Dūmys vaļdnīks Roberts Mūks nu Gaļānu - lakuga.lv\nDūmys vaļdnīks Roberts Mūks nu Gaļānu\nTemys: A12, Gaļāni, Roberts Mūks, Žurnals "A12"\nRoberts Mūks (Avens) ir izcyls filozofs i dūmuotuojs, kurs pīsagrīzs arhetipiskajai psihologejai i Austrumu religejom, raudzejs izceļt tyltu storp Rītumim (K. G. Junga i Dž. Hilmana psihologejis ītārpā) i Austrumim (budisma ītārpā). Jis veics pietejumus ari par P. Tillihu, antropozofeju i juos dybynuotuoju R. Šteineru. Mūka pasauļa izjiuta rodusēs plašā viesturiskā, filozofiskā i religiozā, ari psihologiskā saleidzynuojumā ar myusu dīnu subkulturu i tradicejom. Juo gruomotys tulkuotys daudzuos pasauļa volūduos i teik izmontuotys kai vuiceibu literatura Amerikys augstškoluos, universitatēs, koledžuos, religeju viesturē.\nNu trymdys Latvejā Mūks atsagrīze 1989. godā, dorbuojuos kai Latvejis Kulturys akademejis profesors, palyka par juos gūda doktoru. 2001. godā izguojušais dzejūļu kruojums “Ar pīpi uz mākoņu malas” sajiems K. Barona fonda premeju. Dzymtajūs Gaļānūs da ituo par Robertu Mūku nivīns nazynuoja. Ari atsagrīžūt piec trimdys iz Gaļānim, Roberts jūs naatguoduoja, partū ka te beja dzeivuojs viņ pyrmūs pīcus dzeivis godus, literaturys školuotuoja Marta Binduka izruodeja jam dzymtuos vītys. A jis tai nikuo ari naatguoduoja.\nRoberta jauneibys īguoduos dzymtuo volūda – latgalīšu, babeņa beja tei, kas par jū klapatēja. “Muote beja cīš praktiska sīvīte. Muna trešuo sīva Elza maņ cīš atguodynoj muoti. Jei beja taida poša praktiska, zemis cylvāks. Es nikuo, es jau pa dabasim, pa muokulim, praktiskā dzeivē es nikuo navaru,” tai R. Mūks. M. Binduka atstuosta juo atminis: “Tāvs, cik es nu juo stosteituo saprotu, beja cīš inteligents, lels gruomatnīks, kas lasejs bezgola daudz i mierkis tāvam bejs izškoluot dālu, kab dzeivē nu juo koč kas izītu. Kod Roberts pabeidz pamatškolu Drycānūs, tod tāvs izlem, jis ass bejs gona sovvaleigs, dzeiveleigs, azartisks puika, nu kura tāvs, kab iztaiseitu cylvāku, atdūd iz katuoļu gimnazeju Aglyunā. Tī ceņtēs cylvāku iztaiseit. Tī beja dzeļža disciplina, tī beja praseibys, i pamatus īlyka iz vysu myužu. Kai jis pats roksta, ka juo religiskuo platforma ir Aglyunā izveiduota. Nu bet disciplina beja šausmeiga, partū jū jis napabeidze. Kod es vaicuoju – parkū, jis atbiļdeja: “Mani slēdze uorā.” Bet Reigā jis pabeidze klasiskū gimnazeju.\nAglyunā jam bejuši treis puorkuopumi. Pyrmais, ka jū nūgiva peipejūt. Tys beja lels skandals, bet atbrauc tāvs, i izarunoj, jis pasūlej, ka napeipēs. I tod tū grāku pīdūd. Ūtrys ir bejs miļzeigs puorkuopums, jis ar draugu, ar laivu beja ībraucs azarā i palics pa nakti iz solys. Tū ari vēļ jam pīdeve. Trešuo reize beja, kod jam beja īsapatykuse vīna meitine nu meiteņu gimnazejis, a jim nabeja nikaidys saskaris tiktīs ar meitinem, ni runuot, ni redzēt i tod vīneiguo vīta, kur gimnazejis puiši variejuši redzēt meitini, tei beja bazneica. Bet bazneicā ari bejuse meitiņu eile i puišu eile. Jis nūsaver, kur tei meitine nūlīk sovys galošys i īlīk zeimeiti vydā. I nūgiva jū ar tū zeimeiti. Jis pat tū meitini nasatyka i meitine pat naizlaseja zeimeiti. Tāvs atbrauc, bet jis navariejs nikai puorlīcynuot i pīrunuot, i Robertu izslēdze. Tāvs pats beja pajiems dokumentus i aizveds iz Reigu. Tod vuiceibys jis turpynuoja Reigā Klasiskajā gimnazejā.”\nJuo klasisbīdrys Raimonds Dzelzskalējs ir rakstejs, kai jis atguodoj tū laiku, kod Roberts īīt 1. Reigys klasiskajā gimnazejā. “Nu Latgolys, na vysai lela auguma puika īīt, nu mes dūmuojom tai kai byus apceļamais, bet nikuo, jis vysu tai apgrīž, ka mes kai muļči palīkam, jis tys gudruokais i nikai mums naizadūd jū apceļt. I tod, īt senejūs greku i latiņu volūdys stuņdis, školuotuojs bejs pedantisks i vysi nu juo beidušīs, nivīns tūs volūdu navariejs ni apjēgt, ni saprast. Školuotuojs īrauga, ka jauns školāns i ir īmeslis niu jū eksaminēt. Tod mums vysim beja mutis vaļā, jis tok vysu zynuoja, jis laseja, tulkuoja, skaidruoja, runuoja.” Tod kaidā leiminī Aglyunā volūdys beja vuiceitys! “Ka jis tai varēja izaceļt, tod jū mes par Austrumu gudrū, par Zaratustru īsaucem, tod jam beja sova vīta klasē. Tod par apceļšonu nabeja ni runys.”\nTrimdys godūs Beļgejā, Briselē, jis studej žurnalistiku. Tāvs ar muoti jau 1950. godā aizceļuojuši iz Ameriku, tāvs suokumā struoduojs pi fermera cīš gryuši, kai vergs par vādara tīsu. Jis izceļuoja iz Ameriku 1956. godā. 1977. godā jis naturalizējuos. Ir juo naturalizacejis aplīceiba, kai Amerikys piļsūņa. Tys nūzeimej, ka 19 godus jis nūdzeivuoja kai “pagaidom”. Jis jau pats tai dūmuoja, ka tei beja dzeive pagaidom, kaut jis studēja, struoduoja, publicējuos, dabuoja doktora gradu i vīnolga. Tok palyka par Amerikys piļsūni.\nAmeriku jis nagribēja, jam beja apzeimuojums “syuda Amerika”. R. Mūks beja sabīdreibys cylvāks, koč ari kluss, runuotuojs jis nabeja. Bet, kod koč kū saceja, tam beja svors i saturs, tys palyka taids dominejūšais sarunā. Beja sajiuta, ka tys, kū jis pasoka ir vierteiguoks par vysu tū, kū runuoja puorejī.\nTys beja Dīvs, kas jū nūdarbynuoja. Praseja, ci ir Dīvs. I pats atbiļdēja, ka nabyutu, tod jau dzeivei nabyutu jāgys. Jis tai ari roksta – vysu myužu es guoju iz Dīvu ci pi Dīva. Tys teišom tai ari beja. Jis par tū roksta dzejūļūs – sovus grākus es izkaisu viejā. Pi grāksyudzis jis naguoja, bet bazneicuos R. Mūks guoja. Jis runoj par tū, ka tyvys ir div religejis – dzenbudisms i katuolisms. Ka juos salyktu kūpā, tod byutu taida idealuo religeja. Jis piec sovys dobys tūmār beja breivdūmuotuojs. Jis vuicejuos ari katuoļu goreigajā seminarā, pi veiskupa Sloskāna. Vāluok jis saceja: “Es navarieju ar tom dogmom sasamīrynuot. Kas ir dogma? Tys ir pīzynums, bet tū vajag izprast i tū vajag pīruodeit, ka tys teišom tai ir. Tod beja taidys lītys, kurom es byuteibā napīkrytu.”\nR. Mūks līk pasavērt cytaižuok iz nūtykūšū. Gaļānūs dorbojās Roberta Mūka muzejs. Marta Binduka muzeja apmaklātuojim stuosta par div lītom. Pyrmuo – kai jis struoduoja, nu reita četrys stuņdis, pušdīnis, pastaiga uorā, i tod vēļ četrys. Kotru dīnu. Vīnolga, slyms ci vasals. Ūtra līta, vīnolga, kaidā gruomotā – juos vysys ir ar juo pastreipuojumim, atzeimem, pīrokstim, zeimeitem. “Dūmoju, varbyut tys viņ studenta godūs, bet nā, tys parodums ir da pošu myuža pādejūs dīnu. Varbyut na pavysam kotrā gruomotā, bet tuos lītys, kas jam lykušuos svareigys, vysys ir atzeimiejs. Vīnā gruomotā jis ir nūstreipuojs anotaceju i pasacejs sovu redzīni. Kotrys pīraksteitais vuords ir personisks. Tys ir tev raksteits, tev ir juopajam nu Mūka, redz, kai jis ir jiems nu kotra koč kū. Saīt, nu kotra ir kū pajimt,” stuosta M. Binduka.


