Aizvadeitys naformaluos izgleiteibys apvuiceibys „Latgolys bārni II” – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 26.08.2013.\nAizvadeitys naformaluos izgleiteibys apvuiceibys „Latgolys bārni II”\nNu 12. leidz 16. augustam Drycanu vydškolā nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuotuos naformaluos izgleiteibys apvuiceibys „Latgolys bārni II”, kas tyka taiseitys sadarbeibā ar bīdreibu „Kukuži”. Kai radzams, itī jau ir ūtrī „Latgolys bārni” i tūreiz tēma beja par uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Kūpā pīsadalāja 12 jaunīši nu Rēzeknis nūvoda i piļsātys. Gostūs bejom Biznesa inkubatorā „Ideju viesnīca” Rēzeknī i Mežvidu tomatu audzeitovā SIA „Latgales dārzeņu loģistika”. Piec Biznesa inkubatora apmekliejuma Rēzeknī, skots par sova biznesa uzsuokšonu lykuos daudz vīgļuok sasnīdzams. Tok pi pošu gostūs atbrauca Saeimys deputats Juris Viļums, „Latgolys Studentu centra” vadeituoja Dagnija Bramane i bīdreibys „Pūga” draugi nu Kuorsovys.\nNaformaluos apvuiceibys „Latgolys bārni II” beidzās ar daleibnīku atziņu, ka uzjiemiejdarbeiba patīseibā ir inceresnuoka kai teik dūmuots tautā. Nūslāgumā jaunīši veiduoja sovus uzjāmumus. Nivīna nu idejam nabeja naīspiejama, tān tik juocer, ka nuokūtnī sasaskarsim ar jūs realizeituom idejom dzeivī i Latgolā.\nPaļdis sokom Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai, Drycanu vydškolai kai ari Drycanu pogosta puorvaldei i apvuiceibu vadeituojam Oskaram Orlovam.\nLgSC jaunīši Rēzeknis piļsātys svātkūs


Vejūļneica, etnomuzykologe Liene Brence, abādys i Viļānu jaunī lyni / LR1 / / Latvijas Radio\nVejūļneica, etnomuzykologe Liene Brence, abādys i Viļānu jaunī lyni\n9. februāris, 18:15\nVejūļneica, etnomuzykologe i Latvejā vīneiguos vydsškolys leimiņa tradicionaluos muzykys programys vadeituoja J. Ivanova myzykys vydsškolā Rēzeknē – Liene Brence. Liene īt nu muzykaluos Igauņu saimis, kurai tradicionaluo muzyka ir pošsaprūtama kasdīnys daļa nu jau vairuokuos paaudzēs.\nTei tradiceja maņ ir cīši svareiga i svareigi, lai Latvejā tei byutu, nūsastabilizātu, i tod es ari suoku dūmuot, kū es varu dareit, lai tys nūtyktu. Cylvāki, kas spieļoj tradicionalū muzyku, vysod jau bierneibā ir koč kaidā veidā ar tū bejuši saisteiti. Myusdīnuos tradicionalū muzyku spieļoj tī, kam ir jau koč kaids pamats, puorlīceiba, ka jis gryb pasnēgt tū muzyku caur cytu veidu, lai saprūt ari jaunuo paaudze.\nBīdreiba „Skaņumāja” paguojušuo goda golā, eistynojūt sadarbeibys projektu ar Lītovys i Igaunejis kolegiim, izdavuse e-apvuiceibys gruomotys vysaidu tradicionalūs instrumentu apvuiceibai. Sovu rūku tī dalykuse ari Liene.\nTī, kurī nav vuicejušīs muzyku, spieļuojuši, var skateitīs i klauseitīs vairuokys reizis i spieļuot leidza. Gruomotys ir daīmamys muzikanti.lv – vijūle, mandolina, cymbala, Ieviņa ermonika, pēterburgene, ceitarkūkle. Kūpā sešys.\nNalels video īskots sarunā:\nLieni prīcej fakts, ka daudzi tradicionaluos muzykys instrumenti ir īkļauti namaterialajā kulturys montuojumā, pīvadumam, Ieviņa garmane, kas rakstureiga Vidzemei, Pīterburgys garmane, kas rakstureiga Latgolai, ceitarkūkle i cyti.\nCylvākam, kurs gryb spieļuot tradicionalū muzyku, juobyut lelam entuziastam. Ja tu, spieļojūt tautys muzyku, naesi iz skotuvis breivs, tod auditoreja vīnkuorši nasaklauseis tū vysu. Breiveiba i improvizacejis kluotbyutne ir tys, iz kū juoīt. Vysi tī vacī īroksti, kod muzykanti spieļoj ermonikys, bubynu, ka jī ir patīsi sovā izpausmē, tod tī taidi uguni īt vaļā, ka prīks vērtīs. Pajem leidza ar sovu energeju.\nLiene dūmoj, ka lobam muzykantam vysupyrma juobyut personeibai.\nTaipoš jam juobyut apveļteitam ar lobu dzierdi, juobyut lobai dzierdei, lai cik tys dīvainai skanātu, taipoš, cīši svareiga ir ari komunikaceja ar cytim, lai tu energiski vari sajust ūtru, jo na vysod ar vuordim vysu var pasceit.\nJ. Ivanova muzykys vydsškola Rēzeknē ir vīneiguo Latvejā i vīna nu diveju vītu Baltejā, kur vydsškolys vacumā ir vareiba vuiceitīs tradicionalūs muzykys instrumentu programā.\nSaista ari tys, ka tūs instrumentus, kurus spieļoj itymā nūdaļā, var spieļuot dažaidi. Tei ir rekonstrukceja, tys nūzeimoj, ka tu spieļoj leidzeigi kai vacī muzykanti spieļoj, ar izpratni, kai spieļoj jau aranžētu muzykys materialu, i kas ir tys, kas teik pīlikts kluot, lai tys vyss izaklausa ari myusdīneigi.\nAusmys Spruktis sižetā klausitēs par Latvejā piec vaira nikai 80 godu puortraukuma atkluotū jaunū lynu škirni – “Viļāni”. Kab dazynuotu vaira, jei beja nūbraukuse da Viļānu pi vīnys nu treju ituos lynu škirnis autoru, lauksaimisteibys zynuotņu doktoris i Latgolys lauksaimisteibys zynuotņu centra vadeituojis – Venerandys Stramkalis.\nVuordineicā itūreiz Ilze Sperga i Arņs Slobožanins stuosteis par abādom, kas Latgolā viesturiski vysod bejuse kai sovstarpejuos izpaleidzeibys poruodi sābru vydā. Varēsit dazynuot voi vuords “abāda” vaira saistoms ar “apbest”, “apbedeit” voi “bāda”, “apbāduot”. Taipoš drupeit par diešonu, kam nav nikaidys saisteibys ar lauztu intonaceju diejūšom vystom.


Rogovkā atkluos jaunatnis iniciativu centru - lakuga.lv\nTemys: "Manta", Dabasu Durovys, jaunīši, Rogovka, Rogovkys jaunīšu centrs, Roksts\n18. junī Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta Rogovkā tiks atkluots multifunkcionalais jaunatnis iniciativu centrs. 14 stuņdēs nūtiks svineiguo atkluošona, kam sekuos jaunīšu centra dalinīku koncerts i rodūšuos darbneicys, nu piečuok uzastuos grupa “Dabasu Durovys” i ansamblis “Manta”.\nLatvejis i Šveicis sadarbeibys programys “Atbalsts jaunatnes iniciatīvu attīstībai attālos vai mazattīstītos Latvijas reģionos” ītvorūs 2014. goda junī tyka nūslāgts leigums ar Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibu i Jaunatnis storptautiskū programu agenturu par apakšprojekta “Multifunkcionālu jaunatnes iniciatīvu centrs Rogovkā” realizaceju. Projekta kūpiejuo summa ir 87373,18 eiro, tymā skaitā pošvaļdeibys ledzfinansiejums – 5200 Eur. Finansiejums tyka izlītuots kuorma renovacejis dorbim i jaunīšim vajadzeiga inventara i apreikuojuma īguodei.\nProjekta mierkis – uzlobuot jaunīšu dzeivis kvalitati, veicynojūt jūs iniciativys, pīduovojūt vareibys lītdereigai izmontuot breivū laiku, paradzūt atbylstūšys aktivitatis jaunīša personeibys atteisteibai, pīduovojūt iz jaunīšim orientātu praktisku pasuokumu cyklu organiziešonu labvieleigā i draudzeigā vidē, izagleitojūt naformali.\nProjektu finansej Šveicis Konfederaceja nu Latvejis i Šveicis sadarbeibys programys leidzekļu paplašynuotajai Eiropys Savīneibai.


Diskusejā apsprīss Latgolys atīmūšūs laikus i regiona izaicynuojumus - lakuga.lv\nDiskusejā apsprīss Latgolys atīmūšūs laikus i regiona izaicynuojumus\nTemys: diskuseja, Ej šī parunuosim, Jānis Palkavnieks, Latgola, Leila Rasima, Raimonds Platacis, regions, Regita Zeiļa\n20. septembrī 12.00 stuņdēs “Facebook” tīšsaistē varēs nūsaklauseit diskuseju “Latgale pēc 100 gadiem – izmirusī zeme vai labklājības un miera osta”, kurā apsprīss Latgolys atīmūšūs laikus, izaicynuojumus, ar kurim sasaskar Latgolys īdzeivuotuoji, kai ari tū, kas ir juodora, lai Latgola byutu lobkluojeiga vīta, kurā dzeivuot i iz kuru atsagrīzt.\nDiskusejā pīsadaleis četri runuotuoji – jaunīšu mentore i Rēzeknis dūmis deputate Leila Rasima, kas reizē ir ari diskusejis moderatore aba vadeituoja, marketinga guru i bloga 00000000.lv veiduotuojs Raimonds Platacis, Latvejis Socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejis vadeituoja Regita Zeiļa, sovu skotu nu molys pīduovuos sabīdryskūs attīceibu profesionaļs, “Draugiem Group” runysveirs Jānis Palkavnieks.\nSarunys mierkis ir izrunuot vizeju, kaida Latgola varātu byut piec 100 godim, jamūt vārā itūšaļt asūšūs stereotipus, nagativū statistiku, kas ar Latgolu teik saistāta. Taipoš apsprīsti tiks ari izaicynuojumi, ar kurim niu sasaskar nūvoda īdzeivuotuoji, kai ari tys, kaida lūma ir šudiņdīnys latgalīšam, lai atīmūšūs laiku latgalīts varātu dzeivuot drūsuoku i laimeiguoku dzeivi.\n“Ar mani sasazynuoja Eberta fonda puorstuovs (laikam beja pamanejuši raidīrokstu “Ej šī! Parunuosim?”) i pīduovuoja sataiseit diskuseju itai platformai Latgolys kontekstā par Latgolai aktualū – uztycūt ari piļneigu breiveibu diskusejis tematikys izvēlē. Apsasprīžūt ar vairuokim cytim cylvākim, izalasejom plašuoku tematu – par nūteikūšū Latgolā, par tū, kai cylvāki tān dzeivoj, i par tū, kur īmam iz prīšku. Maņ redzīs, ka myusim Latgolā nav eisti skaidrys, iz kū mes īmam. Kaidu Latgolu gribim veiduot, kaidu jū gribim redzēt piec 12, 20, 100 godim? Pa munam, ir svareigi par itom lītom runuot, eipaši šaļtīs, kod ir krīzis i gryuši laiki,” par mudynuojumu veiduot diskuseju stuosta diskusejis moderatore i dalineica Leila Rasima.\n“Mes gon Latgolā smejamēs, ka “Myusim, latgalīšim, krīze pi dyrsys!”, asam vīnkuorši pīroduši nūgaideit i sagaideit lobuokus laikus. Mes leidz golam naapsazynojom, ka ari mes poši veidojom i “programejom” vidi sev apleik, na tikai tī, kas lam augšā i īdola voi naīdola naudu. Par tū ari parunuosim – kas juodora šudiņdīnys latgalīšam, lai paleidzātu na tikai sev, bet ari atīmūšūs laiku latgalīšam – lai myusu mozmozbārni dzeivuotu lobuokā vītā, kuru asam mierktīceigi taidu taisejuši,” skaidroj Leila.\nDiskusejis reikuotuojs ir navaļstiska organizaceja “Freidrich-Ebert-Stiftung Baltic States”, kas ir Vuocejis vacuokais politiskais fonds ar bogotom socialdemokratejis tradicejom. Fonda dorbs ir vārsts iz socialdemokratejis pamatidejom i vierteibom – breiveibu, taisneigumu i solidaritati.\nDiskusejis tīšraidi varēs nūsavērt ITE.


Mōras zeme 1\nĪsōkumā beja Vōrds,\nun Vōrds beja pi Dīva,\nun Dīvs beja Vōrds.\nSvynūt Latgolas kongresa 100. godadīnu, ceļā pi laseitōjim nōk unikals Latgolas kulturvēstures materials.\nJau divdesmit godus ar laikroksta Rēzeknes Vēstis (red. Māra Nizinska) starpnīceibu laseitōjs redz un uzzynoj, kai auguši un strōdōjuši latgalīši – cik vīnkōrša, styngra un nasatrycynoma ir jūs ticeiba Dīvam un nasavteiga mīlesteiba uz sovu dzymtū zemi Latgolu.\nPasateicūt Rēzeknes Vēstim, redaktores vītneicai Anitai Graudiņai, kura ir izauklējuse laikroksta pīlykumu Mōras Zeme, laseitōjs ikdīnā na tikai smeļ sovas tautas bogōteibas nu vēstures pyura, bet ari teik radynōts pastōveigi naaizmērst sovu dzymtū latgalīšu volūdu.\nDivdesmit godu garumā Rēzeknes Vēstis ir vīneigais laikroksts, kuram ir regulars pīlykums latgalīšu volūdā. Volūda ir dzeiva un palīkūša tikai tod, kod šamā volūdā na tikai runoj, bet ari losa un roksta. Īpaši, jo roksta! Jo raksteitais vōrds ir kai akminī cērsts vōrds – tys ir palīkūšs, styprs un īdarbeigs. Mōras Zemes paveiktū 20 godu laikā navar ni izmēreit, ni izsvērt. Šymā laikā tei ir īpaša misija – nest latgaliskumu Latgolai! Tei ir lela uzadreikstēšona – uzturēt dzeivu latgaliski raksteitū vōrdu un nest tū jaunajam Latgolas cylvākam.\nŠei grōmota, kurai ņyule izīt pyrmais sējums, ar Rēzeknes Vēstu pīlykuma Mōras Zeme publikacijom, aptver laika pūsmu nu 1997. leidz 2000. godam.\nLels paļdis Latgolas Kulturas centra izdevnīceibai (vad. J. Eļksnis), kas uzklauseja munu pamudynōjumu Mōras Zemes materialus apkūpōt un sagatavōt izdūšonai grōmotōs.\nVēleju, lai Mōras Zemei ir gars myužs. Lai Dīvs svētej kotru Mōras Zemes laidīni pi laseitōja! Byusim vīnōti lyugšonā!


