Eiropys kulturys golvyspiļsāta 2027. godā byus Līpuoja - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Eiropys Kulturys golvyspiļsāta 2027, Līpuoja, Valmīra\nŪtardiņ, 10. majā, storptautyska naatkareigu ekspertu žureja pabeidze dorbu pi konkursa “Eiropas kultūras galvaspilsēta 2027” finalistu izviertiešonys i paziņuoja Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 titula sajiemieju Latvejā. 2027. godā Eiropys kulturys golvyspiļsāta byus Līpuoja.\nKonkursa “Eiropas kultūras galvaspilsēta 2027” finala kuortā saceņseiba nūtyka storp treis Latvejis piļsātom – Daugovpili, Līpuoju i Valmīru. Vysys treis piļsātys nedeļā nu 2. da 6. maja kluotīnis vizeitēs apmeklēja žurejis delegaceja – Beatrise Garsija (Beatriz Garcia) nu Spānejis, Hrvoje Laurenta (Hrvoje Laurenta) nu Horvatejis i obeji Latvejis eksperti – Diāna Čivle i Ģirts Majors, kai ari nūvāruotuoju statusā asūšī Eiropys Komisejis i Kulturys ministrejis puorstuovi.\nDaugovpiļs, Līpuojis i Valmīrys dasacejumi konkursa finala kuortā izvārtāti itaiduos kritereju kūpuos: īguļdejums ilgtermeņa strategejā, Eiropys dimenseja, kulturys i muokslys saturs, izpiļdis spieja, sabīdreibys īsaiste i puorvaļdeiba.\nKonkursa žurejā dorbuojuos deveni Eiropys Parlamenta, Eiropys Padūmis, Eiropys Komisejis i Eiropys Regionu komitejis atlaseiti eksperti, kai ari div nacionalī eksperti, kurūs izvierzejuse Nacionaluo kulturys padūme i Kulturys ministreja.\nEiropys kulturys golvyspiļsātys nūsaukumu pīškir kotru godu nu 1985. goda. Tū pīškir na vaira kai vīnai piļsātai kotrā nu div ES daleibvaļstu, jemūt vārā eipašā kalendarā nūsaceitu seceibu. Itys kalendars paredz, ka 2027. godā Eiropys kulturys golvyspiļsātys nūsaukumu pīškir div daleibvaļstim – Latvejai i Portugalei. Itaida vareiba Latvejai jau vīnu reizi ir bejuse – 2014. godā Eiropys kulturys golvyspiļsāta beja Reiga reizē ar Zvīdrejis piļsātu Ūmeo.\nLīpuojis dasacejuma koncepcejā “(ne)miers” izveiduota plota, daudzveideigu žanru puorstuovāta pīcu lineju programa, kab runuotu par nūzeimeigom problemom, kas ir aktualys kai Līpuojai, tai Eiropai kūpumā. Kotra nu pīcu programys lineju – “Eiropas sapnis”, “Pilsēta paradokss”, “Jaunatklāj vietējo!”, “Apzinātā mērenība” i “Radošā tālnojauta” – atkluoj stuostu, kas cīši saisteits ar Līpuoju i tuos sasaisti ar Eiropu.


"Bez PVN" ar jaunū video aicynoj nūjaukt rūbežus - lakuga.lv\nTemys: Apveļc!, Bez PVN, dzīsme, latgaliešu mūzika, latgalīšu muzyka, muzyka, Rūbeži\nEisi pyrma koncerta “Rūbeži” grupa “Bez PVN” prezentej jaunu muzykys video dzīsmei “Apveļc!”. Goda leluokais nūtykums grupai paradzāts 26. oktobrī Latgolys viestnīceibā GORS. Vysi beleti iz koncertu jau ir izpuordūti, atkluoj grupys puorstuovs Guntis Rasims.\nPar dzīsmis “Apveļc!” ideju grupa soka: “Mes kotrys dzeivojom sovā, pošu īdūmuotu rūbežu, lineju i apvylktu riņču pasaulī. Nu vīnys pusis itī rūbeži ļaun myusim justīs drūši, nu ūtrys – myus napuortraukti īrūbežoj. Lels izaicynuojums vysod ir atrast leidzsvoru, lai rūbeži tevi gon sorgoj, gon i ļaun augt i atsateisteit vysys dzeivis garumā. Nasabeistam tuos “īdūmu linejis” ik pa laikam paplašynuot. Nasabeistam dzeivuot!”\nDzīsmis muzykys i vuordu autors ir Kristaps Rasims, tei īraksteita studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksēja Krišjānis Geidāns, masterēja Kaspars Ansons.\nVideo idejis autori ir poši grupys dalinīki, operators ir Ivars Utināns, gaismu inžiners – Justs Ribinickis.\nGrupā “Bez PVN” dorbojās Kristaps Rasims (bolss, bandžo), Guntis Rasims (bolss, akordeons), Jurs Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basgitara) i Normans Bārbals (bungys).


“Pi myusim Latgolā” saruna ar prīsteri Muorteņu Klušu par gavieni - lakuga.lv\n“Pi myusim Latgolā” saruna ar prīsteri Muorteņu Klušu par gavieni\nTemys: gavieņs, Lietišķā Latgale, Muorteņš Klušs, Pi myusim Latgolā, Roksts\nAr Palnu trešdīni īsasuocs Lelais gavieņs. Laiks, kod kotram nu myusu ir īspieja apdūmuot, kū pamaineit dzevē, nu kuo asam gotovi atsasaceit i kam davērst leluoku viereibu, kab dzeive byutu pīpiļdeita. Reigys Goreiguo seminara pasnīdziejs, Bolvu i Sprūgu draudžu prīsters Muorteņš Klušs aicynoj sevkuru palikt goreigai boguotuokim, rast sirdsmīru i dzeivuot ar mīlesteibu sirdī.\nGavieņa golvonais elements ir apsūliejums, kū cylvāks dūd sev pats. Tys var atsasaukt gon iz īrūbežuojumim uzturā, gon īrūbežuojumim kaidūs parodumūs, kurūs mes gribim padzeit nu sovys dzeivis. Vīns gavej religisku nūdūmu vadeits, cyts grib atsateireit, uzlobuot fiziskū pošsajiutu i atsabreivuot nu kaida līka kilograma. Cyti gavieni izmontoj, kab audzynuotu sovu raksturu ci vīnkuorši īsaklauseitu sevī i puorvārtātu dzeivis jāgu i aizdavumus.\nPrīsters Muorteņš Klušs skaidroj, kas ir Lelais gavieņs: “Lelais gavieņs ir laiks pyrma Leldīņu. Tuos ir 40 dīnys. Tys ir laiks, kab mes kotrs īsalyukuotu sevī i taipoš ari byutu vīnuoti kūpā ar Jezu, kurs 40 dīnu pavadeja tuksnesī, lyudzūtīs i gavejūt.”\nRuodīs, myusu dīnuos ļauds nanūpītnai ci naizprūt gavieņa goreigū nūzeimi. Ari prīsters Muorteņš Klušs pastreipoj, ka laika gaitā izpratne par gavieni cylvāku apziņuos ir mainejusēs.\nMuorteņš Klušs atzeist, ka pādejā laikā Lelū gavieni uztver vīgluoku nakai tys bejs agruok. Taipoš jis pīkreit, ka bīži viņ gaviens teik jaukts ar dietu, kas eistyn nav pareizi. Gavieņs ir tys laiks, kod ticeigajim izviertēt sovu kasdīnu, vaira dasavērst sevis izzynuošonai i sasaisteit tū ar Dīvu.\n“Gavieņs nav slūgs, gavēt vajag ar prīcu!” aicynoj prīsters Muorteņš Klušs.


Nūsaver animacejis kinu latgalīšu volūdā par Vinneju Pūku Viļānūs - lakuga.lv\nTemys: animacejis kina, Viļāni, Viļānu Muzykys i muokslys škola, Vinnejs Pūks, Vinnejs Pūks Viļānūs\nViļānu Muzykys i muokslys školys atbolsta bīdreiba izveiduojuse animacejis kinu latgalīšu volūdā “Vinnejs Pūks Viļānūs”. Itei ir jau trešuo animacejis kina, kū radejuši muokslys školys audzekni kūpā ar paleigim.\nSovu ceļu pi skateituoju animacejis kina suoce paguojušuo goda vosorā, kod par gūdu Latvejis symtgadei i Viļānu piļsātys 90 godu jubilejam tū prezeņtēja Viļānu Muzykys i muokslys školā. “Kinu nu suokuma da gola veiduoja poši viļānīši. Bārni i jaunīši zeimēja, kustynuoja, uzjēme kadrus, komponēja, apdarynuoja, atskaņuoja muzyku, īrunuoja i tulkuoja tekstus. Školuotuoji veiduoja scenareju, vadeja muokslys, animacejis, muzykys, runys, skanis apstruodis darbneicys, veice skanis i vizualūs materialu apstruodi i montažu,” par kinys tapšonys procesu stuosta Viļānu Muzykys i muokslys školys direktore Inta Brence.\n“Vinnejs Pūks Viļānūs” ir jau trešuo animacejis kina latgalīšu volūdā, kū veiduojuši Viļānu Muzykys i muokslys školys audzekni. Pyrmais sūļs animacejis kinu žanrā beja kina “Biteit, munu zaltspuorneit!”. Tai sekuoja animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”, kurā ružovais Sivieneņš, luoceits Mikeleits i palāda Zole syuteja dzimšonys dīnys apsveikumu Vinnejam Pūkam. Bet jaunuokajā kinā Vinnejs Pūks ar gaisa balonu nu Anglejis atlidoj gostūs iz Viļānim. Sasateikūt vysim varūnim, atsakluoj, ka latgalīšu i angļu volūdai ir cīši daudzi leidzeibu, partū komunikaceja animacejis kinā nūteik obuos volūduos.\nInta Brence nūruoda, ka kina ir na viņ izklaidejūša, tok ari izgleitojūša. Kinā dzieržama latgalīšu i angļu volūdys saspēle, senejūs Latgolys tālu, simbolu i zeimu muokslinīcisks interpretiejums, rosti myusdīneigi rysynojumi latgalīšu orginalmuzykys skaniejumam, kai ari baudams talanteiguos latgalīšu dzejneicys Marejis Andžānis dzejūleiša “Vuškeņu saruna” muzykalais interpretiejums.\nVeiduot kinu jaunīšim paleidziejuši Inta Brence, Dainis Poikāns, Maruta Latkovska, Jurs Ruļuks i Anita Volāne. Lelu atspaidu audiovizualūs dorbu radeišonā snāguse ari Viļānu Muzykys i muokslys školys atbolsta bīdreiba, kura 2017. godā Lauku atbolsta dīnesta LEADER projekta rezultatā nūpierkuse aparaturu i programaturu, kab školys audziekni ar školuotuojim poši varātum apstruoduot video i audio materialus.


latgaliski | Naktineica | Page 18\nTag Archives: latgaliski\nMaņ sātā ir taida muola bļūdeņa, nikas sevišks, ryupneicys ražuojums. Myusu saimei jei vysod ir bejuse “tei zaļuo bļūdeņa”. Maņ beja miļzeigs puorsteigums, kod, atguojuse iz Reigu i tū trauku pajāmuse iz kojom, es dzierdieju, ka itei bļūdeņa asūte zyla. Es vierūs iz juos i breinuojūs – zaļa i zaļa.\nEs raudzieju tī īsavērt zyluos kruosys. Es nūlyku sūpluok koč kū zylu, a bļūdeņa nu tuo izavēre veļ zaļuoka. Nūlyku sūpluok kū zaļu, taipat jei maņ nasaruodēja zyluoka ni par mota tīsu. Tik drusku cytā zaļuo tūnī nakai vīnkuorši zaļa.\nI tod es īsadūmuoju, ka varbyut maņ sātā ir īstuosteits, ka bļūdeņa ir zaļa. Ka mes saimē asam nūsavīnuojuši, kaida izaver zaļuo kruosa, i maņ tys ir īvuiceits, es asu pījāmuse tū. Ka muni zaļuos kruosys rūbeži ir leluoki, jī plešās tī, kur cytam jau ir suokusēs zyluo kruosa.\nTod saīt, ka mes, poši tū nazynuodami, pīdaram vysaidom ļaužu grupom, ticim vysaidim īvuiceitim prīkšstotim. Ka puorīt nu vīnys grupys iz ūtru nimoz nav vareibys. Kaids esi pīdzims, taidam juodzeivoj, kas tev īvuiceits, tuo naaizmierssi nikod, kū esi izdūmuojs, tys nūsoka tuoļuokuos dūmys. Kab puorītu i aizamierstu, nūsamaineitu ar cytu ideju, koč kam juosamaina tik spieceigai, kab maineitūs i cylvāks pats.\nVarbyut tei ir ticeiba. Es tycu, ka bļūdeņa ir zaļa, i naradzu, ka jei ir ari zyla, taitod – es natycu, ka jei nav zaļa. Koč kam ir juotic, es tok navaru svaideitīs i vīnu šaļti redzēt zaļu, cytu otkon zylu kruosu. Lai tī ir cytu maņ īvuiceitī prīškstoti voi mane pošys izdūmuotais, muna zaļuos kruosys pīredze i saprasšona, bet ir juobyut idejai, kam es tycu.\nKab vyss mainiejīs tik mudri kai reklamys teļvīzerī, aktualī nūtykumi ziņu portalūs i apleicejūs ļaužu motu kruosa, es byutu sajukuse pruotā. Bez stabilitatis pasauļs sabruktu i pagaistu kai nabejs. Bez koč kuo namaineiga – lai tei byutu ticeiba bļūdenis zaļajai kruosai voi Dīva eksisteņcei i vysu apleicejūs ļaužu lobajim nūdūmim.\nVarbyut vīnu reizi par mani īs atkluosme i es sevī atrasšu tū zylū bļūdenis kruosu. Tod zaļuos bļūdenis tī nabyus vaira ni par motu. Tei byus tei poša bļūdeņa, bet tei byus cyta bļūdeņa. Vysmozuok tys byus atkareigs nu pošys bļūdenis. Nazkas byus mainiejīs manī pošā.\nI veļ es īsadūmuoju, ka varbyut leidzeigi ir ar Dīvu. Sātā, saimē, školā īvuica, ka jis ir, voi otkon taišni ūtraiž īdzenej, ka juo nav. Cylvāks izaug ar konkretu prīškstotu par Dīvu – ka jis ir, ka jis ir lobs, ka jis var paleidzēt, ka juo nav, ka jis ir ļauns, ka jis napaleidzēs nikod.\nLaikam tik atškireibā nu bļūdenis Dīvs var pasaruodeit, atsakluot i pagrīzt tū skryuvi, ap kuru rotej cylvāka ticeiba voi naticeiba. Tok tai es dūmoju tik deļtam, ka tycu juo byušonai. Kab bejs ūtraiž, Dīvs deļ mane byutu muola bļūdeņa, kū var nūlikt i pajimt nu plaukta, kod juopataisa kas ādams.\nNu, maņ vysmoz ruodīs, ka maineit dūmys par Dīvu (iz vīnu voi ūtru pusi) ļaudim saīt bīžuok nakai par bļūdenis kruosu. Deļ tuo vīn, ka tys varbyut vīnkuorši ir svareiguok par zaļū kruosu i vacu muola bļūdeņu.\nPar Dīva ideju mes dūmojam pulka vaira nakai zaļuos kruosys ideju. Ari tī, kas soka, ka natic. Lai natycātu, ir juotic, ka ideja, kam natic, patīšom eksistej.\nobejis kartenis – 2006. goda vosora, kumeleišu ofiss.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged ceļš, kartenis, lalala, latgaliski, Mukulis on 16.10.2007 by saprge.\nlai kur ari ītu\ntu atrassi munu bolsu.\nmuoksleigūs puču myužeigumā\nbyus muna sirds.\natlaid maņ, griecineicai\nkai es atlaižu cytim\nnastruopej munys struopis\ni pasorgoj mani nu eļnis guņs\nkai es sorgoju cytus.\nmuna sirds tod byus pylna\nmuna sirds tī byus plyka\nmuna sirds īs nu krostu\nkai upe nu pavasara\ni nazynuos mīra.\ntev nabyus vairs mīra\ntu byusi bez krostu.\nThis entry was posted in dzeja and tagged dzeja, latgaliski, teksti on 15.10.2007 by saprge.