Roberts Ancāns - Vikipedeja\n(Puoradresēts nu Ancāns)\nRoberts Ancāns (1919.g. 11.nov. — 1982.g. 1.janv.) beja Latvīšu legiona viersnīks, sajēmis Dzeļža krysta Bruninīka krysta ordeni.\nRoberts Ancāns pīdzyma 1919.goda 11.nojabrī Latvejā, Ludzys apleiciņa Tiļžys pogostā. Vuicejīs bruoļu Skryndu pamatškolā i vīnu godu Aglyunys gimnazejā. Tuoļuok vuicejās Kuorsovys piļsāta gimnazejā, kū pabeidze 1938.godā.\nTuo poša goda rudinī suoca vuiceitīs Latvejis universitates saimesteibys i tīseibu fakuļtetā, saimesteibys nūdaļā.\n1939.goda rudinī labvaleigi īsastuoja Latvejis armijā, cereibā byut kara jurists. Itū nūdūmu iztrauceja Latvejis okupaceja 1940.godā.\n1941.godā, kad suocās Trešuo reiha i PSRS vaidi, labvaleigi pīsateice latvīšu brūņuotuo spāku vydā, kab ceineitūs pret boļševikim. 1941.goda oktobrī 16.Zemgales policejas bataljona vydā beja nūsyuteits iz austrumu fronti kai vada seržants.\n1941./1942.goda zīmā pi Holmas (Veļikajas krostā) karaveirus apstuoja sorkonuo armeja i jis beja pyrmū reizi sarānuots. Piec izdzeidēšonys beja nūsyuteits iz viersnīku kursim, i piec tūs beigom jis byudams latvīšu legiona leitnants pīsadaleja ceiņuos pi Leningradys, Volhovys purvūs, pi Ostrovys i Kurzemis kotlā. Vairuok reižu beja sarānuots i sajēme ordiņus.\n1944.goda zīmyssvātku ceiņu laikā Kurzemis kotlā, Ancāna vadeituo 19.divizejis ceiņu škola, pi Lestenis stacejas treis dīnu apstuojuma ceiņuos ar kājnīku īrūčim izneicynova 14 padūmu tankus. Par ituos ceinis varūneibu Robertu Ancānu 1945.goda janvarī apdovanoja ar vuocu armejis vysaugstū militarū ordini — Bruninīka pakuopis dzeļža krystu.\n1945.goda pebralī organizejūt Latvejis tamlaiceiguo vaļdeibu (Latvejis nacionaluo komiteja) kai vīnu nu delegatim, puorstuovūt legiona 19.divizeju, izaraudzeja arī Robertu Ancānu. Generaļs Rudolfs Bangerskis jū īcēle par vaļdeibys piļs komandantu. Vaļdeibys byutuve beja paradzāta Ēduolis pilī.\nSastuo Kurzemes lelojā kuovē (1945.goda marts/apreļs), pi Blīdenis dzeļžaceļa stacejis Ancānu astūtū reizi sarānova. Jis beja nūsyuteits iz Līpuojis vaidu slimneicu. 1945.goda 8.maijā ar vuocu minu lellaivu beja izvasts iz Vuoceju. Vaidus beidze kai viersleitnants.\nDzeive piec vaidim[pataiseit | labot pirmkodu]\nVuocejā nu suoku dzeivova Bādverishofenē (Badwörishofen), tod Neištatē (Neustadt) i beidzūt Augsburgā. Neištatē bejis administrators IRO (International Refugee Organization — Vydtautiskuo bāgaļu organizacejā) vaidu invalidu vuiceibys centrā, kur omotus vuicejuos vaira nakai 300 latvīšu i igauņu vaidu invalidu. 1950.godā puorsacēle iz Augsburgu, kur piļdeja Latvīšu komitejis prīškinīka i latvīšu tautys školys (pamatškolys un gimnazejis) riednīka daguojumus. 1955.godā Hamburgā atsajaunoja Latvejis vaidu invalidu apvīneibys dorbs, Ancānu ībolsova par tuos apvīneibys prīškinīku, itū omotu jis piļdeja 15 godus.\n1955.godā brauca iz ASV i dzeivova Ņujorkā. Tur struoduoja firmā Otis Elevators kai tehniskais zeimuotuojs. Aktivi pīsadaleja vaidu veteranu atpyutys centra Rota i Bruoļu kopu stateibā.\nRoberts Ancāns nūmira 1982.goda 1.janvarī Ņujorkā. Apbedeits Ņujorkys štatā, Katskiļu bruoļu kapūs.\nRoberts Ancāns beja studentu korporacejas Lacuania (nu 1938.g. febraļa) bīdrs.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Roberts_Ancāns&oldid=33450"\nLatvīšu legiona viersnīki\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 17.52, 2019. gada 18. labeibys mieness.


Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv turpynoj dorbu « LUDZAS NOVADS\nLatgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv turpynoj dorbu\nLatgalīši vysod ir izacālušs ar jaunom i rodūšom idejom, paruodūt, ka nikas nastuov iz vītys, i ka ir gotovi īt leidza i varbyut pat reizem apsteigt sovu laikmatu. Vīna nu puordrūsuokajom idejom ir bejuse latgaliski rokstūšais kulturys portāls „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba www.lakuga.lv, kurs itūšaļt ir palics jau par vīnu nu latgalīšu kulturys vierteibom i vēļ arviņ ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs. Portalā vīnuvīt ir pīejama jaunuokuo informaceja par Latgolys i latgalīšu tradicionaluos i laikmeteiguos kulturys aktualitatem, izsmeļūši i profesionaļu veiduoti roksti par regiona viesturi, kulturu i nūzeimeigom personom. Taipat tei ir vīta, kur jaunajim i jau pīredzis boguotajim latgalīšu literatim ir īspieja laseituojus īpazeistynuot ar sovu daiļradi. Bīži viņ portala laseituoji ir pyrmī, kas izzynoj par aktualitatem latgalīšu muzykā. Portals ir palics par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā.\nProjektu „Latgalīšu Kulturys Gazeta” jau nu 2007. goda realizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, i itūšaļt tys dorbojās ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Jau divejus godus piec kuortys www.lakuga.lv ir sajāmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks” kai lobuokais latgalīšu kulturys medejs.\nPortalam ar sovu darbeibu ir izadevs latgalīšūs veicynuot pīdereibys sajiutu regionam i styprynuot nacionalū identitati, sekmēt sabīdreibys izpratni par Latgolys kulturys specifiku i tuos vītu Latvejis myusdīnu kulturys telpā.\nAicynojam ari pošus latgalīšus īsasaisteit portala satura veiduošonā i īsyuteit informaceju par sovys pusis latgaliskajim pasuokumim, viertiejumus par kulturys aktualitatem, rokstus par regiona viesturi, kulturu i cylvākim, rokstūt iz epostu [email protected]. Taipat gaidom ari jaunūs latgalīšu literatu dzejūļus i stuostus, muziķu jaunuokūs skaņdorbus.\nPortala jaunumim leidza var sekuot ari socialajūs teiklūs facebook.com/LaKuGa.lv i twitter.com/LaKuGa.\nPortala „Latgalīšu Kulturys Gazeta” redaktore


Autentiskuos "Juru" lūgu kvarbatkys - lakuga.lv\nTemys: A12, Juri, Juris Lubāns, koka logi, kūka lūgi, kvarbatkys, Lidija Lubāne, logs, lūgs, mežģīnes, Roksts, sāta, sīrs\nRokstu sagataveja: Māris Justs, Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”\nŠosejis Daugovpiļs–Rēzekne pūsmā pi Jaunaglyunys garombrauciejus pīsaista sāta, kuramā ražoj i tiergoj sīru. I vēļ ainovā itei sāta ir eipaša ar gaumeigim kūkgrīzumim.\nSaimisteibys pyrmsuokumi datejami 20. godu symta 30. godūs, kod saiminīka Jura Lubuona vactāvs izcēle dzeivojamū āku ar kūšim lūgu kūkgrīzumim i izveiduoja saimisteibu. Niulenejī saiminīki 90. godūs atsagrīze Rībeņu nūvodā i suoce muojražuošonu.\nLideja i Jurs Lubuoni nūlēme i atjaunuoja dzeivuojamuos sātys vysus 13 lūgus – ar autentiskom kūka kvarbatkom. Arhitekts Pēteris Blūms, kurs vīnā nu “A12“ interveju itaidus lūgus ar dekorim nūsauce par ledejom, nūviertēja saiminīku īguļdejumu i īsaceja ari kruosuojumu, kab garuok sasaglobuotu arhitekturys i amatnīceibys montuojums. Tai kai saimisteibā sevkurs var īsaguoduot gordū rībenīšu sīru, vīnlaiceigi ir īspieja apsavērt i īsajust tradicionalā latgaliskā lauku ainovā.


