēle īrūbežuojumus publiskim pasuokumim. Dūmojūt par tū, ka div pandemejis godi nūzarei ir bejuši cīši sarežgeiti, pīsasaceišona iz godatiergu beja īspiejama kotram interesentam, kas atbylst godatierga koncepcejai i izstruoduotajam nūlykumam. Vīneiguo byutiskuo atškireiba nu cytu godu ir elektroniskuo pīsateikšonuos anketa. Muzejs itūgod ir rads vareibu sovā teritorejā izvītuot 550 tierguotuojus i ceņtīs pīsaturēt pi asūšuo dalinīku izvītuojuma muzeja mežu i pļovu teritorejā, kas vys ilgtermiņā ir maineiga, kas nūzeimoj, ka mainuos ari tierdznīceibys vītu izvītuojums. Kab rūsynuot piec vareibys leluoku jaunīšu iņteresi par amatnīku prasmu nūdereigumu i realu vajadzeibu sadzeivē, itys godatiergs ir breineiga vareiba, kur apsavērt vysys Latvejis kūpainu i nūzaris atteisteibys teņdencis. Myusu dīnu amatnīku tendeņču īnesšona nikai navar izmaineit godatierga tālu, viņ rūsynuot īsadvesmuot jaunim pietejumim i rodūšuom izpausmem, kab lapnys byutu pats amatnīks i prīceigs apmaklātuojs!”\nUzrunuojam ari keramiku kūpys “Pūdnīku skūla” keramiki Eviju Vasilevsku, kura mīrynūši apstyprynuoja, ka Breivdobys muzeja godatiergā byus ari gona daudz Latgolys puorstuovu: keramiku, uodys izstruoduojumu meistaru, tekstilmuokslinīku i cytu amatnīku. Evija viņ izsoka cereibu, ka cytugod byus vareiba daudz mudruok nūkuortuot oficialū pīsateikšonu, kab tys nabyutu pādejuos šaļts sasteigts i satraukumu pylns process.\nKartenis: Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja arhivs.


Ar latgalisku dzeju i prozu vaļsts symtgadē - lakuga.lv\nTemys: Latgolys aiļu i prozys skreine, Lietišķā Latgale\nProducentu grupa “Lietišķā Latgale” vaļsts symtgadis laiku pīduovoj pavadeit kūpā ar latgalīšu dzejnīkim i literatim, īsaverūt eipašā virtualā “Latgolys aiļu i prozys skreinē”. Tamā itūšaļt daīmams vaira par 100 latgalīšu dzejis i prozys dorbu.\nVoldemārs Voguls, Dagnija Dudarjonoka, Valentīns Lukaševičs, Anna Rancāne, Ineta Atpile-Jugane, Oskars Seiksts, Jana Skrivļa-Čevere, Līvija Liepdruviete, Meldra Gailāne i citi pavysam 15 vysaidu paaudžu latgalīšu dzejnīki i literati “Latgolys aiļu i prozys skreinē” īlykuši nazcik sovu dorbu, kas nu sevkuram dzejis mīļuotuojam daīmami, nūsaklausūt sev ārtā laikā škārsteiklā. Vysi dorbi teik skaiteiti latgaliski, taipat nazcik nu pīduovuotūs ir jaunlasejumi – pyrma nikur napublicāti dorbi.\nProducentu grupa “Lietišķā Latgale” ar itū projektu grib pīgrīzt viereibu latgalīšu volūdai, latgalīšu dzejai i prozai, tū popularizejūt ari multimedialā formā. “Latgolys aiļu i prozys skreinē” sevkurs dzejis mīļuotuojs varēs sovu īcīneitū literatu īraudzeit vaigā i īsaklauseit kai literarais dorbs skaņ poša autora bolsā, tempā i interpretacejā.\nPošu autoru skaiteituos latgaliskuos dzejis ailis i prozys tekstus sevkurs interesents turpmuok varēs atrast, īsaverūt producentu grupys “Lietišķā Latgale” youtube.com ci facebook.com kanalūs.


Izdūts Valentina Lukaševiča eseju kruojums “Casnāgu maizeitis” - lakuga.lv\nGruomotys "Casnāgu maizeitis" vuoks, autore Zane Vucena\nTemys: Casnāgu maizeitis, Cymuss, esejis, gruomota, Ilze Sperga, literatura, literatura latgaliski, Valentins Lukaševičs\nIzguojs rakstnīka, literaturzynuotnīka Valentina Lukaševiča eseju kruojums “Casnāgu maizeitis”, kas skaiteituojim ļaus da šam īcīneitū latgalīšu dzejis autoru īpazeit ari kai publicistu, informej latgalīšu gruomotu izdevieja SIA “Cymuss” puorstuovi. Gruomota ir na viņ aforismu pylns redzīņs iz lītom, kas nikod napuorīt, bet ari nūzeimeigs danasums latgalīšu esejistikai i latgalīšu rokstu volūdys lītuojuma boguotynuošonai voi pat drūsmeigs sūļs preteimā latgalīšu literaturys ainovys revitaliziešonai.\nGruomotā “Casnāgu maizeitis” apkūpuotys 39 autora esejis, kas īprīšk publicātys drukuotajā periodikā i elektroniskajūs medejūs. V. Lukaševičs ir bejs ikmieneša kolumnists laikrokstā “Latvijas Avīze” (2004–2008) i latgaliski rakstejs puordūmys par sovim nūvāruojumim, tuo laika aktualitatem i puordzeivuojumim, daguojs da plašuoku atziņu par sabīdreibā voldūšajom tendencem i lykumsakareibom, tymā skaitā ari par latgalīšu volūdu i literaturu. Eseju apkūpuošona gruomotā tom dūd jaunu dzeivi, snādzūt vareibu vīnuvīt puorskaiteit puordūmu pylnū V. Lukaševiča tekstu radeitū pasauli, kas reizē i nūjauc, i paplašynoj uztveris i saprasšonys rūbežus.\nKoč i V. Lukaševiča publicistikys dorbi da šam skaiteituojim ir bejuši mozuok zynomi, autora vuords komentarus naprosa. V. Lukaševičs ir latgalīšu pyrmūs postmodernūs romanu “Seppuku iz saulis vādara” (1995) i “Valerjana dzeive i redzīni” (1996) leidzautors kūpā ar Oskaru Seikstu, autors vērtinei dzejis gruomotu: “Kuozynda” (2005), “Vot taidi vot i batvini” (2006), “Bolti burti” (2011), “Pādi navā svāti” (2020). Vīna nu autora dzejūļu gruomotu “Bolti burti” sajāmuse Latvejis Literaturys goda bolvys LaLiGaBa specialū bolvu. V. Lukaševičs ir īcīneits ari kai sižetu autors Latvejis Radejis 1 kasnedelis programai “Kolnasāta” i LTV1 raidejumam “Cytaidi latviskais”.\nFragments nu gruomotys “Casnāgu maizeitis” vizualizaceju, autore Zane Vucena.\nKai soka pats V. Lukaševičs, jam apleik asūšajā pasaulī pateik tys, kas ir interesants i dabisks reizē: “Gruomotys ir tys pats, kas sapyni. Tik sapynus mes navarim izavielēt, bet gruomotys varim gon. Pādejā laikā maņ vysvairuok pateik proza. Beja laiks, kod vairuok patyka dzejūli, a tagad pateik mozuok i mozuok. Aiški, ka nazkas izamaineja i manī, bet – golvonais – maņ ruodīs, ka cīši izamaineja poezeja. Rokstu, kod gribīs. Kai sovys slapņuos, nateiruos zečis izžmīgdams. Kai skali klīgdams meža vydā, bo zyni – dyžan napatrauciesi. Kai butelē īlīkūt gruomateņu i īsvīžūt okeanā. Apmāram tai. Piec saraksteituo nūdrukuošonys napamatu nikaidu manuskriptu, papeira striemeļu, bloknoteņu, mapeišu i tt. Vysu musornīkā.”


Aicynoj īsyuteit Zīmeļlatgolys dobys kartenis - lakuga.lv\nTemys: fotokonkurss, Roksts, Zīmeļlatgola, Zīmeļlatgolys doba\nSevkurs foto entuziasts i profesionaļs teik aicynuots pīsadaleit foto akcejā “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kas nūteik projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī” ītvorūs.\nFotoakcejā teik gaideitys kartenis, kas uzjimtys Zīmeļlatgolā – Bolvu, Viļakys, Ruguoju, Baļtinovys i Kuorsovys nūvodūs i kuruos raksturoj Zīmeļlatgolys pīcu nūvodu dobu i dobys vierteibys vysaidūs godalaikūs, īkļaunūt tematiku – četrys dobys stihejis: iudiņs, zeme, guņs i gaiss.\nĪsnāgtuos kartenis varēs apsavērt ceļojūšajā izstuodē, kurei vysūs pīcūs nūvodūs tiks izstuodeita da 2017. goda septembra. Karteņu īsnīgšona da 1. decembra.\nVaira informacejis – nūlykumā.\nTuristim daīmama jauna dobys styga “Rundānu Valna dūbe” Maijs 25, 2020