TV raidejumus Latgolā veiduos studeja “3KM” - lakuga.lv\nTemys: Latgolys elektroniskūs medeju programa, NEPLP, Roksts, Studeja 3KM, TV, TV raidejumi\nNacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) 11. februara sēdē apstyprynuoja uzvarātuoju konkursā par TV raidejumu veiduošonu latvīšu volūdā 2016. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs elektroniskajūs plošsazinis leidzekļūs. Par konkursa uzvarātuoju NEPLP pīzyna naatkareiguos producentu grupys SIA “Studija 3KM” pīduovuojumu.\n“Studija 3KM” konkursā pīduovoj veiduot 15 izgleitojūšus raidejumus cyklā “Sajūti Latgali” (kotru – 27 minutu garumā), kas da goda beigu byus radzami televizejā Re:TV i škārsteiklā. Raidejumūs dūmuots atspīgeļuot itaidys temys: latgalīšu volūda, sabīdriski aktualuos nūtikšonys Latgolā, uzjiemieju veiksmis stuosti, Latgolys tradicejis, naparostī latgalīši i cytys. Raidejumu cykla nūdūms ir veicynuot sabīdreibys salīdiešonu i styprynuot vaļsts volūdys pozicejis, kai ari īspiejami plotai informēt par Latgolu i latgalīšim.\nKonkursa finansiejums ir 35 571 eiro. Sabīdryskais pasyutejums paradzāts regionalajim i vītejim elektroniskajim plošsazinis leidzeklim i producentu grupom Latgolys regionā. Finansiejuma mierkis ir sabīdreibys salīdiešonys, nacionaluos ideņtitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošona, kab panuoktu Latvejis ideņtitatis i pīdareibys izjiutys styprynuošonu car regionaluos i vītejuos ideņtitatis apsazynuošonu i veicynuošonu, itymā procesā īsaistūt Latgolys regiona puorstuovus, kai medeju satura veiduotuojus i izplateituojus.\nIzsludynojūt četrus konkursus par radejis i TV programu veiduošonu Latgolā, NEPLP ituogods suokuos izsuoce īvīst Latgolys elektroniskūs medeju programu, kuruos nūdūms ir styprynuot Latgolys informativū sasaisti ar puorejim Latvejis apgobolim i garaņtēt, ka Latvejis pīrūbeža dzeivuotuoji teik informāti par vaļstī nūteikūšajim procesim i storptautyskū nūtikšonu atteisteibu.


Nūtikšonom boguotais Juoņa Streiča jubileja gods - lakuga.lv\nTemys: jubilejs, Juoņs Streičs, Roksts\nPiec nedelis ar poša režisora Juoņa Streiča vadeitu meistarklasi suoksīs Streiča kinogods, kas pīduovuos ari izstuodis, diveju digitalizātu i restaurātu kinu pyrmizruodis, kai ari gruomotys attaiseišonu i cytys nūtikšonys.\nTreis trešdīņu vokorus, 13. aprelī, 20. aprelī i 27. aprelī, kinoteatra “Splendid Palace” Mozajā zalā nūtiks Streiča meistarklasis, kotru vokoru veļtejūt cytai temai. Itymūs vokorūs režisors stuosteis par sovom kinom, tiks demonstrāti tūs fragmenti, kurūs papyldynuos Streiča komentari. Meistarklašu moderatore byus kinokritike Daira Āboliņa. Pyrmuo meistarklase byus “Streičs un aktieri”, ūtrei – “Cilvēks, vārds un lietas”, trešuo – “Streičs inscenē literatūru”. Meistarklasis byus bez moksys, i režisors byus eipaši prīceigs, ka tuos apmeklēs studenti.\nSovukuort septembra beiguos skateituojim tiks nūdūtys divejis kūpā ar Streiču atlaseitys i digitalizātys režisora veiduotys kinys. Vīna nu tūs ir 1983. goda kina “Svešās kaislības”, kas ir šedevrs, tok vysaidu īmesļu dieļ tū ir redziejuši moz skateituoju. Ūtrei kina ir 1975. godā uzjimtuo “Mans draugs – nenopietns cilvēks”.\n26. septembrī Reigys Svātuo Pītera bazneicā paradzāts atkluot Streiča gleznu izstuodi, sovukuort “Galerijā Centrs” 27. septembrī tiks atkluota ceļojūšuo izstuode.\nRudinī Reigys storptautyskuo kinofestivala laikā tiks reikuota storptautyska zynuotniskuo konfereņce, kurymā tiks reflektāts par Streiča kinom, sovukuort oktobrī nūtiks nacionalais kinu festivals “Lielais Kristaps”, kas tiks atkluots ar restaurātū Streiča kinu, kai ari eipaši tiks gūdynuots ari pats režisors.\nKinokritike Daira Āboliņa gatavej gruomotu par Streiču, kas byus na tik hronologisks redziejums par vysom Streiča uzjimtajom kinom, nu ari saruna ar pošu režisoru.\nSovukuort oktobra suokuos Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks muzykals pasuokums, kurymā sasatiks Streiča akteri ar juo kinu muzykys autorim. Itū pasuokumu veidoj režisora meita Viktorija Streiča, kas ir Kaunis Muzykaluo teatra režisore i vodūšuo aktrise.\nJuoņam Streičam 80 godu paliks 26. septembrī.


Ludzys nūvodā dokumentej krystus - LUDZAS NOVADS LUDZAS NOVADS\nItūgod nu 14. janvara da 4. februara projekta “Craftways” laikā nūtyka seminaru cyklys interneta vidē “Kopīgais un atšķirīgais kultūrvēsturiskajā mantojumā starp baltiem un slāviem”. Projekts tyka eistynuots ar Latvejis, Leitovys i Boltkrīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys leidzfinansiejumu, i tymā pīsadaleja vysu treju vaļstu puorstuovi. Jura Soikana Ludzys muokslys školys sadaļa itymā projektā beja kūka tieļnīceiba, kur golvonuo viereiba tyka pīvārsta krucifiksim.\nMuokslys školys direktore Sandra Vuorkale stuosta, ka, saleidzynojūt ar myusu Leitovys sābrim, Latvejā kūka krysti ir daudz vīnkuoršuoki, pat skūpuoki sovā izteiksmis veidā. Niu krucifiksu veiduošonys tradiceja ir pīplokuse. Vysbīžuok tys mūcenis tāls ir koč kur nūpierkts i īstyprynuots, nav daudz taidu meistaru, kas poši izgrīztu i veiduotu Jezus tālu.\nRunojūt par bārnu īsaisti, Sandra stuosta, ka suokumā tyka dūmuots, kai itū temu varātu pasnēgt bārnim, kab jim byutu interesanti klauseitīs. Školuotuojam Vjačeslavam rodās dūma, ka bārni varātu sataiseit nalelu krucifiksa kūka nameņu, i tod attīceigi puorejī varātu izveiduot figurenis, kas tymā nameņā dzeivuotu. Vīna muokslys školys audziekne Zīmyssvātkim taisa sovu Betlemi. Meitine veidoj muola figurenis i vysu kū cytu, bet ar nūsacejumu, ka kotru godu tam ir juoizaver cytaižuok.\nPiec sarunu cykla tīšsaistē, roduos dūma, ka krucifiksu apzynuošanā varātu īsaisteit ari sabīdreibu, par cik vīns nu projekta uzdavumu beja apzynuot krucifiksus Ludzys nūvodā i izveiduot karti, kas byutu daīmama vītejim dzeivuotuojim, turistim, kai ari gostim. Kartis izstruoduošona ir procesā, i sabīdreiba tymā aktivi īsasaisteja.\nVītnē Facebook tyka izveiduota grupa “Ludzas novada krucifiksi”, kurā sevkurs interesents ir aicynuots daleitīs ar stuostim i karteņom saisteibā ar krucifiksim. “Sevkura davīnuotuo informaceja otkon nu jauna padareis itū krucifiksu stuostu par dzeivu. Cīši interesanti beja tamuos sarunuos, kas nūtyka tīšsaistē, par tū, cik dzeiva ir itei tradiceja, voi tei niu nūteik, i deļkuo tei niule nūteik. Kai saceja prīsters Andris Priede, tei stihiskuo, gareiguo dzeive reiz ir bejuse stypruoka nakai itūšaļt, tod ir interesanti, kai tys ir niu,” tai Sandra Vorkale.\nSvareigi ir ari rast sasaisti storp paaudzem, pīsaistūt vaira cylvāku. Niu grupā ir 53 dalinīki, ir ari cylvāki cīnejamuokā vacumā, kas dorbojās Facebook. Varātu raudzeit īsaisteit ari godūs jaunuokus cylvākus. “Ka jaunī tū lītu kustynoj, tod skaistuokūs godūs asūšī cylvāki byus veļdziejušīs par tū, ka jūs lyugšonys i dzīsmis nabyus bejušys veļteigys… Taidā veidā ari rostūs leluoka sasaiste storp paaudzem. Kab grupa lobuok funkcionej, asmu atvārta padūmim, īcerem i idejom. Pījimsim, tys byutu ituo projekta naparadzātais rezultats, kurš turpynojās. Tam jau ir tei leluokuo vierteiba.”\nVairuoki grupā cylvāki ir īsyutejuši sovus stuostus. Skaistus i aizkustynūšus stuostus ir atsyutejs Zylupis prīsters Vitālijs Filipenoks. Papyldu stuostim teik aicynuots ari uzjimt nalelus video, kaut vīnu minutu ci dažys sekundis garu fiļmiejumu pi krucifiksu, kur nūteik maja dzīduojumi. Tei ir atvārta grupa, kurā vysi teik aicynuoti īsasaisteit – kai jauni, tai godūs vacuoki cylvāki.\nVaicuota par perspektivom iz prīšku, Sandra Vorkale pastreipoj, ka byutu labi, ka krystim, kurim ir eipaša muokslinīciskuo ci viesturiskuo vierteiba, tiktu pīškierta aizsardzeiba. Nu vairs reši kur ir autentiskī, senejī kūkgrīzumi Jezus tālā, deļtuo tūs, kas palykušs, ir eipaši juopasorgoj. Ir bejuši ari taidi krucifiksi, kurus lyudze kartē nalikt, aiz tuo apsvāruma, ka nivīns tūs nasorgoj. Leidz ar tū vairums krystu, kurim ir lela kulturviesturiska vierteiba, tai ari napasaruodeis kartē. Varbyut kaidam rostūs interese atjaunuot kaidu nu kartē īkļautajim krucifiksim. Tys varātu byut sevkurs cylvāks, par pīmāru, kaidys profesionaluos školys audziekni, kuri nūsadarboj ar kūktieļnīceibu. Itūšaļt vīns Ludzys muokslys školys audzieknis rauga sataiseit krucifiksu.\nProjekta laikā veļ ir planavuots nūfiļmēt treis sižetus – par pošu projektu, kūktieļnīku Ontonu Rancānu nu Makašānu i Zylupis prīsteri Vitāliju Filipenoku, kurs pats taisa krucifiksus.\nKrucifiksu apzynuošonys akceja vys vēļ turpynojās. Kotrys interesents var dūt sovu īguļdejumu tradicejis apzynuošonā i saglobuošonā iz prīšku.\nKarteņā: Tabulovys krysts Mērdzinis pogostā, nu Beātis Poikānis personeiguo arhiva


Virtualais muzejs i izgleitojūšuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu - lakuga.lv\nTemys: datorspēlis, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzeknis Augstškola, Roksts, virtualais muzejs\nRēzeknis Augstškola 2012. goda rudinī paraksteja finansiešonys leigumu par projekta “Virtuālā pagātne – muzeju nākotne” eistynuošonu i suoce dorbuotīs kai vodūšais partners, puļcejūt ap sevi cytus partnerus – Kēdaiņu Regionalū muzeju (Lītova), Maksima Bagdanoviča muzeju (Grodņa, Boltkrīveja) i Rēzeknis piļsātys dūmi, kas puorstuov Latgolys Kulturviesturis muzeju. Projekta mierkis – izveiduot virtualu muzeju i pīduovuot 4 spēlis, kas varātu byut saistūšys bārnim i jaunīšim, īpazeistūt nūvodam rakstureigū kulturmontuojumu, paverūt īspiejis leluokam cylvāku skaitam virtuali apsavērt muzejus, kai ari rodūt tim interesi apmeklēt tūs kluotīnē.\nPiec intensivys vīna goda dorbuošonuos projektā ir izveiduota projekta sātys lopa: www.futureofmuseums.eu, kurā interesenti jau itūšaļt var apsavērt informaceju par projektu, projekta partnerim latvīšu, latgalīšu, lītovīšu i angļu volūdā. Tok izveiduotuo sātys lopa atsaškir nu cytom, partū ka ite var īsavērt kotra partnera izveiduotajā virtualuo muzeja galerejā, kai ari īpazeit treju vaļstu kulturmontuojumu, īsasaistūt kaidā nu datorspēlem. Pietnīkim i nūvodu viesturis interesentim aizraujūšuokū sadaļu veiduos aproksts, kas suoksīs ar Interesanti, ka…, reizem puorsteidzūt ar cīši nagaideitim faktim par it kai zynomom lītom.\nKotra partnera virtualuo galereja paruoda ari jūs darbeibys specifiku: Kēdaiņu Regionalais muzejs prezentej ar omotnīceibu saisteitu kolekceju, Latgolys Kulturviesturis muzejs atkluoj sovys leluokuos kolekcejis “Latgolys keramika” nūslāpumus, sovukuort Rēzeknis Augstškola virtualajā galerejā ir puorvārtuse izdavumu “Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica”, pīduovojūt pietnīkim, interesentim plašu olūtu bazi par 300 Latgolys konceptim.\nNu 24. leidz 26. apreļam Rēzeknē nūtyka projekta pyrmais kulturizgleitojūšais seminars “Virtuālais muzejs: Latgales keramikas aspekts”. Seminara mierkis – testēt izveiduotuos datorspēlis, paruodeit treju vaļstu viesturis, folklorys, volūdys, literaturys saskaris punktus, puorlīcynuot sabīdreibu par muzeja pīduovuojuma i īspieju atbiļsteibu myusu dīnys sabīdreibys vajadzeibom i tehnologeju atteisteibai.\nSeminarā pīsadaleja vaira kai 100 školāni, studenti, školuotuoji, pietnīki, puorstuovūt na tik projekta daleibvaļsts, nu pīduovojūt īsavērt muzeju virtualajā nuokūtnē ari Rēzeknis piļsātys dūmis sadarbeibys partnerim nu Turcejis, Ungarejis, Italejis. Dorba gaisūtne beja saspryngta, partū ka paraleli prīšklasejumim beja īspieja īsasaisteit spēļu testiešonā, izsaceit sovu redzīni, vaicuot, diskutēt. Juoatzeist, ka Rēzeknis 5. vydsškolys, Rēzeknis Vaļsts pūļu gimnazejis, Nautrānu vydsškolys, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys školāni i Rēzeknis Augstškolys studenti aktivi izsaceja sovu redzīni, rūsynuoja iz atsevišku spēļu elementu nūmaiņu i atzyna, ka lobpruot itaidys spēlis izmontuotu vuiceibu procesā, tuos īsaceis ari sovim draugim kai izgleitojūšu i saistūšu materialu.\nDatorspēlis ir veiduotys tai, lai na tik rūsynuotu interesi par nūvoda kulturviesturi, konkretuo muzeja ekspoziceju, bet ari lai tuos izmontuotu vysaidim izgleitojūšim i rodūšū darbeibu veicynūšim mierkim. Kēdaiņu Regionaluo muzeja spēle, kai atzyna ari testietuoji, vaira īinteresēs tūs, kas gryb izzynuot par sātu ceļtnīceibu, senejuos omotnīceibys īspiejom, tuos sarežgeiteibys pakuope nav tik augsta, partū eipaši īsokama 7.–9. klasis školānim, vuicūtīs nūvoda viesturi, muojtureibu, ari biznesa pamatus. Rēzeknis Augstškolys spēle ir sarežgeituoka i prosa nūteiktu zynuošonu leimeni par Latgolys kulturviesturi, volūdu, folkloru, partū tū īsaceitu spielēt vydsškolānim, studentim, tim, kas gryb īsavuiceit latgalīšu volūdu. Sovukuort Latgolys Kulturviesturis muzeja spēle ir rodūšuokuo, tei pīduovoj byut par virtualū pūdnīku, partū spielejama sevkurā vacumā, natīšai mudynojūt kotru spielietuoju izzynuot vaira par keramika dorba specifiku.\nProjekta pietnīki (V. Banīs, V. Sedeika, S. Ūdre, I. Šuplinska, I. Atpile-Jugane, E. Vasilevska) uzrunuoja kluotyn asūšūs, pastuostūt sovys puorstuovātuos institucejis virtualuos galerejis koncepceju. Saleidzynojūšā aspektā tyka īzeimietys kūpsakareibys latvīšu, boltkrīvu, latgalīšu, lītovīšu volūdā (S. Ūdre), internacionali folklorys motivi i etniskys detalis (I. Šuplinska), lītiškuos muokslys saskaris punkti (V. Banīs, E. Vasilevska), tai rūsynojūt paplašynuot kūpejū pietnīceibys tematiku, vieršūt viereibu iz baltu kulturys nūzeimeibu itymā pīrūbežu arealā. Pīsaceitī pietejumi īzeimoj tematiku tuoluokajom diskusejom i aktivitatem, kas plānuotys leidzeiga satura seminarūs Lītovā i Boltkrīvejā.\nSeminars nūtyka Pūdnīku dīnu ītvorūs, partū projekta dalinīkim i vysim interesentim beja breineiga īspieja puosalīcynuot par pietnīku i spēļu veiduotuoju atzynumim ari rodūšajuos darbneicuos i Latgolys pūdnīku paraugdemonstriejumūs. Projekta dalinīki atzineigi nūviertēja Latgolys Kulturviesturis muzeja programu “Māla pikuča piedzīvojumi”. Pīsadaleja i reducietuos, i glazietuos keramikys cepļa kurynuošonā i izjimšonā.\nProjekta aktivitatis turpynuosīs majā Lītovā, septembrī – Boltkrīvejā, bet 20.–22. novembrī otkon atsagrīzs Rēzeknē, lai projekta nūslāguma konferencē apkūpuotu projekta rezultatus i literari muzykalā Andrejdīnu pasuokumā apjaustu pīrūbežys partneru sadarbeibys spāku i lītdereibu ari jaunom projektu idejom.\nZiņa sagataveita piec projekta vadeituoja Ingara Gusāna dūtuos informacejis