LaKuGa – Suokušuos Daugovpiļs nūvoda dīnys\nSuokušuos Daugovpiļs nūvoda dīnys\nLaKuGa 8. Septembris, 2015. gods Comments Off on Suokušuos Daugovpiļs nūvoda dīnys\nNu 7. da 19. septembra nūteik tradicionaluos Daugovpiļs nūvoda dīnys, kurys jau sastū godu teik reikuotys ar mierki veiduot nūvoda popularitati, atbaļsteit vītiejuos tradicejis i ražuotuojus, kai ari veicynuot lauku ražuotuoju i tautys montuojuma produktu atteisteibu. Kai kotru godu, nūvoda dīnys byušūt aizraujūši, izzynūšom i sportiskom aktivitatem pīsuotynuoti svātki vysai saimei.\nTurpynojūt pārņ aizsuoktū “Pogostu dyžuošonuos” tradiceju, itūgod Kolupa, Neicgaļa, Leiksnys i Vabalis pogosti ruodeis, ar kū tī ir stypri i boguoti. Diveju nedeļu garumā itymūs pogostūs nūtiks vysvysaidi pasuokumi – izstuodis, meistardarbneicys, sporta aktivitatis, konkursi, vidis objektu atkluošona i attaiseitūs durovu dīnys pi uzjiemieju.\n18. septembrī Daugovpiļs olimpiskajā centrā nūtiks Latvejis Tierdznīceibys i ryupnīceibys kamerys i Latgolys planavuošonys regiona reikuotuos “Uzņēmēju Dienas Latgalē 2015”, sovukuort svātku kulminaceja gaidoma 19. septembrī ar kruošņu rudiņa Godatiergu Daugovpiļs piļsātys teritorejā, Reigys īlā (pūsmā da Gimnazejis īlys) i Dubrovina parkā. Godatiergā byus vareiba īsaguoduot Daugovpiļs nūvoda ražuotuoju, Latgolys tierguotuoju i omotu meistaru daudzveideigū produkceju – sīru, madu, maizi, duorzuojus, veinus, dekorativūs stuodus, augļus i ūgys, rūkdorbus i izstruoduojumus nu kūka, muola, kūkvylnys i lyna. Pierkūt precis nu Daugovpiļs nūvoda tierguotuoju na mozuok kai 3 eiro vierteibā, sevkurs pierciejs sajims vīnu talonu “Lauku gordumu īlys” iedīņu degustacejai.\nGodatierga dalinīkus sagaideis ploša i interesanta kulturys programa. Ar dzīsmem, dejom i teatra izvadumim godatiergu īskandynuos i vītiejī muokslinīciskuos pošdarbeibys kolektivi, i gosti nu Boltkrīvejis – Braslovys rajona Kulturys noma tautys teatris “Pokers”, Glubokoje rajona folklorys tautys teatris “Tereško” i Šarkovščinys Kulturys centra Tautys muzykys ansamblis “Spadčina”. Koncerts nūsaslēgs ar Tihovsku saimis ansambļa muzykalū sveicīni.\nApmaklātuojim byus vareiba apsavērt fotoizstuodis “Kalupes, Līksnas, Nīcgales, Vaboles pagasti tuvplānā” i “Mežos, upēs, ezeros”, Latgolys Zooduorza ekspoziceju “Eiropas retā herpetofauna Daugavpils novadā”, kai ari guņsdzieseibys tehnikys i specialuo apreikuojuma demonstraceju. Interesenti aicynuoti pīsadaleit Daugovpiļs nūvoda školānu i jaunīšu, muzeju i Daugovpiļs Universitatis reikuotajuos rodūšajuos darbneicuos.\nAtzeimojūt Eiropys sadarbeibys dīnu, nūtiks ari dažaidi Daugovpiļs nūvoda dūmis eistynuotūs projektu pasuokumi Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instrumenta Latvejis – Lītovys – Boltkrīvejis puorrūbeža sadarbeibys programys 2007. – 2013. godam ītvorūs.\nVysys dīnys garumā Vīneibys laukumā tiks reikuotys sporta aktivitatis – Daugovpiļs nūvoda tradicionaluos storptautiskuos saceņseibys strītbolā, Daugovpiļs piļsātys finalsaceņseibys īlu basketbolā i svorbumbu ceļšonys saceņseibys, kuopšona radžu sīnā, bolkys i šautreņu svīsšona, kai ari basketbola sūda metīņu konkurss.\nDaugovpiļs nūvoda dīnys reikoj Daugovpiļs nūvoda dūme sadarbeibā ar Kulturys puorvaļdi, pogostu puorvaļdem, SIA “Latvijas lauku konsultāciju un izglītības centra” Daugovpiļs nūdaļu, Daugovpiļs Universitati, Daugovpiļs piļsātys dūmi, Daugovpiļs Turisma informacejis centru, Latvejis Tierdznīceibys i ryupnīceibys kameru, Latgolys planavuošonys regionu, nūvoda uzjiemiejim i Eiropas sābru attīceibu i partnereibys instrumenta Latvejis – Lītovys – Boltkrīvejis puorrūbeža sadarbeibys programu 2007. – 2013. godam.\nATSLĀGVUORDI » Daugovpiļs nūvoda dīnys, Daugovpiļs nūvods, nūvoda dīnys, Roksts


Vokaluo studeja “Skonai” uzjims jaunus dalinīkus - lakuga.lv\nTemys: Edgars Jukna, Guntra Kuzmina, Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja, Rēzeknis nūvods, Roksts, Skonai\nSeptembra suokuos iz nūsaklauseišonu dzīdūšus bārnus i jaunīšus aicynoj Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”, informej vokaluos studejis muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina.\nNūsaklauseišonys nūtiks Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys aktu zalā (Atbreivuošonys alejā 95, Rēzeknē). 12-15 godu vaci jaunīši (videjuo grupa) teik aicynuoti 9. septembrī 16.00, vacuokuo grupa (16-25 godi) – 9. septembrī 18.00, nu poši mozuokī (4-6 godi) teik gaideiti 10. septembrī 11 stuņdēs.\n“Skonai” sovys muzykaluos gaitys suokuse 2013. godā muokslinīciskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys i kusteibu i deju pasnīdzieja Edgara Juknys vadeibā. Pa itū laiku pīdzeivuotys daudzys leluokys i mozuokys uzastuošonys, sovs originalizvadums, lobdareibys koncerti, plyukti lauri vaļsts vokalūs ansambļu konkursūs, dzīduošona kūpā ar Latvejā popularim muzikim (grupa “Elektrofolk”, L. Reiniks, U. Marhilevičs, N. Rutulis, A. Stafecka i cyti) īraksteitys sovys dzīsmis, videoklipi i sajimtys divejis Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”.\nAnsambļa repertuarā ir tautysdzīsmis i latgalīšu originaldzīsmis, kai ari uorzemu komponistu dzīsmis. Jaunajā sezonā kolektivam paradzāti dažaidi koncerti, muzykali projekti, vokaluos i deju meistarklasis, koncertprogramys ar Latvejā zynomim muzikim, sadarbeiba ar cytim vokalajim ansamblim, kai ari dzīduošona i individuali, i duetūs. Juodasoka, ka Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” solisti plyukuši laurus – Grand Prix – i Latvejis, i storptautyskūs vokaluos muzykys konkursūs.\nNaizsokami tyva ansambļa dalinīkim ir goreiguo muzyka, partū lela daļa koncertu nūteik ari bazneicuos.\nBārni i jaunīši teik aicynuoti dasasaceit i palikt par eistynu “Skonai” dalinīku, i sekuot jūs moto – ka dorbu dori ar lelu mīlesteibu, tys dabeigi puortūp sirdslītā!\nInfo: skonai@inbox.lv, mob. 28617836


Tiks izdūts Ilzis Spergys dzejis kruojums “Rudiņa bolsi” – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 01.12.2021.\nTiks izdūts Ilzis Spergys dzejis kruojums “Rudiņa bolsi”\n2021. gods golā izdūšonu pīdzeivuos vīnys nu spylgtuokūs myusu laiku latgalīšu literaturys autoru – Ilzis Spergys – dzejis kruojums “Rudiņa bolsi”. Dzejis kruojumā apkūpuoti vaira nakai 120 autoris dzejūļu, kas saraksteiti laika periodā nu 2000. da 2016. goda.\nIlze Sperga ir rakstneica, publiciste i filologejis doktore, stuostu kruojuma “Dzeiveiba”, bārnu gruomotys “Munā sātā” i bārnu dzejūļu kruojuma “Vuškeņa iz pļovys” autore. Par sovim literarajim dorbim i publikacejom sajāmuse septenis Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kruojums “Dzeiveiba” bejs nomināts Latvejis Literaturys goda bolvai 2015, itūgod stuosti nu tuo izskanēja pyrmajūs radejis lasejumūs latgaliski. Dzejis kruojumā “Rudiņa bolsi” apkūpuoti lobuokī padsmit godu laikā nu apmāram 2000. da 2016. goda raksteitī dzejūli, kas leidz šam publiski skaiteiti viņ literarūs pasuokumūs: Upītis uobeļduorzā, Andrejdīnā, Dzejis dīnu pasuokumūs dažaiduos Latvejis vītuos (Reigā, Rēzeknē, Cēsīs, Lelvuordē, Gaļānūs i c.), publicāti latgalīšu dzejis antologejā “Susātivs”, dzejis diskā “Inflatio Poesis” i dīnrokstā naktineica.lv. Dzejūli nu gara dzeivis perioda, par dažaidom temom.\nPar “Rudiņa bolsim” poša Ilze soka: “Leidz šam Ilze Sperga ir bejuse dzejneica bez dzejūļu kruojuma. Niu maņ ir kruojums, bet es vaira naasu dzejneica, partū ka rokstu puorsvorā prozu. Leidza ar tū kruojums ir kai kaida perioda tekstu apkūpuojums – tūs, kas leidz šam izskaniejuši mutvuordūs, publicāti fragmentari, pamatā periodikā i škārsteiklā.”\nDzejis kruojuma “Rudiņa bolsi” redaktore ir dzejneica Anna Rancāne, muokslinīks-maketātuojs Verners Timoško, bet kruojuma izdeviejs – bīdreiba “LgSC”. Kruojuma izdūšonu atbaļstejuse Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys regiona atteisteibys agentura ar a/s “Latvijas valsts meži” atbolstu.