Kai tyka saceits prezentacejā, itei gruomota ir „dieļ parostim cylvākim”. Autoru literaruo dorba pīredze, variešona i dzejis kvalitate atsaškir, bet vysus vīnoj radūšuo dūmuošona, dzejis mīlesteiba i, prūtams, saitis ar Rēzekni.\nLatgalīšu volūdā itymā almanahā „runoj” V. Čepuļs, I. Dimzule, J. Dukule, M. Gailāne, I. Keiša, P. Meikstums, A. Rancāne, V. Rimša, I. Tārauda, J. Trops i V. Voguls.\nVīns nu autorim, kas almanahā publicejās jau nu tuo pyrmsuokumim, ir V. Čepuļs, kura dzeivuļus latgaliski varam skaiteit ari „Katuoļu Dzeivē”, „Rēzeknes Vēstīs”, „Olūtā”. Mynātajūs izdavumūs publicejās ari P. Meikstums, kurs almanahā debitieja 2010. godā. Obus vīnoj leidzeiga raksteibys manīre i tematika – Latgola, dzymtuo puse, doba, Dīvs („Dīvs, vodi, lyudzu, naatstuoj ni mirkli pat,/ Naļauņ grāku pūru brist, dūd spāku augt.” P. Meikstums), tauta, dorba tykums („Ir tys slinkums juoizkosa,/ Lai narīž dabasūs jis purni.” V. Čepuļs).\nPar tū, kai „Raud Latgolas sāta,/ Mierst pogolms,/ Kur symtu paaudžu/ Sūļus audušys sovus”, runoj I. Dimzule. Leidzeigys rindys ari V. Rimšai: „Muojis ar tymsom acim/ Skumji nūrauguos manī. (..) Aizauguši pogolmi,/ Okas, nu kurom nivīns nadzer./ Zeme, kas gaida, lai jū ar/ Un graudus lai siej.”\nPesimisma najiut V. Dukulis dzeivulī „Meža uobeļneica”, autore aicynoj izprast, ka i uobeļneica, kura nas tik ryugtus augļus, ir ar sovu syuteibu: „Prīcojīs par zaļū zuoli,/ Kurā veizdami jī bierst./ Gon koč kam i ryugtīs uobeļs/ Izaruodeis nūdereigs.”\nCytaiduokā manīrī nakai īprīkšmynātī autori, kai zynoms, roksta M. Gailāne i I. Tārauda. Sajiutu zibšni, nivīnys pīturzeimis, zamteksti... Dzejis rindenis jom savārtys kai meža zeminis iz smylgys, atlīk īdarbynuot iztēli i baudeit „tū mīru ar tikai/ myusim zynomu kodu” (I. Tārauda).\nDivi izjusti, fundamentalu vierteibu caurausti dzeivuli latgalīšu volūdā itymā almanahā pīder A. Rancānei. Jei runoj par atsagrīsšonu sātā, kur „muotis āna iz slīkšņa”, par svareigū, kas, īspiejams, nūkavāts, bet var gadeitīs, ka ari nā, dieļ tam ka vosora var byut na tikai līpu zīdūs, kas jau puorzīdiejuši, bet ari „tamūs bārnukūs, kas spieļojās smiļktīs”. Dzeivulī „Ceļš” A. Rancāne sovpus runoj par mīlesteibu, kuru itymā dzeivī mes varam dabuot „par breivu,/ kai boltuos maizeitis kaņceiti,/ ceplī saplaisuojušu”. Tuoļuok autore skaisti pasoka, ka pasauļam gola nabyus tik ilgi, cikom cylvāki vīns ar ūtru daleisīs mīlesteibā taipat kai maizī.\nOptimistisks skatejums i suopeiga nuots sasavej J. Tropa dzeivuļūs, kurūs puorsvorā dominej dobys tematika. Smeļdzeigi, bet bez gauduleiga pesimisma izskaņ rindys: „Borga zīma,/ Kūki lyuzt./ Bet jauniči bārzi/ Dzeiveibu sveic – / Kai šyupuļa leikstis/ Zemeitei klonās./ ----/ A kuopiec maņ līkās,/ Ka jī kopūs verās…/ Borgs laiks…”.\nSev rakstureigajā manīrī roksta V. Voguls. Par sīvīti, kura „svāta kai zeme, šķeista kai puče”, par piecteceibu, kur seiļs ūzulu rudinī stuoda i piec tāva nuok dāls. Par cylvāku, kuram Latgolys zemis sirdspuksti: „Kū gaidi nu dabasim/ Breinuma? Pats esi breinums.”\nI. Keišas dzeja sovpus ījam prozys formu. Latgalīšu volūdā šūreiz divi juos dorbi – „Meiļuot ir gūds” i „Dzeivī kai pavasara viejā”, kurūs autore runoj par mīlesteibys vierteibu i dzeivi, kurā vīgli breiži mejās ar smogajim.\nSkaiteisim almanahu, lai zynuotu, kū jiut i kai tū vuordūs izsoka Rēzeknei pīdereigī dzejis mīļuotuoji!


Rēzeknē byus informativs seminars par Dzīšmu svātku Tautys lītiškuos muokslys izstuodi - lakuga.lv\nTemys: Dzīšmu svātki, izstuode, lītišķuo muoksla, Rēzekne, Roksts, seminars\nKulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centrs sadarbeibā ar XXV Vyspuorejū latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātku Tautys lītiškuos muokslys izstuodis matu konkursa uzvarātuoju Latvītu tautys muokslys savīneibu reikoj informativūs seminarus Latvejis nūvodūs.\n6. decembrī 11.00 seminars byus ari Rēzeknē, sasapuļciešona Austrumlatvejis rodūšūs pakolpuojumu centrā „Zeimuļs”, piecuok Latgolys Kulturviesturis muzejā.\nSeminarā aicynuoti pīsadaleit Tautys lītiškuos muokslys studeju, puļceņu i kūpu vadeituoji kai ari individuali struodojūši meistatri i amatnīku bīdreibys, kas 2013. goda vosorā planavoj pīsadaleit XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātku Tautys lītiškuos muokslys izstuodē.\nSeminara apmaklātuojim byus vareiba dabuot paplašynuotu informaceju par izstuodis muokslenīcyskū koncepceju i tuos realizaceju, kai ari par dasasaceišonu izstuodei i 2013. goda pavasarī planavuotū dorbu atlasi nūvodūs.\nKab pīsadaleitu seminarā, lyugums aizpiļdeit anketu ITE\nVaira dazynuošonys – Linda Rubena, KNMC Tradicionaluos kulturys eksperte linda.rubena@knmc.gov.lv ci 26658903


Leivuona nūvodā nūtiks storptautiskais masku festivals - lakuga.lv\nKarteņa: Guntis Vanags, publicitatis materials\nTemys: Leivuona nūvods, masku festivals, maskys, Meteņdīna, tradicejis\nItūgod XXI Storptautiskais masku tradiceju festivals nūtiks Leivuona nūvodā 15. i 16. februarī. Festivala programā paradzāti masku guojīni ar eistim ritualim i nūrisem laiku sātuos, portalu lakuga.lv informej pasuokuma organizatori. Festivalā gaidomi ari tuoli gosti – Afrikys mītiskūs masku grupa nu Kamerunys.\nXXI Storptautiskuo masku tradiceju festivala programā paradzātys aktivitatis Turku i Rūžupis pogostūs, improvizātys masku izruodis Leivuona nūvoda kulturys centrā, Metiņa dzeišona, Lelais masku guojīņs iz Tradiceju kolnu i nūslāguma rituals. Eipaši atraktiva i aizraujūša byus individualūs masku izruodeišona. Interesanta i izzinis bogota sūluos byut maksu tematikai veļteituo konferņce i meistardarbneicys Leivuona nūvoda kulturys centrā. Tymā dažaidu Latvejis nūvodu i ari uorvaļstu grupys i specialisti stuosteis par tradicejom i demonstrēs masku gataveišonu. Tīpat byus ari apsaverama masku ekspoziceja.\nFestivalā pīsadaleis 24 masku grupys nu Reigys, Tārgalis, Smiļtinis, Limbažu, Katlakolna , Mārupis, Mālpils, Ūgris, Vidrižu, Suntažu, Salacgreivys, Saulkrostu, Dagdys, Tiļžys, Gaļānu, Preiļu, Kolupa, i juos ruodeis dažaidys maskuošonuos tradicejis. Kotrā Latvejis vītā maskuošonuos daleibnīkus sauc cytaiž, partū varēs satikt budieļus, čyguonus, bukus, kaitys, pakukus, kekatys, vecīšus, Katrinys bārnus, vecajus aba paurīšus, Vydzemis čyguonus, Zīmyssvātku čyguonus i cytys grupys. Iz festivalu atbrauks ari pīcys masku grupys nu uorvaļsu – Igaunejis, Boltkrīvejis, Krīvejis, Leitovys i ari Afrikys mītiskūs masku grupa nu Kamerunys.