LgSC 7 godu svineibys - lakuga.lv\nTemys: jubilejs, LgSC, Roksts\n3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu.\nItei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par LgSC naoficialū i piec tam jau ari oficialū bīdreibys rasšonūs i darbeibu. Arvis uzsviere, ka radeit koč kū jaunu ir vīgli, bet podtureit i atteisteit ir gryuši, deļtuo izsaceja lelu pateiceibu i apbreinu par tū, ka LgSC jau sviņ septeitū dzimšonys dīnu. Taipat tyka pasaceits, ka tikai nu bīdru atkareiga bīdreibys izaugsme. Tai kai LgSC ir sasnīdzs pyrmklasnīka vacumu, ir vēļ kur augt i tīktīs, ar tū tikai vyss suocās. Parosti pyrmklasnīkim sūmuos salīk vysaidus lobumus, deļtuo vokors tyka pavadeits, izviertejūt pašreizejū dorbu i planavojūt, kas paredzeits nuokūtnī. Beja ari intelektualuo pasuokuma daļa, kurā vysim tyka dūta vareiba pīsadaleit viktorinuos par latgalīšim aktualū i vierteigū kulturā i volūdā. Vysim bīdrim beja īspieja apsavērt vacuokys i jaunuokys biļdis nu LgSC pasuokumim, tys beja kai lels gimenisks virtualuo albuma skateišonuos breids. LgSC prīšksādātuojs Raitis beja saryupiejs dzimšonys dīnys torti, i, dzīdūt „Daudz boltu dīneņu”, vysi sasajuta kai gaviļnīki, deļtuo ka myusūs kotrā ir leluoka voi mozuoka LgSC daleņa. Eimūt eistā latgalīšu piertī, varēja atsabreivuot nu vysa nalobuo, kas sasakruojs, i vysu vokoru pavadeit smīklu šaļtī.\nPyrmajā vokorā dančim vareibys nabeja, deļtuo bīdri izadoncuošonu sareikuoja nuokušajā dīnā. Trauki arī pleisa, i tys nūzeimej – iz laimi! Paļdis vysim, kas īsaroda, i tim, kuri ar myusim beja dūmuos i dūmeņuos.


Izsludynuots Latgolys patriotam i dzejnīkam Ontonam Slišānam veļteits konkurss - lakuga.lv\nKarteņa: Marta Logina, pixabay.com\nTemys: centrs Upīte, konkurss, literatura, Ontons Slišāns, Upīte\nNamaterialuos kulturys montuojuma centrs “Upīte” izsludynuojs Latgolys patriotam i dzejnīkam Ontonam Slišānam (1948 – 2010) veļteitu rodūšūs dorbu konkursu. Tymā aicynoj pīsadaleit Latgolys nūvoda školu audziekņus i ari pīaugušūs.\n“Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys Saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai”, stuosta centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns.\nKonkursa mierkis ir aplīcynuot pīdareibu i mīleisteibu sovam dzymtajam nūvodam i styprynuot latgaliskū kulturidentitati.\nKonkursa īdvesmys olūts ir Ontona Slišāna 1999. godā pīraksteitais dzejūļs.\nLaiks māmeņas kliepam pīsačert.\nI myužeibas mirkli tvert.\nDorbus var īsnīgt divejuos kategorejuos – kai literaru tekstu i kai zeimiejumu. Var raksteit eseju, miniaturu, puorsoku i tt. Dorbus var īsnēgt gon latvīšu literarajā volūdā, gon latgalīšu rokstu volūdā, pareizrskateiba natiks vārtāta, atzeimoj organizatori. Zeimiejumus gaida A3 lopys formatā gleznīceibys (guaša, akvareli, eļlis kreiteni) tehnikā.\nKotrys daleibnīks var pīsadaleit obejūs konkursūs voi tikai rodūšūs dorbu, voi zeimiejumu konkursā. Kotrys daleibnīks var īsnēgt naīrūbežuotu skaitu sovu dorbu. Vysi īsnāgtī dorbi paliks Upītes muzeja fondūs. Konkursa dorbus gaida leidz 27. decembram, nūslāguma pasuokums i uzvarātuoju apbolvuošona nūtiks 2019. gods 18. janvarī Upītē. Vaira informacejis konkursa nūlykumā.


Lūznovys muižā literarys sarunys i teatrala dzejis impreseja - lakuga.lv\nKarteite: Ivetys Ratinīkys personiskais arhivs\nTemys: Literārās sarunas Lūznavas muižā\nSvātdiņ, 7. aprelī, 13.00 stuņdēs cykla “Literārās sarunas Lūznavas muižā” turpynuojumā tikšonuos ar Ivetu Ratinīku i juos dzejis impresija “Sataustīt laiku” Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) studentu teatra “ĶerRA” izpiļdejumā, informej Lūznovys muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Žirgule.\nIveta ir dzejis gruomotu “Rūgts” (2011) i “tikko & tikai” (2018) autore, Āgenskolna Vaļsts gimnazejis latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja, literaturys pietneica i liberala politike ar polemiskim redzīnim. Sovulaik kai Ivetys pasnīdzieja Rēzeknis Augstškolā, profesore, literaturzynuotneica, itūšaļt Latvejis Republikys izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska pīzeist: “Vys atguodoju Ivetys spūdrū pruotu, daudzūs talantus, spieceigū harizmu i muoku atkluoti izsaceit sovu poziceju, redzīni. Eksistenciali ironiskuo, postmoderni abstraktuo (ari absurduo) stila analizātuoja, pīļaunu, ari vuiceituoja školānim, bet puorsteidzūši liriska i sīviškeiga dzejradeituoja.”\nPar dzejis impreseju “Sataustīt laiku” RTA studentu teatra “ĶerRA” režisore Olga Senkāne soka: “Myusu teatra aizaraušona ar dzejis kompozicejom suocēs 2010. godā dzejis uzvadumā “Mēness un Metafora”, kas kasgadejā Latvejis studentu teatru festivalā dabuoja žurejis specbolvu par novatorismu i originalitati (2011). Ar Ivetys debejis dzejūļu kruojuma “Rūgts” (2011) semiotisku apspēli, pīsadolūt pošai dzejneicai, 2012. godā “ĶerRA” pyrmū reizi dabuoja Latvejis studentu teatru skatis golvonū bolvu – Sudobra uoksta capuri.\nKarteite: Agrita Grosberga\nItūšaļt, piec vairuoku godu puortraukuma, nūteik teatra otkonatsagrīzšona pi Ivetys poetiskuo pasauļa redziejuma īmīsuošonys muzykalā kusteibu spēlē “Sataustīt laiku”. Izruode veiduota kai īskaņa dzeivam dzejis lasejumam. Byutiska lūma ite atvālāta atkuortuojuma ritmam, aktera mimikai, žestam, kusteibai, kū papyldynoj rekviziti-simboli. Ar dzejūļu kruojuma “tikko&tikai” metaforu vizualu i skanisku interpretaceju tiks atkluotys dzejis “Es” attīceibys ar laiku/puorejūšū/naatgrīzeniskū i myužeigū/napuorejūšū/cykliskū. Skateituojam vīnkuorši juosaļaun redzis i dzierdis gleznu radeitai nūskaņai i asociaceju spēlei, kas jūs īvadeis dzejis tālu i tālaineibys pasaulī.”\nĪejis moksa 3,00 eiro. Beleti saryupejami “Biļešu Paradīze” beletu tierdznīceibys teiklā i iz vītys Lūznovys muižā. Literarūs sarunu cykla nūtikšonys Lūznovys muižā atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda dūme.


Rēzeknē nūtiks Streetgames 2. pūsms i “Ghetto Dance” atlase - lakuga.lv\nTemys: Ghetto Games, Ghetto Rēzeknis alianse, Rēzekne, Roksts, Streetgames\n2.augustā 12.00 Rēzeknis Sporta puorvaļdis stadiona teritorejā i lelveikala “SELVER” stuovvītā nūtiks īlu kulturys i sporta pasuokuma Streetgames 2. pūsms. Pasuokums itūgod palics vēl vierīneiguoks, partū ka paraleli īlu basketbola turniram, nūtiks ari turnirs īlu futbolā (3 pret 3) i īlu florbolā (3 pret 3), kai ari Rēzeknis aktivuokī doncuotuoji varēs pīruodeit sevi “Ghetto Dance” atlasē.\nItūgod Streetgames dorbojās ari kai Ghetto Games Rēzeknis alianse, kas nūzeimoj, ka vysi rezultati tiks īkļauti Ghetto Games kūpejā rangā i lobuokajom pūsma komandom kotrā sporta veidā tiks apmoksuots ceļš i daleiba vīnā Reigys Ghetto Games pasuokumā Grīziņkolnā. Komandu sporta veidūs maksimalais cylvāku skaits vīnā komandā – 4. Īlu florbola i īlu futbola turnirūs maksimalais komandu skaits ir 32 (kotrā sporta veidā).\nĪlu basketbola turnīrs (3 pret 3) itūreiz nūtiks lelveikala “SELVER” stuovvītā (Atbreivuošonys aleja 139), kur vacuokajā grupā paraleli rysynuosīs ari turnirs 1 pret 1. Īlu basketbola sacenseibys tiks sadaleitys vairuokuos vacuma grupuos:\nVacuokuo grupa – 1997. godā dzymušī i vacuoki spālātuoji;\nJaunuokuo grupa – 1998. godā dzymušī i jaunuoki spālātuoji;\nSīvītis – 1997. godā dzymušuos i vacuokys sīvītis;\nU16 mārgys -1998. godā dzymušuos i jaunuokys mārgys;\nU14 puiši – 2000. godā dzymušī i jaunuoki puiši;\nU14 mārgys – 2000. godā dzymušuos i jaunuokys mārgys;\nU12 puiši – 2002. godā dzymušī i jaunuoki puiši;\nU12 mārgys – 2002. godā dzymušuos i jaunuokys mārgys.\nĪlu futbola turnirs nūtiks iz mini-pitch futbola laukuma, RPD Sporta puorvaļdis stadiona teritorejā (18. novembra īla 39). Vacuma grupys:\nJaunuokuo grupa – 1998. godā dzymušī i jaunuoki spālātuoji.\nĪlu florbola turnirs ari nūtiks RPD Sporta puorvaļdis stadiona teritorejā. Vacuma grupys:\nKab pīsadaleitu sacenseibuos, vajadzeigs nūformēt 2014. goda Ghetto Games sezonys licenci. Tū īspiejams izdareit pyrms turnira suoku, paruodūt personu aplīcynūšu dokumentu ar karteņu. Licencis cena 1,50 EUR. Daleibys moksa vacuokajā grupā (1997.g.dz. i vacuoki) 3 EUR, jaunuokajā (1998.g.dz. i jaunuoki) bez moksys.\nKomandu registraceja sacenseibu dīnā nu 11.00, spēļu suokums 12.00.\nStreetgames 2. pūsms i “Ghetto Dance” atlase nūteik socialuo projekta “Es zinu, Tu to vari!” ītvorūs. Leluokuo daļa projekta “Es zinu, Tu to vari!” pasuokumu teik veļteiti jaunīšim, atseviški pasuokumi paradzāti ari saimem kūpā ar bārnim. Projekta mierkis ir īdvasmuot jaunīšus byut fiziski aktivim i veiduot izpratni, ka veseleigs i aktivs dzeivisveids i atsasaceišona nu vysaidu atkareibys vīlu lītuošonys paleidz sasnīgt nūspraustūs mierķus. Projekta ītvorūs nu juļa da augusta nūtiks vaira nakai 58 pasuokumi vysā Latvejā – īlu basketbola turniri, īlu vyngruošonys sacenseibys i cyti īlu kulturys pasuokumi, kai ari nūmetnis i saimu sporta dīnys. Par vysom projekta aktivitatem var izzynuot portala draugiem.lv lopā www.draugiem.lv/tutovari. Aktivitatis veiduotys tai, kab tuos byutu vīnkuoršys i vīgli pīejamys sevkuram interesentam.\nVeseleibys ministreja i Slimeibu profilaksis i kontrolis centrs atguodynoj – veseleibys saglobuošonys vysa myuža garumā pamatā ir cylvāka personeiguo atbiļdeiba. Uorstiešona i veseleibys apryupe cylvāka veseleibu ītekmej apmāram par 20%. Atlykušī 80% ir kotra cylvāka personeigi izdareituos izvielis – veseleigs voi naveseleigs dzeivisveids – uzturs, fiziskuos aktivitatis voi tūs naasameiba, veseleibai kaiteigu vīlu lītuošona voi izavaireišona nu tūs, riskants voi drūšs dzeivisveids, socialī faktori, izgleiteiba i cyti. Eipaši byutiskai tū ir apsazynuot jau jauneibā i sovu dzeivi baļsteit iz veseleibu pozitivi ītekmejūšom izvielem.


Annys Rancānis dzejis kruojuma atvieršonys svātki – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 12.05.2012.\nApreļa vydā izguoja dzejneicys i publicistis Annys Rancānis dzejis kruojums latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts”. Niu dzejneica, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa i Aspazejis muzejs aicynoj iz kruojuma atvieršonys svātkim 16. majā 18:00, Raiņa i Aspazejis sātā, Bazneicys īlā 30, Reigā.\nAtvieršonys svātku programā gon pošys Annys Rancānis autorskaitejumi, gon Latvejis Nacionaluos operys solistis Evitys Zuoleitis muzykals prīšknasums.\nDzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu.


LaKuGa – “Pi myusim Latgolā” saruna Trasunu dzymtys puorstuovi Ivaru Graudiņu\nLaKuGa 5. Majs, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” saruna Trasunu dzymtys puorstuovi Ivaru Graudiņu\nItei nedeļa teik aizvadeita Latgolys kongresa symtgadis zeimē. Ari raidejums “Pi myusim Latgolā” sekoj leidza nūtikšonom i apkūpoj redzīņus. Itūreiz Latgolys symtgadis kongresa viertiejumā ar Lauru Sondori-Strodi dalejuos Ivars Graudiņš.\nIvars Graudiņš ir Fraņča Trasuna bruoļa mozmozdāls. Jis dzimis Zvīdrejā, lelu daļu dzeivis pavadejs ASV, atsagrīzs pi senču sakņu i dzeivoj Latgolā.\nIvars Graudiņš cīši lepojās ar sovu dzymtu i eipaši nūviertej Fraņča Trasuna darbeibu i īguļdejumu Latgolys atteisteibā. Taišni deļtuo jis izjiut atbiļdeibu dasadaleit vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumūs, kai ari Latgolys kongresa symtgadei veļteitūs pasuokumūs.\nKoč i Latgolys symtgadis kongress pādejūs mienešu laikā cīši izdaudzynuots, Ivars Graudiņš ir nūskaņuots skeptiski i tū nūsauc par sabīdrisku čaja dzeršonu ar capumim. Pamatojūtīs iz tū, ka 1917. goda Latgolys kongresā pījimtī lāmumi da šam nav eistynuojušīs dzeivē, Graudiņš nalīk eipašys cereibys, ka niu kas varātu pasameit.\nATSLĀGVUORDI » Ivars Graudiņš, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts


Latgolys Studentu nedeļa. 1. vaicuojums. – Latgolys Studentu centrs\nŠudiņ i vysys dīnys leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)!\nKai smejīs – dorbs nav gryuts, bet atbiļdeigs! Atrūni, izdūmoj ci sadzejoj pareizū atbiļdi i leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim syuti nu vīna e-posta! 😉\nKū latviski nūzeimoj itī latgaliski vuordi i kaids sakars tim ar „Latgolys Studentu centru” (pīroksti leluokais vīnā teikumā)?