Daugovpiļs cītūksnī nūtiks Muokslys nakts - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs cītūksnis, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, muoksla, Muokslys nakts, Roksts\n4. junī Daugovpiļs piļsātys svātku laikā pyrmū reizi Daugovpilī teik reikuota Muokslys nakts “Daugovpiļs ir muoksla”. Muokslys nakts laikā Daugovpiļs cītūksnī nūtiks daudzveideigys muokslys aktivitatis, kas suoksīs 22.00 i ilgs da 01.00.\nKab īraudzeitu Muokslys nakts burveibu i nūslāpumus, kotrys pasuokuma dalinīks jau nu 21.30 Rotko centrā varēs sajimt eipašu Daugovpiļs gaismys luktureiti i muokslys nakts pasuokumu karti. Muokslys nakti “Daugovpiļs ir muoksla” reikoj Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs.\nMuokslys naktī pasuokuma dalinīki varēs apmeklēt Marka Rotko muokslys centru par eipašom svātku cenom. Maineiguos izstuodis – 1.50 EUR, Marks Rotko. Dzeive i muoksla – 3.00 EUR voi ari apmeklēt vysys muokslys centra izstuodis kūpā par 4.50 EUR. Marka Rotko muokslys centrā apmaklātuoji varēs ari klauseitīs klasiskū muzyku Maijis Kalnenis čella izpiļdejumā.\nMuokslys nakts aktivitatis Daugovpiļs cītūksnī:\nNaksneiguo pastaiga pa Daugovpiļs cītūkšņa vaļnim ar luktureiti\nEkskurseja pa Daugovpils cītūkšņa vaļnim i kazematim gida pavadeibā. Puļciešonuos 22.00 pi Daugovpiļs cītūkšņa kulturys i informacejis centra.\nSpīgeļuošonuos muokslys naktī\nGreizī spīgeli Nikolaja vuortu suonu telpuos i Rotko centra pogolmā. Sevkurs varēs īraudzeit sevi cytā gaismā i tālā.\nDaugovpiļs gaismys i muzykys laboratoreja Cītūkšņa kazematā\nGaismys i skanis sinteze lobam nūskaņuojumam i dejis rytmim.\nMaineiga akvareļgleznuojuma i muzykys sinteze telpā.\nVareiba luktureiša gaismā redzēt i skaiteit Rotko dūmugryudus vysaiduos Cītūkšņa vītuos.\nKotrys varēs īsajust sikspuorņa tālā, pasaceļūt viers zemis un zeimejūt īkuortā stuovūklī.\nMalnuo muokslys ustoba\nEipaša instalaceju vide, kuru maina pats apmaklātuojs. Instalacejis autors – Mareks Radke (Pūleja).\nGaismys i skanis rūtalis iz Rotko centra fasadis.\nKarikaturu nakts styureits\nMuokslinīki pīduovuos Muokslys nakts dalinīkim vareibu izzeimēt karikaturu.\nKarteņa: publicitatis obrozs.


Daugovpilī Ieva Pīgozne lekcejā stuosteis par apgierba viesturi Latgolā 19. godu symtā - lakuga.lv\nTemys: Ieva Pīgozne, Roksts, tautastērps Latgalē, tautystārps Latgolā\nTrešdiņ, 3.oktobrī, Daugovpilī muokslys zynuotņu doktore i apgierba pietneica Ieva Pīgozne aicynoj iz lekceju “Apgierba atteisteiba Latgolā 19. godu symtā. Tautystārpa kompektiešona i volkuošona myusu dīnuos”.\nAr 2018. goda janvari Ieva Pīgozne ir uzsuokuse treis godu pietnīceibys projektu “Apģērba attīstība Latgalē 19. gadsimtā”. Projekta ītvorūs ir planavuots ar pietejuma gaitu i rezultatim īpazeistynuot plošuoku sabīdreibu, rokstūt blogā, kai ari reikojūt naformalys lekcejis interesentim.\nLekcejā Ieva Pīgozne stuosteis par olūtim, kurymūs atrūnomys līceibys par seņuokūs laiku apgierbu i apovim, par tū, kai mūde ītekmēja tradicionalū apgierbu Latgolā, par tehnologeju atteisteibu apgierba izgataveišonā. Nūdarbeibā tiks ari runuots par tautystārpa izgataveišonu i volkuošonu myusu dīnuos, snāgti īsacejumi i praktiski padūmi informacejis mekliešonai, tārpa kompektiešonai i volkuošonai dažaiduos situacejuos.\nLekceja nūtiks nu pl. 11 leidz 16 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa” Daugovpilī Dūbelis īlā 30, interesentus aicynoj īprīkš pīsateikt pi Terēzijis Ūbelis (tel. 654 35512, 28379611).


Manuskriptu konkursā aicynoj stuosteit par nūvodu kulturu - lakuga.lv\nTemys: Bolvi, Irēna Šaicāne, Jumava, manuskriptu konkurss “Novadpētniecība novados”, Novadpētniecība novados, Stanislavs\nApguods “Jumava”, sasadorbojūt ar Latejis Pošvaļdeibu savīneibu, izsludynoj manuskriptu konkursu “Novadpētniecība novados”, tuo honoraru fonds 8000 eiro. Dorbus juoīsnādz leidz 2021. gods 1. augustam, viestej apguoda “Jumava” izplateituo informaceja.\nKonkursa mierkis ir ceļt Latvejis nūvodu cylvāku pošapziņu i popularizēt kulturviesturiskū montuojumu, stuostūt par myusu zemis pamatu – nūvodu kulturu, styprajom latvīšu saimem i saimis tradicejom.\nVaira informacejis i konkursa nūlykums ITE.\n2013. godā ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibys atbolstu apguods “Jumava” izdeve Bolvu Vaļsts gimnazejis školuotuojis, nūvodpietneicys Irēnys Šaicānis gruomotu “Balvi un balvenieši 20. gadsimtā “Staņislava” stāstos”. Gruomota viestej par 20. godu symta viesturis nūtykumim Bolvūs. Tuos golvonuo vierteiba izpieteitajūs viesturis olūtūs, kurus papyldynoj baļvenīšu atmiņu stuosti. Gruomotā īkļautys gon 20. g. s., gon myusu dīnu fotografejis, lai varātu redzēt i nūviertēt, kai vīni i tī poši objekti laika gaitā ir mainejušīs.


Seši interesanti fakti par Latgolys Muorys pīminekli - lakuga.lv\nTemys: fakti, Latgolys Muora, pīmineklis "Vienoti Latvijai", Rēzekne, Vienoti Latvijai\nŠūgod paīt 80 godi, kai pastateits vīns nu Latgolys simbolu – Latgolys atbreivuošonys pīmineklis “Vienoti Latvijai” aba Latgolys Muora, kai tū īsaukuse tauta. Rēzeknis centrā asūšais pīmineklis simbolizej atsabreivuošonu nu dažaidom Latgolā vaļdejušom varom, izceineitū breiveibu Latvejis Naatkareibys karā 1920. godā i gūdynoj izdzysušuos karaveiru dzeiveibys. Portals lakuga.lv apkūpuojs sešus interesantus faktus par pīminekli.\nTauta dūd sovu nūsaukumu\nSuokūtnieji pīminekļa oficialais nūsaukums beja “Latgales atbrīvošanas piemineklis no svešām varām”, vāluok lītuoja nūsaukumu “Latgales atbrīvošanas piemineklis “Vienoti Latvijai””. Tok poši latgalīši pīminekļam deve sovu nūsaukumu – Latgolys Muora, jo pieminekļa golvonais sīvītis tāls simbolizej Latgolu. Ar itaidu nūsaukumu pīminekli atpazeist vysā Latvejā.\nCyta pīminekļa vītā\nNu 1866. da 1930. gods Latgolys Muorys vītā atsaroda cyts pīmineklis – kapleica cara Aleksandra II (jis atcēle dzymtbyušonu) breineigai izagluobšonai nu uzbrucieju. Samoksojūt lelu naudu, jū puorcēle sūpluok pareizticeigūs bazneicai. A 1930. gods Vosorys svātkūs, 8. junī, nūtyka atbreivuošonys pīminekļa pamatakmiņa svineiga īlikšona – ar svineigu aizlyugumu Bruoļu kopūs. Ar specialu viļcīni iz svātkim atbrauce Vaļsts prezidents, Saeimys prīšksādātuojs, Ministru prezidents, ministri, deputati, armejis vierspavieļnīceiba, organizaceju puorstuovi. Taipat iz svātkim īsaroda puori par 15 000 Latgolys inteligencis i školu jaunatnis. Dzīduoja 800 školānu kūpkors, ūtrā dīnā svātki turpynuojuos ar Latgolys školānu sporta saceņseibom – vysu daleibnīku kūpvingruošonu i paradi pa Rēzeknis īlom, školu izstuodi, teatra izruodi.\nAtkuoj Ūtruo pasauļa kara laikā\nDorbs pi Latgolys atbreivuošonys pīminekļa izveidis suocēs 1930. godu ūtrajā pusē, juo veiduošona beja uzticāta tieļnīkam Kārlim Jansonam. Pīminekli tieļnīks veiduoja sovā darbneicā natuoli nu Cāsu, bronzā jū atlēja Suomejā. Svineiguo atkluošona nūtyka 1939. gods 8. septembrī, laikā kod beja suocīs Ūtrais pasauļa kars, tok vēļ nivīns naapsazynuoja, kaidu pūstu tys atness na tikai Latvejai, bet vysam pasauļam.\nSvineigū atkluošonu klausās vysā Latvejā\nLatgolys i vysys Latvejis breibeibys simbola atkluošona Rēzeknē beja leli svātki. Iz jū īsaroda tyukstušom cylvāku, nu kurūs daudzi beja atbraukuši ar speciali nūreikuotim viļcīnim. Kluotyn beja latgalīšu inteligence, riezeknīši i piļsātys gosti, katuoļu Bazneicys puorstuovi, amatpersonys i c., tok vadūņs Kārlis Ulmanis i arhiveiskups Antonijs Springovičs iz pasuokumu nabeja atbraukuši. Pīminekļa atkluošona i īsvieteišona ilguse ap 25 minotu, i tū puorraideja Latvejis radiofonā vysā Latvejā.\nLatgolys tāla prototips – ciesineica Villija\nLatgolys atbreivuošonys pīminekļa golvonais tāls, sīvīte, simbolizej breivū Latgolu. Pret dabasim tei izsliejuse rūku, tymā apzeļteits krysts kai katuoļticeibys simbols. Pi sīvītis kuojom iz ceļu nūkrits kiežu ruoviejs, kas simbolizej Naatkareibys kara ceinis. Sūpluok kiežu ruoviejam iz ceļu nūsatupuse jauna sīvīte, simbolizejūt lyugšonu i paruodūt katuoļticeibys lelū nūzeimi Latgolā.\nLatgolys tālam juo autors, tieļnīks K. Jansons, kai prototipu beja izavieliejs ciesineicu Villiju Everti, kurai bejs šmuks augums. Jei gon nav gribiejuse, kab pīminekļam byutu juos sejis vaibsti, par tū tieļnīks jūs leidzeigus veiduojs sudobra pīclatnīkā atveiduotuos sīvītis tālam.\nDiv reizis nūguož i div reizis atjaunoj\nJaunatkluotais pīmineklis iz vīna nu Rēzeknis pakolnu pastuovēja viņ dažus mienešus. Latveju 1940. gods vosorā okupēja Padūmju Savīneiba, kurai Latvejis breiveibys simbols beja traucejūšs. Vysu pyrma okupanti nu Latgolys Muorys rūkys izjēme krystu, vāluok nu postamenta izdzēse uzrokstu “Vienoti Latvijai”, tok vēļ piec kaida laika piminekli nūguoze i aizvede iz Rēzeknis lūpkautuvi. Vāluok, Latveju okupejūt nacistim, pīminekli atroda, pīlobuoja i 1943. gods augustā vēļreiz atkluoja svineigā ceremonejā. Taidā veidā nacistiskais režims cerēja panuokt latgalīšu lobvieleibu, partū ka frontē guoja aiz viņ švakuok.\n1940. godā padūmu varys nūguoztais pīmineklis. Karteņa: Latgolys Kulturviesturis muzejs.\nVāluok vēļreiz Latveju okupēja Padūmu Savīneiba. Latgolys Muora, natuoli asūšuos katuoļu i pareizticeigūs bazneicu īskauta, iz Rēzeknis pakolna nūstuovēja leidz 1950. godam. Tū nūguoze i aizvede nazynomā vierzīnī. Piec laika tuos vītā pastateja padūmju varys simbolu – Lenina pīminekli.\nAtmūdys nūskaņuos latgalīšu inteligence aizsuoce dorbu pi pīminekļa “Vienoti Latvijai” atjaunuošonys – tū izveiduoja nu jauna, bolstūtīs iz fotografejom, partū ka nikaidi cyti materiali nabeja sasaglobuojuši. Lenins tyka guosts i pīminekli pastateja juo viesturiskajā vītā. Svineiguo atkluošona nūtyka 1992. gods 13. augustā.\nAtjaunuotuo pīminekļa uzstuodeišonys dorbi 1992. gods augustā. Karteņa: Latgolys Kulturviesturis muzejs.