Arvīda Eglis dorbu izstuode Rēzeknē – profesionaļu nūvārtāta Latgolys muzeju pīduovuojumā - lakuga.lv\nKarteņa: Izstuode "Arvīds Egle. Klusais pieskāriens" Latgolys kulturviesturis muzejā, foto nu lakuga.lv arhiva\nTemys: Arvīds Egle, izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, LKM, LMB Goda bolva, muzeji\nJau divpadsmytū reizi, ituogods 28. julī, Ciesu Viesturis i muokslys muzejā tyka padūta Latvejis Muzeju bīdreibys (LMB) Goda bolva 2021. Storp 12 nominantim kai vīneigais Latgolys puorstuovs tics Latgolys Kulturviesturis muzejs (LKM) ar izstuodi “Arvīds Egle. Klusais pieskāriens”, viesteits LMB sātyslopā.\nSaskaņā ar 2020. godā maineitū LMB Goda bolvys 2021 konkursa nūlykumu, kotrā pusgodā teik izvierzeiti pa seši projekti, kuri piec tam kūpā ceinuos par vīnu golvonū goda bolvu. Ituogods uzvarātuojs ir Jākubpiļs Viesturis muzejs ar Jākubpiļs piļsātys viesturis ekspoziceju. Žurejis bolvu “Pamanīts” dabuoja Jiurmolys piļsātys muzejs par socialuo teikla “Facebook” vītni i “Covid-19 atzinību” – Latvejis Nacionalais dobys muzejs par kvalitativu i ilgtspiejeigu attuolynuotū pīduovuojumu. 12 nominanti nu vysys Latvejis tyka atlaseiti vairāk kai nu 50 dasacejumu. Sevkurs nu bolvys pretendentu i nominantu tyka vārtāts caur pīcu kritereju prizmu: originalitate, aktualitate, vīnuoteiba i kvalitate, ilgtspieja i lītuojameiba, kai ari socialuo jūma.\nŽurejis komentars par LKM izstuodi “Arvīds Egle. Klusais pieskāriens”: “Muokslinīks, kura dailrade ir byutiska Latgolys regiona i vysys Latvejis muokslys kontekstā. Projekta realizacejā jaušama pošaizlīdzeiba, muzeja restauratora entuziasms restaurēt muokslinīka glaznys uorpus daīmamūs finanšu leidzekļu. Pīvīnuotuo vierteiba ir pasuokumu komplekss: izstuode, restaurātys glaznys, kvalitativs izstuodis katalogs-gruomota.”\nInterveju ar ituo izdavuma sastuodeituoju i teksta autori, muokslys zynuotneicu Irēnu Viļčuku, skaitit ITE, sovutīs niu izstuodi var apmeklēt viņ virtuali Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys sātyslopā ITE.\nJū publicejūt, projekta vadītāja, LKM Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure par izstuodi raksteja: “LKM kruojumā teik globuoti 65 vacmeistara Arvīda Eglis muokslys dorbi, kuri pādejūs 20 godu laikā tyka sistematiski i plānuoti apkūpti, restaurāti, nūdrūsynojūt juo radūšuo montuojuma saglobuošonu. Izstuode na tikai popularizej muokslinīka dailradi, bet ari izceļ muzeja naradzamuo dorba dalis – restauraceju, preventivū apkūpi. Paraleli izstuodei tyka atvārta ari A. Eglem veļteituo monografeja, kurā atspoguļuota vysa LKM A. Eglis kolekceja (vysleluokuo Latvejā) i c. materiali, tai vīnā projektā aptvartys vysys muzeja darbeibys pamatjūmys.”\nKai Latgolys muzejim lūbīs tikt pi sovys profesionaluos bolvys pādejūs pīcūs godūs? Pārņ žurejis bolvu “Pamanīts” dabuoja Kruoslovys viesturis i muokslys muzejs par atkluotū kruojumu “Tēlnieces Vandas Zēvaldes mantojums”. Da 2019. gods LMB Goda bolva tyka padūta vairuokuos nominacejuos. Nominacejā “Gada mākslas izstāde 2019” uzvarēja Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra projekts ““Martinsona balva” II Latvijas starptautiskās keramikas biennāles konkursa izstāde”. Vairuok var skaiteit ITE.\nNominacejā “Gada tematiskā izstāde 2018” LMB Goda bolvu dabuoja Latgolys Kulturviesturis muzejs par izstuodi “Pāri slieksnim”, kas stuosteja par Latgolys kongresu. Vairuok var skaiteit ITE.\nDa 2017. godam LMB Goda bolvu sauce “Zelta puteklis” i 2017. godā Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs sajēme “Zelta putekli 2016” nominacejā “Gada ekspozīcija” par ekspozicejis izveidi Ludzys Lelajā sinagogā. 2016. godā jī “Zelta putekli 2015” sajēme par Breivdobys i etnografejis nūdalis objektu “Rija”. Taipat 2016. godā itū bolvu nominacejā “Gada mākslas izstāde 2015” sajēme Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs par Jezupa Pīgožņa bolvys “Par labāko Latvijas ainavu glezniecībā” konkursa izstuodi.


Kū varēja saklauseit Rēzeknis Augstškolys Andrejdīnā - lakuga.lv\nTemys: Andrejdīna, latgalīšu literatura, literatura, Rēzekne, Rēzeknis Augstškola, Roksts\nAndrejdīna ir vīna nu stabiluokūs tradiceju Rēzeknis Augstškolā, itūgod tei nūtyka jau 17. reizi. Lasejumūs pīsadaleja 13 autori: Valentins Lukaševičs, Anna Rancāne, Ineta Atpile-Jugane, Raibīs, Betija Berga, Jurs Viļums, Ligeja Purinaša, Violeta Jašina, Dagneja Bramane, Līveja Liepdruviete, Leiga Čevere, Meldra Gailāne, Inga Kaļva.\nAndrejdīnys pasuokuma laikā kluotynasūšajim beja vareiba īsapazeit i ar jaunuokim autoru dorbim, i atsvaidzynuot atmiņā jau īprīšk skaiteitūs voi dzierdātūs. Dalinīki prīcynuoja klauseituojus ar bārnu dzeju (I. Atpile-Jugane) i fabulom (D. Bramane), i ar miniaturom (L. Čevere, V. Jašina) i fragmentim nu garuoka detektivstuosta (Raibīs), nu kai parosti dominejūšais žanrs beja dzeja. Inga Kaļva, par pīmāru, skaiteja tekstus par cylvāku etiskajom vierteibom, dzeivis ritiejumu, Jurs Viļums par latgalīšu volūdys trauslumu i naaizsorguoteibu vīna cylvāka myuža garumā. Myužeigī byut i nabyut vaicuojumi vyrmuoja ari cytu autoru dorbūs.\nMes vysi bejom līcinīki tam, ka, atsateistūt tehnologejom, leidza mainuos ari cylvāku īrodumi. Kai? Autori sovus dorbus skaiteja na tik nu tik īrostūs pīrokstu klažu, lopu i gruomotu, nu ari nu telefonu. Izaruod, ka ari rodūšī dorbi niu rūnās myusu kuļdinīkūs!\nAndrejdīnys Uoksta capuri itūreiz varēja sajimt sevkurs skaiteituojs, nabeja īrostuo jaunūs i labi zynomūs autoru sadalejuma. Lobuokūs nūsaceja klauseituoji. Kai pīzyna Andrejdīnys klauseituoji i poši dalinīki, tod uzrunojūšuoki beja veirīšu skaiteitī teksti, nu tai kai vysi veirīškuortys dalinīki jau ir Andrejdīnys Uoksta capuris eipašnīki, tod pasuokuma vadeituoja izaicynuoja najaušeibu i Uoksta capuri sajēme Leiga Čevere. Juodasoka, ka Leiga ir na tik filologejis magistra programys absolvente, nu sovu magistra dorbu ir paspiejuse izdūt gruomotā “Arhetipi un žanriskās iezīmes šausmu stāstos” (2014). Najaušeiba beja ari lykumsakareiba, partū ka Leigys proza beja izaicynūša, jutekliskai uzrunojūša.\nPar muzykalū daļu pasuokumā pasaryupēja postfolklorys grupys “Rikši” samozynuotais aba koncentrātuo kūdula – Eriks Zeps, Zane Dukaļska – sastuovs. Jī na tik prīcynuoja ar sovom jautruom dzīsmem, nu ari izpraseja tū, ka gondreiž vysi aktivai izakustēja dejis laikā. Kūpā ar A. Spruktis šarmantū zeiļneicys tālu tī izbyure romantisku pyrma Adventa nūskaņu.\nAndrejdīnys naiztryukstūša sastuovdaļa ir ari kaidys gruomotys prezentaceja, itūreiz kūpeigai tyka skaiteita i izspālāta L. Kerola “Alise Breinumu zemē”, kai ari skateituoju konkursi. Treis lobuokūs eisziņu autoris – profesore Sanita Lazdiņa, dzejneica Dagneja Bramane i filologejis magistra programys studente Ausma Sprukte – sovā eipašumā sajēme elektroniskū goda abonementu avīzei “Izglītība un Kultūra”.\nAdventa mīru juonūvielej Andrejdīnu finansialajim atbaļsteituojim: Kulturys ministrejai, Rēzeknis Augstškolai i gazetai “Izglītība un Kultūra”.\nRoksta autoris: Beatrise Jakobsone, Ilga Šuplinska