Nūtiks dzejneicai Bronislavai Martuževai veļteits koncerts - lakuga.lv\nTemys: Bieržpiļs, Bronislava Martuževa, Roksts\n17. februarī Bierzpilī, Bieržu Svātuos Annys Romys katuoļu bazneicā nūtiks dzejneicys Bronislavys Martuževys tāva dzīduotajai dzīsmei, Biezpilij i Latgolai veļteits koncerts.\nPasuokumu 15:00 stuņdēs īsasuoks ar Svātū Mišu – aizlyugumu par Martuževu dzymtu. Piečuok sekuos Bronislavys Martuževys tāva dzīduotuo dzīsme “Latvīt, voi nava tev žāl…” Latgolys, Bierzpiļs, Bieržu bazneicys i Martuževu dzymtys kūpsakareibyos. Pāvesta Juoņa Puovyla II muzykals veļtejums kūpā ar prīsterim O.Misjūnu, A.Kazakeviču, R.Rasnaci i M.Ozoliņu, Daugovpiļs Pūļu kulturys centra ansambļa “Barwy Daugawy” vadeituoju Stanislavu Jakovenko, Drycānu gareigūs dzīšmu ansambli “Almus”, Lubānys katuoļu bazneicys ansambli i solistu apvīneibu “Jubilāri”. Pasuokumu vadeis Anna Egliena. Īeja pasuokumā par zīduojumim projektam “Broņislavas Martuževas dzejas klēts”.\nBronislava bejuse tautys teicieja, poša saceriejuse dzīsmem i vuordus, i melodejis. Kinorežisors Zigurds Vidiņš par dzejneicu ir sataisejs dokumentalū kinu “Gaismas lāse”. 2014. godā topa B. Martuževai veļteits koncertuzvadums “Rakstītāja”. Atzeimejūt dzejneicys 90 godu jubileju cykla “Rakstnieki tuvplānā” ītvorūs kinu studeja “Deviņi” i apguods “Zvaigzne ABC” izdeve dzejneicys portretiejumu DVD formatā.\nKoč ari dzeivuodama tuoli nu centra i nabyudama kasdīnys sovstarpejā apritē, jei ir sajāmuse vairuokus apbolvuojumus – Treju Zvaigžņu ordini (1994), Rakstnīku savīneibys Goda bolvu par dzejūļu kruojumu “Nopūtas” (1999) i Kulturys fonda Speidulys bolvu par dzejūļu kruojumu „Kā putni dzied” (2004)


Emilejai Platerei - 205 - lakuga.lv\nEmileja Platere (1806 Viļņā – 1831 Justinavā), kuru pūli, leitovīši, ari boltkrīvi sauc par nacionalū varūni, sovys nagaruos dzeivis leluokū daļu – 16 godus – ir pavadejuse Leiksnā pi radinīku Plateru-Zyberku, kur juos muote apsamete iz dzeivi piec škieršonuos nu veira. Leiksnā Emilejis personeiba veidojās gon rodu saimis pūļu nacionalūs ideju, gon skaiteitūs gruomotu (seviški par Žannu d’Arku i Mickeviča poemys par varūneigū leitovīti Gražynu, ceineituoju pret vuocu bruninīkim) īspaidā, jū sajiusmynoj ari stuosts par grekīti Laskarinu Bubulinu, kurei karoj pret turkim. Originalvolūdā teik skaiteiti Gētis i Šillera dorbi, cyti Vokoru Eiropys autori. Jaunkuņdze apgiust klavīru spēli, zeimej, pīsadola svineibuos, partū ka Plateru-Zyberku muižā ir atteisteita savīseiguo dzeive, jūs saimē ir 13 bārnu. Leiksnā Emileja atkluoj dobys skaistumu, kūpā ar bruolānim na tikai vuicuos privatškoluotuoja vadeibā (jai labi pasadūd matematika i viesture), bet apgiust ari šaušonu, zūbynu ceiņu, juoj ar zyrgim.\nJei nav uoreji skaista, bet simpatisku jū dora dzeiveigums i boguotais jiutu pasauļs. Vīnam krīvu generalam (cytūs olūtūs – inžineram), kurs lyudz juos rūku, Plateris jaunkuņdze atsoka deļtuo, ka ir pūlīte, bet jis krīvs. 1829. godā kūpā ar muoti jei apmeklej Varšavu, kur dzierd par nacionali dūmuojūšūs pūļu apcītynuošonu i izsyuteišonu. Iz cyta gods mierst muote i Emileja sovys dzeivis mierki atrūn ceiņā par pūļu atsabreivuošonu nu cariskuos Krīvejis. Kod 1830. goda novembrī suocās sasaceļšona, jei organizej sovus bruolinīkus, cytus leidzeigi dūmojūšūs, ari pazinis – Daugpiļa kara školys kadetus, kuri paleidz kaļt planus, kai ījimt Daugpiļa cītūksni, kas ir svareigs krīvu atbolsta punkts. Dīvamžāļ – cītūksnī īsarūn papyldspāki, kadeti teik puorsyuteiti vuiceibom školuos dziļuok Krīvejis teritorejā. Emileja dūdās iz Leitovu, kur (īspiejams) Viļņā sasateik ar centraluos sasaceļšonys komitejis lūceklim.\nPalykuse pi sovys rodnis Leitovā, 1831. goda marta beiguos jei aicynoj Dusetu apleicīnis dzeivuotuojus ceiņai. Tautys atmiņā dzeivs palics stuosts, kai jei, nūgrīzuse motus, apvylkuse veirīšu drēbis, runoj pi bazneicys piec Sv. Misis. Tamā dīnā karuotuoju pulkā pīsasoka ap 400 strieļnīku i kavaleristu, ari vairuoki symti izkaptnīku (nu pūļu kosynierzy) – zemnīku, bruņuojušūs ar izkaptim, kas īsītys kuotā kai durkli. Apsavīnuojuši ar cytim karuotuojim, vāluok ari ar pūļu armejis vīneibom, jī sviņ uzvaru pi Zarasim, Vylkomirys, Kaunis i cytur. Emileja Platere palīk par uzticeibys, drūsmis i veiriškeibys simbolu. Kaidā kaujā jei teik īvaiņuota. Kod pūļu karuotuoji sasadola 3 daļuos, jei palīk pi generala Hlopovska, kuram tic, bet dreiži viņ teik zynoms, ka juo karaspāka daļa atsakuop iz Pryuseju. Emileja itamā saredz nūdeveibu i nabāg jim leidza. Jei kūpā ar dūmubīdrim ir sarunuojuse tikt Pūlejā, lai dasavīnuotu tīnis dumpinīkim. Pūlejis pīrūbežā Seinu rajonā piec 11 ceļā pavadeitu dīnu Emileja, kurei vēļ nav eisti izaveseļuojuse nu īvaiņuojuma, ir tik pīkususe, ka zaudej samaņu. Bīdri jū pamat vīnā sātā, kur jei spīsta globuotīs zam sveša uzvuorda. Atlobuse jei palīk par školuotuoju Ablomoviču saimē, kur vysi jū īmīļoj. Par tū, ka sasaceļšona cītuse naveiksmi, jei dazynoj kaidu laiku piec tuo, kod tys jau nūtics. Tī, kuri Emileju Plateri pazyna, ir puorlīcynuoti, ka jei aizguoja myužeibā na nu īvaiņuojuma voi leluos fiziskuos puorpyulis, bet gon nu dvieselis suopu par tū, ka breiveibys ceiņa tyka apspīsta. Juos nuove 1831. goda 23. decembrī it kai simbolizej ari sasaceļšonys beigys.\nStuosti par Emileju puorauga legenduos i fantazejuos, par jū tyka sacarāti romani, lugys, dzejūli, Parizē tyka īstudāta izruode, tyka gleznuoti juos portreti, juos vuordā nūsauktys īlys daudzuos Pūlejis piļsātuos, ari školys. Šūgod paīt 205 godi nu Emilejis Plateris dzimšonys i 180 godu nu nuovis, bet juos vuords Pūlejā teik mynāts sūpluok svātuos Jadvigys, Marijis Skladovskys-Kirī i cytu īvārojamu kulturys i sabīdryskūs darbineicu vuordim, aplīcynojūt, ka jei ir izapeļnejuse tautys mīlesteibu i apbreinu paaudžu paaudzēs. Leiksnys parkā jai īreikuota pīminis styga. Pogosta bibliotekys nūvodpietnīceibys ustobā ir ari jai veļteits styureits, bet vysā vysumā myusu zemē jū pazeist nadaudzi. Emileja bīži ir braukuojuse iz Vitebsku, kur iņteresiejusēs par boltkrīvu tautysdzīsmem, raudzejuse juos atdarynuot dzejā, moksuojuse par dzīšmu vuokšonu i pīsyuteišonu, taipat jei vuicejusēs i doncuojuse boltkrīvu tautys daņčus. Myusu sābri boltkrīvi jū sauc par sovys atmūdys prīkšviestnesi. Cik tuoli voi tyvi jai ir bejuši Latgolys latvīši, myusim ir gryuts pasaceit, bet tim, kuri jū pazeist, Emileja Platere ir breiveibys ilgu i uzticeibys idejai simbols.\nPar E. Plateri var skaiteit Żaryn M. Emilia Plater. Warszawa: DiG, 1998.\nKarteņos: auškejuo – Anonims 19. g. s. dorbs. Emileja Platere\nZamuok – Jans Rozens. Emileja Platere voda sasaceļšonys daleibnīkus. 1831


“Uguntiņa” īsamirdzēja Upeitē - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, Roksts, Uguntiņa, Upeite, Upeitis Tautys noms\n24. oktobrī Upeitis Tautys nomā beja paguojušuo godu symta ostoņdasmytūs godu atmosfera. Kai pyrma 30 godu jaunīši nu vysaidu kolhozu sabrauce iz sadraudzeibys turniru “Uguntiņa”, tai ari tādiņ sabrauce četrys jaunīšu komandys nu Viļakys nūvoda i vīna komanda nu Baļtinovas nūvoda: “Kļošenes” nu Upeitis, “Pioneri” nu Rekovys, “Medņevieši” nu Medņovys, “Draiskās Dīvas” nu Viļakys nūvoda dūmis i “Baļtinova” nu Baļtinovys.\nTurnirā vyscaur atmosfera beja kai tymūs tuolejūs godūs, i dalinīku drēbis, i zala rūtuojums, i izdareibys, kai ari muzyka. Kai tymūs godūs, tai ari niu kotra komanda beja ar sovu nūsaukumu, devizi i sātys dorbu – skečeņu, kas kotrai komandai beja breineigi jauks.\nVokora gaitā, tyka izspieļuotys vysaidys atrakcejis, spēlis i aizdavumi, par kurim komandys vuoce žetonus, kab varātu nūskaidruot, kurys komandys ir vyslobuokuos i kura byus tei, kura sajims ceļojušū vimpeli ar aizdavumu piec goda sareikuot nuokušū sadraudzeibys turniru “Uguntiņa” i aicynuot komandys pi seve.\nPiec daudzajim puorbaudejumim i skrīšonā, i ruopuošonā, doncuošonā, liekšonā, hokeja spēlē, zeimiešonā, reklamu gataveišonā i daudzuos cytuos, gondreiž tyvojūtīs pusnaktei, tyka skaiteiti žetoni, i izaruodeja, ka vysys komandys beja pošys lobuokuos, nu vys vīna komanda beja vyslobuokuo, partū ka sajēme ceļojūšū vimpeli i vareibu aicynuot draugus pi seve. Tei beja komanda “Draiskās Dīvas” nu Viļakys nūvoda dūmis. Kai komanda saceja, cytugod sasatiksim Medņovys Tautys nomā.\nPaļdis komandom i skateitojim par lelū atsauceibu!


Laurys Bicānis jaunais albums jau pīejams klauseituojim - lakuga.lv\nTemys: "Trīspuksti", albums, Egita Terēze Jonāne, Laura Bicāne, muzyka, Roksts\n17. aprelī ar kruošņu koncertu Latgolys viestnīceibā GORS dzīsmineica Laura Bicāne prezentēja jaunū albumu “Trīspuksti”.\nPiec skateituoju atsauksmu, koncerts bejs cīši sirsneigs, i jaukuos atminis pavoda vēļ ilgi piec koncerta. Eipaši aizkustynuota beja poša dzejneica Egita Terēze Jonāne. Jei jutusēs kai bārns, kas sajem duovonu. Dūmojams, ka sadarbeiba obeju rodūšūs personeibu storpā vēļ turpynuosīs i rassīs jauni muzykali “treispuksti”.\nAlbumu var īsaguoduot doremi.lv, kai ari Latgolys Studentu centra gruomotu golā voi personeigi pi dzīsmineicys.


Seriali pūliskuokajā Latgolys pogostā - lakuga.lv\nTemys: A12, Roksts, Svente\nRoksta autori: Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12”\nSveņtis pogosts ir izavītuojs Daugovys kairajā krostā storp Daugovpili i Leitovys rūbežu. Tys ir eipašs ar tū, ka, byudams Latgolā, īškeji tys vaira jiut pīdareibu Sielejai i vēļ vaira – pūlim. Nu Sveņtis da Daugovpilei i Ilyukstei ir viņ drupeit vaira kai 10 km mārojams lobs asfalta ceļš. Sveņtei puori guoja i Pyrmuo, i Ūtruo pasauļa kara froņtis linejis, atstuojūt viesturis pādus – kritušūs karaveiru apbedejumus.\nBrigita Vasilevska, pogosta puorvaļdis vadeituoja stuosta, ka jaunī cylvāki, koč ari piec tauteibys ir pūli, volūdys vaira nazyna. “Kai jau vysur, brauc paceli: ka na iz uorzemem, tod leluokom piļsātom. Mes varim byut kai guļamrajons, partū ka natuoli ir Daugovpiļs. Ceļš ir lobs, ari sabīdryskais transports nūdrūsynuots: autobusi i iz Daugovpili, i Ilyuksti brauc piec stuņdis, kursej ari maršrutā Jākubpiļs–Zasa–Daugovpiļs. Daudzi struodoj Daugovpilī 15 minušu braucīnī, bet dzeivoj itamā nūstyurī, kur ir doba, kur var vīgli elpuot. Pošā Sveņtē izdeveigi dzeivuot.”\nPlašuokai sabīdreibai Sveņte atpazeistameibu īgiva ar pili, kuramā nūtyka seriala “Ugunsgrēks” fiļmiešona. Viesturis olūti viestej, ka kūšū Sveņtis muižu (sauktu ari par Jaunsveņtis muižu) kai saimis sātu 1912. godā izcēle grafs Mihails Plāters-Zībergs. Tai kai pats dzeivuoja Vuocejā, tū izmontuoja caurbraucūt. Piec muižys nacionalizacejis 1921. godā kungu sātā dorbu suoce latvīšu pamatškola, Ūtruo pasauļa kara beiguos te beja kara hospitaļs, piec kara otkon škola, tīsa gon, vuiceibu stuņdis nūtyka krīvu volūdā. 1975. godā Sveņtē izcēle jaunu školu 600 školānu apvuiceibai. Sovutīs muiža 30 godus beja pamasta i pūsteita. Ludmila Pavlovska, Sveņtis muižys vadeituoja, stuosta, ka padūmu laikā školā vuicejuos muižys nuokušais saiminīks. Asūte sacejs, ka nazkod itei āka byuškūte juo. Sapyni pīsapiļdeja – izpūsteituo muiža tyka renovāta. Ākys fasade i paradis trepis beja atjaunuotys jūs pyrmatnejā skaistumā, saglobuoti kruosu tūni. Muižā ir 7 ekskluzivi kamyni, atvasti nu nazcik vītu. Suonim muižai ir Amerikys trimdys latvīšu grupys “Čikāgas piecīši’’ dzīduotuoja i dzīšmu autora Ilmāra Dzeņa dzymtuo sāta. Muižā tyka filmāts ari serials “Ugunsgrēks’’. Sūpluok vīsneicai, bejušajā muižys saimisteibys sātā – kara tehnikys kolekceja. Jaunsveņtis parks, sūpluok muižai, lapnojās ar 60 kūku i kryumu sugom. Ari pyrma daudzu jū daudzu godu īvastī nu cytu vītu kai aizsorgojamais akmiņa bārzs, cīdrys, Eiropys lopegle, Mandžurejis rīkstkūks, Ungarejis cereņš.\nRoksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta līdzekļu projektā “Robežlīnijas”.