“Muosys” izlaiž jaunu dzīsmi “Gūteņ, muna raibaleite” - lakuga.lv\nKarteņā grupa "Muosys". Foto: Diāna Brence\nTemys: dzīsme, Laima Maslova, latgaliski, Liene Brence, Marta Igaune, Muosys, muzyka latgaliski, tautys dzīsmis\nMuzykalū projektu “Muosys” veidoj treis muosys – Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune. Leluoku atpazeistameibu “Muosys” dabuoja 2016. godā koncertā “Vysi zīdi pļaveņā”, tok niu klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Gūteņ, muna raibaleite”.\nKai stuosta “Muosu” puorstuove Liene Brence, dzīsme topa syltā vosorys dīnā, kod saule rītūt īkruosuoja dabasus vysaidūs tūņūs. Liene revēja puču dūbi i suoce dunguot melodeju tīpat gūteņai ganeibuos.\nDzīsmis pamatam jimti latvīšu tautysdzīsmis vuordi, muzyku veiduojuse Liene Brence, kurei ari īdzīd “Gūteņ, muna raibaleite” i īrokstā spēlej ari vejūli. Marta Igaune dasadola ar mandolinys spieliejumu, tok Laimu Maslovu var dzierdēt spielejam melodiku i bungys.\n2020. goda februarī portals lakuga.lv skaiteituojus īpazeistynuoja ar pyrmū izdūtū “Muosu” dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”. Jau tod “Muosys” stuosteja, ka tuoļuok planavoj izdūt jaunus skaņdorbus.\nDreiž peic tam “Muosys” tyka paaicynuotys spēlēt solo koncertu Latgolys viestnīceibā GORS, leidz ar tū topa vēļ daudz jaundorbu, nu kurūs vīns ir “Gūteņ, muna raibaleite”. Dzīsme ir īraksteita i palaista tautuos pyrma Juoņu kai vosorys nūskaņu melodeja\nIz prīšku “Muosys” planavoj īraksteit vēļ cytus skaņdorbus, lai varātu īprīcynuot klauseituojus.


Latgolys Centralajā bibliotekā byus apsaverama Vēsmys Ušpelis izstuode - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, izstuode, Latgolys Centraluo biblioteka, Roksts, Vēsma Ušpele\n5. novembrī 15.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) Abonementā tiks atkluota muokslineicys i keramikis Vēsmys Ušpelis gleznu izstuode “Magones”, kura byus apsaverama da 5. decembra, informej LCB puorstuove Tatjana Hodokova.\nVēsma Ušpele dzeivoj Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta Garkolnūs. Izviele saisteit sovu dzeivi ar muokslu tyka izdareita jau vydsškolys godūs. Piečuok sekuoja studejis Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē, kur tyka sajimts muokslys bakalaura grāds.\nVēsma gleznoj tradicionalā ellis tehnikā iz audakla i kūka. Muokslys magistre Evija Vasilevska Vēsmys dorbus raksturoj itai: “Vēsmys dorbu gleznīciskais spāks ir dažaidu izteiksmis leidzekļu mierktīceigā lītuojumā, kurymā dominej rodūšais spāks, intuitivuos zynuošonys par gleznojamū tālu, vidi, objektim. Muokslinīciskuo vide Vēsmys dorbūs veidoj ekspresivu kruosu izlicīni, kurymā intensivai veiduota faktura mejās ar maigi izstruoduotu viersmu.”\nIzstuodē “Magones” skateituoju īviereibai tiks pīduovuotys Vēsmys Ušpelis gleznys, kas attāloj dūmys i sajiutys, verūtīs iz mogonu zīdūšom pļovom. Kai soka poša muokslineica, mogona ir jiuteiga, trausla, natverama, kas dūd iztielei sova veida breiveibu. Muokslinīks it kai saplyust kūpā ar sajiutom, dūmom, kruosu, smuordu, telpu, laiku, rytmu i plakni.


Pavasara tiergs Vuorkovys nūvodā - lakuga.lv\nTemys: Galaktika, kolektivs, pavasars, Roksts, tiergs, Vuorkova\n5. majā iz lelū pavasara tiergu „Lielā andele”, nūvoda kolektivu koncertu i balu aicynoj Vuorkovys nūvods.\nTierga atkluošona 10:00 Vacvuorkovā pi Vuorkovys nūvoda dūmis.\nTiergā varēs nūpierkt gon amatnīku darinuojumus i pynumus, vosorys zīdūšūs puču stuodus, augļu kūkus i dekorativūs kryumus, gladiolys, zemeņu stuodus, trušus, vystys, duorzeņus, jaunys bārnu drēbis, saimisteibys precis. Dorbuosīs vylnys mejis punkts kai ari byus metynuošonys paraugdemonstriejumi. Taipat lelus i mozus gaida atrakcejis i izklaidis. Pa vydam tiergam var padareit ari kaidu lobu dorbu – dorbuosīs eipašs lobdareibys styureits, kurymā kotrs, kam ir vareiba, var atnest apgierbus ci kaidys cytys montys, kas tuoļuok tiks nūdūtys tim, kam paleidzeiba ir vajadzeiga.\n11:00 iz koncertu aicynoj Vuorkovys nūvoda pošdarbeibys kolektivi, bet 22:00 Rūžkolnu Kulturys nomā bals ar grupu „Galaktika”. Īejis moksa iz balu 2,00 Ls.


Vasalā mīsā – vasals gors - NewFuelsNewFuels Vasalā mīsā – vasals gors - NewFuels\nMes prīcojamēs snīgt īguļdiejumu na tikai Latvejis komercdarbeibā, bet arī atbolstam sportiskū vidi i pasoucīņus.\n2017.goda 1.apreļī Reigas Olimpiskajā centrā nūtyka telpu futbola turnirs “STRONG KAUSS”, kura golvonīs organizators ir apsardzis uzjāmums “STRONG” sadarbeibā ar Reigas Futbola federaceju (RFF). Turnirā pīsadalieja Latvejis komercdarbeibu puorstuovūšys komandys, kai ari cīmeņi nu Igaunejis, Lītovas, Ukrainas, Krīvejas i Boltkrīvejas.\nŠūgod Reigas Tierguošonas i rūpneiceibas kameras (RTRK) komandas atspaidnīks beja “Energy Resources CHP” SIA RSEZ, sovutīs uzjāmuma vaļdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko vadieja mineitū Reigas Tierguošonas i rūpneiceibas kameras (RTRK) komandu, kura Biznesa ligā 10 komandu konkurencī ījāme 6.vītu.\nMyusu daleibas rezultati: četras naizšķiertas spielis, treis puorveices i divi zaudiejumi, kas ir lobs ruodeklis komandai, kura sasaveicīņī pīsadalieja pyrmū raizi.\nBiznesa ligas komandas:\nSTAIKI (СТАЙКИ, Boltkrīveja, Minska)\nBMW club (Boltkrīveja, Minska)\nFORTUNA (Igauneja, Tallina)\nGribom saceit paļdis organizātuojim i personeigi Sergejam Ščegoļevam par breineigū turniru, i RTRK komandas daleibnīkim par īguļdeitū dorbu i labi pavadeitū laiku! Iz tikšonūs nuokamejā turnirā!


Aicynoj dasasaceit projektam „Satiec savu meistaru!” - lakuga.lv\nTemys: Kulturys montuojums, omotnīceiba, Roksts, Satiec savu meistaru\nLatvejis Nacionalais kulturys centrs aicynoj tautys lītiškuos muokslys meistarus, stuostnīkus, teiciejus, muzykantus i sevkuru, kam ryup tradicionaluos kulturys vierteibu saglobuošona i tuoļuok nūdūšona, dasaceit sovu iniciativu leidzdaleibai projektā „Satiec savu meistaru!”, kas jau sastū reizi Latvejā nūtiks nu 2014. goda 4. leidz 6. apreļam.\n„Satiec savu meistaru!” ir 2009. godā suoktuos Tradicionalūs prasmu školys turpynuojums, kas īkļauts kūpeigā Eiropys projektā „Eiropas amatu prasmju dienas”. Leidzeigi pasuokumi, kur tradicionalūs prasmu zynuotuoji uzjam pi seve muocekļus, vīnlaiceigi nūteik ari Francejā, Spānejā, Itālejā, Beļgejā i cytuos pasauļa valstīs.\nProjekta byuteiba ir viesteit plašuokai sabīdreibai par vierteiguokū, kas myusim ir, – cylvāku, juo zynuošonom i prasmem, kas saglobuotys i puormontuotys nu paaudzis iz paaudzi. Pasuokuma forma ir breiva – meistari teik aicynuoti reikuot meistardarbneicys, individualys nūdarbeibys, atvārtuos darbneicys, paraugdemonstriejumus, lekcejis, prīškskaitejumus, koncertus ci dančus, ci ari koč kū cytu.\nProjektā aicynuoti pīsadaleit ari Latgolys meistari, kab varātu īpazeistynuot sabīdreibu taišni ar Latgolys regionam rakstureigajom omotu prasmem.\n„Satiec savu meistaru!” nūlykums i dasasaceišonys anketa atrūnama Latvejis Nacionaluo kulturys centra sātys lopā.\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec projekta organizatoru informacejis


Pīterdīna Rogovkā byus ari itūgod! - lakuga.lv\n29. junī 19:00 Rogovkys estradē pi Nautrānu vydsškolys byus tradicionalais latgalīšu dzejnīkam Pīteram Jurceņam veļteitais Pīterdīnys pasuokums.\nPyrmū reizi iz Pīterdīnu Rogovkā ļauds sasatyka 2004. godā. Itymā godā pasuokums veļteits Pītera Jurceņa 80 godu jubileja pīmiņai.\nPasuokuma programā jaunūs literatu konkursa rezultatu paziņuošona, literari – muzykals prīšknasums „Jurceņam 80”, kai ari 5 teatra eis-izruodis par temom Pīters, Jurceņš, 80, Rogovka, Latgola, Latveja i dzeive kai taida.\nLieta gadejumā pasuokums byus vydsškolys zalā.\nKarteņā – 2010. goda Pīterdīnys Rogovkā pasuokums


Sāta, kur dzymtai puļcētīs... - lakuga.lv\nTemys: Genovefa Rupaine, Olga Pekša, Ontons Rupaiņs, Roksts, Rupaini\nNui, taišni tai, Pūriskūs Rupaiņu sāta ir vīta, kur Rupaiņu dzymtai puļcētīs. Ari itūrudiņ 20. septembrī Pūriskūs nūtyka dzymtys puļciešonuos. Beja atbraucs rakstnīka Ontona dāls Juoņs nu ASV Denverys, Pītera bārni: Anna, Marija i Jurs, Jezupa meitys Jadviga i Anna ar saimem, mozmeita Elga nu Muokūņkolna, Juoņa dāls Guntis ar saimi, sābri i Genis paleigi juos lelajūs i nabeidzamajūs dorbūs tāva sātā, radeni nu Jezupa sīvys Vladislavys zora.\nGenovefa Rupaine, kai vysod, vysus laipni sagaideja. Geņa ir gondareita i lepna ar padareitū Pūriskūs, pateiceiga sovim paleigim i pošu sātā, i muosai Jadvigai, kura paleigūs brauc voi kotru ūtrū nedeļu nu Valmīrys. (Interesanti tys, ka vīna nu kinys “Valmieras meitenes” varūnem ir taišni Jezupa Rupaiņa meita Jadviga Lejiņa (dzymuse Rupaine). Nazkod te, Rupaiņu sātā, itai kinai ir filmāts sātys pogolms i tymūs tuolajūs godūs vēļ jaunuo cansūne, Valmīrys stykla škīdrys jaunuo darynuotuoja – Jadviga Lejiņa (dzymuse Rupaine).\nItūreiz, kai jau dzejis mienesī, bejom puļciejušīs iz dzejis dīnom. Geņa ir atroduse akmini, kurs beja īmyurēts vacuos sātys pamatūs, kura calta, kod Pūrisku sādža izguoja vīnsātuos. Pyrmuo sāta bejuse tīpat kluotyn jaunajai sātai. Tod nu tamā vītā, kur nazkod gulēja itys viesturiskais akmiņs, mes, pasuokuma dalinīki, ari puļcējamēs. Vītu Geņa ar sovim paleigim beja attīceigai nūformējuse. Dzeja tyka skandēta sātys pyrmajim saiminīkim – Annai i Stanislavam Rupainim, tuoļuok jūs pīcim bārnim: Jezupam – kai ituos sātys saiminīkam, Ontonam, kurs beja spīsts dzeivuot svešumā, Pīteram, kurs piec profesejis beja agronoms, Helenai, kura nazkod dzeivuoja tepat natuoli Cīmotā, i jaunuokajai muosai Annai, kura beja izavuicejuse i struoduoja par školuotuoju Jelgovys rajona Ūzuļnīkūs. Bārnim dzejis rynduos īsaklausūt, nūbyra ari pa asareņai, sovus seņčus atguodojūt. Pīmāruotu dzeju izjusti skaiteja poši radinīki, Rupaiņu dzymtys piecguojieji: Geņa, Elga, Guntis.\nTyka īkūrts dzymtys puorta gunkurs, dzīduota Pūrisku himna “Munai tautai” (Elgys vuordi i muzyka), kai ari cytys latviskys i latgaliskys sirdei tyvys dzīsmis. Naiztyka bez daņču i Genis deveiguo cīnasta. Ka sātā, kur pat elektreibys nav i plita kuknē nasadorboj, Geņa muok uzbūrt treis leidz četrus syltūs iedīņus, par ruletim, vysaidu veidu maizeitem i salatim narunojūt, tod tys līcynoj tik par tū, ka Geņa ir vīnkuorši geniala saimineica na tik sātu īkūpūt, nu ari kuknē i pogolmā pi kamina saimnīkojūt. Tik trausla, vīgla kai taurineits vysus sovus gostus aplidoj, nu reizē ar taidu krampi, kaida daudzim veirīšim myusu dīnuos tryukst.\nPaļdis, Geņa, par jaukajom šaļtim Tovūs skaistajūs, vīsmīleigajūs Pūriskūs! Kab Tev stypra veseleiba, kab Tovi izsapņuotī sapyni i vīzejis pīsapylda!\nRudinī Pūriskūs byus daudz dorba pi sātys sakūpšonys zīmys guļai. Aicynoj draugus, rodus, školys bārnus, atsauceigus cylvākus paleigūs!\nTeksta autore: O. Rupaiņa muzeja vadeituoja Olga Pekša