Sveicam Lideju Leikumu dzimšonys dīnā! - lakuga.lv\nTemys: blogs, dzimšonys dīna, latgaliski, latgalīšu volūda, Lideja Leikuma, Lidija Leikuma\nVylku mieneša 14. dīnā sveicam dzeivis jubilejā Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesori, Rēzeknis Tehnologeju akademejis Gūda profesori, filologejis doktori, baltu volūdneicu, dialektologi, pedagogi, publicisti, vodūšū specialisti latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumūs LIDEJU LEIKUMU. Jei ir sajāmuse V škirys Atzineibys krystu (2011) i Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks 2017“ par myuža īguļdejumu. Na sevkurs zyna, ka profesore ir ari blogere.\nPar saraksteitajim emuarim jei poša soka: „Seņ jau naasmu tī nikuo rakstejuse. Nazkod beja gribiešona vairuok vuiceitīs pošai i reizē vuiceit cytus normalai latgalīšu volūdai. Ka tai padūmoj, var izasaceit bez daudzu slavismu, seviški jaunuoka laika, bez „trešuos izlūksnis“ i bez okazionalismu… Ruodīs, – varieju.“ Skaitit poši i izgaršojit kūptys volūdys cymusa!\nPyrmū reizi ar itū vuordu sasatyku, kod pi Eļkšņa taisejom izdūšonai Dianys Varslavānis garū stuostu „Timseņa ausa“. (Pīmiņu pat, ka pyrmrokstā stuosts beja ar nūsaukumu „Tymseņa ause…“, ot, „gramatnī“ myusu rakstnīki, tūlaik vēļ padūmovu sevī – beju jau suokuse īsajust „Stroda raksteibā“.) Mežoga – kai ba saliktiņs nu mežs + ūga, tik piec koņteksta tai nasaguoja. Izaruodeja, ka tei ir meža uobēle (pi myusu nasoka uobeļneica, a Strodam itys vuords ir „trešuos izlūksnis“ formā – uobele).\nMežoga – tai soka i Skaidreite, vaicuodama par myusu grušu. Nā, na mežine myusu gruša, jū nazkod, koč napīmiņu, iz kaida kūka, čepeja Ļudvisis Jozopeņš ar tietjuku – jī vys raudzeja kaidus naviņ augļu kūceņus plotuokā apleicīnē īaudzēt, a pi Dzjadzjuku, kur niule jūs oka, auga lela, gorda gruša. (Pi myusu vīns vuords i augļu kūkam, i augļam – gruša, a germanisma bumbīre ci kai leidzeigi – nalītojam.) Čepeituo gruša gorduma ziņā īsadeve piec originala, tik juos augli beja cīti, a, tykdami meiksti, dreiži pyva. Tai – ni tolka, ni parāda nu jaunuos grušys, koč nūgrīzta nav da pat šam… Tietjukam īrodums audzēt augļu kūkus varēja byut nu vacūs Leikumu – jūs suodus pīminēja vysi, kū vēļ saguoja izvaicuot nu vacuoka godu guojuma ļaužu.\nLykoj pi myusu suņs, lykoj i kaki. Kod jim kas salīts, saucu āstu: „Lyk-lyk-lyk!” Nu tuo tys lykuot – skaidra līta! (A kai nazy cyti latgalīši sovu sātys draugu da bļūdai sauc, ka jī pi jūs nalykoj?…)\nTai kuorteigi tim myusu lūpenim tei lykuošona izīt – i kakeišim, i suņam. Kakim taida moza, sorkona mēleite, dreiži (pi myusu nasoka ni mudri, ni kruši, a ar „trešuos izlūksnis“ vuordu uotri cikom kas i īdūmuot navar) šauduos iz prīšku atpakaļ. Robeits, ka iedīņs jam gords, valk lelim guļdzīnim (cyti latgalīši saceitu – guļdžim), syltu aci iz mani pasvīzdams, kod daleju vairuok. Ka olkons, lykoj dreiži – tai, ka net klakst. Ūsys palīk slapnis, ap muti bolts – prīca vērtīs, cik jam gordai.\nNagaideitai aktualizejās vuords dzierkali. Saīt pat nalela dūmu apmaiņa, kas vadynoj pa gruomotom pasaškūrsteit… Daudzim latgalīšim ir itaids uzvuords (koč i kai Dzerkals, Dzērkals, Dzirkals voi vēļ kaidā puorveiduojumā), daudzom vītom itys vuords. Tys zeimoj – vajadzeigs bejs itys omots, a itaidi amatnīki – vysā pīpraseiti!\nPuorsprīžam par vuordu dzierkali reizē ar cytim i Latgalīšu rokstu volūdys ekspertu apakškomisejā (pa druskai „grīž“ ausīs itys termins, tik nikaidys „zamkomisejis“ ci „zamoškkomisejis“ nivīns cikom kas nūpītni nav īsacejs – byus jau byus mums terminologejā padaudz puorjāmumu nu latvīšu literaruos volūdys!). Anna atguodynoj par senejim vysā unikaluo omota muocātuojim – dziernovu asynuotuojim (kū Ivars vāluok pasoka vēļ latgaliskuok – tacynuotuojim), a Sandra piec Mīlenbaha-Endzelina atroduse divejis ituo vuorda nūzeimis: dziernovu / akmiņu kaliejs; dziernovu tacynuotuojs. Tai i pošai ruodīs iz vysa tycamuok – beja mums seņuok puiši, kurī muocēja na tik akmiņus škeļt, a i pataiseit jūs opoli ploskonus. A taidūs / ap taidim – vēļ i vajadzeigūs dzeļzeišus ītaiseit (a vāluok – jūs otkon osus padareit, pakaļt), kab gryudus lobuok samaļt, kab vīgļuok dziernovu viersejū akmini zamuok voi augšuok palaist. Kū gryutuoka maļšona, tū smolkuoki mylti… A pitļavuotu ci vaļcavuotu – jau iz leluokom patmalem braukuši. Vaicuosit – kas tys taids? Ot, i atrūnit niule kotrys / kāžnys / sevkurs pats!…\nNavarātu saceit, ka rodurokstu byušona mani naiņteresej, tik tam nūpītni atsadūt nav bejs laika. A itūvosor dasaguoja i Leikumus puorjimt, i jim veļteitā seminarā pīsadaleit. Sabrauce div uorzemnīki – Sergejs Vladimirovičs nu Sanktpīterburgys (itys pavacais puiss, koč i latgaliskys ciļmis nu vacuotāva pusis, par „svātu“ tur krīvim (vēļ i ukrainim ar boltkrīvim) rakstureigū treislūcekļu personvuorda sistemu – vuords, tāva vuords, uzvuords, tai rauga saukt vysu; niu jau zyna, ka tei na latvīšu tradiceja) i Štefans nu Getiņgenis. Krīvs ar vuocīti – loba kombinaceja, a itūreiz vēļ vaira – obejim uzvuords Leikums, koč kotram sovā raksteibys variantā. Atroda jī mani iņternetā, pa uzvuordam.\nAr Pīterpiļa Leikumu asam dzynuši Mozūs Geņgeru Leikumu pādus. Vāluok jis vīns pats – caur Rodurokstim.lv – viļcs kūpā zinis par Lelūs i Mozūs Pokuļu, Lelūs Luoču, Leikumu, Jaudzimu, Murānu, Sargunu i t. t. Leikumim. Saprats, kas pa kam sova vacuotāva dzymtā (tys nazkod nūbraucs iz Pīterpili nu Škeļtiņu, peļņā, tī i palics, apsaženejs, mirs blokadis laikā; Sergejs Vl. naseņ tik dazynova, ka jī cālušīs nu latvīšu: 37.–38. goda represeju laikā „papeiri“ dadzynuoti, daudz kas guojs pūstā kara laikā…). Getiņgenis Leikums kasīs vēļ dziļuok – jis dūmoj, ka iz myusu molu ļauds nazkod atguojuši koč kur nu Austroungarejis pusis. Pi jūs ļaužu ar uzvuordu Leikums ir, ir i leidzeigs sugysvuords, kam vairuok nūzeimu, saceisim, ‘tierguotuojs’, ‘skūpais’. Niu stuovi i breinojīs: pi myusu leikums ir leikums (ceļa, ups i tml.) – drūss baltu ciļmis vuords leidza ar leics, leiks, leikt, līkt(īs) i c. Štefans vaicoj, voi es zynūt, cik garai Izvolta apleicīnē ļauds jau dzeivojūt, a maņ – nav jam kuo atsaceit… Skaidrys, ka Latgolys viesturi zynu / zinim vēļ moz i šaurai! Mani pošu cikom kas dziļuok aiziņteresiejs tik vaicuojums par karaveirim-oruojim, nu jūs cielīs i myusu vacaistāvs Odums…\nGribējuos par Rūbōnu (= Daugovu) kaidu vuordu pasaceit. Koč i Rūbōna, na Rubikona, Latvejai itei ups vysod bejuse cīš svareiga. Tai – nu seņsenejūs laiku, kod taidys Latvejis vēļ nabeja. Myusu upi poemā „Aulaeum Dunaidum” / „Daugovys pakluojs” (koč latgaliskuok vys jau „dečs / dekis” byutu…) ir apdzīdovs Reigys viersveiskupistis hronists 16. g. s. humanists Augustyns Eicedejs (Augustinus Eucaedius). Kai i cyti vydslaikūs saraksteitī teksti latiņu volūdā (pa tam skaiteituojim moz pazeistami), Eicedeja poema dūd svareigys zinis par Reigu, par Reigys veiskupim i tt. Poemā apjimtais laiks ir nu 12. da 16. g. s.\nRūbōna ir vacs Daugovys nūsaukums, zeimoj – ‘sorkonuo upe’. Pareizi itū nūsaukumu ir raksteit i runuot ar garu „u“ i garu „o“ (latgaliski pareizi to laikam byutu ar garu „u“ i eisu „o“, tik par itū vēļ vajadzātu pasavaicuot nu klasiku…).\nDasaceit te der vēļ i tū, ka na tik Eicedejam myusu Rūbōna ruodejusēs svareiga. Almanahu turpynuojumūs ar nūsaukumu „Rubon“ Viļņā pūļu volūdā vāluok izdeve gaišais Latgolys muižinīks Kazimers Buinickis (Kazimierz Bujnicki; 1788–1878). Vysa izguoja 10 siejumu (1842–1849), tymūs i kulturviesturiski materiali, i dailliteratura, i praktiskys pavuiceišonys saiminīkim laukūs. A K. Buinicka nūpierktū Dagdys muižu nūdadzynova satracynuotī ļauds 1863. g. aprelī t. s. pūļu dumpa laikā. Sadaga na tik kuormi, a i daudzi Latgolys puorguojušūs laiku izzynuošonai svareigi dokumeņti… Palela leidzeiba ar Boleslava Brežgo arhivu Daugovpilī…\nPar „drusku” i Leitovu…\nVysu byušonu nogla deļ sibirīšu niu ir „uorzemu“ braucīni nu Latvejis. Itūreiz dūdamēs iz Leitovu. (Vuordu „Leitova“ te i cytur rokstu pa Breidakam.) Tī jau lobu laiceņu struodoj Eta, ir ar mīru, ka sabraukojam da juos. Kod Artis Rēzeknē pasoka, ka myus vēļ i iz mašynys savoduos, – prīca da dabasu. I cik labi, ka jis brauce – muns „krutais“ stumdeklis (jaunais mobilais telefons) Viļņā nazyn parkū najēme nikai.\nIzasmejam par vysaidim obeju baltu volūdu jūcenim. Pastuostu kolegys gadīni ar suoli, kuo lītaunīki par „drusku“ sauc (druska ‘suoļs’). Leitovā vīšnei nu Latvejis saiminīks pasūleja ols, iz kuo jei atsaceja: „Man tik drusku, drusku,” nagrybādama dzert daudz. Saiminīks, pasabreinejs, ka jūceigi dzer olu tī latvīši – ar suoli, praseituo gaškai i atnese. Niu beja latvītis kuorta breineitīs, deļkuo jai saiminīks suoli dūd…\nDzeivis vītā atsagrīžu ar tymsu. Īdamai nu trolejbusa, jau par gobolu nuosīs sytās pazeistams smuords. Nui, beseni zīd. (Anna Rancāne runoj par besakūkim, nu leksika ir tys sluoņs, kurs rokstu volūdā nabyutu kai seviški normejams.) Kai dreiži byus puorskriejs i itys pavasars!… Koč, kod braucu iz sātu, vysu varu izdzeivuot ūtrureiz – tī pavasars drupeiti vāluoks. Skrīn paceli naatsavārdams muns meilais godalaiks – agrais pavasars, kod kotram kūceņam sovs dzaltonbryunums, a tūlaik vysaidu kruosu zaļumeņš caur lapeņom spraucās… Dreiži i vosorys brīdums byus kluot – ar meža zemineitem, pļautys zuolis smuordu i Juoņa dīnu.\nĪmu i dūmoju, kai nazkod školys beseņūs „laimeišu“ meklējom – kab pīcu stareņu byutu zīdeņš, na četru. Ka kurei atrodom, – apēst vajadzēja, tūlaik tik „laimis“ varēja gaideit… Smīklys niule, a tūlaik, ruodīs, ticējom tam vysys. Eh, laime, laimeite, kai vysi juos meklej, a patīseibā naredz, ka jei tepat viņ ap mums grūzuos!… Sova vaļsts, sova zeme i otkon sova volūda, kam niu pabreiva vaļa ļauta. Tik – ci mums juos vairs vajag – tuos sovys dzymtuos volūdys?… Ka byutu bejuse taida „Skreineite“ i cytys latgaliskuos gruomotys, kod Izvolta školā guojom!… Bīdreibā to dzeiva myusu volūda, i maļdeiga ir īdūma, ka latgaliski ļauds narunoj pa tam, ka jūs runa izlūksnēs atsaškir…\nVysi emuaru teksti skaitomi ite.