Daugovpilī jauna kulturvīta – keramika Pētera Martinsona sāta (+FOTO) - lakuga.lv\nDaugovpilī jauna kulturvīta – keramika Pētera Martinsona sāta (+FOTO)\nTemys: Aivars Baranovskis, keramika, kulturtelpa, laikmeteiguo muoksla, Māris Čačka, Martinsona balva, Martinsona māja, Pēteris Martinsons, Zane Melāne\nRokstu sagataveja: Laura Spundere, portals lakuga.lv\nPiec vierīneigys rekonstrukcejis Daugovpilī atkluota jauna kulturvīta – keramika Pētera Martinsona sāta, kas izvītuota Daugovpiļs cītūkšņa viesturiskajā puļvera pogrobā.\nPēteris Martinsons (1931–2013) ir dzims Daugovpilī, izgleiteibu dabuojs Latvejis Vaļsts universitatis Inžinerceltnīceibys fakultatis Arhitekturys nūdaļā, teikūt pi arhitekta kvalifikacejis. Vīns nu P. Martinsona leluokūs hobeju beja alpinismys, itei aizaraušona vys praseja cīši daudz laika, deļtam P. Martinsons profesionaluos dorba gaitys turpynuoja Reigys Lītiškuos muokslys vydsškolā kai pedagogs, kab treis vosorys mienešūs varātu dūtīs garuokūs puorguojīņūs kolnūs. Gasteidams pi sovu kolegu keramiku, P. Martinsons suoce nūsadorbuot ar muolu, tai pavysam najauši 32 godu vacumā palīkūt par keramiki.\nSuokumā topa nu muola plasta veiduoti svečturi i škeivi, vāluok roduos figurali dorbi – sapynu putyni, zyrgi i valni.\nPyrmū keramikys izstuodi P. Martinsons sareikuoja 1964. godā i juo novatoriskī geometriskūs formu dorbi beja lels puorsteigums, partū ka vairums tuo laika keramiķu sovus dorbus veiduoja piec etnografiskūs paraugu.\nPētera Martinsona dorbu estetiskuo koncepceja ir vīnuota, tok daudzveideiga i maineiga tehniskajā izpiļdejumā, formuos i tematūs. Jam ir tyva skandinavu pasauļa izjiuta, japuoņu kultura i keramikys tradicejis. P. Martinsona dorbi eksponāti kai Latvejā, tai Leitovā, Igaunejā, Francejā, Pūlejā, ASV, Vuocejā i cytvīt.\n2013. godā Marka Rotko Muokslys centrā tyka atkluota Pētera Martinsona pastuoveiguo dorbu ekspoziceja. 2015. godā izguoja keramikam veļteita gruomota “Latgalē dzimušo mākslinieku dzīvesstāsti. Pēteris Martinsons”.\nKai stuosta Marka Rotko Muokslys centra golvonuo kruojuma globuotuoja Zane Melāne, 2013. godā, kod Rotko centrs attaiseja durovys apmaklātuojim, Pēteris Martinsons centram paduovynuoja sovu muokslys dorbu kolekceju, kurus pats tālaini sauce par sovim “bārnim”. Pats Martinsons ari nūskateja senejū Puļvera pogrobu kai potencialū vītu deļ juo dorbu izstuodeišonys. “Mes asam cīši prīceigi i lapni byut par Pētera Martinsona vuorda nesiejim i juo rodūšuo montuojuma globuotuojim. Kūpumā mums ir ap 800 Pētera Martinsona dorbu vīneibu, nu kurūs daļa byus apsaverama pastuoveigajā ekspozicejā, i kaida daļa, īspiejams, ar laiku pasameis,” tai Zane Melāne. Taipat apleik ekspozicejis zalam ir gars koridors, kur byus apsaverami ari Pētera Martinsona grafiskī dorbi.\nRotko centra marketinga specialists Aivars Baranovskis stuosta: “Pēteris Martinsons nav Latvejā tik zynoma personeiba, cik ir zynoma uorpus Latvejis. Kod mes izsludynojam simpozeju veļteitu Markam Rotko, cylvāki zyna juo vuordu i tī vaira nasarūn vaicuojumi, par kū juo dorbi ir lela vierteiba. Taišni taipat ir ar Storptautyskū keramikys konkursa izstuodi “Martinsona balva”, kurai pasauļa keramiku aprynduos eisti komentaru navajag. Pēteris Martinsons beja nu tuos paaudzis, kura Latvejā maineja keramikys nūzari nu dekorativi-lītiškuos iz pylnvierteigu muokslys medeju kai izpausmis leidzekli.”\nMartinsons dorbuojuos Kīpsolys keramikys grupā i beja ari “Dzintaru radošā simpozija” veiduotuojs i dalinīks. Kai skaidroj A. Baranovskis, tod itī diveji fenomeni Padūmu Latvejis laikā piļneibā izmaineja keramikys vierzeibu, Latvejā izveidojūt profesionalu laikmeteigū keramiku.\n“Ar Martinsona sātys atkluošonu i jam veļteitū konkursu izstuodi, mes otkon atjaunojam Latvejis vītu pasauļa keramikys kartē,” tai Aivars Baranovskis.\nDaugovpiļs Marka Rotko Muokslys centra vadeituojs Māris Čačka skaidroj: “Jis veiduoja pats sovu keramiku i ar tū ari beja unikals Latvejis keramiku saimē. Jis sovys idejis meklēja uorpusē, kur teņdencis atsateisteja daudz mudruok, nakai aiz dzeļža prīškora i ar sovu pīmāru izmaineja puorejū vidi.” Martinsona sātys izstuode apzynuotai nav veiduota hronologiski i bez pīsaistis materialu dalejumam, kab piec īspiejis naradeitu “muzejisku” sajiutu, tuo vītā, citejūt pošu Pēteri Martinsonu, izstuodē ir ļauts keramikys materialim vīnam ar ūtru sasadaraudzēt.”\nItūšaļt Martinsona sātā byus apsaverama ari izstuode “Ķīpsalas keramika”, kas ir Latvejis laikmeteiguos keramikys pyrmsuokumi. Tai saucēs eksperimentaluo darbneica Reigā, kur puļciejuos tuo laika keramiki, tūs vydā ari Martinsons. Itamā kolekcejā varēs apsavērt Izabellys Krollis, Silvijis Šmitkinys, Kornēlijis Ozolinis, Skaidrītis Tihovskys, Violetys Jātniecis i cytu keramiku dorbus.\nMarka Rotko muokslys centra kruojuma globuotuoja Zane Melāne ari dasoka, ka, pasasokūt Martinsona saimei, Rotko centram ir tics vysā lels Pētera Martinsona arhivs, tymā vydā fotografejis, pīzeimis i skicis, leidz ar tū centrs grybātu atteisteit ari pietnīceibys funkceju.\nTuols, tok pavysam reals, ir Rotko muokslys centra projekts iz prīšku – laikmeteiguos keramikys kolekcejis attaiseituo kruotive atjaunuotajā vaļnī Daugovpiļs cītūkšņa teritorejā tīpat natuoli nu Rotko centra.\nPuļvera pogroba ākā ir atjaunuota greida, īvylktys jaunys komunikacejis i nūdrūsynuots vyss vajadzeigais muzeja darbeibai. Jaunū Martinsona sātys ekspoziceju Marka Rotko muokslys centra apmaklātuoji varēs apsavērt muokslys centra dorbalaikā.\nAtguodynuosim, ka Daugovpilī aprelī i majā nūteik kasgadejī muokslys svātki “Mākslas dienas 2022”. Pētera Martinsona sātys atkluošona Daugovpiļs cītūkšņa viesturiskajā puļvera pogrobā ari ir vīna nu ituo gods svātku nūtikšonu. Vysu Muokslys dīnu programu meklej ITE.\nGalerejā Pētera Martinsona sāta Daugovpilī, foto Edeite Husare/lakuga.lv


Feimaņu bazneicys vacūs prīškmatu kolekceja - lakuga.lv\nTemys: A12, Feimani, Žurnals "A12"\nFeimaņu sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu bazneicu (1760) generali sakuortuojuši i izgluobuši nu trupis 250 godu jubilejai, oltors guozīs uorā, kūka āka draudiejuse sabrukt. Sateireits pagrobs, bazneicā atrostī liturgiskī tārpi eksponāti pogosta nomā, bet sūpluok ambonai, muzejtelpeņā, salyktys vysaidys nu agruokūs laiku bazneicā salaseituos lītys.\nPamateiguo bazneicys sakuortuošona nūtykuse, pasasokūt projektu raksteituojai i tolkā sauciejai Silvijai Assarei. Jei lobu pruotu paruoda i pastuosta par salaseitū montu. Vysu laiku, cauri karim i padūmu laikim, bazneica dorbuojusēs, partū tik daudz kas nūsorguots.\nVacuo monstraņce sovu jau nūkolpuojuse, niu atsapyuš kūka muojeņā. Vacūs durovu unikaluo sliedzine apdyluse, cik ļaužu jū taisejuši vaļā. Vēļ juopalauza golva, kai juos mehanisms dorbojās. Andreja Paulāna taiseitai trauks ar svieteitū iudini pi īejis. Bazneicā vyspuor na cīš pīzyna muola traukus, bet itei draudze pīderēja Sylajuoņu pogostam, partū te ituos keramikys puorstuovu dorbi. Tī ir duovynuojumi.\nPyrma kuopt augšā iz ambonu, zam trepu juoapsaver miļzeigs grobs, kū izmontuoja simboliskajam kopam Dvieseļu dīnu aizlyugumūs. Pa treis riņči suonūs, kaidus styprus veirus vajadziejs, kab jū puornastu i nūlyktu oltora prīškā. Niule vyss nūteik vīnkuoršuok. Niule ari prīsteri narunoj nu ambonys, bet, pret tautu pasagrīzuši, nu oltora prīškys. Trepis teik izmontuotys tikšonai iz sūpluok ambonai asūšū muzejtelpeņu. Te nikuo nu remonta laikā atrostuo nav svīduši uorā, bet kuorteigi salykuši vīnā vītā.\nKaladu capamuo ponna, interesants krystomais trauks ar zvāru golvom suonūs, vacu vacais bazneicys krysts nu jumta. Varams, ka leluos klabatys taidys ir vīneiguos Latvejā. Pat prīsters Imants iz pusi mozuokys redziejs koč kur dzili Leitovā. Klabatys lītuoja Klusajā nedeļā zvaneņu vītā, myusu dīnuos lītoj pavysam mozenis klabatenis. Lukturi, kū nese procesejā, nav piec svora gryuti, taiseiti nu bļakys, vydā kruosainais styklys i guņteņa varēja degt. Cīš kūši procesejā izavēre. Taišni jezuiti īvīse kruošņūs procesejis guojīņus apleik bazneicai ar karūgim, lukturim. Var saceit, jezuiti prota izmontuot šova elementus.\nNūlykts vacuos sejis fragments, kab paruodeitu, kaidi miļzeigi izmāri garumā i plotumā bejuši bazneicys byuvei izmontuotajim kūkim. Sejis lyka četrkanteigys, taitod pamateigi apstruoduotys. Vysi kūkmateriali vylkti par Feimaņu azara ladu. Stuostejuši, ka bejs vīns taids calms, iz kura zyrgs variejs nūstuot iz vysom četrom. Bet kas par kūku tod tys bejs! Zam sejis nūlykts miļzeigs poštaiseits ceglys.\nNu kapinem pagluobts groba uzroksts, ka paglobuota 18 godus vaca meitine Kateržina, dzymuse 1790. godā i 1808. godā myruse. Te nūlykts ari Felherzanu dzymtys gierbūņs, vandali jū beja nūplāsuši. Pagrobā, piec golvyskausim skaitūt, 22 paglobuotī, tymā skaitā pīci bārni i vīns mini suneits, vīns miļzs ar lelim, lelim kaulim. Tī vysi muižnīceibys puorstuovi, bazneickungus globuoja bazneicys duorzā.


Koncertu cyklā “Mūzika Latgales dievnamos” – pyušaminstrumenti kūpā ar varganem - lakuga.lv\nTemys: BRASS.EDU, Guna Kise, koncerts, Mūzika Latgales dievnamos, varganis\nMetala pyušaminstrumentu kvintets BRASS.EDU i Latgolys varganiste Guna Kise aicynoj iz bezmoksys koncertu ciklu “Mūzika Latgales dievnamos”, kurūs klauseituojim byus īspieja izbaudeit eipaši itim koncertim aranžātus skaņdorbus – baroka, renesansis i 20. godu symta muzyku, kai ari originaldorbus varganem.\nKoncerti dūmuoti Latgolys nūvodu īdzeivuotuojim, gostim, škoļnīkim, tok eipaši iz koncertu aicynuoti vītejuos draudzis cylvāki i regularī bazneicys apmaklātuoji.\nParadzāti treis koncerti – 26. septembrī 18.00 stuņdēs Malnovys Rūžukrūņa Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicā, 27. septembrī 11.00 stuņdēs Nautrānu Vyssvātuos Jaunavys Marijis bezvaineiguos ījimšonys Rūmys katuoļu bazneicā i 13.00 stuņdēs Rēzeknis Vyssvātuokuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu katedralē.\n“Koncertu cikla ideja ir īdzeivynuot metalpyušaminstrumentu i vargaņu muzykys koncertus Latgolys dīvnomūs, akcentejūt varganem rakstureigū skanejumu i snīdzūt klauseituojim na tikai muzikalu baudejumu, bet ari viesturisku īskotu par Latgolys nūvodu vargaņu izceļsmi, atteistibu i byuvi, kas ir cīšu nūzeimeigi Latgolys kulturvidis daudzveideibys saglobuošonā i atteisteibā,” tai vīns nu koncertu organizatorim i kvinteta BRASS.EDU muziķu Juoņs Retenais. “Asam puorlīcynuoti, ka itī prīkšnasumi saguoduos naaizmierstamys sajiutys gon klauseituojum, gon izpiļdeituojim.”\nVarganiste Guna Kise varganis spēli apgivuse Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydškolā. Piec tam studiejuse ari Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā, Nīderlandē i Dānejā. Taipoš Guna Kise ir sajāmuse ari vairuokus apbolvuojumus. Vīns nu tūs – Nikodema Rancāna bolva izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim nominacejā “Par mūsdienīgu un radošu pieeju skolēnu darba tikuma audzināšanai un amatu apmācībai”.\nMetalpyušaminstrumentu kvintets BRASS.EDU ir pīcu profesionalu muziķu ansamblis. Tys izveiduots 2017. godā i kūpš tuo laika aktivi koncertej i voda meistarklasis Latvejis muzykys školuos i muzykys vydškoluos.\nPasuokuma nūrise tiks organizāta, īvārojūt vaļstī nūsaceituos epidemiologiskuos drūseibys praseibys.\nKoncertu cyklys “Mūzika Latgales dievnamos” reikuots ar Latvejis Kulturkapitala fonda i “Latvejis Vaļsts mežu” atbolstu.