Foto nu: www.nekropole.lv\nNu 12. leidz 26. septembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var apsavērt izcyluo latgalīšu rakstnīka Ontona Rupaiņa 105. dzimšonys dīnai veļteitu izstuodi.\n2011. goda 23. septembrī Rēzeknī, 18. Novembra īlā 26 (Muokslys noms), pl. 13:00 tiks atkluota zynuotniska diskuseja „Latgalīšu literatura trymdā”, kurā runuos par O. Rupaiņa literarū montuojumu, rakstnīka dzymtu i. c. 24. septembrī pl. 11:00 Bieržgaļa katuoļu draudzis bazneicā sovpus tiks svynātā Svātuo Mise, tai sekuos svineigs breids i zīdu nūlikšona pi rakstnīka pīminekļa Bieržgaļa kopūs i svineibu beigys Bieržgaļa kulturys nomā.\nOntona Rupaiņa dzeive i literaruo darbeiba\nOntons Rupaiņs ir pīdzims 1906. goda 13. septembrī Bieržgaļa (tagad Lendžu) pogosta Pūrisku cīmā nabadzeigā zemnīku giminī, vuicejīs školā, kura atsaroda tagadejā Lendžu teritorejā, Bieržgaļa pamatškolā i Malnovys lauksamnīceibys školā.\n1928. godā pabeidzs Rēzeknis školuotuoju institutu, piec tam studiejs Latvejis konservatorejā i apmekliejs E. Feldmaņa i M. Čehova kursus.\nNu 1928. leidz 1932. godam struoduojs vysaiduos školuos, piečuok bejs īriednis Reigā, režisors i otkon školuotuojs. Vuokdams muzykalū folkloru, O. Rupaiņs itymā laikā apbraukuoja vysu Latgolu.\nSaorganiziejs katuoļu jaunuotnis vyspuorejūs dzīšmu svātkus Aglyunā 1931. i 1935. godā i bejs jūs viersdirigents. O. Rupaiņs dybynuoja i dirigēja jaunīšu kuorus, organizēja teatra trupu Bieržgalī i pats veiksmeigi dorbuojuos par režisoru i akteri.\nNu 1927. goda O. Rupaiņs latgalīšu periodikā publicēja dzeivuļus, tāluojumus i skicis. Pyrmuo publikaceja – roksts „Kai apspīž Latgolas školas” laikrokstā „Latgolas Vōrds” 1922. godā. Pyrmī īspīstī dzeivuli – „Mōkūneits” i „Pēc godim” žurnalā „Zīdūnis” 1927. godā.\nCīš nūzemeigs O. Rupaiņa dorbs publicāts 1937. godā žurnalā „Atpūta”, tys ir apjūmeigais viesturiskais romans „Baltie tēvi”, kuruo darbeiba nūteik vyduslaiku Latgolā, atkluojūt dominikaņu klūstera dybynuošonu Aglyunā. Kūpumā O. Rupaiņs cīš daudz raksteja gon latgalīšu, gon latvīšu volūdā.\n1944. godā O. Rupaiņs emigrēja iz Vuoceju, bet 50. godūs juo gimine puorsacēle iz ASV, kur rakstnīks struoduoja kaidā katuoļu muosu klūstera školā Minesotā. Jau pyrmajā emigracejis godā Rupaiņs aktivi i ar panuokumim raksteja i publicējēs periodikā i atseviškūs izdavumūs.\nLeluokajai daļai O. Rupaiņa dorbu ir viesturiska tematika. Drukys aizlīguma laiks Latgolā attāluots lugā par P. Miglinīku „Kod pirmī gaili dzīdōja”, piečuok itys pats materials tyka izmontuots viesturiskūs romanu trilogejā „Māra mostas” i monografejā „Pīters Miglinīks”. Par Latgolys atmūdys darbinīku gaitom Pīterburgā 20. godsymta suokuos stuosta romans „Tauta grib dzeivōt”. Nepabeigts ir palics viesturiskais romans par Latgolu 14. godsymtā – „Rēzeknes rekviems”. 20. godsymta 30. godu Latgolys ļaužu dzeive atainuota garajā stuostā „Jaunō skūlōtōja” i romanā „Zemes sōļs”.\nLelu īviereibu zynuotnīku vydā ir izraisiejs O. Rupaiņa pietiejums par volūdu atteisteibu – „Arheolingvistika”. Pādejais O. Rupaiņa dorbs, stuostu kruojums „Pasaules vējos”, izdūts 2000. godā Rēzeknī, tymā apkūpuotī stuosti viestej par rakstnīka dzymtū pusi.\nMyužeibā O. Rupaiņs aizguoja 1976. goda 20. aprelī Viskonsinā, urna ar juo palnim tyka apglobuota Miķeļa kopūs Reigā, bet 1991. godā puorapglobuota Bieržgaļa kopūs.\n1988. godā Bieržgalī tyka izveiduots Ontona Rupaiņa muzejs, kur izvītuotys divys pastuoveiguos ekspozicejis – par rakstnīka i juo laikabīdru dzeivi i darbeibu i par Bieržgaļa pogosta viesturi. Vairuok par itū muzeju īspiejams skaiteit ite.\nizmontojūt gruomotu „Latviešu rakstniecība biogrāfijās” (Reiga, 2003)\nRakstnīks, kurs atklōjis trejs breinumus


Interveja: Juoņs Ryučāns par dorbu pi gruomotys “Aizlauztais spaits” - lakuga.lv\nTemys: "Aizlauztais spaits", Francis Kemps, Gunta Nagle, interveja, Ivars Magazeiņs, Juoņs Ryučāns, Roksts\nIntervejis autore: Gunta Nagle\nPārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigais Ivars Magazeinis, kurs vaira pazeistams ar sovu pseidonimu Juoņs Ryučāns.\nZeimeigi, ka gruomota atdareita Fraņča Kempa 140. jubileja godā, eisi pyrms Latvejis symtgadis i Latgolys kongresa symtgadis īskandynuošonys. Tys tai beja planavuots, voi beja kaidi cyti apstuokļi?\nDeļ manis tei nav gruomota par Fraņci Kempu, bet par Fraņci. Viesturnīkim juotaisa par Kempu tū, kas da šam nav pasaceits – kaidys hipotezis voi alternativū scenareju, kas byutu, ka byutu bejs tai, kai Kemps gribēja.\nKai jau es cīški soku, es asu tikai “kluotyn daraksteituojs”. Tei īcere beja Marutai Latkovskai i Sandrai Ūdrei. Salīkūt vysu kūpā, var saceit, ka ideja roduos jau goda suokumā. Prūtams, mes zynuojom, ka Fraņčam Kempam ir jubilejs. Var saceit, ka daleji gruomota izdūta Kempa jubilejam, bet juosoka, ka vaira tūmār kongresa jubilejam. Pats kongress i tuo opozicionari kaidu laiku beja “tabu” tema, voi ari par Trasunu i Kempu varēja runuot viņ porcejom. Deļ myusu itei beja loba īspieja pameditēt ar materialu, kas beja obejom cīnejamom dāmom. Es jau tī beju tikai nu suona, deļtuo, lai pasaruodeitu tys viesturiskais fons, i tyka nūlamts raksteit viestuļu veidā.\nCytuos intervejuos gon jius, gon Sandra Ūdre asat nūruodejuši, ka nagribiejot dublēt Miķeļa Bukša dorbu, Ontona Rupaiņa gruomotys “Tauta grib dzeivōt” puslopys ci kinys “Gambits 1917” sižeta linejis. Kaidu jius gribiejot paruodeit Fraņci, kab nasaleidzynuotu biografiskam puorskotam?\nTei tukšuo niša par Fraņci Kempu, tys tukšais trauks ir palics. Prūtams, ka mes puorskaitejom jiusu nūsauktūs dorbus. Tys sižets palyka tai, kai tū izjuta sīvītis, prūtams, iz viesturis, iz materialu pamata, iz stuostu.\nKai jau es soku – kūpuotī roksti juotaisa viesturnīkim. Fraņčam Trasunam tī ir sadareiti, Fraņčam Kempam – kod naviņ byus, es ceru. Prūtams, ir juoanalizej, bet jam jau tī dorbi byus taidi, kai Bībelē – komentaru vairuok nakai poša teksta. Deļtam mums beja skaidrys, ka tys, kū Rupaiņs i Bukšs izdarejuši, nav juopuorveidoj, bet juoruoda jaunā rakursā, kab skaiteituojs pasaver iz Fraņci, caur juo biografeju, viestulem i viesturiskū fonu. Nasagribēja atsakuortuot.\nNav nūslāpums, ka ituos gruomotys radeišonys procesā īguļdeits lels pietnīciskais dorbs. Kur jius raudzejot atrast materialu?\nEs jau sevi naskaitu par lelum lelu radeituoju. Fraņcs Kemps i Fraņcs Trasuns maņ iņteresiejuši jau agruok. Na kai viesturīku, bet taišni kai taidu “smedziņu osynuotuoju”. Suokumā mani iņteresēja zynomuo gazeta “Drywa”, vysys tuos polemikys, “Gaisma”, prūtams, ari da šam tai mozuok apsavārtais “Ļaužu Bolss”, kas izguoja vysai nailgi i kuram ari cyta storpā itūgod jubilejs. Leidz ar tū tyka izmontuoti itī nūsauktī olūti, kai ari cytu gazetu roksti. Te, prūtams, juoatzeimoj, ka cīši daudzi kū Fraņča Kempa dāls Leopolds Kemps ir izdarejs, savuocūt tūs materialus, kas tagad ir pietnīku reiceibā, kur daudzi nav juovaicoj nu jauna. Jam sataiseita zynoma izlase, kas atvīglynoj tū dorbu.\nKai jius ar Sandru Ūdri sadalejot pīnuokumus i fragmentus par kurim raksteit?\nEs jau vyspuor nagribieju nikuo daleit. Ideja beja, kas tys juodora dāmom – Sandrai Ūdrei i Marutai Latkovskai. Itymā gadīnī mes jau bejom sasastruoduojuši, dorūt sovā mārā taidu naradzamu dorbu ari pi tuo leluo Rēzeknis Augstškolys (niu Rēzeknis Tehnologeju Akademeja) projekta, pi tuos leluos lingvoteritorialuos vuordineicys tekstu tulkuošonys latgaliski. Leidza ar tū daudzi redzīni gon attīceibā iz filologeju, gon iz personeibom mums izaruodeja leidzeigi. Deļtam es ari pīkrytu, lai gon faktiski es ar obom kuojom speiruojūs pretim, ka tys byutu juodora individuali. Struoduot tandemā eistineibā daudzim taids dīzgon problematisks moments, bet šymā gadīnī, es ceru, ka naizjauču tū kompaziceju ar tom viestulem.\nKū jaunu jius atkluojot par Fraņča Kempa personeibu?\n80. i 90. godūs es vēļ dzeivuoju Reigā, “Trešō Zvaigzne” (latgalīšu bīdreiba Reigā), tei beja pyrmuo emocionaluo saskarsme, roduos vaicuojumi, deļkuo tei nacionaluo atmūda tai atseviški guoja Latgolā. Tei tema dažom paaudzem beja piļneigi sveša. Tod tys beja emocionalais prīkšstots caur Miķeļa Bukša gruomotom, tom, kurys dabuoju pi Juoņa Cybuļska, kurs cīši daudz paleidzēja. Ar jū sapazeistynuoja Anna Rancāne. Niu nu tuo paguojuši 15 godi. Ruodīs – kū nabejs jau zyni, bet maņ tys paleidzēja īraudzeit vysu nu jauna. Viesturnīki parosti analizej faktus. Vysu cīnu pret viesturnīkim, bet ite vajag kaidam publicistam ar ladlauzi pabraukuot i uzfrišynuot prīkšstotus.\nVoi gruomotu “Aizlauztais spaits” varim skaiteit kai atbiļdis guojīni iz Ingys Ābelis “Klūgu mūku”, kurā kai golvonais varūņs figurej Fraņcs Trasums?\nVysu cīnu Ingai Ābelei, jei ir fantastisks stuosteituojs. Piļneigi nabeja tai dūmuots, deļtam ka puorspēt Ingu Ābeli nav īspiejams. Jei ir sovā elementā, i lai jai vyss izadūd ari tuoļuok.\nKempu reizem sauc par separatistu. Kai jums redzīs – voi Kemps ir puorprasts?\nIr tuos klišejis. Palosūt tuo laika materialus, tys pats Fraņcs Trasuns i latvīši kūpumā saukti par separatistim. Kemps ar sovu poziceju praseja garantejis kongresā. Jis tī beja ar sovu parteju, sovim atbaļsteituojim. Tys ari beja taids unikals paradokss, ka cylvāks ar sovu parteju vyspuor varēja pīsadaleit. Nu juridiskuo redzīņa i nu myusu dīnu redzīņa, prūtams, var saceit daudz kū. Cikom viņ eksistēs latvīši kai naceja, itei tema byus iņteresanta.\nKemps skaiteja, ka atšķireibys storp Latgolu i puorejū Latveju napazuss tik mudri, Trasuna redzīņs par Latgolys nuokūtni jam nabeja pījamams. Kai jums ruodīs, kas Kempā radeja nauzticeibu puorejim latvīšim?\nKemps i Trasuns struoduoja kūpā, taipat kai struodoj prokurors i advokats. Mes naredzēsim kūpejū biļdi, ka vērsimēs jūs redzīņūs atseviški. Tikai salīkūt kūpā obus redzīņus, var īraudzeit tū taisneibu.\nGruomota “Aizlauztais spaits” īnas jaunu elpu modernajā latgalīšu literaturā i tymā pošā laikā izapeļnejuse dažaidus skaiteituoju viertiejumus. Cytim na leidz golam saprūtama autoru izviele stuostu par Fraņci Kempu veiduot fragmentaru, cytim datryukst biografiska rakstura, bet cyts skateituojs varbyut pat nav gotovs īpazeit Fraņča Kempa personeibu tik tyvai. Gruomotys leidzautors Juoņs Ryučāns aba Ivars Magazeinis izavaira gruomotu stateit romana ci viesturiska romana ramuos. Lai gon kūpeigim spākim ar Sandru Ūdri i Marutu Latkovsku tyka struoduots pi Fraņča Kempa personeibys izzynuošonys, sovu īguļdejumu autors viertej cīši pīticeigi, kai ari izavaira nu nūpītnu vieturiskūs vaicuojumu, sokūt, ka gona daudzi dorba palics ari viesturnīkim.


"Bosom kuojom" pa Rāznys azara solom ar Daini Tuču / LR1 / / Latvijas Radio\n"Bosom kuojom" pa Rāznys azara solom ar Daini Tuču\n29. augusts, 18:37\nPar Latgolys jiuru sauktais Rāznys azars, kas ir ari ar vysaidim cytim titulim boguots, kai izaruoda sliep sevī ari desmit solu, par kurom leidz šam ir runuots vysā moz. Rubrikā "Bosom kuojom" Ēriks Zeps kūpā ar Dobys aizsardzeibys puorvaļdis specialistu Daini Tuču atkluoj Rāznys azara solys.\n"Maņ beja vareiba izbraukt pa Rāznu ar motorlaivu, traucūtīs ar uotrumu 70 km stuņdē. Juopībiļst, ka Rāznys azars atsarūn Rāznys Nacionalajā parkā, leidz ar tū motorlaivys pa azaru var braukt tikai ar specialom atļuovem. Kam taidu atļuovu nav, juoizmontom mozī elektromotori ci airu laivys… Rāznys solys ir sasadalejušys grupuos, četrys atsarūn Čornajis leicī, tyvuok Rēzeknis-Dagdys ceļam, bet puorejuos sešys azara pretejā pusē – Zosnys leicī. Kai pyrmū myusu turā apsaveram Balbeitys aba Augstū solu Zosnys pusē. Tī varim redzēt pyrma loba laika caltu lapeni, bet vēļ seņuok, kai stuosta nūstuosti, Muokūņkolna muižkungs tī asūt braucs dzert čaju i vērtīs iz Rāznu."\nDobys aizsardzeibys puorvaļdis specialists Dains Tučs atkluoj, ka itei ir ari turistu īcīneituokuo sola. Izsverūt, ka daudzys nu itūs solu atsarūn na viņ dobys līguma teritorejā, bet ir ari privateipašums.\n"Atbraukt tu vari, ka saiminīks atļaun i uzbyuvēt ari teļti. Ka tu vysu, kū asi atveds, aizved ari atpakaļ i napīmāsloj, tod jau vyss labi. Dobai tu nikaida launuma ar itū nanūdori."\nLeluoku kaitejumu solom nūdora sudobra kaijis i kormorani aba jiurys kraukli, kuri apād cīši daudzi zivu i, lygzdojūt iz solu, nūdora lelu kaitejumu kūkim i augim. Sprīžūt piec iz solu radzamūs pādu, ite var satikt ari vysaidus zvārus, kas iz iteini atmaun. Ka svēļ interesanti, sovulaik iz itūs solu ganeiti ari sātys lūpi. Sovpus cylvāku apdzeivuota ir tikai vīna sola Čornajis pusē.\n"Zosnys leiča solom ir nūsaukumi – Leluo aba Apšu, Opoluo, Augstuo jeb Balbeitys, Gornivys, Līpu sola i Ezeits, kas itai beja īsaukta kūku pudureišu deļ, bet niu kormoranu deļ ir īsaukta par Nuovis solu. Čornajis leiča solom gon nūsaukumu nav."\nKa zinit vaira stuosteit par pošom solom ci zinit,kai vītēji tuos sovulaik saukuši, prīcuosimēs dazynuot.