Valereja Seile – pyrmuo storp politikem storpkaru Latvejā - lakuga.lv\nValereja Seilei jauneibys godūs. Karteite: Latgolys Kulturviesturis muzejs.\nTemys: Daugovpiļs Školuotuoju instituts, Daugovpiļs Vaļsts školuotuoju instituts, Latgales politiķi, Sandra Ūdre, Valereja Seile, Valērija Seile\nRoksta autors: Sandra Ūdre, portāls lakuga.lv\n20. g. s. pyrmajā pusē vaļdeja stereotips, ka sabīdreibā popularys sīvītis dorbuošonuos jūma saisteita ar skotivi ci kinu, cytim vuordim – šovbiznesu, viņ na politiku. Reši tuo laika saītu fotografejuos var īraudzeit sīvītis. Par laimi, 1917. gods Latgolys Apreļa kongresa fotografejā sīvītis radzamys, a viņ VALEREJA SEILE (1891–1970), vīneiguo nu sīvīšu, pīsadalejuse kongresa organiziešonā i referiejuse. Storpkaru Latvejis veirīšu izveiduotajā varys i ītekmis olimpā nu vysu tuolaika politikā īsaisteitūs sīvīšu jai izadevs izkuopt vysaugšuok – vīneigajai ītikt Ministru Kabinetā i vadeit školuotuoju institutu. Juos vuords pīmynāts ari Adoļfa Dreslera pietejumā par sīvīti pasauļa žurnalistikā “Die Frau im Journalismus” (1936).\nValerejis dzymdynuotuoji sasprīž, ka lelajai 8 bārnu saimei juopalīk par piļsietnīkim. Pyrma jī teik Rēzeknē, tod – Pīterpilī. Tāvs struodoj fabrikā, a Valereja teicami vuicuos ituos fabrikys pamatškolā, tod piļsātys četrgadeigajā školā. Bet kaidu dīnu saime palīk bez apguodnīka. Mama suoc struoduot par aukleiti, a Valerejai juopaleidz. Školai gon napagrīž mugarys. Lobi cylvāki paleidz dabuot Pīterpiļs piļsātys stipeņdeju, i jei var vuiceitīs Nikoforova privatajā sīvīšu gimnazejā. Jei dzeivoj uorpiļsātā, partū iz školu kotru reitu juoīt 7 km, piec stuņdem juoīt iz slimineicu, kur gryutai saslymuse juos muosa. Reizem datryukst maizis, gribīs vysam atsvīst ar rūku. Bazneickungs Kazimirs Skrynda sūlej Valerejai muojškoluotuojis vītu Leiksnā, bet – sirds žņaudzās! – tod juoatstuoj gimnazejis 7. klase i juoatsavoda nu sovu sapynu.\nBet Kazimira bruoļs Ontons īdvasmoj Valereju ceineitīs tuoļuok i suoktū davest da gola. Tai gimnazeja, īskaitūt pādejū, 8. pedagogiskū, klasi īskaitūt, pabeigta ar vyslobuokajom sekmem.\nDeļ jūs jei var sajimt Lomonosova stipeņdeju i studēt Bestuževa augstuokajūs sīvīšu kursūs viesturi, bet interesejās ari par matematiku, filozofeju. 1916. godā vaļsts puorbaudejumus Valereja nūkuortoj piec veirīšu programys i sajam aicynuojumu gataveitīs profesurai slavu viesturis katedrā.\nIr kara laiks, tyukstūšom tautīšu davušīs biegļu gaituos i ir vajadzeigi cylvāki, kas organizej paleidzeibys sajimšonu. Tai Valereja nu zynuotnis olimpa atsasoka, bet īsasaista sabīdryskā dorbā i ari politiskuos aktivitatēs, paraleli struoduodama vysaiduos školuos.\nJaundybynuotajā Latvejis vaļstī kai vīna nu pyrmūs akademiski izgleituotūs sīvīšu Valereja ir Tautys Padūmis i Satversmis Sapuļcis Izgleiteibys komisejis prīšksādātuoja. Bez Valerejis Tautys Padūmē vēļ ir viņ div sīvītis – Klāra Kalniņa i Anna Rūmane-Ķēniņa, Satversmis Sapuļcē nu 150 deputatu juos ir septenis. Latgolys zemnīku parteju puorstuovūšuo Valereja kūpā ar socialdemokratem Aspaziju i K. Kalniņu i bezpartejiskū Zelmu Cēsnieci-Freidenfeldi vīnpruoteigi īsastuoj par liberalū lauleibys lykumu, kas atļaun lauleibu registrēt dzymtsarokstu nūdaļā i jū škiert. Bazneickungi Valereju apsauc par breivdūmuotuoju, ari par bazneicā īšonu politikei ir liberali redzīni. Valereja kandidēs iz cytom Saeimom, tok vysod paliks aiz streipis. Ci patriarhalajai Latgolai vajadzeiga tik liberala i gudra politike?\nA Valereja kai vīneiguo sīvīte teik Ministru Kabinetā, jai uztic izgleiteibys ministra bīdra pīnuokumus (28.06.1921– 26.01.1923).\nJei nūsadorboj ar gona praktiskom lītom – jaundybynuotuos vaļsts školu teikla sakuortuošona, školu attaiseišona Latgolā, školuotuoju profesionaluo kvalifikaceja. Izaruoda, storpkaru Latvejā tys ir augstuokais karjerys punkts, kū sīvīte vyspuor ir sasnāguse. Ari Daugovpiļs Vaļsts školuotuoju instituta direktoris omots (1923–1940) sīvītei ir izcyls izjāmums.\nTopa 1. vītā\n15 storpkaru Latvejis politikā īsaisteitūs sīvīšu topā Valereja (saprūtams, vīneiguo latgalīte) ījam pyrmū vītu (žurnals “Intīmā Rīga”, 1934, Nr. 6). Piec myusejuos par augstim sasnāgumim sīvītis karjerā teik pīzeits, pīmāram, ka Austra Krauze-Ozoliņš Latvejis pyrmūs godus izpiļdejuse syutņa vītu Vuocejā; Lilija Freidenbergs-Strautiņš vīneiguo tykuse piļsātys dūmē; Elza Ozoliņš ījam augstus omotus socialdemokratu partejā, ir ari centraluos komisejis lūcekle.\nValereja Seile (centrā), muoseica Bronislava Seile (pyrmuo nu lobuos\npusis). Karteite: Latgolys Kulturviesturis muzejs.\nTūlaik Latveja sīvīšu leidztīseibys ziņā ir paradoksala vaļsts – sīvītem ir ar lykumu nūstyprynuotys bolsstīseibys (cytur par tū suoc viņ ceineitīs), augstuokais akademiski izgleituotūs sīvīšu procents Eiropā, bet nav nivīnys sīvītis Saeimā, tīsneša ci vaļsts puorvaļdis īriednis omotā. Pat Turcejā vaira izgleituotys sīvītis gubernatoris ci tīsnesis omotā naass nikas eipašs.\nEmaņcipātuos sīvītis tāls presē\nPuornūvoda presē paruodeitys Valerejis aktivitatis – te voda Latgolys sīvīšu delegaceju iz Kūrzemi, te uzastuoj ar prīšklasejumim par Latgolys vaicuojumim vysaidūs vokorūs Reigā, te pīsadola vaļstiski svareigūs pasuokumūs. Kur tī bez dzaltonuos presis – kas savīseigā vokorā goldā lykts, kas kuņdzem mugarā! Saeimys reprezentacejis vokorā, iz kū prosa ari īprīškejūs parlamentu deputatus, Valereja malnajā samtā ir pīmināta īviereibys cīneiguokūs vokortārpu topā. Jau tūlaik apleicejī pamona, kai juos mozais augums kontrastej ar personeibys lelumu.\nPolitiku karikiejumūs Valereju tāloj kūpā ar taidom personeibom kai Raini i Kārli Ulmani, i itī saleidzynuojumi ir par lobu jai. Tūlaik saprasšonys par antisemitismu i gūda publisku aizskaršonu nav. Gazeta “Sociāldemokrāts” (1922, Nr. 221) roksta: “Kas ir bijis tas žīds, ar kuru Rainis bučojies uz Esplanādes? (..) Kārlis Ulmanis brauc apkārt pa laukiem un vizina jaunus sieviešus savā automobilī. (..) Droši vien tas daudzus stipri pārsteigs, bet man jau labu laiku ir diezgan noteiktas ziņas, ka Valerija Seil un Zelma Cēsniek-Freidenfeld ir žīdietes. Lai Valerija Seil atbild uz sekošiem jautājumiem: a) vai viņa savā laikā nav ieguvusi augstskolas diplpomu kā Rebeka Vorobeičik? b) vai viņa pēc augstskolas beigšanas nav salaulājusies ar latgalieti Valerianu Seili, un pēdējam karā krītot, piesavinājusies viņa pasi un vārdu?”\nMiļzeigs dorbs ir viesturisku materialu vuokšona Latgolys gruomatnīceibā, 1936. godā izīt dorbs „Grāmatas Latgales latviešiem. Latgales dialektā izdoto grāmatu chronoloģiskais, sistemātiskais autoru un izdevēju rādītājs“. 1940. godā Valereja sajam Tāvzemis bolvu i reizē sitīni zam jūstysvītys – Daugovpiļs Vaļsts školuotuoju institutu slādz. Valereja puorsaceļ struoduot par školuotuoju iz Rēzekni. Sāta, kuramā jei dzeivuoja, vys vēļ ir sasaglobuoja, tam var nūīt garum pa juos vuordā nūsauktū īlu. Vuocu laikā jei ir Tautys Paleidzeibys Latgolys nūvoda prīškneica. Okupacejis varai napatruop, ar kaidu sovu reiceibu sasyrdynoj komendanturu, ka jī pīdraud, ka Fräulein Seil (vuocu Seil ‘vierve’) tiks saukta pi atbiļdeibys. Līta it kai nūsakuortoj bez vojuošonom. Tok koč kur ļaudīs runoj, kai Valereja izagluobuse nu nuovis.\nValereja Seile Reigā. Karteite: Latgolys Kulturviesturis muzejs.\nPadūmu varai Valereja nav vajadzeiga. 1946. godā izcylū viesturis školuotuoju atlaiž nu Rēzeknis latvīšu vydsškolys. Valereja aizbrauc iz Reigu, tī 2. vydsškolā jai izadūd īsakuortuot par krīvu volūdys školuotuoju.\nMyužeiba Valereju pajam 1970. gods 10. majā, paglobuota Daugovpiļs katuoļu kopūs.