Grupa "Borowa Mc" teik Muzykaluos bankys finalā - lakuga.lv\nTemys: Borowa Mc, Muzikālā banka, Roksts\nGrupys „Borowa Mc” dzīsme „Aizlaid pa viejam” tikuse 15 2012. goda vierteiguokūs pop i rok dzīšmu vydā – tys atsakluoja vakardīnys, 1. janvara Latvejis radejis 2. programys raidejumā „Muzykaluo banka”.\nPošuos Vacuo goda beiguos nūsaslēdze Latvejis radejis 2. programys pop i rok dzīšmu aptaujis „Muzykaluo banka 2012” finalbolsuojuma 1. kuorta. Tuos rezultatā tika nūskaidruots, kurys 15 nu 25 2012. goda dzīsmem ir tuos pošys vierteiguokuos. Vierteiguokūs dzīšmu vydā tika ari grupys „Borowa Mc” dzīsme „Aizlaid pa viejam”. Grupa cīši prīcojās par rezultatim i pasateic par bolsuošonu vysim atbaļsteituojim!\n„Muzykaluos bankys” finala bolsuojuma ūtruo kuorta nūteik da 15. janvaram, kod bolsuot par dzīsmem var reizi dīnā aptaujis sātyslopā www.muzikalabanka.lv i speciali sataiseitā bolsuojumā portalā draugiem.lv. Bolsuošonys rezultati tiks apkūpuoti jauna goda janvarī, bet 2013. goda 26. janvarī svineigā ceremonejā Ventspilī i LTV1 tīšraidē nūskaidruos, kura tod ir ituo goda vierteiguokuo dzīsme. Finala ceremonejā uzastuos 15 vysvaira bolstu sajāmušī dzīšmu izpiļdeituoji. Taipat koncertā uzastuos ari muziki i muzykys eksperti, kas pīsadola dzīšmu viertiešonā ekspertu žurejis sastuovā: Raimonds Tiguļs i Kristaps Krīvkolns, kordirigents Ints Teterovskis, saksofonists Artis Gāga, dzīduotuoji Marts Kristians Kalneņš, Juoņs Stībeļs, Guntis Veits, etno instrumentaliste Laima Jansone i operdzieduotuoja Elīna Šimkus.\nLR 2 „Muzykaluo banka” vierteiguokū dzīsmi nūsoka jau nu 2000. goda. Grupa „Borowa Mc” puorsteidze Latveju pyrmū reizi vierteiguokuos dzīsmis titulu dabuoja par 2005. godu i dzīsmi „Vyskaistuokai meitinei”, bet bolsuojumā par 2007. goda vierteiguokū dzīsmi grupa i dzīduotuoja Zane Dombrovska ar kūpeigi īdzīduotū dzīsmi „Puseite” dabuoja 12. vītu. Kai īs itymā reizē? Tys atkareigs nu klauseituoju atbolsta. Reizi dīnā bolsoj par grupu ITE.\nBorowa Mc – Aizlaid pa viejam\nKarteņā: grupa “Borowa Mc”, foto Madara Matisone


Viesturisks Inflantejis gerbs\nGeografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.\nLatgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.\nAtdabuot nu "https://ltg.bywiki.com/w/index.php?title=Latgola&oldid=32145"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 16.45, 2017. gada 7. rudiņa mieness.


Nuokušgod byus festivals "Muzykys Skrytuļs" - lakuga.lv\nTemys: Leiksna, Muzykys skrytuļs, Muzykys Skrytuļs 2018, Roksts\nDaugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.gods 14. i 15. julī jau septeitū reizi byus leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, pulcynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmis latgaliski. Festivals nūtiks divejis dīnys i tys otkon puorsteigs ar koč kū da šam nabejušu, sūla pasuokuma organizatori.\nFestivalā sastdinis divejūs koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys, sovukuort naktī byus vareiba baudeit jau atpazeistamu grupu uzastuošonu. Svātdin Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā nūtiks gareiguos muzykys koncerts.\nJaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi tyka reikuots 2005.godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Festivala moto namaineigi ir „Kruot var na tikai naudu‟, deļ tam festivals visim apmaklātuojim ir bez moksys.\nFestivala jaunumim leidza var sekuot facebook.com\nKarteņa: festivala “Muzykys Skrytuļs” arhivs\nArmands Kociņš Kūceņš 18/10/2017\nNa nuokušgod, a CYTUGOD (voi IZ CYTA GODS). Latgalīšim nikur nikas “nanuok”.


Ciļvieceiba kai svareiguokuo pamateipašeiba - lakuga.lv\nCiļvieceiba kai svareiguokuo pamateipašeiba\nTemys: A12, ānu dīna, Žurnals "A12"\nCiļvieceiba ir sevkurys profesejis pamatā. Tyvojūtīs Ānu dīnai i leluoku viereibu pīgrīžūt jaunīšu karjerys vaicuojumim, vairuok teik izcalta taida profeseja kai karjerys konsultants. Pošlaik gondreiž voi kotrā školā struodoj pedagogs-karjerys konsultants. Puorejūt iz jaunū apvuiceibys modeli, teik izsvārts, ka ari itai profesejai ir nuokūtne, koč ari reizem pastuov raizis par izgleiteibys sistemu myusu vaļstī kūpumā.\nCiļvieceiba ir pamateipašeiba, kura raksturoj karjerys konsultantu ci karjerys atbolsta specialistu, partū ka saskaņā ar izgleiteibys psihologejis konsultiešonys programys pamatlicieja, profesora Vensa Pīvija teoreju: specialistam saskarsmē ar paleidzeibys maklātuoju “pa pyrmam ir juobyun ciļvieceigam”. Paleidzeibys maklātuojs nadreikst izjust konsultanta profesionalū, omota, zynuošonu, pīredzis, attīksmis puoruokumu. Ciļvieceigumam juobyun naatkareigi ari nu paleidzeibys maklātuoja rasis, etniskuos pīdereibys, socialuo statusa, dzymuma, religiskuos ci politiskuos pīdereibys i seksualuos orientacejis. Tū jau ari nūsoka Latvejis karjerys konsultantu profesionaluos etikys kodekss (4. pamatpriņcips). Piļneibā pīkreitu, ka puoruokuma izruodeišona roda distaņci storp obejim – paleidzeibys devieju i paleidzeibys maklātuoju, kas nasekmej sarunys rezultatu, pavysam preteji – paleidzeibys maklātuojam juo problema suoc liktīs vēļ gryutuoka i naatrysynojama. Konsultantam itys cylvāks juouztver kai unikals, i tys ir juosajiut paleidzeibys maklātuojam. Kai zynoms, ciļvieciskumam ir juobyun sevkura cylvāka pamatā: i saimē, i dorbā, i sabīdreibā kūpumā. Na jau veļti soka: kai tu izaturiesi pret ūtru cylvāku, tai ari jis pret tevi. Nui, dūts pret dūtu. Ciļvieciskuos attīceibys ir pamats tuoluokai sadarbeibai ar cylvākim, partū ka jī tev uzatic, uztver kai lobu paziņu ci pat ari draugu, pi kura tu vari grīztīs, kod pošam vajadzeiga paleidzeiba.\nKa školā struodoj itaids karjerys konsultants, tod izgleitojamajim ir pasaveics, partū ka tikšonuos reizēs, sarunuos i diskusejuos var dreizuok tikt pi saprasšonys, kū pats jaunīts eisti grib dareit nuokūtnē atbylstūši sovom spiejom. Varams, tys var mazynuot ari popularū, bet dorba tiergā bīži puorslūguotūs profeseju skaitu. Taitod ari bezdorbu.\nPūdnīku dīnu īskaņa Rogovkā 10/04/2019\n15:00 Atvārtūs durovu dīna Latgaļu s�... @ Viļānu nūvoda Dekšuoru pogosts\nAtvārtūs durovu dīna Latgaļu s�... @ Viļānu nūvoda Dekšuoru pogosts\nJul 20 @ 15:00 – 18:00