Nu boguotuos latgalītis da breiveibys īluos - lakuga.lv\nNu boguotuos latgalītis da breiveibys īluos\nTemys: A12, Preiļi, Žurnals "A12"\nRoksta autors: Silvija Berezovska, apkūpuoja Ināra Volkova, žurnals “A12”\nMyusu desmit desmitgadis vīnys Latgolys mozpiļsātys – Preiļu – dzeivē ir apkūpuojs Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs viesturiskajā stuostu ekspozicejā. Nu itim mozdzierdātajim viestejumim var izzynuot par Preiļu zemis veiduošonūs i atteisteibu nu vāluo dzeļža laikmata da myusu dīnu: Boguotuo latgalīte, Muižnīku laikmats, Muna vacuotāva dzeive vacajā leidumā, Kaliejs kola, “Drywys” ceļš, Preiļu tiergā, Karūga stuosts, Kas tys ir – kolhozs i Breiveiba īluos.\nKas tod ir boguotuo latgalīte. Preiļu zeme, kas piec raksteitūs olūtu līceibom pastuoviejuse jau vālajā dzeļža laikmatā, pyrma krystnešu atīšonys beja vīna nu senejūs latgaļu vaļsts Jersikys īvārojamuokajim piļsnūvodim. Tei beja mežim i pūrim aizsorguota teritoreja, caur kuru vede svareigs tierdznīceibys ceļš nu Reigys iz Krīvzemi. Līceibys par latgaļu ciļti, kas apdzeivuoja itū zemi, ir saglobuojuši apleik Preilim asūšī piļskolni, kai ari daudzejī seņkopi. 2006. g. niulenejuo Vuorkovys pogosta Bučku leidzonuo kopulauka nūmalē tyka konstatāts 11. g. s. latgaļu sīvītis paglobuojums. Izrakumūs arheologis, Dr. hist. Antonijis Vilcānis vadeibā tymā atrosts bronzys rūtu komplekts i kauri glīmežvuoki, varams, ka koklarūtys palīkys, kas īt nu tuolejom Austrumu zemem. Atrostais rūtu komplekts līcynoj par senejūs latgaļu materialuos kulturys atteisteibu i sabīdreibys socialū nūsasluoņuošonu. Senejī cylvāki ticēja aizkopa dzeivei, partū aizguojiejai leidza dūtys rūtys, kab ari veļu pasaulī jei varātu pucētīs.\nMuižnīku laikmatā storp Latgolys pūļu muižnīkim beja izcylys dzymtys, kuru vuordi īguojuši kulturys viesturē. Storp jim ir ari Borhi, kuri vysod bejuši īsaisteiti svareiguokajuos vaļsts politiskajuos i militarajuos nūtikšonuos. Ituos dzymtys saknis meklejamys Dīnvyditalejā, Neapolis karalistē, kur jī beja feodalī eipašnīki. 13. g. s. vīns nu Borhu dzymtys atzorim nu Vuocejis puorsacēle iz Livoneju. Borhu dzymta ir cāluse Preiļu pili i parku. 1919. g. Preiļu muižys kapelu izdemolēja lelinīki, natyka saudzātys ari Borhu dzymtys kapinis. Kai aplīcynuojums tam ekspozicejā ir prīstera ornats, kurs šyuts nu grafīnis kleitys. Preiļūs 1703. g. testamentu sastuodejuse Inflantejis vaivada Fabiana Borha dzeivisbīdre Jadviga Elizabete, kas cālusēs nu Plāteru dzymtys. Tymūs namīreigajūs laikūs, gaidūt piecteci, tyka paradzāts vyss, kas byutu doroms jaunuos kuņdzis nuovis gadejumā, atzeimejūt, ka nav napīcīšama lapna bieru ceremoneja, tok eipaši teik nūruodeits, ka juos zalta kruosys kuozu tārpu ir juozīdoj Preiļu bazneicai, kab nu tuo tyktu pašyuti ornati. Taids ornats teišom tyka pašyuts, bet nu atlykušuo auduma izgataveits bičera veļums.\nMuna vacuotāva dzeive vacajā leidumā ir stuosts par gorā breivim latgalīšim. Vāluok, teikūt kaļpeibā, zemnīkim beja juopylda muižnīku klaušys, apstruodojūt jūs laukus ar sovim dorbareikim i lūpim. Piec dzymtbyušonys atceļšonys 1861. g. Latgolā suocēs zemkūpeibys atteisteiba. Golvonuo zemkūpeibys nūzare beja graudkūpeiba, pamatā rudzi. Tok sasaglobuoja viesturiski izaveiduojušuos sovpateibys – dzeivuošona sādžuos i cīmūs, zemis sadalejums seikuos i cīš seikuos saimisteibuos. Zemnīka myužs aizritēja gona nūslāgtā, šaurā pasaulī – zemnīka sātā. Divtelpu ci nazcikktelpu dzeivojamuo ustoba, primitivi dorbareiki i sadzeivis prīškmati. Reita lyugšonys sātā i dīvkolpuojumi bazneicuos. Bazneica, krūgs i tiergs beja golvonuos zemnīku tikšonuos i informacejis apmainis vītys. Losomvīla – Svātī Roksti, dzīšmu gruomota, kalendars, piec kurom izavuiceja ari laseit. Zemnīka kasdīna beja gryuts, fizisks dorbs.\n18. g.s. beiguos Preiļu muižys eipašnīks Jozefs Heinrihs Borhs, kab dabuot papyldu īnuokumu, Preiļu breivcīmā, natuoli nu muižys atļuove apsamest amatnīkim i žeidu tierguotuojim. Nu Pūlejis jis īvede pyrmū amatnīku, kalieju Oļševski, kuram īdaleja zemi dzeivojamuos sātys ceļtnīceibai breivcīmā, kas vāluok 1852. g. dabuoja mīsta tīseibys. Kab dareitu sovu dorbu, kaliejam beja juobyun fiziski stypram, jam beja vajadzeigi leidzekli, kab īsavuiceit omotu, īsaguoduot reikus i izceļt kaļvi. Kalieja omots beja pīpraseits, partū veiduojuos kalieju dzymtys, kuramuos dāli vuicejuos orūdu nu sovu tāvu.\nVajadzeiba lauku i piļsātu īdzeivuotuojim apsamaineit ar lauksaimnīceibys i ryupnīceibys precem veicynuoja tierdznīceibys atteisteibu. Latgolys laukūs izplateita beja apleik klejojūšūs žeidu tierguotuoju darbeiba, sovutīs piļsātuos i mīstūs nūtyka vysaida leluma godatiergi. Latgolys tiergūs īvārojamu vītu aizjēme sātys omotnīceibys – bondaru, ratinīku, pūdnīku – izstruoduojumi, ari nu Krīvejos īvastuos precis. Pasaplotynuoja Latgolys tierguotuoju zemnīku darbeiba. Iz Reigu jī vede lellūpus, kapceitu gaļu, lynus, sātys putnus, atpakaļ – suoli, audaklus i cytys saimisteibā vajadzeigys lītys. Preiļu mīstā 19. g. s. kas gods tyka reikuoti 8 godatiergi, kas ilga pat nazcik dīnu. Preili beja lels zemkūpeibys centrys ar lelu nedelis produktu tiergu trešdīnēs i pīktdīnēs. Latgalīši jū sauce par “opluotu”, krīvi – “kirmašu”, sovutīs žeidim tys beja īrostais saimis bizness aba “gešeft”. Te varēja nūpierkt sātys ražuojumus i vysu tū, kū Latgolys zemnīks navarēja izgataveit i izaudzēt pats. Plauka amatnīceiba, partū Preiļu tiergā beja vyss vajadzeigais, suocūt nu kūka karūtem i beidzūt ar zyrgu pylnā aizjiugā. Vysīcīneituokuo prece beja barankys, kurys iz tiergu vede vasalim vazumim.\nMyužeibā nūguojs Aļberts Spuogis 15/03/2020


Stompakūs atkluos atjaunuotū nacionalūs partizanu bazneicys bunkuru - lakuga.lv\nTemys: Bolvu nūvods, nacionalī partizani, Nacionalūs partizanu bruņuotuos pretuošonuos atceris dīna, Stompaku pūrs\n2. martā pyrmū reizi Latvejis viesturē tiks atzeimuota Nacionalūs partizanu bruņuotuos pretuošonuos atceris dīna. Tamā Bolvu nūvoda pošvaļdeiba organizej vairuokus pasuokumus, tymā skaitā ari rekonstruātuo bunkura-bazneicys i pīminis zeimis Stompakūs paglobuotajim nacionalajim partizanim atkluošonu, informej Bolvu nūvoda puorstuove Iluta Jaunžeikare.\nAtceris dīna suoksīs ar svineigu zīdu nūlikšonu Bolvūs pi pīminekļa Latgolys partizanu pulka krytušajim karaveirim. 11.30 stuņdēs Bolvu Kulturys i atpyutys centrā nūtiks diskuseja “Stompaku nacionālo partizānu nometne kā patriotisma simbols un vietas potenciāls nākotnē”. Diskusejā pīsadaleis: zemkūpeibys ministrs Kaspars Gerhards, aizsardzeibys ministrs Artis Pabriks, tīslītu ministrs Jānis Bordāns, Bolvu nūvoda pošvaļdeibys dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, Bolvu nūvoda dūmis deputats Aldis Bukšs, AS “Latvijas valsts meži” Zīmeļlatgolys regiona Mežkūpeibys vadeituojs Viktors Reblis, viesturnīks Zigmārs Turčinskis, jaunsorgu puorstuovs Valentīns Keišs. Diskuseju vadeis Mārtiņš Kaprāns i tū byus vareiba vērtīs tīšraidē Bolvu nūvoda pošvaļdeibys sātys lopā voi Facebook lopā.\nDīnys ūtrajā pusē Stompaku nūmetnis teritorejā Bolvu nūvoda Susaju pogostā byus svātbreids i svineigs pasuokums, kuruo laikā tiks atkluots rekonstruātais bunkurs-bazneica, kai ari pīminis zeime Stompakūs paglobuotajim nacionalajim partizanim. Bunkura-bazneicys rekonstrukceja tyka suokta 2021. godā, pasasokūt Zemkūpeibys ministrejis i “Latvijas valsts meži” atbolstam.\nPar Nacionalūs partizanu bruņuotuos pretuošonuos atceris dīnu ir nūsaceits 2. marts, partū ka 1945. goda 2. martā Viļakys (bejušuo Abrinis) apriņča Stompaku pūra soluos nūtyka leluokuo kauja Latvejis nacionalūs partizanu kara viesturē. Tūreiz ap 350 Latgolys mežabruoļu izceineja gryutu kauju ar uzbryukūšuo čekys karaspāka skaitliskū puorspāku, palīkūt nasakauti i, organizāti atsakuopūt, izavaireja nu draudūšuo aplankuma i papyldu zaudiejumu.\nBazneicys bunkurs apmetnē tyka izcalts, kod 1945. goda februarī tamā īsaroda Škilbānu katuoļu draudzis pravests Ludvigs Štagars. Bazneicys bunkurā kotru dīnu nūtyka dīvkolpuojumi. Stompaku kaujis laikā tamā atsaroda mediciniskuos paleidzeibys punkts.\nDobys līgums “Stompaku purvi” ir unikala teritoreja ar dobys boguoteibom i kulturviesturiskū montuojumu. Pūra austrumu dalis soluos 2. pasauļa kara laikā beja īreikuota partizanu apmetne, kurei beja leluokuo Baltejā i Zīmeļeiropā. Tamā beja 24 bunkuri i vairuokys vierszemis byuvis. Iz nacionalūs partizanu apmetni dobys līgumā “Stompaku purvi” vad markāta styga, mytruokajuos pūra vītuos īreikuotys laipys. Izstaigojūt dobys stygu, var izzynuot ari par teritorejā dzeivojūšajim putynim, dzeivinīkim i augim.


Bolvūs nūtykušys tradicionaluos dzīduošonuos meistardarbneicys - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, Roksts, tradicionaluo dzīduošona, Zīmeļlatgola\nDivejis dīnys – 2014. goda 3. i 4. aprelī Bolvu Nūvoda muzejs tyka pīskandynuots ar skaneigim bolsim. 14 muzykys pedagogi nu Zīmeļlatgolys nūvodim beja saguojuši kūpā, lai smaltūs pīredzi i vuiceitūs tradicionalū dzīduošonu etnomuzikologis, profesoris, Dr.art. Andys Beitānis vadeibā.\nNūdarbeibuos varēja īpazeit A. Beitānis veiktūs pietejumus, videoīrokstūs klauseitīs autentiskūs Zīmeļlatgolys sīvu dzīduojumus, kai ari praktiski nūstyprynuot teoretiski apgiutuos zynuošonys.\nTyka īpazeiti i “tolku bolsi”, i kuozuos i cytūs gūdūs dzīdamuos Zīmeļlatgolai rakstureiguos melodejis, kai ari sagataveita programa daleibai starptautiskā pasuokumā “Lakstīgalu treļļi” Krīvejā, Dedovičūs 23. – 24.majā.\nDalinīki izsaceja lelu gandarejumu par darbneicuos dabuotajom zynuošonom i pīredzi.\nNuokamais pasuokums projekta ELRII 308 “Saglabāt, lai nepazaudētu” ītvorūs – Keramikys meistardarbneicys Jolantys i Valda Dundenīku vadeibā 11. aprelī Muokslys školā.\nZiņu sagataveja: Bolvu Nūvoda muzeja vadeituoja, Projekta koordinatore Bolvūs Iveta Supe\nIgaunejis – Latvejis – Krīvejis Puorrūbežu sadarbeibys programys Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instruments 2007-2013 finansiali atbolsta kūpeigi eistynojamus pasuokumus pīrūbežys regiona atteisteibai ar mierki uzlobuot regiona konkurētspieju, izmontojūt tuo potencialu i izdeveigū atsarasšonys vītu krystceļūs storp ES i Krīvejis Federaceju.


“Maja vokorā atnuoc pi krysta…” - lakuga.lv\nTemys: Almus, Drycani, goreiguos dzīsmis, Ināra Orlova, Ontons Matvejāns, Roksts\nAr itim Ontona Matvejāna dzīsmis vuordim Drycānu goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus” aicynuoja dzīdūšūs draugu kolektivus, komponista rodus, leidzgaitnīkus i vītejūs drycānīšus iz komponista pīminis pasuokumu. Maja mieness nav ni O.Matvejāna dzimšonys, ni aizīšonys laiks, bet pyrma sešu godu najauši izraudzeits laiks (varbyut ar Dīva ziņu?), kod ar dzīsmem i lyugšonom gūdynojam juo pīmiņu.\n25. maja reitā vysi sasapuļcēja Drycānu kopsātā, aizlyudze i nūlyka zīdus iz O.Matvejāna kopa kūpenis. Sekuoja Sv.Mišs Drycānu R.K. bazneicā, kū celebrēja myusu draudzis prāvests Māris Laureckis, bet piec Miša – koncerts. Itūgod pīminis pasuokumā pīsadaleja dzīduotuoji nu Styglovys draudzis – Mērdzinis sīvīšu kors “Austra”, dirigente Ināra Dovgiallo, Bieržu draudzis goreigūs dzīšmu ansamblis “Sonāte”, vadeituoja Aija Ikstena, Gaigolovys folklorys kolektivs “Gaigalas” i Drycānu goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus”, vadeituojs Juoņs Trūps. Pasuokumā eipaši tyka atzeimuota O.Matvejāna i naseņ myužeibā aizguojušuos dzejneicys Emilejis Kalvānis sadarbeiba. Kai nazkod atzyna poša dzejneica, juos dzejūli izguoja tautā, pasasokūt Matvejāna muzykai. Ināra Dovgiallo ar pateiceibu atguoduoja Atmūdys laiku, kod komponista izdūtuo pyrmuo goreigūs dzīšmu gruomota “Kai bolta sudobra dzejteņa” beja ceļveds i dzīšmu materiala olūts vysim Latgolys bazneicu varganistim. Anna Matvejāne, pasasaceidama par emocionali pīpiļdeitū, goreigi boguotū i sirsneigū pasuokumu, ar gandarejumu atzeimuoja, ka O.Matvejāna dzīšmu montuojums Drycānūs nu ir nūdūts jaunuos, drūšuos rūkuos – jau godu Drycānu bazneicā muzicej jauns varganists Juoņs Trūps. Kotru svātdīni varganists i ansamblis “Almus” ar dzīsmem i goreigim dzīduojumim kuplynoj Sv.Mišu.\nPaļdis vysim par svieteigi aizvadeitū dīnu – par lyugšonom, dzīsmem, sirsneibu!\nZiņu sagataveja: Ināra Orlova, pasuokuma organizatore


Pi klauseituojim atīt jauna Laurys Bicānis dzīsme - lakuga.lv\nPi klauseituojim atīt jauna Laurys Bicānis dzīsme\n2 Janvars 2013\nTemys: Jauna slavas dziesma, Laura Bicāne, Roksts\nPi klauseituojim ir atguojuse trešo latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis dzīsme, kuru jei īsnīguse projektam „Jauna slavas dziesma”.\nDzīsme „Kungs, no sirds vēlos”, kurys muzykys i vuordu autore ir poša Laura, aicynoj nu Dīva lyugt gudreibu ik dīnys. Dzīsme roda afrikanisku nūskaņu, tai īnasūt slavys dzīšmu repertuarā jaunys nūkruosys. Gaideisim ari cytys projekta dzīsmis i cerēsim, ka projektā itūgod tiks īsnīgts arviņ vairuok slavys dzīšmu latgalīšu volūdā.\nProjekta „Jauna slavas dziesma 2012” laikā tyka īraksteita ari Laurys dzīsme „Mīlesteiba” ar vuordim nu Svātūs Rokstu, kas ir pyrmuo pīlyugsmis dzīsme latgaliski itamā projektā. Pavysam projektam Laura beja īsnīguse četrys dzīsmis.\nDivejis īprīkšejuos Laurys dzīsmis „Mīlesteiba” i „Tēvs, slāpstu” vari nūsaklauseit ari LaKuGā.\nFoto: Ekransuovīņs nu klipa “Kungs, no sirds vēlos”\nZiņu sagatavēja: LaKuGa\n“Dabasu Durovys” publicej video dzīsmei “Gorā Seits” Septembris 21, 2020