Es byušu. Inga Zepa / Ailenis - lakuga.lv\nEs byušu. Inga Zepa / Ailenis\n20 Februars 2012\nVysod prīcojamīs, ka LaKuGa ir vīta, kur sovys pyrmuos publikacejis pīdzeivoj jaunī ailinīki, kas uzadreikst i nasabeist raksteit ari latgaliski. Pyrmudīnis reitā pīduovojom jaunuos ailineicys Ingys Zepys goradorbus latgaliski.\nInga Zepa dzymuse 1989. goda 21. martā Ūgrē. Ir dzeivisprīceiga, aizraun dažaidys nūdarbis. Kai poša atzeist – vīns nu meilim hobejim ir mokšoruošona, kas paleidz izceineit dūmys i izkruot jaunus spākus dorbim iz prīšku. Inga ailis roksta nu 2004. goda i latviskūs vydā ir ari pa kaidai latgaliskai, kas niu ir ari nūdūtys puorskaiteišonai LaKuGā. Īdvasmu raksteišonai jaunajai ailineicai roda nūteiktys godalaiku dīnys, reizem ari kaids meils draugs ir īdvasmys olūts, taipat goduos, ka jaunys ailis rūnuos piec lobu gruomotu puorskaiteišonys. Inga roksta na viņ ailis, nu jai pateik izapaust dažaidūs raksteišonys veidūs, daži nu kurim ir publicāti ari vairuokuos gazetuos.\nEs byušu viejs,\nKas Tevi atdzesēs korstā dīnā.\nEs byušu uidiņa molks,\nKas remdēs Tovys sluopis.\nEs byušu zīds,\nKas rūtuos Tovus motus.\nEs byušu putyns,\nKas atness tev viesti.\nEs byušu Tovs dečs ,\nKas sasiļdeis Tevi soltā naktī.\nEs byušu jebkas,\nKū viņ Tu vieliesīs,\nLai es asu.\nEs byušu Tovs,\nKa Tu tū vieliesīs.\nEs byušu gluosts,\nKas Tevi maigai gluosteis.\nEs byušu viestule,\nKas Tev liks pasmaideit.\nEs byušu daļa nu Teve,\nKas Tevi papyldynuos.\nEs byušu Tova ūtruo puse,\nKas Tevi atbaļsteis ik dīnys,\nLai kū Tu ari padareitu.\nOsrys pērle rūkā\nTei beja tik gleiša,\nKa tū ir gryušai izsaceit vuordūs.\nTei beja tik zyla,\nKai plašī dabasi vysapleik.\nTei beja moza i opola,\nOpola kai saule dabasūs.\nTei beja osru pērle munā rūkā.\nTei izaviere tik breineiga,\nKa gribejuos tū turēt myužeigi,\nI nalaist tū vaļā,\nNi par kū.\nLai voi kur tu byutu reit!\nJo itei osru pērle,\nKas gulieja munā plaukstā.\nKas lyka maņ justīs lobuok,\nBet bez šuo syltuma,\nItei osru pērle munā plaukstā\nIzstaruoja ari skumis i bādys,\nJū tei tok beja osru pērle\nI kai jau osru pērlei pīsanuok,\nTei pauda tū,\nKū cyti reizem palaiž garom.\nVoi ari nagribieja tū izruodeit,\nVoi pījimt tū,\nKa ir ari suopis.\nI nu suopem,\nKū tei roda,\nRūnās ari ituos osru pērlis,\nKas ir tik zylys kai dabasu mola.\nKa spiej aizkustynuot pat vysnūslāgtuokū sirdi.\nKai naktineicys teirumā.\nKa pat nasaprosa nikuo vaira saceit.\nDeļ tam es nūglobuošu šū osru pierli-\nJo te jei ir drūšeibā,\nKas šuos pierlis nagloboj.\nTik kūša i suorta\nIr šei lopa,\nKas pleivoj kūka zorā vēļ,\nKoč puorejuos jau seņ kai nūbyrušys ir.\nBet šei vīna lopa,\nKas tik skaista ruodīs,\nNiparkū nakreit zemē.\nLai ari kai viejs tū canstūs nūpurynuot,\nTei speiteigai palīk sovā vītā.\nKur tei pleivoj kai karūgs mastā.\nTai vin ruodīs,\nKa tei gryb palikt tī,\nKur tei ir –\nKoč juobyut savaižuok,\nTai byutu juonūkreit taipat\nKai tuos muosom,\nKas jau seņ rūtoj zemi.\nBet na vysod vyss nūteik tai,\nKai tam byutu juonūteik.\nI tai ir ari šymā reizē,\nKod kūši suorta lopa\nGūzejas kūka zorā.\nI viejam atlīk tik gaidiet tū breidi,\nKod jei pasadūs\nI ļausīs tam aiznest sevi tuolēs tuolajuos.\nNu taida reiz ir šei lopa,\nKas ir tik kūša,\nKai tikū plaucs zīds.\nKas ir tik suorta\nKai tikū uzlākuse saule.\nTei ir lopa,\nKas saviļņoj ar savu apjiemeibu cīšū.\nKas ir apbreina vārta –\nPar sovu iztureibu,\nLai ari kaidys gryuteibys nabyutu piečuok.\nTaida reiz ir šei lopa,\nKas pleivoj kūka zorā,\nTik breivai i napīspīstai.\nIt kai tai tur vajadzātu byut,\nKoč Tev ruodīs sovaižuok.\nLatgalīšu rokstu volūdys 10 vīnkuorši lykumi Juņs 12, 2020


Skaistvabalis - Vikipedeja\nTips Puosmkuoji (Arthropoda)\nKlase Kustūne (Insecta)\nAiļa Vabalis (Coleoptera)\nSaime Skaistvabaļu saime (Buprestidae)\nSkaistvabalis (latiņu: Buprestidae; anglīšu: Jewel beetles; latvīšu: Krāšņvaboles; lītaunīku: Blizgiavabaliai) - vysaāduoju vabaļu saime, kuramā vaira kai 15 000 škiru 450 giņtīs. Latvejā dzeivoj 45 škiru skaistvabalis. Vysuvaira skaistvabalis dzeivoj tropu i subtropu klimatā. Lelys i cīši kruosainis skaistvabalis irā augši viertietys kustūņu kolekcionaru vydā. Kuru nakuru škiru viersspuorni tradicionalai lītuoti juveliru dorbūs i tautys dekorejumūs nazcik Azejis vaļsteibuos (Japonejā, Iņdejā, Taizemē).\nVysaižu māru vabalis, garumā nu 3 mm da 100 mm. Forma drupeit leidzeiga spradzem. Antenys leidzeigys dīgam. Prīkškryuteža gludai i nakusteigai saauguse ar vydskryutežu. Viedereņš sasadora nu 5 segmentu. Kuojis pīcdaleigys. Skaistvabalis - syltummeilūša saime. Vabalis sateikamys sauļuotuos, syltuos dīnuos mežamoluos ci mežapļovuos iz zīdu i kūku viersys. Namosnai skraida. Saauguši ād zīdaputekli ci grauž lopys.\nOstuņpunktu skaistvabale (Buprestis octoguttata)\nPošlelī īnaidnīki irā dzeni, kuri nu kūkim izkņuopoj skaistvabaļu kuopurus.\nZeimeiba[pataiseit | labot pirmkodu]\nLelums skaistvabaļu puordora nūsaguozušus kūkus ci calmus i irā cīši līteigys - dreizynoj kūknys sakrisšonu. Tok kurys nakurys škirys grauž i vasalus kūkus ci zaļūs auguojus i irā vuodekli. Latgolā vysuvaira vuodis var padareit tik kurys nakurys šaurspuorņu (Agrilus) i Anthaxia škirys.\n↑ Dimitrejs Teļnovs (2004). Latvejis Entomologejis bīdreiba. Latvejis vabaļu (Insecta: Coleoptera) škiru saroksts. ISBN:9984-9768-0-7\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Skaistvabalis&oldid=29050"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 09.09, 2013. gada 10. pavasara mieness.


Pīcys dzīsmis ar Valentina Lukaševiča vuordim - lakuga.lv\nPīcys dzīsmis ar Valentina Lukaševiča vuordim\n27. oktobrī literaturzynuotnīks, žurnalists i dzejnīks VALENTINS LUKAŠEVIČS svietej 50. dzeivis jubileju. Syutūt sveicīņus svātkūs, napaseņ aicynuojom jū iz interveju (skaiti ITE). Valentina dzeja pamatuse pādus ari latgalīšu muzykā – pīduovojam lakuga.lv skaiteituojim nūsaklauseit pīcys dzīsmis, kuru vuordu autors (voi leidzautors) ir Valentins Lukaševičs.\n1. SOVVAĻNĪKS – PA SKURSTINI BOLTI DYUMI\nDzīsme ar Sovvaļnīka (Ingara Gusāna) muzyku nu Sovvaļnīka pyrmuo, 2009. godā izguojušuo albuma “Sūpluok”.\n2. INLAY – GAISMA KAI DĪNĀ\nDzīsme topuse eipaši festivalam “Muzykys Skrytuļs 2011”, muzykys autore Arita Strode-Kļaviņa. Grupa “Inlay” par itū dzīsmi dabuojuse latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2011” nominacejā “Lobuokuo alternativuo (underground) stila dzīsme”.\n3. DABASU DUROVYS – VEIKALA DADZYNUOŠONA\n„Veikala dadzynuošona” ir pyrmuo dzīsme, kurā grupa izmontuojuse dzejūli. Dzejūļs – „Meikulam sābri nūdadzynuoja veikalu” atrūnoms latgalīšu postmodernista V. Lukaševiča dzejūļu gruomotā – „Bolti burti”. Dzīsme izdūta 2012. goda vosorā i atrūnoma grupys ūtrajā albumā “Styklu vītā skaņa”.\n4. SOVVAĻNĪKS – AIZ AZARA BOLTI BĀRZI\nDzīsme ar Sovvaļnīka muzyku nu albuma “Sūpluok”. Dzīsmis teksta īdviesmis olūts ir latgalīšu tautysdzīsme ar taidu pošu nūsaukumu.\n5. POPARTS – MUNA SIRDS\n“Poparts” ir projekts, kurymā apsavīnuojuši Guntra Kuzmina-Jukna i Ingars Gusāns. “Muna sirds” ir projekta debeja dzīsme, izguojuse 2013. godā. Dzīsmis tekstu radeit paleidziejs Valentins Lukaševičs.