naktī uorā beja cīši tymss | Naktineica\nnaktī uorā beja cīši tymss\nir nazkaida vīna pareizuo dzeive, kur vyss nūteik laikā. vysi sasateik laikā i laikā izaškir, nikuo nanūkavej i tolkom nikuo i napaspiej, partū ka jī vīnkuorši vysod vysur ir laikā. i kai lai taids, kas nikod nav nikuo nūkaviejs, zynuotu, kai ir paspēt. ni prīcys, ni bādys – vīnkuorši tuo nav. taipat kai es nazynu, kai ir pagaisynuot tū, kuo maņ nikod nav bejs. tikai tys, kas ir īgivs, zyna, kai ir pagaisynuot i kai ir dzeivuot bez, zynūt, ka vyspuor to ir.\nreizem dzeivis īt paralelai, a reizem juos izaškir. kas nikod nivīna nav satics, nikod nivīna i napagaisynuos. kas nikod nav bejs iz kolna, nazyna, kai ir kuopt lejā. jis to i pa eistam i nazyna, kai ir kuopt tī augšā. dzeivoj Dīva mīrā i nivīnam dzeivuot namaisa.\ntaipat kai es navaru byut vyss i maņ nu vysu pasauļa ceļu juoizalosa sovejais, ar prīcu īraugūt kotru vieja nastū najaušeibu i upē garom maunūšūs ļauds prīceiguos laivuos. taipat ari es navaru byut tikai vīns ceļš. kai lai es zynuotu, kurs eisti. tū to es īraugu tikai paguotnē – kū asu izalasiejuse nu vysa pasauļa īspieju. a paguotne tikai sašaurynoj īspiejis – kas nikod nav apsadadzynuojs ar guni, nazyna bailis nu sorkonu gailejūšu ūgļu, bļaka kastrulis vuoka i korstys dukovkys sīnu.\ntok paguotne ari atbreivoj nu baiļu. leidz šam to vyss beidzīs labi – agri voi vieli, tok labi. pīredze ir loba līta, kas aplīcynoj myužeigū dzeivi – cikom es atgduodoju vysus paguotnis syudus, vysus ļauds, kas mani nav sveicynuojuši, vysys stulbuos situacejis, es asu. i vysod jau vyss ir labi beidzīs – deļkuo lai tai nabyutu i iz prīšku. dzeive tok taipat ir tikai lotareja, a vysys lūzis pylnys. kotrys nazkuo daboj – cyts kompetu, a cyts div.\nda i navajag dasasīt par smierti. kur ta jei ir? tei ir tikai svešu ļaužu dareišona i poša baile nu sovu īspieju izseikuma. partū ka bērēs mes raudim par sevi i sovim napadareitajim dorbim i napasaceitajim vuordim. raudim aiz bailis, ka nikuo jau vaira nabyus. tok byus. otkon deigs, plauks, zīdēs, otkon liduos, dzims i apsabārnuos. partū ka dzeive ir bezgaleiga i dzeiveiba taipat. i, lai kaids kū saceitu, ari muna dzeive ir bezgaleiga, cikom asu es poša.\nnazynu, deļkuo itū pīrakstieju. ir vāla nakts, uorā bļaun nazkaidi sasamīguojuši putyni, ir tymss i malns. i es latgaliski nazkū rokstu, nazynūt, kū raksteišu jaunā teikumā. ir juoizkuop nu ramys, kab pasacaltu. kod es dzeivoju pareizi, es asu māma. tok vuordi jau nikur nav pagaisuši. kod es asu māma, manī vydā vysleidza nazkas ir i tušās.\nvysod asu dūmuojuse, kai ir byut pādejai vacajai babuškai, kas vīneiguo zyna kaidu izmyrušu volūdu. kod jei nūmiers, nūmiers ari volūda, a nav jau ar kū apsarunuot – nivīna dzeivuo. a voi ta mes kotrys naasam taida babuška, kas cer, ka jū saprass, a vysi runoj nazkū cytu nazkaidim cytim vuordim. saprast var, tok na sasaprast.\ntaida vot i saīt dzeive. nikuo pareiza, a vyss sovā laikā i vītā. partū ka nikuo byutiska navar ni paspēt, ni nūkavēt.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged atminis, cylvāki, dzeive, lalala, latgaliski, pavasars on 16.04.2011 by saprge.\n← pasaka par Kasparu doktori un bārdas →


Latvīšu diasporys muokslys izstuode Ludzā - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Ludza, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs, muoksla, Pasaules latviešu mākslas centrs, Roksts\nNu 15.decembra Ludzā apsaverama unikala latvīšu diasporys muokslys izstuode, kū nu sovys kolekcejis ceļojūšuos izstuodis veidā iz Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys latvīšu muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā.\nIzstuodē radzamī vaira par 10 muokslinīku dorbi kai zīduojumi atceļuojuši nu Amerikys, Australejis, Kanadys, Lelbritanejis, Zvīdrejis i Vuocejis, kur nazkod Ūtruo pasauļa kara rezultatā tykuši latvīšu muokslinīki.\nLatgolu izstuodē puorstuov div muokslinīki. Pyrmskara Rēzeknis muokslinīku kūpys bīdrys Juoņs Gailis, kas lelu myuža daļu pavadeja emigracejā ASV, i Juoņs Strods, Čikagys latvīšu muokslinīku kūpā sauciejs i īdvasmuotuojs.\nPLMC ceļojūšuos izstuodis pādejūs div godu laikā sareikuotys ari Daugovpilī, Kruoslovā i Rēzeknē.\nIzstuode, kas radeita ar Kulturys ministrejis atbolstu, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā, Kuļneva īlā 2, byus apsaverama da 20. janvara.