Izdūts latgalīšu dzejnīka Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums “Vysta smierts” - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu dzeja, Marija Dzeisla, Valodu māja, Volūdu sāta, Vysta smierts\n“Volūdu sāta” (“Valodu māja”) izdavuse Marijis Dzeislys dzejūļu kruojumu-dzeislinīku “Vysta smierts” ar vuocu fotografis Elēnys Helfrehtys fotografejom (Elena Helfrecht, 1992), informej Volūdu sātys projektu asistente Kristiāna Kampare.\nLaikā, kod par latvyskū identitati i latvyskumu teik runuots kai politiskuos tribinēs, tai socialūs teiklu anonimajā vidē, latgaliskuo identitate i latgalīšu rokstu volūda Latvejā vys vēļ atsarūn aiz taida kai naradzameibys pleivura. Ir daguojs laiks itū veļumu nūraut. Runa nav viņ par volūdys – saprūtameibys – barjeru, bet par gribiešonu īraudzeit i apsazynuot tū, cik mes asam daudzveideigi. Runa ir ari par izpratni i zynuošonom par tū, kas veidoj latvyskū i kas veidoj Latveju.\nNūviertejūt i prīškteču, i laikabīdru davumu latgalīšu volūdā raksteituo vuorda radeišonā, ar dzejūļu kruojumu-dzeislinīku “Vysta smierts” (‘vystys smierts’ i ‘vysa tei nuove’ – vuordu spēle) latvīšu literaturā īīt jauna, pošapzineigs i skaļs bolss – Marija Dzeisla.\nMarija Dzeisla – tys ir pseidonims, aiz kuruo nav juomeklej personeiba, bet gon plyustūša identitate, kas puorsamej atkareibā nu viestejuma i pat spiej puorsavītuot laikā. Autors, kurs sovu personeibu grib paturēt nūslāpumā, dzeislinīkā koncentrejās iz asameibu ite i tān, akcentejūt jū taidu, kaida jei veidojās sasaistē ar viesturi, dzymtu, vītu cauri laikim. Marijis Dzeislys dzejā eksistencialisms daboj latgalisku seju, jamā pīredze, viesture, montuojums sasavej ar sadzeivis realejom, kaidys juos ir šudiņ pandemejis apstuokļūs Latvejā, Latgolā, jū boguotynoj ironeja i truopeigs humors. Eipaša tālaineiba – spieja savītuot kosmiskū, suocūt nu zvaigžņu i planetu, beidzūt ar politiskajom nūtikšonom pasaulī i Latvejā, ar nīceigū, pīmāram, babys lupotu deči voi talāna dzimšonu – ir tys, kas dadūd Marijis Dzeislys rūkrokstam pateikamu sovpateibu. Tys ir ari īmeslis, parkū ar Marijis Dzeislys dzeju ir vīgli identificētīs, pat tod, kod naesi nu Latgolys. Marija Dzeisla skaiteituojā īkustynoj kai atmiņu, tai ašņa dzeislu, kas nūvad pi ciļvieciskuos eksistencis izejis sakņu. Tys ir laikmeteigi, unikali i uorkuorteigi napīcīšami itymā laikā, kod politiski motivātu reiceibu rezultatā asam īmīgti izsvērt, kas mes asam, kas ir myusu saime, kas ir myusu naceja.\nMarija Dzeisla publicej dzeju škārsteiklā nu 2016. gods, i juos atbaļsteituoju lūks nu tuo laika ir palics īvārojams. Pi vairuoku juos “Facebook” profilā publicātim tekstim nūvārojama interese par vacumu, dzymumu i tml., bet vysys diskusejis vys nūsaslādz ar apziņu, ka ituos detalis nav svareigys, kab izjustu saikni ar tekstu, kas palīk par centralū sasaistis objektu, bet Marija Dzeisla – par bezapzinis bolsu.\nDzejnīks Māris Salējs: “Marija Dzeisla iznierst nu škītamuos nakurīnis. Varbyut nu tuos apvidus, iz kuru trymdā myusu erys 8. godā izsyuteits Ovidejs, kab pīklīgtu turīnis gaisu ar žālobonom elegejom par zviereigū soltumu svešajā molā. Poša byudama heteronims, Dzeisla nu ituo gaisa roda sovu biografeju, i, ka ari līk skaiteituojam dūmuot par realo rindeņu raksteituoju, tod viņ partū, kab mums byutu interesanti minēt, kura smedzinis i spiejis juo izmontoj, kab materializātūs myusu ocu prīškā. (..) Tei ir teira monta, kas juobauda tikpat lieni, cikpat skaiteituojā lānom īrīt sapratne par vuordu jāgu, sakareibom i dūmys gaitu kaida spiej nūtikt itymā volūdā.”\nTulkuotuoja i rakstneica Silvija Brice: “Tei ir dzeja, kas peļnejuse dzejis nūsaukumu, partū dzymuse dziļuokā leiminī nakai kasdīna i nas sev leidza paaudžu bolsi. Latvejai tū vajag.”\nItuo rudiņa interveju ar Mariju Dzeislu portalā lakuga.lv var puorskaiteit ITE.


Svātki i apsveikumi /Jureits | Latgolys Studentu centrs\nKai pi svātku reizis, šudiņ pījamam apsveikumus i sveicīņus!\nLels paļdis Jureišam par lobim vuordim šudiņ i dorbim daudzu godu garumā!\nJureits (Jurs Viļums) ar apsveikumu i drupeit viesturis:\n2005.goda julī tyka sareikuota dybynuošonys sanuoksme, kurymā tyka pījimts lāmums oficiali registrēt bīdreibu “Latgales Studentu centrs”. 2.novembrī tyka ari oficiali izdūta registracejis aplīceiba.\nPa itū laiku daudz kas sadareits: “Atzolys”, “Muzykys Skrytuļs”, bīdreibys nūsaukuma maiņa iz “Latgolys…”, ortografejis dzelu virziešona, viestules ministrejom, ekspedicejis iz Sibiri, muzykys koncertturneja “Made in Latgola/ Taiseits Latgolā”, čyguonūs īšonys, leiguošonys, “LaLaDra”, Susātivs… projekts projekta golā. Par tū vysu ir rakstejuse LaKuGa.LV i tagad aktivuo lgsc.lv lopa.\nEistineibā – lela prīca, ka tai veiksmeigi atsateistejuse suokūtneji daudzejim troka ideja 🙂\nPaļdis Arvim Soldānam, kas podtureja dūmu par vajadzeibu registrētīs par oficialu bīdreibu, paļdis tīm padsmit studentim, kas itū vajadzeibu atbaļsteja 2005.goda julī bīdreibys dybynuošonys sanuoksmē. Paļdis Guntim Šmaukstelim, kas naatsaceja uzajimt vadeituoja omotu bīdreibys darbeibys suokumūs, paļdis Ilonai Zaicevai, kas naatlaideigi turpynova dorbu, i, prūtama līta, tagadejai vadeituojai – Ilzei Spergai, kas lelā mārā “vaineiga” pi tuo, ka bīdreiba ir tik aktiva i pasuokumi nūteik gondreiž caur dīnu! Eipašs paļdis Artim Loginam par vysu gruomatvedeibys i lītvedeibys dzelu kuorteibu! Paļdis visim tagadejim i īprīškejim biroju koordinatorim! Paļdis kotram LgSC bīdram i atbaļsteituojam, kas dora! Paļdis ari tīm LgSC idejis turātuojim, kas tū virzeja vēļ ilgi pyrms oficialuos izaveiduošonys.\nSaulis myužu Latgolai i panuokumim boguotu atteisteibys ceļu bīdreibai “Latgolys Studentu centrs”!\nP.S. Ar lapnumu varu raksteit sovā CV: “vīns nu bīdreibys LgSC dybynuotuoju” – tys varbyut tai formali skaņ, bet maņ eistyn cīš daudz nūzeimej!\nTagad drusku smīkleigai izaver vēļ 2004.goda seņtebra sarakste:\n“Tys, ka tūs satutus vēļ var i vajag papyldynuot, ci puorstruoduot… pēc tam vēļ iztulkuot latgaliski, tod vēļ dabuot studentus, kam tys vyss interesej, pēc tam byus vēļ juosateikās ar nalobvieleigūs personu puormatumim par tū, ka itei vysa ideja ir galeiguokais māslys, tod vēļ kaids vīns attīs i maņ pasaceis – ziņ, a Tu vyspuor esi “job… čangaļs…” Atlaidit maņ par itaida sarkasma aileiti… ;->\nVysaiž ir bejs i vysaiž byus. Deļ tuo teik taiseiti statuti, lai kūpā visi – bejušī i asūšī – studenti varātu izsaceit sovys dūmys. As naasu Dīvs, i enģeļs ari naasu. As naasu struodovs LGI, naasu struodovs (vēļ) “Trešajā Zvaigznī”… ;-> As navaru zynuot vysu. Tak izejūt nu tuo, kū zynu, voi ruodīs, ka zynu… verūs, kai tū “mītu” (ar divejim ci vairuokim golim) ceļt augšā. Nu obejim vīnlaiceigi as paceļt navaru, tod nu ceļu nu vīna, ka ir kaids, kas grib dasavīnuot – lyudzu! Ci, ka rassīs pēc kaidys šaļtenis, kaids/a students/e, kas ari gribēs paleidzēt pi ceļšonys, tod jim vysmoz nabyus otkon juocyloj itys mīta gols, kurs munā pusī…\nAs daudz kuo nazynu. Tak es vēļ drupeit tycu, ka Latgolai ir nuokūtne, ka latgaļu volūdai i nuokūtne, ka LgSC (ari statutim) ir nuokūtne… Ka as tam vysam vairs naticiešu, tod vedit mani da kopu… ;-> i mīrs byus – tod varēs otkon vysi pa sovam pruotam dareit! ;->\nNasoku, ka zynu vysu, kai dareit. As tikai aicynoju īt paleigā, paļdis tīm, kas atsasauc.\nTys, kū gribieju pasaceit – prīks, ka Tu cyloj tū mīta golu, tak redzīs, ka Tu dori tū vīns.\nPaseņ atpakaļ, kod beja pirmuos Vosoruošonys, bedzomī Graidi, i ticeiba, ka kaida vysu (ar tū dūmoju ļauds, kurus kūpā turieja Latgolys ideja) dybynuota organizaceja dūs vajadzeigū “jumtu”, nabeja gona apzynuota vajadzeibys sajyuta darbuotīs dēļ OFICIALA studentu centra. Vēluok jau beja drupeiti baile nu otkon naizadūšonys. Eistyn lela dale ļaužu, kuri pīsadaleja ilgi, niu ir cīši skeptiski pret sevkaidu oficalu registriešanūs. Ari es pīdaru pi taidim – ir vajadzeiga PUORLĪCEIBA, ka registrātuo organizaceja nabyus vīn tukšs skons. Asu jau pīredziejuse (Naz cik reižu i ari poša iz sovys uodys).\nvar jau dareit tai pat – pameiginuot kaidu laiceni pastruoduot bez registriešonys. Tys nabyutu nikaids lelais grāks pret vaļsts lykumdūšonu. I piec tam jau – kaidus divejus mienešus vāluok, tod ari pīregistriet vysu, kai pīnuokas. “tikai kuorteibai ir juobyun!” ;->\nSovaižuok (atsakuortuošu) saīs, ka sevkurs students aizīs iz TV ci radio, ci vēļ sazyn kur i siss pi golda saceidams, jis ir golvonais nu visim Latgolys studentim, vot klausit jū. Piec tam otkon aij i pīruod, ka jis taids vīns vieja dzonuotuojs, a puorejī normali.\nKa meklej apsveikumus latgaliski, ej iz LaKuGu!\nPaleigs tim, kas apsveikumus gryb raksteit latgaliski\nTags:Jureits, LgSC, pīgode, svātki


„Ontona i Annis” konkursa rezultati - lakuga.lv\nTemys: Baļtinova, Kekova, konkurss, Ontons i Anne, Palādas, Reiga, Roksts\nLaKuGa viesteja, ka bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Baļtinovys dramatiskū kolektivu “Palādas” aicynoj jaunū godu īsuokt ar ļusteigu izruodi latgaliski “Ontons i Zīmassvātki”, kas ir izruožu cykla “Ontons i Anne” 6. daļa.\nIr nūsaslēdzs LaKuGys konkurss, kurā diveji laimeigī varieja dabuot kotrs pa div īlyugumim iz Reigys izruodi. Tod nu veiksmeiguoki nu vysim konkursa dalinīkim izaruodeja Diāna Orlovska i Raivis Logins. Paļdis vysim, kas pīsadaleja i sirsneigi sveicam uzvarātuojus. Par īlyugumu dabuošonu sasazynuosim personeigi.\nPareizuos atbiļdis iz konkursa vaicuojumim beja:\n1. Kaidys gazetys svātkim sovulaik “Palādas” speciali īstudieja izruodi “Ontons i Zīmassvātki”?\nB – Zīmeļlatgolys gazetys “Vaduguns”\n2. Kas eistajā dzeivē piec profesejis ir Ontona i Annis tāluotuoji?\nC – školuotuoji\n3. Deļ kuo Baļtinovys amaterteatrim dūts nūsaukums “Palādas”?\nB – mieginuojumi nūteik vālim vokorim i naktim\nTaipat vysim grybātuojim atguodynojam, ka 5. janvarī 13.00 „Ontons i Anne” byus apsaverami Kekovys nūvoda Dūlis tautys nomā, bet tuos pošys dīnys 19.00 Reigā, kinuteatra „Splendid Palace” lelajā zalā. Kekovā īejis biletus iz izruodi var nūpierkt Kulturys informacejis centrā „Lība” i Dūlis tautys nomā stuņdi pyrma izruodis, moksa 2,50 Ls. Reigā biletus var nūpierkt SIA „Biļešu serviss” kasēs i škārsteiklā: http://www.bilesuserviss.lv/lat/concerts/teatris/komedija/?concert=117362, cena 3,00 – 5,00 Ls.\nKaidi ir Ontona Zīmyssvātki? Annis vadakla gryb sareikuot eistynus seņču Zīmyssvātkus, kab vysi unuki zynuotu, kai tūs pareizi svieteit. Ontons i Anne pīkreit. Pošā svātku vokorā seņču tradicejuos īsalauž ari myusdīnu realitate, nu nasaverūt iz tū – vyss beidzas labi i svātki izadūd!\nAr izruodis golvonajim varūnim daudzi jau ir īpasazynuši Latvejis Nacionaluo teatra izruodē “Latgola.lv”, kura uzvasta kai reiz pēc Baļtinovys dramatiskuo kolektiva izruodis motivim, kas sovulaik cīši īpasatyka „Latgola.lv” režisoram Valdim Lūreņam.