Puosoka par Ciklonu - lakuga.lv\nPuosoka par Ciklonu\n27 Novembris 2011\nItūvokor iz Latveju atskriejuse ciklona nasta vātra. Tok nu kurīnis rūnās cikloni i deļkuo jī ir tik sirdeigi? Par tū Ontona Slišana puosokā par Ciklonu – nu gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” nūdalis “Breinuma puče. Latgalīšu literaruos puosokys”.\nPavysam nasenejūs laikūs, jau myusu dīnuos, poša 21. godu symta īsuokumūs, kod Zīmyssvātki atguoja bez snīga, kod upis i azarus nakluoja bīzs lads, kod siermais Lauskis naklaudzynova ar sovu cierveiti pa sātu pakšim, kod snīga vātrys gulēja mežūs zam apsyunojušu calmu i kod vylki, nūsoluši i izabadiejuši, nagaudova pi cīma sātu lūpu klāvu, tod, kod pošā zīmys vydā leja leits i pyupūlveitūli suoce plauceit sovus boltūs pyupūlus, tuoli, tuoli aiz trejdevenim kolnim, aiz trejdevenim mežim, aiz trejdeveņom jiurom pošā Atlantejis okeana vydā pīdzyma Ciklons.\nTys nabeja parosts bārns, kurs mīreigi gulēja, kod tam beja juoguļ, i smaideidams draiskuļovuos, kod beja paieds muotis pīna i sajiems muotis i tāva meilūs gluostus. Tys nabeja taids bārns, kurs izaklīdze i izanikova sovu vādara graižu laikā, lai otkon nūsamīreitu i byutu vysim meils i smaideigs. Ciklons jau nu pyrmuos pīdzimšonys dīnys ni mirkleiti nabeja mīrā. Jis sirdejuos i ņūrdeja par vysu. Ciklonam nikas nabeja meils i pateikams, nikas juo nainteresēja, viņ, lai vysi jam kolpuotu, lai juo tyvumā nikas nabyutu mīreigs i kluss, lai vysi beitūs juo i šausmuos treisātu, sadzierdūt Ciklona briekšonu. Ciklona prīca i apmīrynojums beja — vysa sakuortuotuo izjaukšonā. Ciklona muote Grenlande navarēja saprast, kai jai — meilai i lobai muotei — varēja dzimt taids brīsmūņs. Ciklona tāvs Kordiljers naspieja saprast, deļkuo vacais, siermais i lobais Dīveņš, kas dzeivoj dabasūs, jū ir nūsūdejs ar itaida brīsmūņa dāla pīdzimšonu. Kordiljers plēse sev motus, raudova plyudu asorys, ar kuruom pīleja pylnys vysys kolnu upis. A Grenlande ceņtēs ar sovu muotis meilu Ciklonu padareit par lobu i sirsneigu puiseiti: barova sovu dālu ar zīmeļbrīžu pīnu, vuoreja kierpu putrys, vede pasastaiguot Atlantejis okeana viļņu golūtnēs.\nA Ciklons tik urkškeja i burkškeja, ka šam mīreigais pasauļs naļaunūt augt spieceigam i varonam, ka jam ass mudruok juoizaug i juoīt sarībt tuolajai Eiropai, kura pīsuorņojūte pasauļa gaisu, kura asūte vaineiga pi tuo, ka jis ass pīdzims taids drausmūņs, kuram nikas napateik i kurs nav mīrā ar ituo pasauļa kuorteibu, kaidu uzturūt cylvāki. Kordiljers ar Grenlandi sūlejuos pa internetpostu syuteit tuolajai Eiropai viestuli i lyugt sovu vaini lobuot, a Ciklons pastuoveja iz sova — jis pīsajims spākā i laissīs puori Atlantejis okeanam, lai Eiropu saškaļdeitu gobolu gobolūs, saplyukuotu jū stierbeļu stierbelēs, īteitu tymsys saguos, samierceitu suoļsiudinī i tūlaik saveiteitu i sasaļdeitu soltumā kai šlivu ūgys kompota vuoreišonai.\nKū varēja dareit Grenlande i Kordiljers? Ciklons pašu bārns viņ beja. Voi ta lai jū nūgalej, voi lai īspuņdej lada pagrobā ci nūsleicynoj Karibu jiurys iudiņūs? Jī obeji cerēja, ka, augūt i pīsajemūt pruotā, Ciklons paliks lobuoks i paklauseis muotis i tāva padūma. A Ciklons kū dīna, tū palyka borguoks i drausmeiguoks.\nKordiljers ar Grenlandi nūlēme lyugt paleigūs sovus draugus nu vysom pasauļa puosokuom. Obeji diveji sēdēs pi datoru i vysim, vysim syuteja viestulis i lyudze puosoku varūņus stuotīs ceļā jūs dālam — brīsmeigajam Ciklonam, lai pagluobtu Eiropu nu juo ļaunūs planu pīpiļdeišonys. Jī lyudze puosoku tālus, lai īt pi Ciklona, lai runoj ar jū, lai dūd lobus padūmus i izstuosta sovys dzeivisškolys gudreibys.\nPyrmuos atsasauce divejis PELEITIS. Atskrieja žyglim teceņu sūleišim i suoce kitynuot Ciklonam kuoju pierstus. Peleitis lēce draisku poļku, raudzeidamys Ciklonu īviļkt dancī, a tys kai naizadeve, tai naizadeve. Ciklonam lobuos puosoku peleitis naiņteresēja. Jis tūs kai i naredzēja.\nTūlaik atguoja četri GAILI, kotrys sovā kruosā. Vysi vycynova sovus spuornus, krateja sekstis i drebynova buordys, ceinūtīs sovā storpā, ruodeja Ciklonam sovus spākus, dzīdova sovys gaiļu dzīsmis par labesteigajuom spāka ceiņuom. A Ciklons tik paveipsnova, nūšniuce dagunu i gaiļus, sagruobs aiz koklim, aizsvīde tuoli, tuoli paceli nu sevs.\nAtlidova SNĪGA PUORSLA. Kai meila baletdejuotuoja jei plyvynovuos pa gaisu, viers iudiņu, viers zemis. Sovā vīglajā dejis sūlī raksteja meilus vuordus Ciklonam, ar daņču volūdu dzīdova himnu lobajam spākam kotrā pasauļa dzeiveibā.\nA Ciklons papyute sovu soltū dvašu Puorsleņai viersā i jei pazuda muokiuņūs.\nNu Egiptis sarkofaga izkuopuse, atmaudova MŪMEJA. Jei ar sovu māmū ocu skatīni i dungojūšū seņsenejū dzīsmeiti par myužeigū mīru i saticeibu, kam juovolda pasaulī, mieginova ītekmēt Ciklona dūmys Eiropai lobvieleigā plyudumā.\nA Ciklons itaidus «myrūņus» vyspuor pat naīvārova. Jis vīnā mīrā kūdeja paegļu ūgys i sviļpova kara maršu.\nCiklonam preteimā stuojuos PEPIJA GARZEČE i TĪGERĀNS ŅUKS. Obeji doncova plaukstiņpolku, grīzēs vaļsī, meili bučovuos i sabučova vysus, kas gadejuos jūs ceļā, raudzeidami sabučot vēļ i Ciklonu. A Ciklons gordi, gordi nūsasmieja, izraisūt eistu vīsuļvātru, ka obejim draugim aizkryta auss i jī nasaprasšonā atsagiva, siežūt iz mozys salenis lejpus ekvatora.\nIz Zīmeļbluozmys atsablūdeja Skandinavu RŪKEITS ar MOZŪ VEIREŅU i SPREIDEITI. Vysi treis spākovuos, laužūtīs ar rūkuom, i aicynova rūtaļspāka spēlēs i Ciklonu. Rūkeits ar Mozū Veireņu staigova iz rūku, mete kiuliņus, sviļpova jautrys melodejis, Spreideits plikšinova rūkys i smējuos, raudzeidams īsaisteit smīklūs i Ciklonu. A Ciklons dusmu grimasēs savylktu seju uove zuobokus, atrūteja kraklam pierdyuknis i saceja tāvam ar muoti, ka niu jis laižās pi Eiropys, lai jū sabroduotu, partū ka jam jau ir apnykuši itī vysaidi seikī, kas tū viņ i dora, kai jam maitoj kaujinīcyskū gorastuovūkli.\nKai nu zyla gaisa nūkrytušys, Ciklona prīškā nūsastuoja divejis NUOVIS i GARUO SĪVA. Vīna Nuove beja bolta, ūtruo malna, īsatynuse palmu lopuos. Vysys treis knakstejuos i klabynova zūbus, dauzeja ar kuojuom, škindynova ar izkaptem i sauce spolgā balsā:\n— Kas ar nuovi īt pi ūtra gostūs, tys ar nuovi atsagrīž sovā sātā…\nVysys treis jēme sovā vydā Ciklonu i bīdynova jū ar drausmeiguom mūkuom, kod jam byus juomierst, ka jis ness nuovi cytim. A Ciklons, atsaspēre pret lelu kliņti i, paliecs gaisā, metēs skrīšnim pa okeana viļņu golūtnem Eiropys vierzīnī, nasaklausūt nivīnā.\nPādejā momentā, cikom Ciklons vēļ nabeja pagaiss ocu skotam, pasaruodeja baltu LAIMIS MUOTE i diveji slāvu bilinu SPĀKAVEIRI. Spākaveiri sagiva Ciklonu aiz kuoju i nūsādynova iz leluokuo viļņa, īspīde jam kliepī ermoniku i lyka spēlēt kazačoku, a poši suoce doncuot i dzīduot častuškys. Tūlaik boltuo Laimis muote nūsasēde sūpluok Ciklonam i aicynova jū saspēlēt kū ta lānu i meilu. Poša īsuoce dzīduot šyupuļdzīsmi. Ciklons tai kai apjuka, sasajuta it kai na sevī, pasavēre iz sovu muoti Grenlandi, kurai acīs beja sasarīsušys osorys… a, puorvariejs Laimis muotis paruodeitū sentimentalitati i Spākaveiru doncuošonys trokuma izaicynojumu, īsvīde okeana iudinī ermonikys, sagiva aiz kuoju kaiju boru i laidēs paceli Eiropys vierzīnī.\nTe Ciklonam preteimā nūsastuoja PIRATS, pacēle sovu īrūci, pīlyka pi vasaluos acs, nūtiemēja i izšuove, saukdams:\n— Nuovi varmuokam! Kas te izadrūšynoj byut varonuoks par jiurys Piratu?\nMaņ taidi cikloni ir vīns spļuovīņs okeana dybynā. A lūde natruopeja Ciklonam, i jis nūgaisa tymsajūs leita i krusys muokiuņūs.\nPādejī Ciklonam pretī mieginova stuotīs jiurys BRUŅURUPUCS i Amazonis IUDIŅSRŪZE. Obeji diveji beja davušīs Ciklonam pretim pa syltū Golfa straumi.\nBruņurupucs i Iudiņsrūze sasatyka ar Ciklonu pi Īrejis krostu. Ciklons nykns nu gryutuo lidojuma, naieds i nadziers rēce lauvys bolsā. A Bruņurupucs, vīgli pasviļps sovuos mozajos nuosīs, īsvīde Ciklonam sejā Atlantejis siļči i aicynova Ciklonu nūsamest iz kaidys kliņts i atsapyust. Iudiņsrūze sūlejuos Ciklonam pamaseit juo steivū mugoru ar sovu pateikamū zīdu smuordu. Ciklons, pats nasaprozdams deļkuo, paklauseja. Bruņurupucs sovā treissymts godu garajā myuža gudreibā līleja Ciklonu par juo drūsmi i puordrūšeibu, a saceja i itaidus vuordus, ka Ciklona spāks i drūsme ir juoveļtej lobumam, a na ļaunumam. Iudiņsrūze apsaveja Ciklonam ap placim i dziļdūmeigi čukstēja ausī:\n— Mes meilam i sumynojam viņ lobus varūņus. Taidus, kuri zīdoj sovus spākus i varūneibu kam to cālam, a navys ļaunai atrībeibai. Myusim ir daudzi draugu. Kliusti i tu par myusu draugu.\nIudiņsrūze ar Bruņurupuci jēmēs īvuiceit Ciklonu dzīduot dzīsmi skaistumam i gudreibai. Ciklons kaidu laiku it kai beja īsasnauds, it kai sapņova par syltū māmenis kliepi, par sova tieteņa spieceigajim placim, iz kuru jis mozs tyka nosuots.\nA pieški īsačērce kaiju bors i Ciklons apjēdze, ka ir aizasapņovs. Jis lobpatykā atguoduoja sovu bierneibu i beja pateiceigs Bruņurupučam ar Iudiņsrūzi, deļtuo jūs rupai naatgryude, a saceja:\n— Muni meilī, jius maņ lykot nadaudzi pasapņuot, jius snīdzet eisu i vajadzeigu atpyutys breisneni, piec kura es beju nūsaiļgovs. A naaizmerstit vīnu — es nabyutu Ciklons, ka atsasaceitu nu sovu planu i naītu ceiņā ar Eiropu. Man ir juoatrīb muns brīsmūņa gors, muna ļaunuo dūma i muns lobajim dorbim nadereigais spāks. Es tūmār īšu ceineitīs ar Eiropu. Redzit, tepat jau jei ir i atsagrīzt atpakaļ bez kaujis nav munam pruotam saprūtama reiceiba. Es nūskoluošu, es nūpyusšu vysys iņdis nu Eiropys nūstyn! Es akmini iz akmiņa tī napamesšu dzeiva…\nBruņurupucs ar Iudiņsrūzi palyka skumeigi i lyudze Ciklonu:\n— Ka jau tu navari bez ļaunuma dzeivot, to vīnu reizi izdori tū ļaunū nadorbu, nu izdarejs pasaver atpakaļ, lai radzātu, kaidu pūstu tu esi ness navaineigim, it kai tīsuodams vaineigūs. Pasaver atpakaļ i atguodoj myusus i vysus, kuri tevi lyudze nadareit ļauna, īskaitūt tovu tāvu i māmeņu, partū ka tu byusi ļaunu darejs i myusim vysim, kam nav nikaida naida pret Eiropu.\nCiklons gryuši nūsapyute, it kai pīkreitūši pamuova ar sovu pynkainū golvu i, izšuovs ar zibiņs peicku sovim orkanu kumelim, laidēs Eiropā jū pūsteit.\nBruņurupučam puor byudim nūritēja divejis lelys osorys, i jis saceja pats sev:\n— Cik tys ir suopeigi, kod, dzeivuodams garu myužu, tu kotrai jaunajai paaudzei atrūņ myužeigi dzeivys vīnys i tuos pošys ļaunuma saknis — byut gudram i varūņam naidā pret ūtru…\nKartenis autors: Lita Krone, LETA\nOntons Slišāns (1948–2010) — Latgolys kulturys darbinīks ituo vuorda vysplašuokajā nūzeimē. Apvīnuoja sevī folkloriskū i katuoliskū. Leidzeigi kai Andryvs Jūrdžs, beja i zemnīks, i gruomotu raksteituojs, i izdeviejs. Vysūs sovūs tekstūs aicynuoja iz gūdeigumu, veseleigumu, vitalitati, solidaritati. (V. Lukaševičs)\n10:00 Tiergs “Latgalīši Reigā brauc” @ Kalnciema kvartals, Reiga\nTiergs “Latgalīši Reigā brauc” @ Kalnciema kvartals, Reiga\nOct 16 @ 10:00 – 16:00\nItūsastdiņ, 16.10. Reigys Kalnciema kvartalā byus latgalīšu amatnīku i sātys ražuotuoju tierdzeņš “Latgalīši Reigā brauc”, skanēs latgalīšu muzyka i vaļdeis sirsneiga atmosfera.


Pāvela Ostapceva izstuode “Latgales zelta druvas” - lakuga.lv\nPāvela Ostapceva izstuode “Latgales zelta druvas”\nTemys: Latgales zelta druvas, Latgolys kulturviesturis muzejs, Pāvels Ostapcevs, Rēzekne, Roksts\n11. aprelī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks Pāvela Ostapceva izstuodis “Latgales zelta druvas” atkluošona i sasatikšona ar autoru. Izstuode byus apsaverama leidz 8. majam.\nMuokslinīks Pāvels Ostapcevs, svietejūt sovu 60. dzeivis jubileju, rēzeknīšim i piļsātys gostim muzeja izstuožu zalūs saryupiejs gleznu izstuodi i albumu kai veļtejumu laikam – paguotnei, tagadnei i nuokūtnei.\nMuokslinīks otkon paruoda i atguodynoj leidzcylvākim Latgolys bagateibu, izstuodei dūtū nūsaukumu attīcynojūt na viņ iz smogū vuorpu zaltu rudeneigā dryvā, bet ari iz cylvāku sirds duosnumu, labesteibu i dzeivisprīcu. Apmaklātuoji teik aicynuoti īraudzeit skaistumu tī, kur Dīvs kotram ir lics byut, dorbuotīs i radeit.\nAlbuma īvodā Pāvels Ostapcevs pasasoka laikam, kas ļuovs jam radeit, i cylvākim, kas bejuši sūpluok i ticiejuši juo vareišonai i spiejom. Jis atkluoj ari sovu mīlesteibu pret Latgolys dobu, sauli, gaisu, iudini, kas davuši spākus i īdvasmys šaltenis. Ari ticeiba Latgolys nūvoda bagateibai i laimeigim cylvākim, kas ar sovim dorbim vairoj lobū iz ituos zemis, Pāvelam Ostapcevam ir cīši svareiga.\nKarteite: glezna “Daugava zem debesīm”, 2016, 40×50 cm\nViests sagataveita piec Latgolys Kulturviesturis muzeja snāgtuos informacejis


Žurnāls: Voi latvīši poši zyna, kas ir latvīšu volūda? – Jurista Vārds\nSaisteibā ar 17. oktobra nūtikšonom LR Saeimā gribim drusku vaira izstuosteit sovu redzīni. Kotrā gadīnī, ka nazkam nu profesionalim (juristi, volūdnīki) atsarass pamatuoti preciziejumi, ar prīcu tūs apsaviersim i nu sovys pusis raudzeisim sagataveit pretargumentus.\nSuoksim ar vysim labi zynomū – Latvejis Satversme paradz, ka vaļsts volūda ir latvīšu volūda (a na "latvīšu literaruo volūda").\nDeļtam vajadzeigs plašuoks skaidruojums itim obejim jiedzīnim i juoparuoda atškireibys tūs vydā. Izreiz juosoka – turim latvīšu volūdu par vīneigū Latvejis vaļsts volūdu, bet tuoļuok gribim atzeimēt, ka jai viesturiskai ir izaveiduojušs divejis literaruos tradicejis: latvīšu literaruo volūda (izveiduota iz vydsdialekta pamata) i Latgolys latvīšu voi latgalīšu literaruo volūda (volūdnīku terminologejā – izaveiduojuse iz augšzemnīku dialekta pamata). Taitod obejis divejis ir leidzvierteigys latvīšu volūdys sastuovdalis. Itaidu myusu redzīni styprynoj ari Vaļsts volūdys lykuma niulinejuo redakceja, kurā pasaceits, ka latgalīšu rokstu volūda ir viesturisks latvīšu volūdys paveids.\n2. Novembris 2011 / 12:40\nŽēl, ka nu jau mērķtiecīgi latviešu sabiedrību cenšas šķelt arī paši latvieši :(\n29. Oktobris 2011 / 14:52\nPiekrītu viedoklim, ka šiem abiem no likumdošanas darba sajēgas maz, toties patiešām patīk zīmēties.Nav nekas dzirdēts par tādu Viļumu, toties latgalieši ievēlējuši dziedātāju Igauni, kad citos sarakstos no citām Latvijas malām tādus dziedoņus izsvītro.\nAbi iekļuvuši saeimā aiz pārpratuma, patiecoties tikai Zatleram.\n28. Oktobris 2011 / 12:12\nJūs tomēr pārstāvat Sabiedrības intereses un ja tas skar Sabiedriskās intereses, tad jarunā tā, lai visi Jūs saprot. Jūs tomēr svinīgo solījumu dodat Latvijas tautas priekšā (kā tas rakstīts Satversmē) nevis pilsoņiem, kuri dzīvo Latgalē\nVai Latgalei ir armija un flote


Pīduovojam sarunu par Vides aizsardzeibys i reģionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu par Latgolai svareigim vaicuojumim.\n21. 12. 2017. – Zīmyssvātki ar f/k Rūta\nAdventa nūslāgumā gastejom pi folklorys kūpys “Rūta” dalineicom, kab dazynuotu vaira par Zīmyssvātru tradicejom i dzīsmem.\n15. 12. 2017. – Kardinals Juoņs Pujats\nPar sovu dzeives guojumu, dorbim i goreigū aicynuojumu stuosta Rūmys katuoļu bazneicys kardinals Juoņs Pujats.\n14. 12. 2017. – Gruomotu izdeviejs Vladislavs Lōcis\nItū reizi raidejumā aicynojam dazynuot vaira par latgalīšu drukuotuo vuorda sorgu, gruomotu izdevieju Vladislavu Lōci, kurīs sovu izdeviejdarbeibu suoce Daugovpilī, sovpus 2. pasauļa kara laikā devēs trimdā, kur turpynuo izdūt gruomotys latgaliski. Juodazeimej, ka Rēzeknē dreiži Vladislavam Lōcim tiks pastateits pīmineklis.\n08. 12. 2017. – Vydsškolu liktins Latgolā\nPlašu sabīdreibys rezonansi sabīdreibā izsaucs Izgleiteibys ministrejis jaunuokais pietejums par vydsškolom. Raidejumā skaidrojom, deļ kam teik izskateits īsacejums optimizeit vydsškolu teiklu i kai tys ītekmeis vydsškolu skaitu Latgolā.\n07. 12. 2017. – Jaunys gruomotys latgaliski\n10. Latgalistikys konferencis ītvorūs, novembra nūslāgumā sovu ceļu pi skaiteiteuoju suoce div jaunys gruomotys latgalīšu literarajāvolūdā – Kārļa Skalbes puosoka “Kaķīša dzirnavas” aba “Kačeiša patmalis” i dzejūļu kruojums “PISTACEJIS”, kura autors ir Raibīs aba Oskars Orlovs.