Francisks Varslavāns – profesionalys muokslys aizsuociejs Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: Francisks Varslavāns, Laura Melne, Rēzekne, Rēzeknis muokslinīku kūpa, Roksts\nNūpītnys tāluotuojmuokslys aizsuokumus Rēzeknē īspiejams datēt ar 1920. godu, kod iz dzeivi dzymtajā piļsātā atsagrīze muokslinīks Francisks Varslavāns (1899–1949). Muokslys viesturnīki nareši jū skaita par pyrmū Latgolys muokslinīku, partū ka, koč i Latgolys teritorejā ir dzymuši i auguši vairuoki cyti vacuokuos paaudzis latvīšu muokslinīki, kai bruoli Andrejs i Gotlībs Lapeni voi Kārlis i Pīters Kalvis, tī ir bejuši īguojieju dāli voi ari krustpilīši, kurūs eistyn par latgalīšim navarūt skaiteit. Francisks Varslavāns beja dzims Rēzeknē, bet pusaudža godūs ar saimi devīs iz Pīterburgu, kur juo tāvs beja atrads dorbu. Tī Varslavāns suoce vuiceitīs Nikolaja Rēriha vadeitajā Keizariskuos muokslys veicynuošonys bīdreibys školā, kuru skaita par tuolaika trešū nūzeimeiguokū muokslys izgleiteibys īstuodi Pīterburgā.\nPyrmuo latgalīša izstuode muokslys muzejā Reigā\nPiec atsagrīzšonys dzimtinē Francisks Varslavāns suoce struoduot Rēzeknis Pedagogiskajā vydsškolā par zeimiešonys školuotuoju, kai ari dorbuojuos jaunizveiduotajā Latgolys teatrī gon kai scenografs, gon akters. Ar sovu modernū tālu, Latgolai natipiskuom manīrem i uzvedeibu, kai ari aizraunūšim stuostim par pasauļa muokslu, viesturi i kulturu jis dreiži palics par školānu paraugu. Koč i jau 1921. godā Varslavāns asūt Rēzeknis vydsškolys telpuos sareikuojs izstuodi (nūstuosti viestej, ka iz tuos atkluošonu atguojuši tik puors cylvāku), par laiku, kod muokslinīka darbeiba palyka radzamuoka, juosauc 1924. goda suokums, kod Latgolys muokslys i viesturisku lītu izstuodē Ludzā kūpā ar muokslinīku Norys Drapčis i Česlava Znamerovska dorbim izstuodeja ari četrus Franciska Varslavāna dorbus. Sovukuort Reigā, Vaļsts muokslys muzejā, 2. martā atkluoja F. Varslavāna izstuodi, kuru skaita par pyrmū latgalīša izstuodi itymā muzejā. Aprelī lauksaimisteibys izstuodis i Školu jaunatnis dzīšmu svātku laikā Varslavāna izstuode beja apsaverama ari Rēzeknē, tamā beja izstuodeiti ari muokslinīka školānu Arvīda Zirņa (1906–1981) i Arvīda Eglis (1905–1977) dorbi. Reigys izstuode presē beja izapeļnejuse atzineigys recenzejis, ari nu tuo laika lobuokūs Latvejis muokslinīku, tok latgalīši nabeja tik lelā sajiusmā. Par pīmāru, Meikuls Apeļs gazetā “Latgalīts” kritizēja Varslavānu, skaitūt tū par puoruok modernu, kurū var saprast tik tī, kas “dzeivojūt pilsietnīciski drudžainūs ciļviecis centrūs, baudeja tūs, kai augstuokūs kulturys zīdus, tai ari augstuokūs izvirteibys augļus”, kaidu Latgolā asūt moz. Partū pat visatteisteituokajim latgalīšim, muokslys cīneituojim, naasūt saprūtama Varslavāna muoksla. Problemys pamatā asūt tys, ka modernuo muoksla asūt atsatuolynuojuse nu dobys, piec kuo olkst latgalīša sirds.\n1924. goda vosoru Varslavāns, pasasokūt Kulturys fonda pīškiertajim 700 latim, pavadeja, studejūt Italejā. Sovukuort tuo poša goda Zīmyssvātku breivdīnuos Vaļsts Rēzeknis vydsškolys telpuos beja apsaverama gleznuotuoja Alberta Filkys (1891–1938) dorbu izstuode. 1925. goda martā Rēzeknis Latvīšu bīdreibys telpuos atkluoja Franciska Varslavāna ellis i akvareļa gleznu, kai ari zeimiejumu, kas topuši piec juo uorzemu ceļuojuma, izstuodi. Slavynojūšus vuordus tai gazetā “Jaunō Straume” veļtejs tuo laika zynūšuokais latgalīšu muokslys recenzents Edgars Ego (eistajā vuordā Stanislavs Belkovskis). Izstuodi gazetā “Latgalīts” aprakstejs ari M. Apeļs, kuruo dūmys par Varslavāna dorbim itūreiz beja labvieleiguokys – jis asūt palics saprūtamuoks sabīdreibai, nūteiktuoks sovūs muokslinīka mekliejumūs, daudzi juo dorbi varūt snēgt muokslys baudu. Apeļs gon izsoka nūžālu, ka izstuode moz pīejama naizdeveiguo dorbalaika deļ, aicynojūt tū vēļreiz atkuortuot majā paradzātūs dzīšmu svātku laikā, kod Rēzeknē puļcēsīs plašuoka Latgolys sabīdreiba. Apeļa aicynuojums atroda dzierdeigys auss, partū ka 17. majā Latgolys Školuotuoju savīneibys telpuos atkluoja F. Varslavāna i A. Filkys izstuodi.\nPasaulī ir tik div skaistys piļsātys – Parīze i Rēzekne\n20. godu vydā Francisks Varslavāns nūlēme atsasaceit nu školuotuoja pīnuokumu i nūsadūt tik muokslai. Juo dorbu Rēzeknis Školuotuoju institutā puorjēme Alberts Filka, vuicūt zeimiešonu, kaligrafeju i muokslys viesturi. Jis izgleiteibu beja īgivs Jūlija Madernieka studejā, Kazanis muokslys školā i Keizariskuos muokslys veicynuošonys bīdreibys školā Pīterburgā. Ari Filka, kurs gon gleznuoja klusuos dobys, ainovys, portretus, gon nūsadorbuoja ar grafiku, gon darynuoja litografejis, linogrīzumus i kūkgrīzumus, regulari izstuodeja sovus dorbus i vīns pats, i kūpā ar Varslavānu. Filka nu 1927. da 1929. godam beja ari Latgolys teatra dekorators.\n1925. goda majā Varslavāns ar 500 latu lelu Kulturys fonda pabolstu devēs studēt iz Parīzi. Piec diveju godu, atsagrīzs Rēzeknē, jis asūt reikuojs prīškskaitejumus par sovim uorzemu īspaidim, radzātū muokslu, arhitekturu i mūdi. 20. godu beiguos Francisks Varslavāns puorsacēle iz dzeivi Reigā, kai ari paspēja pagasteit ari Dīnvydamerikā. Nu ceļuojumu breivū laiku jis īrostai asūt pavadejs Reigā voi Rēzeknē, partū ka skaitejs, ka pasaulī ir tik div skaistys piļsātys – Parīze i Rēzekne. Reigys prīškrūceiba beja īspieja sasatikt ar cytim muokslinīkim i ari puordūt sovus dorbus, cikom Rēzekne bejusi vyspīmāruotuokuo vīta atpyutai i dorbam.\nRēzeknis muokslys dzeivē pasaruodeja ari jauni talanti. 1926. godā Latvejis Muokslys akademejā īsastuoja riezeknīts Varslavāna i Filkys audzieknis Arvīds Egle, izturūt konkursu, kur iz vīnu vītu augstškolā konkurēja ostoni reflektanti. Mudynuojumu studēt jis beja sajiems nu akademejis rektora Vilhelma Purvīša, kurs vosorys pavadejs Rēzeknē, apcīmojūt tī dzeivojušūs vacuokus i muosu. Rēzeknē Egle atsagrīze piec akademejis pabeigšonys 1934. godā, kod ari suoce aktivu muokslinīka dzeivi. Sovukuort 1929. goda rudinī Rēzeknis Vaļsts školuotuoju institutā dorbu suoce Muokslys akademejis students nu Ludzys pusis Vitālijs Kalvāns (1909–1965).\nLatgaliskais Varslavāna dorbūs\n1930. godā Reigā beja apsaverama Franciska Varslavāna izstuode. Latgolys sabīdriskais darbinīks Stepons Seiļs, rokstūt par itū izstuodi gazetā “Jaunō Straume”, pastreipuojs, ka Varslavāns ir vīneigais latgalīšu gleznuotuojs, pi tam vīneigais, kurs sovūs dorbūs izceļ latgaliskū. Seiļs gon izsaceja ari nūžālu, ka Varslavāns naasūt sajiems gondreiž nikaidu latgalīšu atsauceibu voi atbolstu. Tok kritikā Varslavāna ituos izstuodis dorbi raksturuoti kai sasteigti i pavirši. Par sovu latgaliskumu Varslavāns pats puors godus vāluok izasacejs itai: “Nui, asmu eists latgalīts. Tik sovu aizdavumu es nasaprūtu tai, ka byutu juogleznoj vīneigi Latgolys ainovys i žanri. Latgalīša pasauļa uzskotā pādus atstuojs katuolicisms, kas vysur līk vaicuot vīnkuoršeibu i askezi.”\n1931. godā Varslavāns otkon aizbrauce iz Parīzi, pīsadolūt tī ari vairuokuos izstuodēs. Muokslys viesturnīki skaita, ka ar itim ceļuojumim Varslavāns ir daleji kompensiejs sovu muokslys izgleiteibys tryukumu. 1933. goda beiguos prese viesteja, ka Varslavānam pīškierta kulturys darbinīka penseja, kas jam dūs leluokys īspiejis nūsadūt tik muokslai. Nuokušuo goda beiguos Reigā atkluoja juo izstuodi, kurā beja apsaverami 45 jauni dorbi, kas beja radeiti īprīkšejūs div godu laikā. Izstuodis recenzejuos pastreipuots Varslavāna progress, gon izceļūt juo omota prasmi, kas nav apgiuta pi meistaru voi školā, bet gon studejūt lobuokūs dorbus Eiropys muokslys centrūs, gan nūvārojūt juo dorbūs nūpītnuokus kolorita mekliejumus i skaidruoku kompoziceju. Vysatzineiguok nūviertēja Varslavāna gleznuotūs portretus, eipaši sīvīšu i bārnu. Ari pats Varslavāns asūt izasacejs: “Es kai latgalīts bārnus mīļoju i asmu ar tū lepns. Cyti myusu muokslinīki nu bārnu bāg kai nu krysta…”\nKarteite: „Latgales ainava. Nomale”, 1935, audaklys, eļļa, 50 x 61 cm.\nTurpmuok vēļ par profesionalū tāluotuojmuokslu Rēzeknē.


Mama, dūla i uzjiemieja Anita Baltalksne / LR1 / / Latvijas Radio\nMameņdīnys prīškvokorā sasateikam ar rēzeknīti, treju bārnu muoti, dūlu, zeideišonys konsultanti i uzjiemieju Anitu Baltalksni. Runuosim gon par pylna laika mamys kasdīnu, gon atbolstu jaunom i ari jau pīredzejušom mameņom breidī, kod juos sasaskar ar izaicynuojumim, kai ari uzjiemiejdarbeibu i Baha zīdu terapeju. Anita izsver, ka bārnim vysu svaireiguokuo ir mīlesteiba, gon pret jim, gon saimē kūpumā.\n“Svareigi ir īaudzynuot mīlesteibu vīnam pret ūtru, pret apleicejim, cīnu, ari mīlesteibu pret dorbu.\nI tū, maņ redzīs, mes īvuicom tikai caur tū, kū mes poši dorim. Jī redz, ka mes dorim tū, kas mums pateik. Maņ redzīs, tys ir vīns nu golvonūs prīkšnūsacejumu, kai izavēlēt nūsadorbuošonu. Kas mani aizraun, kur es asu entuziasts? Ka es tū varātum dareit ari bez moksys i ka kaids vēļ ari samoksoj par tū. Piec taida pryncypa juovaicoj dorbs. Mes caur tū sovu pīredzi raugam tū īvuiceit ari sovim bārnim."