I, kod 27.majā otkon dzīsma uzkuops\nStropu estradē, es ari te byušu ar sovu dvēseli, i jei raudzeis izslauceit myklumu nu daudzajim ocu puorim.\nBet dzīsme dzīduos spūdru dzīsmu - tautys breiveibys dzīsmi.\n1990.goda 26. i 27.majā Daugavpilī, Stropu estradē dzīdova kūri nu vysys Latvejis. Koč i vosorā beja gaidomi Vyspuorejī latvīšu dzīsmu svātki, dzīduotuojim beja cīši svareigi atbraukt iz Latgolys dzīsmu svātkim, laisasītu pyrms 50 godim puorcierstū vīnuoteibys mozglu.\nTei ir jūceiga paruodeiba – ituos viesturiskuos paralelis. Ari 1940.goda 16.junī visi svātku daleibnīki gaideja prezidenta Kārļa Ulmaņa uzastuošonūs, bet sagaideja tikai juo runu radiofonā. A kai 1990.godā? Ruodīs, vysa Latgola desmytu tyukstūšu bolsā skandieja: „Lyudzam prezidentu, lyudzam prezidentu!”. Itei šaļts beja patīsi viesturyska - Anatolija Gorbunova uzguojīns Stropu estradē. Tautys atmiņa saglobuos juo saceitūs vuordus. Jī beja myusu situacejis izviertiejums, kurā natryuka dramatisma, bet nabeja vītys izbaiļam.\nRaimonds Pauls sovā apsveikumā svātku daleibnīkim izsaceja prīcu par breiveibys i vīnuoteibys svātkim, par dzīsmys i muzykys īdvasmojūšū spāku: „Dzīsmē pēc pīcdesmit godu Latgola otkon aplīcynoj vīnuoteibu sevī, sovu goreigū patstuoveibu i myuzeigū eseibu Latvejā. Lai asam vīnuoti skaneigajā dzīsmē Daugovys krostūs, Mežaparkā i saskaņeigā sadzeivuošonā svātkūs i ikdīnā vysā Latvejā!”\nDaudzi vacī daugavpilīši atzyna, ka 1940. i 1990.goda dzīsmu svātkūs asūt bejs naz kas leidzeigs – naaprokstoms emocionals pacālums, eiforeja, tūmār, kai uzsvēre Daugavpiļs universitatis profesors, viesturnīks Henriks Soms, politiskuo puse i Latvejis okupacejis fakts natyka izcalti, par paguotni tika runuots mozuok, vairuok par nuokūtni.\n9 Saeimys deputate, tūlaik Daugavpiļs izpyldkomitejis prīkssādātuoja vītneica Rita Strode stuosta, ka ideja reikuot svātkus guojuse nu dzīsmu svātku viersdirigentu, pyrmkuort jau nu Terezijas Brokas. Laiks tūreiz nabeja vīnkuoršs! Daugavpiļa varys grūži veļ jūprūjom beja Latvejis Komunistiskuos partejis pyrmuo sekretara Vladimira Žarkova rūkuos, izpildkomitejis prīkšsādātuojs beja LKP bīdrs Aleksejs Vidavskis, tūmār svātku sagatavuošonai šķieršly natyka likti.\nAicynuojumu pīsadaleit Latgolys dzīsmu svātkūs Daugavpilī paraksteja svātku viersdirigenti, tūreizejais kulturys ministrs Raimonds Pauls, literati, muokslinīki. Atsauceiba beja lelum leluo, jo kūri brauce na tikai dzīduot, bet ari atbalsteit Latvejys pilsātu, kurā latvīšu skaits tūlaik beja sarucs leidz 12% i kurā pi varys beja Interfronte. Pīsasaceja voi vysi Latvejis kūri. Nivīns nacarēja iz taidu atsauceibu, taču tys beja atkluots atbolsts Daugavpilij- mes asam ar jyusim i Daugavpili nivīnam naatdūsim! Itī dzīsmu svātki paruodeja Daugavpili kai pylntīseigu Latvejys pilsātu. Pilsātai tūlaik veļ nabeja sovys avīzis, deļ tam tyka veiduots svātkim velteits biletens „DaugavasVēstnesis”. Napaseņ beja atjaunuots Daugavpiļs teātris, kurā struodova Nauris un Dzintra Klētnieki. Dzintra Klētniece atsaguodoj: „Tūreiz Daugavpiļs teatrī nūtyka emocionali pīsuotynuots pasuokums- 1940.goda Latgolys dzīsmu svātku daļeibnīku sasatikšona.”\n„Latgolys nūvoda dzīsmu svātki 1990.goda 26. i 27.majā beja naaizmierstama viesturis lopyspuse. Itī svātki myusu valsts atgyitū breiveibu sovuos dzīsmuos tik vīnreizeji īskandēja tīši nedeļu pyrms XX Vyspuorejim latvīšu dzīsmu svātkim”, soka legendaruo Latgolys dzīsmu svātku viersvadeituoja Terezija Broka.\nSvāku prīškvokorā nūtyka dīvkolpuojums un gareiguos muzykys koncerts.\nDaugavpils Stropu estradē sasapuļcieja 172 kūri ar 7170 dzīduotupjim, 12 etnografiskī ansambli ar 180 daleibnīkim, 3 pyutieju orkestri ar 115 muzykantim. Latgolys dzīsmu svātku režeja tyka uztycāta Līgai Balodei.\nDzintra Klētniece atsaguodoj: „Mes, pulcens daugavpilīšu, tūreiz pavadejom draugus da pilsātys rūbežom un kuojom atsagrīzem pilsātys centrā. Ruodevuos, ka pretim braucūšūs autobusu viertine nikod nasabeigs. Jūs beja desmitim un symtim....Lukturu guns speiguļova, šoferi taurēja, dzīduotuoji dzīdova, muoja ar ūzulu un līpu zorim, tys tam naz kū sauce, smējēs i dzīdova, dzīdova, dzīdova. Ruodevuos, ka vysa Latveja 1990.goda maja dīnuos beja sabraukuse Daugavpilī...”\nBet varbyut tai ari beja?


Dzymuši Latgolā, slovoni pasaulī - lakuga.lv\nCoco the Clown i Katrina I. Publicitatis karteite.\nTemys: Coco the Clown, dzymušs Latgolā, Katrina I, Latgola, Marks Rotko, Nikolajs Poļakovs, slaveneibys, Teuvo Tulio\nLatgolā dzymuši i sovys dzeivis pyrmūs godus aizvadejuši daudzi dažaidu tauteibu cylvāki, kuri vāluok atpazeistameibu ar sovu dorbu i panuokumim īmontuojuši vysā pasaulī. Portals lakuga.lv atzeimuojs dažus nu jūs.\nNikolajs Poļakovs – slovona klauna tāla radeituojs\nCoco the Clown aba klauns ar peirāgim 20.godu symta 40.–60. godūs beja vīns nu zynuomuokūs klaunu Lelbritanejā. Juo radeituojs Nikolajs Poļakovs (1900–1974) ir dzims Daugovpilī žydu saimē. Juo vacuoki struoduojuši teatrī, bet agri nūmyruši, i Nikolajam daguojs pošam peļneit sev maizi. Ostoņu godu vacumā jis dasavīnuoja klejuojūšajam cyrkam i suoce interesētīs par klaunadi. Tai ari suokusēs juo karjera cyrkā.\nKrīvejis Imperejis keizarīne Katrina I nu Vyšķu\nPar keizarīnis Katrinys I izceļsmi viesturnīki streiduos vēļ da šudiņdīnai. Vīna nu verseju ir, ka jei dzymuse 1684. godā Vyšķu sādžā Zāmuela Skavronska saimē. Juos vacuoki nūmyruši epidemejā, i meitini sovā aizguodeibā pajiems bazneickungs Gliks, kurs latviski puortulkuojs Bībeli. Dzeivis celi nuokušū keizarīni, eistajā vuordā Martu, nūvede iz Krīveju. Tī jū īraudzejs cars Pīters I, i meitine topuse par juo mīļuokū, bet 1712. godā par juo sīvu. 1725. godā piec veira nuovis Katrina I kliva par Krīvejis vaļdneicu.\nKatrinys I portrets.\nKinu režisors Teuvo Tulio\nTeuvo Tulio eistajā vuordā Teodors Tugajs (1912–2000) ir pazeistams Sūmejis režisors. Jis dzims viļcīnī Reiga–Pīterburga, bierneibu pavadejs Latgolā, kur tyka saukts par Fedju, vāluok itaids nūsaukums dūts gruomotai i dokumentalajai kinai par jū. 10 godu vacumā jis puorsacēle iz dzeivi Helsinkūs pi muotis, kur nu padsmitnīka godu suoce filmētīs māmajuos kinuos, piečuok pīsavierse kinu režejai. Tulio vysaktivuok struoduojs 20. godu symta 30.–50. godūs, režisiejs 16 akterkinys, vysvaira jutekliskys i kruošņys melodramys, kuruos nareši izspieļuoja “pavastuos i pamastuos” dramu – jaunys, naivys lauku mārgys sapynu par lelpiļsātu i atsamūsšonu nu sapyna, kreitūt grākā i pīdzeivojūt pierkamys sīvītis skorbū liktini. Piec pādejuos kinys “Sensuela” (1973), kuru cenzura pamateigi sagraizeja i kritika ignorēja, Tulio nūsasliedze nu sabīdreibys – nauzjēme jaunys kinys, aizlīdze izruodeit vacuos, nasnīdze intervejis i naļuove sevi fotografēt. Juo kinu montuojums Sūmejā tyka puorvārtāts i atjaunuots ostoņdasmitūs godu beiguos, kinu gordiežu aprynduos Tulio palīk par kulta režisoru.\nTulio kinys treilers.\nMarka Rotko gleznys miljonu vierteibā\nGleznuotuoja Marka Rotko (1903–1970) dzymtuo piļsāta ir Daugovpiļs. Kod jam beja 10 godu, juo saime puorsacēle iz Amerikys Savīnuotajom Vaļstim. Suokūtnieji jis gribēja byut par iņženeru ci advokatu, tok muoksla palyka par juo syuteibu i aizaraušonu. Piec Ūtruo pasauļa kara Rotko kliva par centralū figuru gleznīceibys atteisteibā Amerikā. Jis skaiteja, ka atpazeistami tāli ir škieršli tīšai muokslys pīredzei, jis atteisteja sovu stilu, kū var raksturuot kai divys ci treis taisnstyura formys, kas ir izvītuotys vīna viers ūtrys i meijīsadorboj vīna ar ūtru pret laukumu. Rotko dorbi ir vīni nu duorguokūs pasaulī, 2015. godā juo gleznu “No. 10” (Nr. 10) puordeve par 73 miljonim eiro.\n2013. godā muokslinīka dzymtajā piļsātā atkluoja Daugavpiļs Marka Rotko muokslys centru, tymā apsaverami seši Marka Rotko originaldorbi.\nMarks Rotko, “Oranžs i voskons”. 1956. gods.\nOperys zvaigzne Kristīne Opolais\nOperdzīduotuoja Kristīne Opolais ir dzymuse Rēzeknē. Vairuokus godus jei beja Latvejis Nacionaluos operys soliste, vāluok uzastuojuse “Metropolitan” operā Ņujorkā, Minhenis, Berlinis, Milanys, Vīnis i cytu piļsātu operuos.


Tierguotuojus aicynoj pīsateikt festivalam “Muzykys Skrytuļs” - lakuga.lv\nTemys: Leiksna, Muzykys skrytuļs, Roksts\nItūgod jau septeitū reizi Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 14.–15. julī nūtiks latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Festivals pulcynuos muziķus, kuri dažaidūs žanrūs izpylda dzīsmis latgaliski. Organizatori aicynoj pīsateikt amatnīkus, zemnīkus i pīmuojis saimnīceibys, muojražuotuojus, radūšūs darbneicu dalinikūs i ādynuošonys uznāmumus, kuri grib tierguotīs festivala nūrisis laikā.\nTierguošonuos pīteikumi juoīsnādz leidz 22. juņam. Vaira informacejis i dokumenti pīejami sātyslopā skrytuls.liksna.lv.\nKai jai ziņuots, festivals “Muzykys skrytuļs” sastdiņ 14.00 stuņdēs suoksīs ar akustiskū koncertu muokslineicu apvīneibys “V.I.V.A.” dorbu izstuodē. Jaunuos latgalīšu grupys varēs dzierdēt dīnys koncertā, jau nu 15.15 stuņdem, kurā uzastuos: Ceidari, Ivars Štubis (Australeja), Dainis Adijāns, Brigita i grupa “AKVARELIS”, STAGE ON, Poetry Hunters (Lītova), Nagaidama Prīca, Eguceic, VPDK “Daugaveņa”.\nLatgalīšu festivala “Muzykys Skrytuļs” reikuošona tyka suokta 2005. godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīšmu radeišonu latgaliski. Festivalā īeja apmaklātuojim ir bez moksys.


Padūtys Nikodema Rancāna bolvys - lakuga.lv\nPadūtys Nikodema Rancāna bolvys\nTemys: Nikodema Rancāna bolva, Nikodems Rancāns, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba, Roksts, školuotuoji, školys\n13. septembrī Rēzeknis Augstškolā nūtyka Nikodema Rancāna bolvys par nūzeimeigu veikumu pedagogiskajā darbeibā padūšonys svineiguo ceremoneja.\nBolvai dasaceiti beja 28 pedagogi nu vysys Latgolys, kuru veikumu izvērtēja žureja, kurys sastuovā beja Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys, Rēzeknis Augstškolys i Latgolys nūvodu pošvaļdeibu puorstuovi.\nNominacejā “Par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju” bolva tyka daškierta Nautrānu vydsškolys Bieržgaļa pamatškolys školuotuojai Guntrai Kuzminai.\nNominacejā “Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai” bolvu sajēme Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikuma školuotuojs Aleksandrs Boginskis, nu specbolva tyka daškierta Baļtinovys vydsškolys i Baļtinovys Muzykys i muokslys školys školuotuojai Ivetai Gabrānei.\nNominacejā “Par inovacejom izgleiteibys procesā” bolva tyka daškiera Daugovpiļs Vaļsts gimnazejis školuotuojai Olgai Grišānei, nu specbolva Viļānu vydsškolys školuotuojai Felicejai Leščinskai.\nNominacejā “Par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē” bolvu sajēme Nautrānu vydsškolys školuotuoja Veronika Dundure i Baļtinovys vydsškolys školuotuojs Imants Slišāns, nu specbolva tyka daškierta Nautrānu vydsškolys školuotuojai Anitai Žogotai.\nEipaša bolva (uorpus konkursa) tyka padūta Lidejai Leikumai par nūpalnim latgalīšu literaruos volūdys atteisteibā, latgalistikys populariziešonā.\nBolva – sudobra pakavsokta (autors Rihards Ciblis) ir laimis zeime, kas īzeimej simbolisku i praktisku vierteibu. Nūdūdūt tū paaudzēs, mes globojam sovu materialū i goreigū kulturys slāni.\n13. septembrī paguoja 145 godi, kai Rēzeknis apriņča Bieržgaļa pogostā (tān – Kuorsovys nūvoda Mežavydu pogosts) dzims izcylais katuoļu goreidznīks un pedagogs, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks, monsinjors Nikodems Rancāns (1870–1933). Lai gūdynuotu juo īspaideigū davumu Latgolys kulturā un izgleiteibā, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba īrūsynoj īdybynuot Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Itei bolva tyktu daškierta reizi godā, 13. septembrī, vyspuorejuos un pamatizgleiteibys izgleiteibys īstuožu školuotuojim, kai ari augstuokūs un videjūs profesionalūs vuiceibu īstuožu vuiceibspākim par īvāruojamu īguļdejumu vuiceibu dorbā, latvyskuos un latgaliskuos kulturys un tradiceju īaudzynuošonā jaunajā paaudzē.\nKonkursu reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys nūvodu pošvaļdeibom i Rēzeknis Augstškolu.\nFoto: Jurs Viļums


Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis - lakuga.lv\nTemys: Donats Lāčkājs-Lācis, Ēriks Jēkabsons, Latgolys kongress, Roksts, strielnīki\nAutors: prof. Ēriks Jēkabsons, LU Viesturis i filozofejis fakultate\nLatgolys kongresa prīškviesture\nItūgod palīk 100 godu, kūpš Rēzeknē nūtyka pyrmais Latgolys kongress, kurs palyka par pagrīzīņa punktu vysys Latvejis viesturē. 1917. goda 26.–27. aprelī (piec jaunuo stila 9.–10. majā) sasapuļceja 232 pogostu, piļsātu, sādžu, organizaceju i latvīšu strielnīku pulku puorstuovi, kuri piec tuo, kai kongresu atstuoja 39 delegati Fraņča Kempa vadeibā, pījēme lāmumu, ka Latgolai juoapsavīnoj ar Vydzemis i Kūrzemis (tai skaitā Zemgalis) latvīšim, i īvielēja Latgolys Pagaidu Zemis padūmi.\nIzcyluokūs kongresa dalinīku vydā beja aktivi Latgolys latvīšu nacionaluos atmūdys darbinīki Jezups Rancans, Fraņcs Trasuns, Ontons Laizans i daudzi cyti. Kongresā aktivi pīsadaleja ari karaveiri (beja pījimts lāmums, ka kongresā juobyun 2–4 delegatim nu kotra latvīšu strielnīku pulka).\nTai kai kongresu apdraudēja naideigi nūskaņuotūs īdzeivuotuoju daļa, latvīšu strielnīku rezervis pulka podporučiks i latvīšu strielnīku izpyldkomitejis (t. s. Iskolastrels) Latgalīšu sekcejis prīšksādātuojs Juoņs Rubuļs iz Rēzekni atvede na viņ strielnīku delegatus, bet ari aptuveni 40 strielnīkus pasuokuma apsorguošonai.\nKongresa dalinīks Donats Lāčkājs-Lācis\nVīns nu kongresa dalinīku beja latvīšu strielnīku pulka viersnīks Donats Lāčkājs-Lācis, kura vuords, atškireibā nu cytu, jau nūsauktūs, kongresa dalinīku ir praktiski damiersts. Vystik ir pamats dūmuot, ka strielnīku delegatu grupā podporučiks Lāčkājs-Lācis beja vīns nu vodūšajim, izreizis piec vadeituoja J. Rubuļa.\nDzims 1895. goda 20. augustā Leivuonu pogostā. Saime vāluok puorsacēle iz Reigu, kur puiss pabeidza piļsātys školu. Reigā Pyrmuo pasauļa kara prīškvokorā beja izaveiduojušys na tikai vysai stabilys latgalīšu katūļu draudzis bazneicā, bet ari vairuokys sabīdriskys organizacejis, taida veida bīdruošonuos aplīcynuoja nacionaluos pošapzinis pīagumu. 1914. godā suocēs Pyrmais pasauļa kars, bet Latvejis teritorejā karadarbeiba suocēs 1915. godā.\nPiļsātys dzeivi kars beja īspaiduojs, bet na piļneibā puorvierts. Suocēs evakuaceja, īdzeivuotuoju dūšonuos biegļu gaituos iz Īkškrīveju, ari papyldu mobilizaceja.\n1915. goda julī ari Donats tyka mobilizeits. Suokumā jū īdaleja 1. artilerejis rezervis brigadā, bet jau augustā – 192. kuojnīku rezervis bataljonā. Vystik, tai kai Donats beja pabeidzs piļšātys školu, jis dreizumā tyka nūsyuteits iz 3. Moskovys praporščiku (jaunuokūs viersnīku) školu. Školys četru mienešu kursu D. Lāčkājs-Lācis (krīvu dokumentūs — Lāčkājs-Lāče) beidze 1916. goda februarī. Piec tuo jis suoce juonuokuo viresnīka dīnasti 7. rezervis bataljonā (vāluokajā pulkā), nu kura augustā tyka nūsyuteits iz froņti – 6. Tukuma latvīšu strielnīku bataljonu (rudinī puorformeits par pulku).\nPulks aktivi pīsadaleja Zīmyssvātku kaujuos, cīšūt lelus zaudiejumus. Par kaujuos izruodeitū varūneibu D. Lāčkājs-Lācis tyka paaugstynuots par podporučiku i apbolvuots ar Svātuos Annys IV škirys ordeni ar uzrokstu “Par drošsirdību”.\nKrīvejis februara revoluceja izraiseja straujis puormainis ari strielnīku pulka īkšejā dzeivē. Izaveiduoja strielnīku pulka izpyldkomiteja, kurā tyka īvālāti puorstuovi nu dažaidu strielnīku vīneibu i grupu. 18. aprelī 6. Pulka karaveiri (latgalīši) īvēlēja D. Lāčkāju-Lāci par Iskolastrela latgalīšu sekcejis lūcekli. Vēļ piec dažu dīnu, 26. aprelī, mynātuo sekceja nūsyuteja jū kai puorstovi iz Latgolys kongresu Rēzeknē.\nKongresā D. Lāčkājs-Lācis tyka īvālāts par Latgolys Zemis padūmis lūcekli, bet jam beja juoturpynoj ari karadīnaste i jis atsagrīze sovā pulkā, nu kura 29. junī tyka komandāts iz latvīšu strielnīku pulka izpyldkomiteju.\nAugustā jū paaugstynuoja nuokomajā dīnastis pakuopī – par poručiku. Tymā laikā disciplina armejā turpynuoja brukt, i sakarā ar atsarosšonu komandiejumā Iskolastrelā i Latgolys Pagaidu Zemis padūmē augustā D. Lāčkāju īvēlēja ari par Leivuonu pogosta zemstis sapuļcis (pošvaļdeibys) prīkšnīku, rudinī Latgolys Pagaidu Zemis padūmis Nacionaldemokratu frakceja izvierzeja jū par kandidatu Krīvejis Satversmis sapuļcis vieliešonuos Vitebskys guberņā nu 12. saroksta. Tymā gon jis natyka īvālāts. Vaļstī i Latgolā asūšajā pīfroņtis jūslā suocēs boļševiku apvārsuma izraiseituos puormainis, kas nūsarysynuoja reizē ar jaunuos Padūmu Krīvejis i Vuocejis mīra sarunom Brestā.\n1918. goda februarī, sarunom iz laiku teikūt strupceļā, vuocu karaspāks vysā froņtē devēs iz prīšku, faktiski nasastūpūt nūpītnu pretesteibu nu izjukušuos Krīvejis armejis pusis. Vysa Latgola tyka vuocu okupacejis varā. D. Lačkājs turpynuoja piļdeit Leivuonu pogosta pošvaļdeibys vadeituoja omotu.\n1918. goda nūgalē Reigā tyka proklamāta Latvejis Republika, vuocu karaspāks suoce evakuētīs, cikom Latgolā īguoja Sorkonuo armeja, nūdybynojūt boļševiku režimu. 1919. goda 20. janvarī D. Lāčkājs-Lāče tyka mobilizeits Sorkonajā armejā i īcalts par Daugovpiļs apsardzeibys bataljona komaņdiri. Leidzeigi kai daudzim cytim, ari jam jaunuo vara napatyka, tam sekuoja bejušuo viersīka konflikts ar boļševiku vadeibu, deļkuo 28. martā jis dezertēja, suocūt globuotīs mežā Vuorkovys pogostā, natuoli nu saiminīkam Velkmem pīdarūšajom sātom. Maja suokumā, beidamīs tikt atrosts, jis izlēme īsaisaisteit ceiņā pret boļševikim, jis atstuoja Latveju i devēs iz Donys ūgļraktuvu rajonu Ukrainā.\nMaja beiguos jam izadeve puorīt froņti, i juņa suokumā jis īsastuoja ģeneraļa Antona Deņikina komandeitajā Dīnvydkrīvejis Breivpruoteigūs armejā – 2. Ģeneraļa Markova viersnīku pulkā, kur D. Lāčkāju īcēle par voda komandiri. Sekuoja kaujis ar sorkonajm pi Harkovys, Kurskys, Jeļecys i Voronežys, kur 28. oktobrī jū īvaiņuoja ceiņā ar padūmu 5. Armejis vīneibom i evakuēja iz uorsteišonu slimineicā Pjatigorskā.\n7. novembrī jis tyka atlaists slimeibys atvalinuojumā iz diveju mienešu, bet 26. novembrī suoce struoduot par gruomotvedi Deņikina karaspāka Puortykys apguodis puorvaļdē Pjatigorskā. 1920. godā piļšātu ījēme Sorkonuo armeja. Jaunajai varai gruomotvedeibys specialisti beja vajadzeigi, i D. Lāčkājs turpynuoja dorbu Tverys gubernis puortykys komitejā, nu jau boļševiku varys apstuokļūs, bet nu 1921. goda struoduoja par dorbvedi Kaukaza mineraliudiņu puorvaļdis dorznīceibys nūdaļā, piečuok – otkon Tverys gubernis puortykys puorvaļdē.\nItymā laikā jam izadeve nūkuortuot atsagrīzšonys dokumentus, i 1922. goda janvarī D. Lačkājs-Lācis atsagrīze dzimtenē – naatkareigajā Latvejā. Suokumā dzeivuoja Reigā, kur tyka registreits Latvejis armejis rezervē kai viersleitnants (1931. godā beja vairuoku nedeļu apvuiceiba 12. Bauskys kuojinīku pulkam Daugavpilī).\nPiec tam D. Lāčkājs-Lācis suoce struoduot Īkšlītu ministrejis Pošvaļdeibu departamentam pakļautajuos īstuodēs – pošvaļdeibuos dzymtajā Latgolā. Suokumā nu 1929. goda Dagdys pogosta vaļdē par dorbvedi (vīnlaikus jis tyka īcalts ari par pogosta aizsorgu nūdalis prīkšnīku), piec vairuoku godu jis struoduoja leidzeigā omotā Leiksnys pogosta vaļdē.\n1935. godā Dagdā atsakluoja īvāruojams naudys iztryukums, pret D. Lāčkāju-Lāci izvierzeja apsyudzeibu, i jis tyka apcītynuots. Piec lītys izmiekliešonys jū nu Daugovpiļs cītuma izlaide, ļaunūt struoduot par Bikernīku pogosta vaļdis sekretara paleigu (acimradzūt pīzeistūt par navaineigu voi puorkvalificejūt nūdarejumu par nūlaideibu). Piec vaļsts okupacejis 1940. godā pošvaļdeibuos nūtyka īvāruojomys puormainis, i julī D. Lāčkājis-Lācis tyka iz laiku īcalts par atstuodynuotuo pogosta sekretara pīnuokumu izpiļdeituoju. Juo tuoluokuos gaitys nav zynomys, vīneigi skaidrys, ka jam izadeve izavaireit nu represeju. Jis myra Reigā 1971. goda 18. junī, paglobuots Meža kopūs.\nDonats Lāčkājs-Lācis 1917.–1918. godā beja vīns nu aktivuokūs Latgolys latvīšu sabīdriskūs darbinīku, bet juo dorbuošonūs puortrauce Krīvejis Piļsūņu kara nūrisis. Juo karaveira gaitys i liktiņs labi ilustrēja Latgolys latvīšu sarežgeitū situaceju 1917.–1920. godā, kod daudzus nu jūs kars, okupacejis i boļševiku režims īmete myusdīnom gryuši īdūmuojomūs apstuokļūs i situacejuos, vīnlaikus līdzūt aktivi īsasaisteit ceiņā par tom idejom, par kuruom jī poši beja dedzeigi bolsuojuši Latgolys kongresā Rēzeknē. Vysleidz jau ar pīsadaleišonu itymā īvāruojamajā nūtykumā jī ir īrakstejuši sovu vuordu Latgolys i Latvejis viesturē. Ari Donats Lāčkājs-Lācis.\nKarteņa: Latvejis Nacionaluo arhiva Latvejis vaļsts viesturis arhivs


Saeima konceptuali atbolsta 27. apreli nūsaceit par Latgolys kongresa dīnu - lakuga.lv\nTemys: Latgolys dīna, Latgolys kongresa dīna, Latgolys kongress, lykums, Roksts, Saeima\n10. aprelī Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdriskūs lītu komiseja konceptuali atbaļsteja īrūsynuojumu 27. apreli nūsaceit par Latgolys kongresa dīnu.\n2017. goda majā 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā tyka aicynuots “Turēt 27. apreli par Latgolys dīnu i īkļaut jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimojamom dīnom” 2. pantā kai atzeimojamu dīnu, taipat īsaceit cytim Latvejis nūvodim nūsaceit sova nūvoda dīnu”. Pārn izskateišonai parlamentā nūdūtī grūzejumi lykumā paredzēja papyldynuot atzeimojamūs i atguoduošonys dīnu sarokstu ar Latgolys dīnu.\n27. apreļs ir viesturiskuo 1917. goda Latgolys kongresa rezolucejis pījimšonys datums. Kongresā Latgolys latvīši lēma atsadaleit nu Vitebskys gubernis i apsavīnuot ar puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim. Itys lāmums beja byutisks sūļs Latvejis vaļsts izveidē.\nTūmār 10. aprelī vairuokums deputatu vīnuojēs, ka 27. apreli vajadzātu nūsaceit par Latgolys kongresa dīnu, navys Latgolys dīnu. Itei īcere naparedz 27. apreli nūsaceit par breivdīnu.\nItaidys dīnys īkļaušona atzeimojamūs dīnu sarokstā ir byutisks sūļs Latgolys latvīšu pošapzinis ceļšonā, regionaluos identitatis styprynuošonā, kai ari Latgolys dzeivuotuoju pīdereibys sajiutys Latvejis vaļstei styprynuošonā, saceits deputatu sagataveitajā lykumprojekta anotacejā. 27. apreļa nūsaceišona par Latgolys kongresa dīnu ari paruodeis cīņu viesturiskajim ar Latvejis vaļsts izveiduošonu saisteitajim nūtykumim, atzeimoj deputati.


23. A. 480. Teicējs A. Taločko Sakstagala pag.\nVīnam medinīkam nūmyra sīva un jei atstuoja mozu meitu. Medinīks beja vēl jauns un apsaprecēja ar ūtru sīvu. Pēc kaida laika pīdzyma ūtrai sīvai meita un tik nasmuka, ka tāvs nazcik reižu teicja sīvai: "Muna pyrmuo meita tūmār smukuoka par ūtru !"\nTys napatyka sīvai, un viņa nu dusmem gribēja kaut kai jū nūnuovēt. Vīnā dīnā, kad medinīks beja mežā, viņa pajēmja buorenīti nūsyta, tad aiznesja jū pi okas un īsvīdja tur, bet paša atskrēja un suoka rauduot, ka meita īkrita okā. Kad atnuocja veirs un dabuoja zynuot, kas nūtyka, jis tyulen atskrēja pi okas un vylka meitu. Meita vēl beja dzeiva. Pamuote nu bailem nazynuoja kū darīt. Pameita pīnuocja jai kluot un klusiņam teicja: "Muot, nasabeist, es tāvam nasacīšu, tykai tu cytā reizē tai nadori."\nMuotei kaut kauns beja, bet tūmār viņa naticēja buorenītei un nu bailēm, ka viņa var kaut kad pasaceit tāvam, īdevja jai paēst un ēdinī īlyka gifti. Pameita naēdja un atdevja muosai, kura tikkū atnuocja nu meža un muote vēl juo naredzēja. Muosa tyuleņ apēdja tū, kū īdevja, jai buorenīte. Muosa nyu gulēja nadzeiva. Kad muote atskrēja un suoka rauduot, ka buorenīte nūzuolēja juos meitu, tāvs prasīja: "Kuopēc tu tai darīji?"\nBuorenīte jam atbildēja: "Tuopēc, ka viņa tū man īdevja ēst, es-nazynuoju, ka tur beja gifts un atdevu jai. Te es naasmu vainīga."\nTai jei izstuostīja tāvam vysu, kū pamuote ar jū darēja un tāvs vaicuoja: "Kuopēc tu beji dzeiva, kad jei nūsyta tevi?" Meita atbildēja: "Tuopēc. ka kad jei mani syta, es apsamešu par nadzeivu un viņa nu bailem kai dreižuok mani kaut kur nūglobuotu, cikom tu atnuoci, īsvīdja okā. Tai kai tur nabeja tik dziļi, es stuovēju un gaidīju, kad tu atskrīsi un izjemsi mani nu akas."\nPamuote, tū dzierdēdama, nūkrita uz zemes un palyka nadzeiva. Medinīks ar sovu meitu vēl ilgi dzeivuoja.


Daugovpilī nūtiks vakariešona ar folklorys kūpom i prīsteri - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Dyrbyni, Rodions Doļa, Roksts, Svātra\n4. februarī 18.30 Daugovpilī, Latvīšu kulturys centra kopejneicā (Reigys īlā 22a), Latvīšu kulturys centra folklorys kūpa “Svātra”, Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpa “Dyrbyni” i katuoļu prīsters Rodions Doļa aicynoj iz vakariešonu.\nKai informej pasuokuma organizatori, vakariešonys pyrmajā daļā (18.30) vysi teik aicynuoti iz energetiski stypru tautysdzīšmu kūpdzīduošonu. Itaidys tautysdzīsmis ir meditativs goreiguo spāka olūts. Tuos paleidz sakuortuot i harmonizēt sovu īkšejū pasauli. Tautysdzīsmis tiks skandātys kūklis pavadejumā, partū ka taišni kūklis radeituom skaņom pīmeit spieja dzydrynuot gaisu i energetiski atteireit vidi. Kūpdzīduošonys laikā sevkurs leidzadzīduotuojs sajims pateikamu mīra izjiutu, sajims spāku kasdīnai i vokora daņčim.\nVakariešonys ūtrajā daļā (19.30) sevkurs sajims pozitivu luodeņu, kū dūd daņči caur kusteibu, vīnuoteibu, sasatikšonu, virtuozim muzykantim i aizraujūšim daņču ruodeituojim. Leidza juojem parūceiga abave.\nDaugovpiļs Latvīšu kulturys centra folklorys kūpā “Svātra” (vad. Sarmeite Teivāne, muzykalī pedagogi Vita Vilevko i Anita Zarāne) dalinīki sajem gudru padūmu, kai nūdzeivuot piec vareibys pylnvierteiguoku, daudzveideiguoku i ciļvieceiguoku myužu. Folklorys kūpa sovu dzīduošonys i doncuošonys prīcu duovoj sovim klauseituojim i skateituojim nu 1994. goda. Grupys repertuarā, kas ir izskaniejs vairuokūs storptautyskūs folklorys festivalūs i koncertūs, ir i godskuortu svātku, tradiceju, gūdu, kasdīnys i mitologiskuos dzīsmis, i doncojamys kadrilis, lanceti i rūtaļdaņči.\nDaugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpys “Dyrbyni” (vad. Anna Briška) dalinīki ir dzeivisprīceigi, atraktivi, rodūši jaunīši i pīaugušī, kurī, sasateikūt kotru nedeļu, daudz vuicuos vīns nu ūtra: dzīduot tautysdzīsmis, spielēt muzykys instrumentus (kūkli, stabuli, bungys, ceitaru, mandolinu, kontrabasu, gitaru, garmani i cytus), doncuot daņčus, veiduot tautys muzykys apdaris, vadeit rūtalis, svietēt svātkus. “Dyrbynu” dzeivi boguotynoj ari vareibys apceļuot vysaidys vītys i sasatikt ar cylvākim, koncertejūt Daugovpiļs nūvodā, Latvejā i cytuos zemēs – Francejā, Pūlejā, Ungarejā, Bulgarejā.\nRodions Doļa ir katuoļu prīsters, itūšaļt kolpoj Kruoslovys draudzē kai paleigs. Jau vaira par godu ir aizaruovs ar kūklis spieliešonu, kū īsavuicejs pošvuiceibys ceļā. Kūklis skaņu īdvasmuots, komponej ari goreigys autordzīsmis.\nĪīšona pasuokumā bez moksys.\nVīteru “Zalta puče” nomināta Muzykys īrokstu goda bolvai 13/01/2019\nKapelai “Dziga” jauns albums “Gostūs” 19/12/2018