Cytaidi latviskais. Ceļā ar “Leluo ceļa klaidūni” - lakuga.lv\nCytaidi latviskais. Ceļā ar “Leluo ceļa klaidūni”\n20 Juļs 2015\nTemys: Andris Miseņš, Cytaidi latviskais, Leluo ceļa klaidūni, LTV1, Māris Vylcāns, Roksts, Valentins Lukaševičs\nVuordu salykums “Vieja bruoli” palics par metaforu vysim, kas ceļā ar mocikletu i nav svareigi, kurā Latvejis nūvodā satiksmis dalinīks ir mocikletists. Tok baikeru klubi ir vysur, ari Latgolā lepojās ar vairuokim. Valentins Lukaševičs itūreiz ir leidzbrauciejs baikeru klubam ar 15 godu stažu – “Leluo ceļa klaidūni”. Rakstnīkam, kurs pat autovadeituoja tīseibys nav dabuojs, itaids ceļuojums byus samārā ekstrems pīdzeivuojums. Viejs, spākrotu ryukūņa, Latgolys pakolni, celi i lelceli — 45 km ceļā Rēzekne – Kuorsova – Ludza spēs puorlīcynuot, ka klubā apsavīnuojušīs kungi i damys, kas ir na tik veiriškeigys valisprīcys entuziasti, nu ari nūvoda patrioti, kas sovus izbraucīņus apvīnoj ar viesturisku vītu apsavieršonu, ir vīsmīleigi i sirsneigi. Par kluba pīredzi stuosta “Leluo ceļa klaidūni” prezidents Andris Miseņš i kluba bīdrs nu tuo pyrmsuokumu Māris Vylcāns.


Biruta Ūzuleņa i DJ MONSTA īlyudz iz "Multimedialu koncertu" - lakuga.lv\nTemys: Biruta Ozoliņa, Biruta Ūzuleņa, DJ Monsta, folklora, Roksts, tautys muzyka\n28. junī 21:00 Kalncīma kvartalā Reigā iz “Multimedialu koncertu” aicynoj kūklātuoja Biruta Ūzuleņa (Biruta Ozoliņa) i DJ Monsta.\nDvieselisks ceļuojums vosorys pīvokarē, kod tautys muzyka, saglobojūt tuos tradicionalū muzykys goru, izskanēs pavysam jaunuos i myusdīneiguos dvasmuos. Unikals tandems – kūklātuoja i dīdžejs – ar miļzeigu pyuru kotram sovā sferā ir radejuši originalys, atmosferiski pīpiļdeitys tautys muzykys aranžejis. Muzyku papyldynuos VJ Arta Dziervis video instalacejis.\nBirutys Ūzulenis i DJ Monsta aba Ulda Ceiruļa sadarbeiba aizasuoce 2010. godā, obeji radejuši ari koncertu – izruodi „Nalels gabaleņš dzeivis” (Neliels Gabaliņš Dzīves) Latvejis Nacionalajā teatrī.\nBiruta Ūzuleņa tautys muzykā klauseituojim zynoma ar spylgtom latgalīšu tautys melodejom, kū raksturoj dvieselis harmonejis meklejumi i skaists pasauļa vierīņs. Biruta dzymuse Latgolā, kur nu bārnu dīnom īmontuojuse zynomys dzīduošonys tradicejis.\nĪeja iz koncertu ir bez moksys.


Kolnasāta 16. novembrī - lakuga.lv\nKolnasāta 16. novembrī\nTemys: Aglyunys Maizis muzejs, Kolnasāta, Patrioti sauc, Roksts, smuti, smutiešona, Vija Kudiņa\nRaidejumā “Kolnasāta” vaļsts svātku nūskaņuos gasteis maizis cepieja nu Aglyunys maizis muzeja – Vija Kudiņa, jei ir ari vīna nu Latgolys mozajom uzjiemiejom. Sarunā ar Viju nūskaidruosim, kai īt ar maizis cepšonu myusu dīnu Latvejā, kū interesentim pīduovoj Aglyunys maizis muzejs i atkluosim ari tū, kaida ir tipiska latgalīšu maize.\nSižetā nu Rēzeknis dzierdēsim par Rēzeknis dūmis opozicejis deputatu jaundybynuotū frakceju “Patrioti sauc”. Skaidruosim, voi deputati eistyn ir patrioti i iz kurīni jī sauc.\nSovukuort vuordineicā Ilze Sperga atroduse interesantus skaidrojumus i nūzeimis latgalīšu vuordim “smuti” i ”smutiešona”.


“Pi myusim Latgolā” viestej par Tauriņu nakti Grebļa kolnā - lakuga.lv\nTemys: Grebļa kolns, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Tauriņu nakts\nZylupis nūvoda Pasīnis pogostā atsarūn Grebļa kolns, kas ir unikala i aizsorgojama teritoreja. Te atrūnamys vysaidys aizsorgojamys augu, dzeivinīku i kukaiņu sugys. Kab akcentātu ituos eipašuos vītys unikalitati, 30. junī Grebļa kolnā pyrmū reizi nūtiks Tauriņu nakts.\nRaidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoja Laura Sondore-Strode sasatyka ar Zylupis nūvoda turisma dorba organizatori i gidi Ilgu Ivanovu. Ilga pastuosteja, ka itei vīta ir dobys līgums ar eipašu mikroklimatu i augu vaļsti. Tī atrūnamys vairuokys tauriņu sugys, kas īraksteitys Latvejis Sorkonajā gruomotā.\nTauriņu nakts laikā apmaklātuojim specialistu pavadeibā byus vareiba apsavērt tī dzeivojūšūs tauriņus i cytus kukaiņus, kas tiks davylynuoti ar eipaša prožektora paleidzeibu. Izgleitojūšuos aktivitatis tiks papyldynuotys ar vysaidom rodūšom darbneicom, kab garlaiceigi nabyutu nivīnam.\nLatgaliskys aktivitatis “Zynuotnīku naktī” Rēzeknē 25/09/2018\nFotoceļuojums iz Muokūņkolnu 17/09/2018


Nūsaklausi stuostus par "Latgolys Muorys" pīminekli - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Muora, Latvejis Radejis Latgolys studeja, pīmineklis "Vienoti Latvijai", Roksts, Stāsts par Latgales Māru\nAizvadeitajā nedelī Latvejis Radejis 1. programys ēterā dorba dīnu reitūs skanēje pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru veļteiti stuosti. Tūs pīduovuoje Latvejis Radejis Latgolys studeja.\nPīmineklis klivs na tikai par Rēzeknis, nu ari vysys Latgolys simbolu. Sovulaik tys atkluots vysai Eiropai sarežgeitā i trauksmainā laikā, viņ dažys dīnus piec Ūtruo pasauļa kara suokuma. Padūmju okupacejis varai tys beja traucejūšs, par tū pīminekli demontēje. Latgolā nūsastyprynojūt Nacistiskuos Vuocejis armejai, tū atjaunuoje. Pīminekli atkuortuoti nūguoze pieckara godūs, i sovā vītā “Latgolys Muora” atsagrīze viņ 1992. godā.\nRubrikys “Stāsts par Latgales Māru” stuosti:\npīminekļa topšonys pyrmuokumi\npīminekļa izveide i atkluošona\npīminekļa veiduls i tāli\npīminekļa liktins okupacejis godūs\npīminekļa atjaunuošona i atkluošona\nEisa pīminekļa viesture LSM komiksa versejā.


Lūznovys muižā aizvadeits koncerts “Saule iz placa” - lakuga.lv\nTemys: Jauna Nianse, koncerts, Lūznova, Lūznovys muiža, Roksts, Skonai\nCik daudzi nu jiusu šudiņdīnu pavoda ar sauli sirdī i iz placa? Tī, kas svātdiņ gasteja Lūznovys muižā, pavysam nūteikti varēja īsuokt nedeļu ar īdvasmu i smaidu iz lyupu.\n25. oktobrī skaistuo muižys kuorma sīnys pīskandynuoja koncertprograma “Saule iz placa”, kurymā pīsadaleja RTU jaunīšu ansamblis “Jauna nianse” i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”. Obeji muzykalī kolektivi klauseituojus prīcynuoja ar apburūšu nūskaņu rodūšom kompozicejom – i lobuok zynomom, i na tik cīši. Izskanēja “Skonai” muokslinīcyskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys originaldzīsmis i tautysdzīšmu apdaris, kai ari E. Ešenvalda, J. Lūsēna , K. Lāča muzyka. Lūznovys muižys Sorkonajā zalā vaļdeja saulis pylna atmosfera, kas rūtuoja kai klauseituoju sejis, tai ari dzīduotuoju vaibstus, nu par apmaklātuoju garšys kuorpeņu lobsajiutu pasaryupieja “Pērtnieku” gordumi, kas gostim pīduovuoja puosokainys uzkūdys moksys bufetē.\nPaļdis sokam Lūznovys muižai, myusu draugim – RTU jaunīšu ansambļam “Jauna nianse” – par kūpeigū saulis dzīšmu skandiešonu i, prūtams, myusu namaineigajam i leluokajam atbolstam – Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai, kas vysod paleidz myusu ideju i iniciativu eistynuošonā!\nSauli iz placa vielejūt,\nRēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” dalineica Aiva


Muzeju naktī ari latgaliskys nūtikšonys - lakuga.lv\nMuzeju naktī ari latgaliskys nūtikšonys\nTemys: muzeju nakts, Roksts\n19. majā, sastdīņ, vysā Latvejā i pasaulī nūtiks Muzeju nakts, Latvejis symtgadis reizē Muzeju nakts tema ir “Šyupeļs”. Kotrs muzejs pīduovuos sovu redziejumu par itū temu. Vairuoki Latgolys muzeji sovus apmaklātuojus puorsteigs ar latgaliskom nūtikšonom.\nBolvu nūvoda muzejs aicynoj iz radūšu dorbuošonūs „Latgale – Latvijā” – „Ziemeļlatgales krāsu raksti” kūpā ar bīdreibu “Radošās idejas”. Daugovpiļs cītūksnī atkluos fotoizstuodi „Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”. Naujenis Nūvodpietnīceibys muzejā byus apsaverama muokslys ekspoziceja „Latgales parīziete Valentīna Zeile” i etnografiska ekspoziceja „Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”.\nIz latgaliskom nūtikšonom aicynoj Skryndu saimis muzejs Vabalī, dūdūt tom kūpieju nūsaukumu “Šyupoj mōte dēliniu- Mēmess lūgā spīž-… (Purins, Drywa 1912.)”. Dzejnīki Egita Terēze Jonāne i Valentins Lukasevičs aicynuos īsaklauseit Ontona Skryndys sastateituos pyrmuos latgalīšu dzejis antologejis “Kūkle” (1914) skaņuos.\nLatgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē varēs nūsavērt etnografiskuo ansambļa “Rikava” uzvaduma fragmentu „Krystobys”, uzspēlēt izgleitojūšu datorspeli “Īsapazeisim”. Vokora nūslāgumā byus vareiba baudeit lelu popularitati īmontojušuos hip hopa apvīneibys “Latgalīšu reps” koncertu.\nVysu Latgolys nūtikšonu programu var atrast muzeju-nakts.lv


Latgalīši i globalizaceja | Latgolys Studentu centrs\n25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i Latgolys kūpejuos dzelys lobā izmontuot myusudīnu tendencis.\nPasauļs ir palics mozs, pasasokūt transporta atteisteibai piedejuo godu symta laikā – attuolumi vīgļuok i dreižuok puorvarami. Ej, brauc i verīs, kai cytur ļauds dzeivoj, viertej, kas lobs, kas nā, brauc iz sātu i gols golā suoc apsazynuot tū, kas sātā ir vierteigs i īviereibys cīneigs (ja iz sitīni navari suokt ar sevis apsazynuošonu)! Pasauļs ir klivs atvātuoks – informacejis tehnologejis, internets i socialī teikli – roksti i byus skaiteituoji, meklej i atrūd dūmubīdrus tivuokā voi tuoļuokā pasauļa molā.\nBet na vyss ir tai, kai pyrmajā breidī ruodīs – taipoša ari ar nūpītnū vokora temu i diskuseju praksē. Sarunys gaitā atsakluoja dažaidys pīredzis, kas saisteitys ar latgaliskuos identitatis apsazynuošonu, saskarsmi ar dažaidim stereotipim par Latgolu i latgalīšim. Var jau vaicuot – cik ta iļgi vēļ par tū runuosim? Bet paaudzis mainuos i sarunuos rūnās jaunys atzinis voi ari vīnkuorši kaids naviņ pūsmys i temats teik slāgts. Vysmoz attīceigajā grupā. Paraleli tyka generāti dažaidi vierzīni, kaidūs var pieteit latgaliskū. Īs laiks i byus radzams, kai studenti rass īspieju sovā studeju laukā atrast latgaliskū dimenseju pietejumim, struoduot i sajimt sova dorba augļus ari materialā veidā.\nI vysam pa vydu Juoņs Ryučāns deve īspieju īsavērt personeiguos gruomotu kolekcejis latgaliskuokajā daļā.\nstuosteja par sovys literaruos darbeibys aizsuokumim i skaiteja sovys ailis.\nA moš beja pavysam cytaižuok nakai ite pīraksteits – cik ļaužu, tik i vīdūkļu. 😉 Ka gribīs sova vīdūkļa – juoīt i juosaver pošam. Ir nūtykumi, kur ir vārts byut kluot. 😉\nTags:biļdis, Daugovpiļs, Juoņs Ryučāns


Cyti – Bīdreiba "LgSC"\nDigitaluos latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram”\nDigitaluos uzleimis sazinis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram” radeitys latgalīšu volūdys prestiža ceļšonai i lītuojuma pīauguma veicynuošonai. Uzleimu aplikacejis ītver kasdīnā i ari eipašuokuos dzeivis šaļteņuos lītuotys frazis i vuordus latgalīšu volūdā, tuos papyldynuotys ar četrim Latvejā lītuotim karūgim – Latvejis, Latgolys, līvu i Sielejis karūgu. Kūpumā bezmoksys pīejamys 42 uzleimis.\nUzleimu izveidi atbaļstejs ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs. Uzleimu dizainu veiduojuse Inese Krivmane, tehniskū atbolstu snēdzs programātuojs Juoņs Rancāns.\nAkceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”\nPortals lakuga.lv aicynoj uzleimi sajimt īstuodis, organizacejis, uzjāmumus, kuri grib paust pozitivu attīksmi pret latgalīšu volūdu, i pīlikt tū radzamā vītā, pīmāram, iz īejis durovu. Uzleimis sajimšona nauzlīk nikaidus pīnuokumus i saisteibys. Tū sajāmušuos vītys ir atzeimuotys eipašā kartē. Uzleime lejupīluodiešonai ITE.\nLatgalīšu volūdys pošvuiceibys materials (2016)\nKūpumā materialā īkļautys ostonis nūdarbeibys, kotru nu tom veļtejūt sovom temom. Teoreju papyldynoj praktiski aizdavumi i tim pīvīnuotuos atbiļdis, kas ļaus puorbaudeit, voi teoreja ir īsavuiceita pareizi. Materials sagataveits, bolstūtīs iz Latvejis Republikys Tīslītu ministrejis 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Pošvuiceibys materialu sagatavejuse ilggadeja latgalīšu tekstu korektore Muora Mortuzāne-Muravska.\nMaterials daeinams ITE.