Zīmyssvātku ailenis VI - lakuga.lv\nTevi bārni gaida,\nVysu godu klausejuši —\nTān pi eglis smaida.\nVarim smuki padoncuot,\nVarim dzīduot dzīsmenis,\nTēts ar māmu prīcojās,\nDadzūt eglē līsmenis.\nMaņ vysvaira garšoj!\nAiz ladā koltim azarim i jiurom, tuoli,\nAiz zylgmojūšim mežim, kolnim snīguotim,\nLāc jaunai dīnai saule myrdzūša i skaista.\nNu kūkim sormā kruzuļaini greznuotim\nViejs klusi spūžūs lada vyzuleišus laista.\nDej storu līksmis zali ladainajuos ryutīs,\nDej snīga klajumūs ar myrdzu žylbynūšu,\nDej kūku zorūs, puorslys vyzuļoj i speigoj.\nPuor soltū zemi, lejūt gaismys straumi kūšu,\nI sastyngušū dzeivi – meiluo saule leigoj.\nLatgolys bazneica Zīmyssvātku naktī\nNaktī zylgā zam myrdzūšom zvaigznem,\nZvonim dzīžūt, Tu cylvākus sauc,\nGaismys pylna un svātuma pylna\nAr tūrnim boltim Tu myužeibā audz.\nPa vysim celim Tu sasauci ļaudis,\nLai ļautu gaismai puori jim plyust,\nLai sveču gaismā jim kvāluotu sirdis,\nLai kryutīs īslāgtais sapņu spīts dyuc.\nAr boltym tūrnim kai pacaltom rūkom\nTu gaismys nuokšonu šai zemē lyudz,\nPar tautys suopem, par izcīstom mūkom\nTu Liktiņu Liemiejam dzeivi šū syudz’.\nVystymsuokā naktī lai cereiba dzymst,\nPaguotnē baiguo, ļauns liktiņs kū audis,\nLai vēsturis arhivu putekļūs grymst.\n– Naktī zylgā zam myrdzūšom zvaigznem,\nZvonim dzīžūt, Tu tautu vēļ sauc,\nGaismis pylna un svātuma pylna