Baļtinovā nūtykuši Danskovītis gruomotys attaiseišonys svātki - lakuga.lv\nTemys: Anita Ločmele, Baļtinova, Danskovīte, gruomota, Ontans i Anne, Roksts\n11. oktobrī Baļtinovys Paaudžu centrā nūtyka Danskovītis (Anitys Ločmelis) lugu gruomotys “Ontans i Anne” attaiseišonys svātki. Sveicieju puļceņā beja Baļtinovys nūvoda dūmis prīšksādātuoja Lideja Siliņa, Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” kolektivs, Baļtinovys nūvoda i vydsškolys bibliotekaris, Anitys Ločmelis tyvuokī saimis cylvāki i gruomotys ilustraceju autore Galina Gruziņa.\nGruomota izdūta, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i a/s “Latvijas valsts meži” finansialam atbolstam, projekta īsnīdziejs – bīdreiba “Sukrums”. Gruomotā apvīnuotys 8 lugys dalis. Tys ir naparosts kruojums, i tū aplīcynoj teksta izkuortuojums, kur Baļtinovys izlūksne, kas ir traknrokstā, mejās ar latvīšu literarū volūdu, partū lugys skaiteišona i īstudiešona īspiejama vysim, kuri tik tū gribēs.\nGruomota var byut lobs materials volūdnīkim i sevkuram interesentam, studejūt latvīšu volūdys izlūksnis. Tei ir ari arhivs, kurymā globuosīs latgalīšu volūda Baļtinovys izlūksnis formā, ituo laikmata lauku sadzeive, nūtikšonys, tradicejis i latgalīša vierteibys.\nGruomotys ilustratore Galina Gruziņa kotrys dalis suokuos ir īlykuse karikaturu, kas sasasauc ar lugys nūtikšonom.\nPrezentacejā autore smaļči izstuosteja gruomotys veiduošonys gaitu. “Niu es zynu, kai tūp gruomota i cik daudz dorba tī juoīlīk,” secynuoja Danskovīte. Iz svātkim atguojušī sajēme duovonā juos gruomotu.\nTei ir ūtruo Danskovītis lugu gruomota, nu pyrmuo, kuruos izdūšonu kuortoj jei poša, partū ka kruojuma “Lugas” ( 2008) publiciešonu vadeja dzejnīks Ontons Slišāns.\nDanskovītis gruomota “Ontans i Anne” jau ir atrūnama vysuos leluokajuos Latvejis piļsātu bibliotekuos, nu Latgolā – ari nūvodu bibliotekuos.\nGruomota var byut lobs materials volūdnīkim i sevkuram interesentam, studejūt latvīšu volūdys izlūksnis. Tei ir ari arhivs, kurymā globuosīs latgalīšu volūda Baļtinovys izlūksnis formā.\nVAICUOJUMS AUTORAM – PAR KURYS VOLŪDYS IZLŪKSNEM?


LgSC aicynoj iz sasatikšonu Rēzeknē - lakuga.lv\nLgSC aicynoj iz sasatikšonu Rēzeknē\nTemys: LgSC, Rēzekne, Roksts\n23. oktobrī 18:00 “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz sasatikšonu Rēzeknē. Pasuokuma laikā planavuots īpazeistynuot interesentus ar jaunīšu organizaceju “Latgolys Studentu centrs” i ,prūtams, kaļt planus tuoļuokai nuokūtnei. Kai zynoms, taida sasatikšona nūtyka ari viņā godā, tymā pošā vītā – “Mozõ Rogovka”. Lai dzeivoj tradicejis!\nZinu sagataveja: LgSC\nIzveiduota vysu Latgolys bazneicu karte Juļs 14, 2020


Raksteits latgaliski – ar klaidom - lakuga.lv\nTemys: Aija Kondrova, latgalīšu volūda, Nikole Naua, ortografeja, Pareizraksteibas vōrdneica, Sandra Ūdre, volūda\nKaids klaidys vyspuor nasaprūt, kaids iz tuo nikai nareagej – na muns raksteitais, cyts teksta autorus draudzeigi pavuica, kai pareizi izlobuot, vēļ cyts facbook.com lomoj jūs par analfabetim, kaids roksta syudzeibu iz “attīceigū instanci”… Mes asam individuali atškireigi uztverē i emocejuos, tok volūdys lītuošona publiskā telpā ir sabīdryska līta. Rokstā apkūpuoti vīdūkli par attīksmi pret klaidom latgaliskūs tekstūs.\nVairuokumu klaidys uztrauc\nNovembrī portals lakuga.lv vītnē facebook.com sovim skaiteituojim aizdeve itaidu vaicuojumu: voi tevi uztrauc latgalisks teksts ar klaidom publiskā telpā (medeju publikacejis, vaļsts voi pošvaļdeibu instituceju informaceja, afišys, vysaidi nūsaukumi (t. sk. gruomotu, muzykys disku, pasuokumu, bīdreibu voi uzjāmumu)? Tyka pīduovuots atzeimuot vīnu nu div atbiļžu variantu: uztrauc, nauztrauc.\nAptaujā 74% nu pīsadalejušūs atzeimuoja “uztrauc”; “nauztrauc” – 20%; saleidzynojūt ar cytom aptaujom, itūreiz ir pamonoms tūs mozuokums, kas atzeimuoja pošu iniciātū “atbolsts”, taitod nu konkretys atbiļdis atsaturiejušī – 6%. Vaicuojuma svareigumu paruoda 37 komentari, kas vairuokūs gadejumūs ir argumentāti vīdūkli.\nVairuokumu klaidys latgaliskajūs tekstus uztrauc, itī cylvāki īsastuoj par publiskai telpai dūmuotūs tekstu profesionalu redigiešonu. Itū vairuokuma vīdūkli paruoda Dagnijis Dudarjonokys komentars: “Ka koč kū izdūt ci plakatus taisa, vajadzātu kaidam pavaicuot, ci eistyn labi… Cytaiž ir radzāti cīši brīsmeigi pīmāri. Tys byutu apmāram tai, ka kaids latvyski raksteitu: “sunc baigi trakji riēja pjie mashiinas.” Maņ regulari kaids vaicoj, kai kū lobuok pīraksteit. Es naasmu volūdnīks, bet koč kaidus pamatnūsacejumus zynu. Tod tū ari pasoku ci ari pīduovoju kaidam gudruokam pavaicuot. Man cīši pateik dažaidys izlūksnis i patyktu ari skaiteit tamuos. Poša sovūs dzejuļus speciali īlīku kaidu Kolupa izlūksnis vuordu (ari rokstu “kuods”), bet kaidā cytā tekstā – rokstu tai, kai vairumam byutu lobuok saprast. Tys man naroda nikaida gryutuma. Maņ ir vysleidza “kačs”, “kakis”, “bīzais pīns” ci “sipisnīks”, golvonais – pīroksti tū vuordu pareizi (nalīkūt līkus meikstynojumus, “j” ci “a” burtus navītā). I maņ ir vīnolga, kai tū divskani roksta – ar streipi viersā ci kai “uo”, tok roksti vysur vīnaiži. I labi, ka ir kaids, kurs pasoka, kai byutu lobuok!”\nStandartizātā volūdā vīgļuok laseit i īsavuiceit raksteit\nVolūdneica, Adama Mickeviča Universitatis Poznaņā profesore i itūšaļt Rēzeknis Tehnologeju akademejis vīsprofesore Nikole Naua (Nicole Nau) pamatoj vīnuotys (standartizātys) raksteibys napīcīšameibu: “Objektivi jamūt, ka vysi roksta vīnaiž, tys atvīgloj laseišonu, dažaidu raksteitu tekstu uztveri, tai losom dreižuok. Tys atvīgloj ari raksteišonys vuiceišonūs i vuiceišonu školā. Bārni vaicoj, kai ir pareizi, bet školuotuojim ir vīgļuok, ka iz taidim vaicuojumim ir vīna vīnnūzeimeiga atbiļde. Gols golā tys paruoda ari volūdys lītuotuoju vīnuoteibu, kūpeigu identitati.\nAri muns personeigais vīdūklis ir taids, ka pareizraksteiba ir loba līta. Ar prīcu losu tekstus, kur īvāruoti aktualī latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys nūsacejumi, i poša nu jūs vuicūs. Ka garuoks teksts ir raksteits cytaiž, tys mani traucej. Vysvairuok grybu normu īvāruošonu žurnalūs i gruomotuos.\nNormys izaplateišona atīs ar laiku i pyulem, i sabīdreibys grybu. Kū vairuok varim laseit raksteibys standartim atbiļsteigus tekstus, tū lobuok vysa sabīdreiba pīrūn pi tuo i tū pījam. Tys nūteikti veicynuos latgalīšu rokstu volūdys izplateibu i latgalīšu volūdys prestižu.\nPareizraksteibys standartu maiņa ir cīš sarežgeita, pīmāram vuocu volūdys pareizraksteibys reformys taipat ītvēre godu desmitem ilgys diskusejis i streidus. Presis i škārsteikla izdavumūs, kur struodoj korektori, aktuali pareizraksteibys nūsacejumi ir juoīvāroj. Izdavumam var byut sova politika, pīmāram, attīceibā iz “ō” voi “uo”. Taipat vysuos oficialajuos situacejuos vālams raksteit i korigēt tekstus atbylstūši normom.\nCytur, pa munam, indivdiuala raksteiba nav obligati ”juoloboj” (tys ir, juopīmāroj normom). Prūtams, ka privati kotrys var raksteit tai, kai grib. Bet ari publiskajā telpā var tolerēt atkuopis nu normom, seviški, ka tys pasaruoda eisūs tekstūs (viersrakstūs, nūsaukumūs) i ka autors tū izalasejs apzynuoti.”\nRadūšuma izpausme atkuopēs nu volūdys normu\nProfesore N. Naua pastreipoj, ka individualuo, nastandartizātuo raksteiba var paruodeit cylvāka originalitati, radūšumu, juo gribiešonu atsaškiert nu cytu: “Kai volūdneicai maņ ir ari interesanti vysaidi varianti. Suoču dūmuot: parkū cylvāki roksta “Žārei gaļi”? Taidys atkuopis maņ natraucej ari tod, ka juos pasaruoda publiskajā telpā – viersrokstūs, nūsaukumūs, plakatūs, i kū, maņ redzīs, autors apzynuoti ir izalasejs.\nCikom latgalīšu rokstu volūda ar juos normom nateik vuiceita školuos, nadreikstam pīzeit autorus, kas normys naīvāroj, par naizgleituotim cylvākim.\nVīna motivaceja, kas pošlaik redzīs aktuala, ir gribiešona atškiert latgalīšu volūdu nu latvīšu literaruos volūdys. Tū vēļ nūstyprynoj maļdeigais redzīņs, ka ”rokstom tai, kai runojam”. Daži cylvāki dūmoj, ka latgalīšu volūdā navar raksteit “mani”, partū ka tam tok byutu juoatsaškir nu “mani” latvīšu literarajā volūdā, rezultatā jī latgaliski roksta “maņi”. Tī juoatguodynoj, ka ituos ir div atškireigys rokstu volūdys, partū ir ari dažaidys normys. Latgalīšu volūdā meikstū “n/ņ” (kas, storp cytu, izrunā atsaškir nu latvīšu meikstuo “ņ”) pyrma burta “i” roksta ar burtu “n” – cīš vīnkuoršs nūsacejums.”\nVar papraseit padūma profesionalim\nMaņ pošai [roksta autore S. Ū.] ir pīredze, ka radūši cylvāki paprosa eisziņā voi “WhatsApp”, voi latgaliski pīraksteits pareizi. Ka tei ir vīna voi div frāzis, tiuleņ ari atbyldu. Asmu poša pīduovuojuse par veļti kaidai grupai palobuot pareizi dzīšmu nūsaukumus latgaliski, jī nagribēja kontaktētīs. Parkū tai?\nItū komentej psihologe, Rēzeknis Tehnologeju akademejis vīslektore Aija Kondrova: “Pi profesionaļu piec padūma grīžās tī, kuri apsazynoj sovu zynuošonu īrūbežuoteibu, napiļneibu, kuri zyna, ka var paleidzēt cylvāks, kurs ir kompetents itymā vaicuojumā. Ka latgalīšu volūda cylvākam nav dzymtuo, ir leluoka varbyuteiba, ka grīzsīs pi profesionālim pareizraksteibys vaicuojumūs.\nĪspiejams, ka cylvāki nazyna, kur i kai īspiejams sajimt profesionaļu paleidzeibu latgaliska teksta pareizā pīraksteišonā. Nūteikti pasakonsultēs cylvāks, kuram sova statusa deļ teksts ar klaidom ir napīļaunams. Slynkums! Taipat byus labi, sovejī saprass! – ari tys var byut īmeslis, parkū ignorej profesionaļus.”\nLatgalīši vaicuojumus par volūdu uztver emocionali\nNasaverūt, ka pīmynātajā portala lakuga.lv aptaujā laseituojim tyka vaicuots viņ par pareizraksteibys klaidu uztveri publiskūs latgalīšu tekstūs, ar dažim ekspesivim komentarim diskuseja emocionali dasadyure jau godu desmitem “ībrauktā” tematā, ka standartizātuo viersizlūkšņu forma naatbylst kaida lītuotajai volūdai, pīmāram: “Maņ vyspuor vemt gribīs – jaunuo gramatika i raksteiba. Tuodeļ i jaunuotne izavielej lobuok svešā mēlē runuot – navys dzymtajā.” “Kas tī byutu kliudu nūsaceituoji? Latgaļu ir vaca boguota volūda ar naskaitomim dialektim i vysi dialekti ir peļnejuši sovu gūda vītu raksteibā. Latgalim ir kaids, kuods i keids i kū tān? Es nasaprasšu?”\nKai problemu rysynuot, īsaceits Voldemāra Ivdra komentarā: “Uztrauc na tik daudz klaidys (partū, ka ļauteni, kai dzierd/muok, tai i roksta, i jūs nikas nav vuicejs), bet dominejūšuo nagativuo (pat agresivuo) reakceja, ka kū naviņ paloboju. Cīši moz kurs īzaver voi zyna, ka ir taidi latgalīšu raksteibys nūteikumi, ari cyti vuiceibu materiali. “Kotrys” sevi uzskota par latgalīšu ortografejis specu, a volūdnīku izstruoduotūs normativus bīži pat aplomoj. Uzskotu, ka nikas nasamaineis, cikom nabyus izdareits: izveiduots latgalīšu raksteibys konsultaceju centrs (nu koč telefons), i cikom natiks školuos nu 1. ci 2. klasis da 9.–12. klašu vuiceita latgalīšu volūda kai obligats vuiceibu prīkšmats.”\nBet agresejis problema nav viņ volūdiska naīcīteiba, tei jau ir psihologejis jūma. Partū itū komentej psihologe A. Kondrova: “Ka cylvāks iz koč kū reagej, tys nūzeimej, ka nūtīkūšais jam nav vīnaldzeigs, ir svareigs. Kū cylvākam nūzeimeiguoks, tū intensivuoka reakceja.\nKotrys volūdu lītoj nu bierneibys, partū rūnās puorlīceiba, ka “asmu zynūšs, kompetents juos lītuošonā”. Kū vacuoks cylvāks, tū leluoka pīredzē baļsteita puorlīceiba, ka asmu kompetents i dreikstu aizruodeit jaunuokam, kai ir pareizi. Reizem goduos cylvāki ar izteiktu “taisneibys ceineituoja” akcentu raksturā, kuri sevi “īceļ par pareizeibys ministrejis puorstuovi” i sovu dzeivi veļtej syudzeibu raksteišonai. Tei jau ir diagnoze.\nAri školā izaveidoj puorlīceiba “klaida – tys ir napareizi, tys ir slikti”. Klaidu nauztver kai īspieju apzynuot konkretū situaceju i vuiceitīs nu juos. Maņ paīt puors mieneši, cikom 1. kursa studenti nasabeist izsaceit sovys dūmys, cikom nūtic, ka klaideitīs dreikst. Ka puorlīceibu “klaideitīs ir slikti” paturpynoj tuoļuok, saīt, ka – “tu esi slykts, partū ka klaidiejīs”. Partū cylvāki nūruodejumu iz klaidu uztver kai personeigu kritiku i jiutās aizvainuoti, na prīcojās “cik labi, ka nūruodeji iz klaidu, tiuleņ izlobuošu, tuoļuok jimšu vārā i tt.” Tam sekoj saasynuota reakceja, bīži viņ agreseja.”