Latgalīšu dzīšmu stuosti. Muote (Es pīminu) - lakuga.lv\nSkumu i tragikys pylnuo dzīsme par kaidu jauniekli, kurū muote aukliejuse i lyuguse jam naīt tāva pādūs – napalikt par dzāruoju, bet vys tik piec muotis nuovis liktiņs jū nūveds iz krūgu, myusdīnuos dzierdāta Artūra Uškāna i grupys “Laimas Muzykanti” izpiļdejumā kai “Muote” voi dueta “Inga un Normunds” dzīduojumā kai “Es pīmiņu”, ir puorsteigumu i pat amizantu gadejumu pylns stuosts, kuruo celi gols golā nūvad iz 20. godu symta suokumu.\nBet tys ceļš īsasuoce pavysam naseņ – sarunā ar grupys “Laimas Muzykanti” lideri Artūru Uškānu, kurā, vaicojūt jam par juo dzīsmi “Muote” pārnejuo goda rudinī, atsakluoja, ka Artūram dzīsmi sovulaik īdavuse Rēzeknis slovonuos kopejneicis-muokslys salona “Mōls” saimineica Alla Binduka, kurei stuostiejuse, ka tei asūt juos tāva dzīsme. (1) Saprūtams, kab atkluotu dzīsmis stuostu, planā ari pošai beja sasatikšona ar Allu. Izaruod, ka juos tāvs Aleksandrs Tretjakovs, kurs dzīduojs itū dzīsmi, ir nu Maltys pusis Prezmu i bierneibā dzīsmi dzierdējs nu sābra, kurs īdziers tū dzīduojs sābru saīšonu reizēs. Alla atguodoj, ka vāluok, kod jau pošai asūt bejs dāls, juos tāvs nūpiercs mozdālam magnetofonu i sacejs: “Igor, sēst! Nūpierku tev magnetofonu, nūpierku, slēdz magnetofonu, dzīduošu dzīsmi, a tu syuti Raimondam Paulam! Taidys dzīsmis nikur nadzierdēju!” Bet nu reita, kod pīsacēļs, lics izdzēst. I tai kaidys reizis treis – gribējs nūsyuteit, kab dzīsme izskaņ, bet bejs kautreigs cylvāks i tuo nav izdarejs. Alla soka: “Jis saprota, ka tei dzīsme ir palykuse. Paps cīši gribēja, i es piec tam tai izdūmuoju, ka maņ vajag jū kam nibejs paduovynuot.” Tai dzīsme nu suokuma tika pi dueta “Inga un Normunds”, tok “Mōla” saimineicai verseja na cīši patykuse, tod uzrunuots Artūrs Uškāns, kurs gon ari dzīsmi asūt modernizējs. (2) Alla pastreipoj, ka itai dzīsmis melodejai ir svareiga vysu seikūs detaļu – lūcejumu izdzīduošona. “Laimas Muzykanti” dzīsmi “Muote” 2012. godā īrakstejuši īkļaušonai postfolklorys izlasē “Sviests 3”, bet 2015. godā tuos jaunuo – puormiksātuo verseja – atrūnama grupys albumā “Rodi” (1), sovpus duets “Inga un Normunds” dzīsmi “Es pīminu” īkļuovs 2015. godā izdūtajā dueta albumā “Munai Latgolai”. (3)\nBet kur suocās dzīsmis, kurai vīnā albumā ir nūruode – latgalīšu tautysdzīsme, bet ūtrā – autors nazynoms, stuosts? Izaruod, ka dzīsmis vuordu autors ir pazeistamais latgalīšu sabīdryskais darbinīks Fraņcs Kemps (1876–1952), kura dzejūļs “Pi krūga golda”, kas pasaruoda ar pseidonimu Skoborga, 1910. godā publicāts poša izdūtajā izdavumā “Daugawa. Latwiskajs kalendars” (1911. godam). (4) Kai 1936. goda laikrokstā “Latgolas Škola” nūruoda latgalīšu sabīdryskuo darbineica Valērija Seile (1891–1970), 1904. godā Kemps beja pyrmais nu pošu latgalīšu vyda, kurs izdeve latgalisku kalendaru ar nūsaukumu “Daugawa”, i tys izguoja da 1914. goda. (5) Nūruode iz ituo dzejūļa publikaceju ir vīns nu tūs pīmynātū amizantū gadejumu – 1913. goda 3. oktobra laikrokstā “Jaunas Zinias” kaids Apse i laikroksts “Drywa” teik apsyudzāti plagiatismā. Laikrokstā saceits: ““Drywai” 28-tā numerī gadijōs sagrākot pret septitū bauslibu. Apses daininia “Dzāroja dzīsme” naw nikas cyts, kai Skoborgas ar nūsaukumu “Pi krūga golda”, kura beja drukota Daugawas kalendarī 1911 godā. Apse tikai sagrūzija dažas wītas, pōrmainija nūsaukumu un pasarakstija kai zam sowa dorba. Skoborga nikō pretī natur, ka jō dainas teik nūdrukotas, bet maitot jōs un pīsowynot kai sowu dorbu – tys gon nadora gūda Apsei un ari “Drywai”, kurai wajadzatu wairok cīnīt autoru tīsības.” (6) I eistyn – 1913. goda 18. septembra “Drywā” publicāts Apsis dzejūļs “Dzāruoja dzīsme” (7), tymā ir gondreiž identiskys teksts kai “Pi krūga golda”, atsaškier viņ puora vītu ar vuordu voi vuordu formys izvēli. Obejūs dzejūļūs ir taišni tys pats sižets, kas dzīsmē “Muote”, koč ari, saleidzynojūt ar myusdīnu dzīsmi, vuordi, saprūtams, itūbreid dzīduotajam variantam ir gona pasamainejuši. Izaruod, ka ar pseidonimu Apse sovus dorbus laikrokstā “Drywa” sovulaik publicējs bazneickungs Pīters Apšinīks (1887–1942). (8) Deļtuo apsyudzeiba baušļa “Tev nabyus zogt” puorkuopšonā jo eipaši roda smaidu.\nSkoborga “Pi krūga golda”\nApse “Dzāroja dzīsme”\nKa dzīsmis vuordu autoreiba ruodīs atrysynuota, tod melodejis izceļsme vēļ arviņ palīk meikle. Vysaidā ziņā ite ir vārts pīminēt Latvīšu folklorys kruotivis arhivā asūšūs materialus – vīneiguo līceiba par itaidu dzīsmi da šam ir atrūnama 1958. goda 12. zynuotnyskuos ekspedicejis Ludzys, Abrinis i Kuorsovys rajonūs salaseitajūs folklorys materialūs. Cīši buoguoteigajā dzīšmu pyura vydā dzīsme ar taišni taidu nūsaukumu kai Apsis dzejūļam – “Dzāruoja dzīsme” – pīraksteita Nautrānu cīma Laizānu sādžā nu Gelinas Namsones (dzīsmi pīrakstejuse Dace Jaunslaviete). Nasaverūt iz sakriteibu nūsaukumā, vuordu formys tai gon ir tyvuokys Kempa originalajam “Pi krūga golda”. (9) Sovpus ituos dzīsmis varianta melodeja (10) vys tik atsaškier nu Allys Bindukys tāva dzīduotuos i myusdīnuos zynomuos dzīsmis “Muote” skanejuma.\nGelinys Namsonis dzīduotuo dzīsme, LFK 1940, 6947\nLatgalīšu dzīšmu stuostu izpēti i roksta topšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Paļdis par īšonu tolkā Artūram Uškānam, Allai Bindukai, Kristīnei Pokratniecei, Dairai Lācei i Latvejis Nacionaluos bibliotekys Alekseja Apīņa Ratūs gruomotu i rūkrokstu skaiteitovai!\n(1) Autoris interveja ar Artūru Uškānu 2020. goda septembrī\n(2) Autoris interveja ar Allu Binduku 2020. goda oktobrī\n(3) Dueta “Inga un Normunds” albums “Munai Latgolai” (2015)\n(4) Daugawa. Latwyskajs kalendars 1911. godam, 7. godaguojums (1910)\n(5) Latgolas Škola, Nr. 3 (01.03.1936)\n(6) Jaunias Zinias, Nr. 43 (03.10.1913)\n(7) Drywa (Pēterburga), Nr. 28 (18.09.1913)\n(8) Bolvu regiona kulturviesturis datubaze: Pēteris Apšinieks (ID: 419)\n(9) LFK 1940, 3914\n(10) LFK 1940, 6947


Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” par lauksaimnīceibu i patriotismu Vuorkovā - lakuga.lv\nTemys: Jurs Lazdāns, latgalīšu sleja, latgalīšu sleja "Ir", lauksaimnīceiba, patriotisms, Roksts, Vuorkova, žurnals "Ir"\nReizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualim nūtykumim i vaicuojumim. Augusta sleju ir sarakstejs Vuorkovys nūvoda z/s “Linvejas” saiminīks Jurs Lazdāns.\nJurs Lazdāns stuosta par tū, ka augusts lauksaimnīkim ir pats korstuokais laiks i ka ituo goda augusts nav izjāmums: juonūkuļ 50 hektari labeibys i juosaver, kai saimnīkuošonu ītekmēs Afrikys cyuku miers i Krīvejys pasludynuotais Eiropys produktu importa aizlīgums.\nJurs prognozej, ka Krīvejis aizlīgums pagaidom saimnīkuošonu cīši naītekmēs: “Daugovpiļs Dziernavnīks” (SIA “Agro Trade Latvija”), kam z/s “Linvejas” nūdūd gryudus, jūs eksportej iz Sauda Arabeju, Keneju, Egipti i tt., ari “Preiļu sīrs”, kam saimnīceiba nūdūd pīnu, produkceju eksportej iz Eiropys Savienībys i Zīmeļafrikys vaļstim, a cyukys gaļu realizej jī vītejā tiergā.\n“Ar Afrikys cyuku mieri gon ir švokuok. Tys roda nadrūšeibys sajiutu. Koč i nivīnai nu vītejūs medinīku nūmedeitūs meža cyuku miera viruss nav atrosts, tikkū myusu nūvods īkļauts teritorijā, kurā da 1. oktobra izsludynuota uorkuortys situaceja. Mes pagaidom eisti nazynom, kai tys beigsīs. Dūd, Dīvs, ka virusu ni meža, ni sātys cyukom pi myusu naatrostu ari iz prīšku!” roksta Jurs.\nJura Lazdāna rokstu skaiti ituos nedelis (21.08.-27.08.2014.) žurnalā “Ir” voi ari škārsteiklā ite.


Latgolys amatīrteatru skatē Rēzeknē varēs nūsavērt ari izruodis latgaliski - lakuga.lv\nTemys: izruodis, Rēzekne, Roksts, teatris\n18. i 19. martā Rēzeknē nūtiks Latvejis amatīrteatru īstudiejumu regionaluo skate “Gada izrāde 2016”, pīduovojūt divejuos dīnuos nūsavērt devenis izruodis, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Tūs skaitā ari divejis izruodis latgalīšu volūdā: Rēzeknis Tautys teatra “Pupas” i Baļtinovys nūvoda teatra kūpys “Palādas” izruode “Lauku kurorts piļsātnīkim”.\nRēzeknis Tautys teatra izruode “Pupas”, kas naseņ sajāmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2016” kai lobuokais snāgums skotivis muokslā, tiks ruodeita 18. martā 13.00 Rēzeknis kulturys nomā. Sovukuort izruode baļtinavīšu izruode “Lauku kurorts piļsātnīkim” tamā pošā dīnā 20.00 Rēzeknis kulturys nomā.\nSkatis laikā byus vareiba redzēt ari Jākubpiļs nūvoda, Leivuona nūvoda, Varakļuonu, Guļbinis nūvoda, Kūknesis, Leiksnys i Daugovpiļs kolektivu īstudiejumus latvīšu literarajā i krīvu volūdā.\nRēzeknē amatīrteatru snāgumu viertēs režisors Valdis Lūriņš, režisore Inese Mičule i teatra kritike, teatra portala kroders.lv redaktore Ieva Rodiņa. Lobuokūs īstudiejumus žūreja izvierzeis skatis finalam, kas nūtiks 22. i 23. aprelī Dailis teatrī, kur apmāram 10 veiksmeiguokī īstudiejumi sasaceņss par golvonū titulu “Gada izrāde 2016”.\nDīnys belets (dereigs iz vysom vīnys dīnys izruodem) 3 eiro, školānim, studentim i pensionarim – 2 eiro. Tūs var īsaguoduot Rēzeknis KN (tālr. 64622066) i Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu KN kasē (tālr. 64622182).


Utopejis i cereibys | Naktineica\nUtopejis i cereibys\nĪlyku Dīnā biļdis nu vokora stygys i pīrakstieju par atbiļdeibu.\nPasaulī nav brīsmeiguoku gruomotu par utopejom.\nSasalasiejuši jūs, cylvāki taidys taisa i iz zemis, apkaun vīns ūtra ideju vuordā i pasludynoj jaunu pasauli. Sok, “mes jaunu pasauli sev ceļsim, kur vaļdēs taisneiba i prīca”. Kur vysi byus vīnaidi i nivīnam natryuks nikuo taida, kas ir ūtram. Kur vysim bārnim byus vysys cackys. Kur vysim lelajim byus vyss – mašyna, dzeivūklis i displejs ar interesnom gruomotom, kinom i čatu.\nTik kotru reizi jī apsalauž, ka piec revoļuceju kaidam vysleidza īt lobuok nakai cytim i tim cytim naīt nicik labi. Partejis cylvāki vysod dzeivoj lobuok kai partejis sekuotuoji – lai tys byutu dzeraunē, lelā piļsātā voi iz tuksneša vyds. Sektā voi sabīdreibā.\nVīnu lobums lelā vairumā ir cytu nalaime. Nabogu, naprašku i slymūs. Līkūs, uorpus sistemys asūšūs.\nŽydu, čyguonu, latvīšu, latgalīšu, sazyn kaidu jau myrušu voi mierstūšu tautu, kuo es nimoz nazynu. Sīvīšu ar bārnim voi sīvīšu bez dālu, bārnu invalidu voi bārnu bez tāva ar muoti, veirīšu bez sīvys voi veirīšu ar veiru.\nA vēļ brīsmeiguokys ir antiutopejis. Juos skaidrai pasoka, kas nūtiks ar progresu. Kai byus, ka vyss vysu laiku byus tai, kab myusim byutu lobuok. Bezgaleiga laime nav īspiejam, jei nūteik iz cytu laimis riekina.\nMuns dators ak jau moksoj tikpat cik nedelis puortykys norma vīnai dzeraunei kur nabejs nūst nu centra, a es rokstu nazkaidus tekstus. Munā sātā varātu dzeivuot nazyn cik bomžu, a šaļtim tī nadzeivoju i es poša. Ar munu mašynu varātu vest humanū paleidzeibu kaidom nabadzeigom saimem, a jei stuov pi pakša.\nI tod rikteigi nūsalaiž rūkys. Pasauļa naizgluobsi. A pasauļam nūsaspļaut par mani.\nCik brīsmeigam juobyut cylvākam voi cik brīsmeigam ryugtumam jam juobyut pret dzeivi, kab raksteitu antiutopeju.\nNu ūtrys pusis, par munim dorbim i vuordim nav atbiļdeigs nivīns cyts. Taipat kai es navaru izmaineit pasauļa iņdis, žuļts, vīnaļdzeibys i izsmīkla.\nEs varu byut i raksteit, kū dūmoju, a komentari, replikys i izsaucīni ir reakceja iz munu tekstu, na muna teksta daļa voi daļa nu mane.\nTys ir kai īt i īkustynuot gaisu, kas sasavej i sasamutulej. Voi pamest pādus smiļktīs – pastuovēs i pagaiss, viejs aizpyuss i vyss byus otkon leidzons. Tik tū vīnu šaļti tu esi tī guojuse.\nKod eju pušdīnēs, nareši sateiku cylvāku, kas guodoj par vaļsts volūdu myusu vaļsts izgleiteibys sistemā. Myusim pateik vīna i tei poša kukne. Myusim ak jau ir cīši daudz kuo kūpeiga.\nIr jūceigi apsazynuot, ka nikuo ļauna naasu dariejuse, a mane nasveicynoj. Pat nūsavierš, kab maņ nabyutu īmasla sveicynuot. Tai nazkai napīkluojeigi.\nKoč kaida maņ tī bāda. Nivīna naasu ni nūkuovuse, ni, dūmuot, nūlomuojuse i pazamynuojuse. Tik acīs i publiskā telpā pasaciejuse, kū dūmoju par vaļsts volūdys politiku.\nPasauli var gon puormaineit, pasauļs izamaina lieneņom i namonomai, kab piec šaļts juo vairs napazeitu. Pasauļam ir vīna taida breineiga līta – jis ir vysaids, kruosains i izamaina. Jis vysod ir taids pats, tok nikod nav taids, kai beja.\nKaleidoskopa stikleni sakreit cytaiž, vaira nikuo nav pa vacam – jauni breinumi.\nEs asu atbiļdeiga par sovim vuordim i dorbim. Ari par itū vaļsti i juos volūdys politiku, kas veicynoj naīcīteibu i sabīdreibys sasaškeļšonu, aizvainuojomu, atstumteibu. Seviški, kod runoju latgalīšu jaunīšu auditorejā i manī klausuos.\nVaru tikai īsadūmuot, kai sasajiut školuotuojs, runuodams par ituos vaļsts tīsiskumu, demokratiskajom vierteibom, izgleiteibys nūzeimi dzeivē. Voi kai sasajiut policists, savuokdams iz īlys 14 godus vacu dzāruoju. Voi uorsts, saluopeidams ar pirotehniskū raketi sašautu bārna rūku. Voi socialais darbinīks, nu sātys iz bārnunomu aizvazdams vutainu bārnu.\nKod runoju ar jaunīšim, juodūmoj i juobyut gudrai vaļsts vītā – kab tukšums izgleiteibys sistemā, informacejis vakuums par latgaliskū Latveju i aizvainuojums sabīdreibā napuorsavārstu oklā naidā. Jaunīši ir korsta tauta.\nTys ir kai ar guni – kab jei syļdeitu, a nasadadzynuotu vysa sev apleik. Kab dagtu gaiši, a napuorītu guņsgrākā. Kab atguoduotu, ka ir latgalīši, a nasuoktu cytus taiseit par latgalīšim.\nKsenofobeja nagluobs pasauli. Īcīteiba i byušona sūpluok ir kas vaira par sovys taisneibys paceļšonu puori cytu taisneibom.\nLatgalīši nav lobuoki par cytim. Latgalīši ir taidi poši kai cyti.\nLaime iz cytu riekina nav ilga.\nEs tik vys dūmoju, cik bezgaleiga ir pacīteiba. Cik bezgaleiga dreikst byut pacīteiba.\nVoi tys latgalīšu kulturys tradiceju ūgļu korstums, kas sylda tautysdzīsmēs, gruomotuos, tekstūs, saziņā, bez jaunīšu korstuma i atkluotuos līsmis i, kas nav mozsvareigi, vaļsts guoduotys molkys izgleiteibā, vaļsts naudys i īriedņu lobvieleibys latgaliskuos kulturys atteisteibai var byut ilgstūšs.\nVēļ brīsmeiguok ir dzeivuot bez cereibu.\nThis entry was posted in www.diena.lv and tagged diena.lv, latgalīši, latgaliski, pasuokumi, sābri on 06.09.2008 by saprge.\n← koments nu Lakugys, veļteits Jezum Latgalīšu rokstu volūdys kursi →


LaKuGa – Rībeņūs školuotuoju dīnā koncertēs “Dricānu Dominante”\nRībeņūs školuotuoju dīnā koncertēs “Dricānu Dominante”\nLaKuGa 30. Septembris, 2015. gods Comments Off on Rībeņūs školuotuoju dīnā koncertēs “Dricānu Dominante”\n4. oktobrī 16.00 Rībeņu kulturys centrā koncertprogramys “Dvēseles tilti” nūskaņuos Andra Eriņa skaneiguokuos dzīsmis izdzīduos i izspielēs “Dricānu Dominante”.\nKai jau viesteits īprīšk, 22. novembrī i 23. janvarī Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks latgalīšu muzika, dzīšmu i tekstu autora Andra Eriņa jubileja koncerti “Dvēseles tilti”. Koncertā Rībeņūs skateituoji i klauseituoji teik aicynuoti izbaudeit gaidamuos koncertprogramys nūskanis.\nĪīšonys moksa: 3 eiro. Bārnim da 16 godu vacuma īīšona bez moksys.\nATSLĀGVUORDI » Andris Eriņš, Dricānu Dominante, koncerts, Rībeni, Rībeņu kulturys centrs, Roksts