Rēzeknis Augstškola folklorys ekspedicejā izzynuos iedīņus - lakuga.lv\nTemys: Baļtinova, baļtinovīši, Baļtinovys nūvods, ekspediceja, folklora, folklorys ekspediceja, iedīni, latgalīšu iedīni, Rēzeknis Augstškola, Roksts\nRēzeknis Augstškolys studenti i pasnīdzieji itūgod jau 11. reizi dūsīs folklorys ekspedicejā, šymā reizē – pi baļtinovīšu, kas vyspuorzynomi kai eistyni Latgolys patrioti i tradicionalu zynuošonu turātuoji.\nEkspedicejis tema ir tradicionalī iedīni. Ekspediceja nūtiks nu 25. juņa leidz 1. juļam, kod studenti īpazeis Baļtinovys nūvodu i ļauds, gasteis pi baļtinovīšim, vaicuos piec jūs pīredzis, stuostim par tū, kū jī ād dažaidūs svātkūs, kū kasdīnā, kaidus iedīņus pīmiņ nu bārnu dīnom, kaidi populari ir šymūs laikūs, kaidys ir sovys „firmys” receptis, kaidi ir lobys apetitis nūvieliejumi, kai pasoka paļdis par iedīni i c.\nSova interese šymā vaicuojumā ir ari augstškolys sadarbeibys partnerim – Pleskovys Universitatis studentim i pasnīdziejim, kas taipat raudzeis izzynuot, kū, kod i kai ād krīvu volūdā runojūšī Baļtinovys nūvoda īdzeivuotuoji.\nPiec ekspedicejis ir īcarāts sagataveit i pyrma baļtinovīšim paruodēt DVD kinu, kur byus radzama ekspedicejis gaita, cylvāki, ar kurim runuots, myusu senejos tradicejis i jaunuos zynyošonys, kū gribim dareit zynomu pasauļam.\nKarteņa: Latgolā capti sklandrauši piec kurzemnīku receptis, LaKuGys arhivs\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec RA Sabīdriskūs attīceibu nūdalis informacejis


Rēzeknē atkluos Jolantys i Valda Dundenieku izstuodi - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Jolanta i Valdis Dundenieki, keramika, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Roksts\nReitu, 2. augustā, 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Latgolys keramikys meistaru Jolantys i Valda Dundenieku izstuode “Es mālā – māls manī”, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece.\nJolanta i Valdis Dundenieki ar keramikys i karteņu izstuodi “Es mālā – māls manī” gryb atsavērt iz kūpā muola burveibā i spākā pavadeitajim 30 godim, kai ari jau pavasarī nūsvieteitū Jolantys skaistū i opolū jubileju.\nStruodojūt kasdīnā placu pi placa, radeiti naskaitami Latgolys tradicejā sakņuojušīs muola trauki, svečturi, seikplastika. Keramikys dorbus papyldynoj Valda uzjimtuos kartenis, kas i pošim, i kolegim, i draugim atguodynuos kaidu kūpā pavadeitu svātku voi dorba šaļti, nu izstuodis apmaklātuojim ļaus īsavērt Latgolys pūdnīceibys meistaru sejuos, jūs cepļūs, Latvejis dobys tik daudzveideigajuos nūskaņuos.\nIzstuode Rēzeknē apsaverama nu 2. augusta da 2. septembra.


svātdĪna, 8. JUĻs\nPYRMAIS LASEJUMS Ez 2, 2–5\nManī īgōja gors un mani nūstōdeja uz kōjom, un es dzērdēju tū, kas runōja uz mani un saceja: «Cylvāka dāls, es syutu tevi pi Izraeļa dālim, pi napakļōveigim atkritējim ļaudim, kas nu manis ir atsakōpuši. Jī un jūs tāvi beja nauzticeigi maņ leidz pat šai dīnai. Un šī dāli ir trulom sejom un nūcītynōtom sirdim, pi kurim es tevi syutu. Un tu jim saceisi: «Tū soka Kungs.» Bet jī vai klauseisīs, vai ari nasaklauseisīs, jo tei ir dumpeiga tauta – tūmār zynōs, ka jūs vydā ir pravīts.\nPSALME 123 (122)\nRefrens: Uz tevi, Kungs, es paceļu sovas acis. (R. sal. 1)\n1 Es paceļu sovas acis uz tevi, kurs mōjoj dabasūs.\n2 Lyuk, taipat kai kolpu acis raugōs uz sova kunga rūkom,\nkai kolpyunes acis – uz jōs saimineicas rūkom,\ntai myusu acis ir vārstas uz Kungu, myusu Dīvu,\ncikom jys apsažālōs par mums.\n3 Apsažāloj par mums, Kungs, esi mums žēleigs,\njo pōrlīku asam nycynōti,\n4 jo myusu dvēsele ir pōrlīku pylna\nar augstprōteigū nīvom un jūs izsmīkli.\nŪTRAIS LASEJUMS 2 Kor 12, 7–10\nPōvuls lepojās ar sovu vōjumu.\nLASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA ŪTRŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM\nLai es nakļyutu īdūmeigs, maņ ir dūts dzalūņs mīsai - satana eņgeļs, lai tys mani pļaukōtu, ka es nakļyutu īdūmeigs. Tōpēc es trejs reizes lyudžu Kungu, lai tys atsakōptu nu manis, bet Kungs maņ saceja: «Tev pīteik munas žēlesteibas, jo spāks pylnveidōjōs vōjumā.» Tōpēc es labprōt dižōšūs sovā vōjumā, lai manī īmōjōtu Kristus spāks. Tōdēļ maņ pateik muni vōjumi, nīvōšonas, tryukums, vojōšonas un spaidi Kristus dēļ. Jo, kod vīn asu vōjs, tod asu spēceigs.\nPYRMEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Lk 4, 18\nKunga gors ir pōr mani,\njys mani ir syutejis sludynōt nabogim prīcas vēsti.\nEVANGELIJS Mk 6, 1–6\nNazaretē Jezus nateik atzeits.\nJezus atnōce uz sovu dzymtū piļsātu, un jō mōcekli sekōja jam. Kod pīnōce sabats, jys sinagogā sōce mōceit. Bet daudzi klauseitōji breinōjōs, saceidami: «Nu kurīnes tys jam? Un kas tei par gudreibu, kura jam dūta, un taidi breinumi, kas nūteik caur jō rūkom? Vai tod jys nav gaļdnīks, Marijas dāls un Jākuba, Jezupa, Judas un Seimaņa brōļs? Un vai tod jō mōsas nav šeit ar mums?» Un tī īsaļaunōja nu jō. Bet Jezus jim saceja: «Nikur pravīts nav bez cīna, kai tikai izjamūt sovu tēviju, sovus rodus un sovu nomu.» Un jys tur navarēja dareit nivīnu breinumu. Tikai nadaudzim sliminīkim uzlicis rūkas, jys tūs izdzīdynōja. Un jys breinōjōs par jūs naticeibu. Pēc tam jys aizgōja uz apkōrtejim cīmim un mōceja.


Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss/Jaunuokuos grupys dorbi III - lakuga.lv\nNaaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss/Jaunuokuos grupys dorbi III\nTemys: Līga Gavare, Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss, Roksts, Samanta Šubrovska, Santa Vojevodska\nAutore: Līga Gavare, Aglyunys vydsškolys 7. klasis škoļneica\nDzeive storp cylvākim\nDzeiveiba- tei ir poša leluokuo Dīva duovona, kura teik dūta tik vīnu reizi. Nu mums pošim un nu apleicejim atkareigs, kai tiks nūdzeivuota dzeive.\nMums kotram ir div rūkys, div kuojis, div acs, div auss. Tys ir normali. Mes dzeivojam, prīcojamēs, vuicomēs voi īmam iz dorbu. Tys ir tik pošsaprūtami, ka bīži viņ mes napamonam voi ari, ka pamonam, vīnaldzeigi paīmam garum taidim cylvākim, kurim nav dūta īspieja dzeivuot pylnvierteigu dzeivi. Tī ir cylvāki invalidi. Invalidi nu dzimšonys, cylvāki, kuri dabuojuši traumys voi ari palykuši taidi piec smogys slimeibys.\nParkū daudzim mums ir nīvuojūša attīksme pret šim nalaimeigajim?\nTys, ka mes varim skrīt, lēkt, maut, dareit pošsaprūtamys lītys, vēļ nanūzeimej, ka tai byus vysu laiku. Mes nagribim pīļaut dūmu, ka ar mums ari tai var gadeitīs, ka mes poši varim palikt par invalidim.\nNapareiza attīksme pret dzeivi – narkotiku, reibynūšu dzierīņu lītuošona, vīglpruoteiga un muļkeiga reiceiba var aptumšuot ar tragedeju un nalaimi gon pošus, gon apleicejūs.\nSevkuram cylvākam ir tīseibys jimt nu dzeivis vysu, kū tei snādz. Tys atsatīc ari iz cylvākim ar īrūbežuotom īspiejom.\nEs grybu, lai myusu sabīdreiba byutu ījiuteiguoka, vaira padūmuotu par itim cylvākim. Ir tik suopeigi nūsavērt, kai vīns ūtrs kikinej, īraugūt invalidu.\nNapaseņ es beju vīnā pasuokumā, iz kuru beja atguojuse meitine ar Dauna sindromu. Es vierūs un apbreinuoju, kai jei, siežūt maleņā, ar rūkom veiduoja deju kusteibys. Tys beja skaisti. Vāluok es īraudzeju vairuokus cylvākus, kuri, verūtīs iz jū, smiejuos. Vyss vokors tyka sabūjuots, es siedieju un osorys ritieja puor munim byudim. Kai tai var? Parkū tik atkluoti nažieleigi?\nMaņ ari sovulaik beja tante ar Dauna sindromu. Es beju mozeņa. Maņ ruodejuos jūceigi, ka jei nav taida, kaivysi. Es ari i jū bīži kaitynuoju. Niu saprūtu, ka dareju slikti. Jei beja cīši loba, jei mīļuoja mani. Tik jei beja sovaižuoka. Es beju mozeņa un nikuo nasaprotu.\nLai gon nivīns navar garantēt ūtra laimi, vys tik var paaugstynuot īspieju iz laimeigu dzeivi.\nMaņ grybātūs vysus lyugt – dorit tai, lai vāluok nabyutu juosakauna par padareitū, jo nikur jau nav garantejis, ka mes poši natiksim nalaimē. Un, ka mums ir īspiejis byut vasalim, tys ir juosorgoj.\nMaņ cīši grybātūs, lai ļauds ir ciļvieceiguoki, spātu leidza just, nadareitu ūtram puori.\nAutore: Samanta Šubrovska, Brīžucīma pamatškolys 6. klasis škoļneica\nNikur nav tik labi kai sātā\nĪmu nu laukim. Nu jaukys Latvejis daļys – Latgolys. Bīži dūmoju par tū, kas dzeivē byušu, kas maņ juodora tān, lai kū sasnēgtu. Ceņteigi vuicūs, jo, munupruot, bez zynuošonom nikur tuoli navar tikt.\nMaņ pateik lauki. Muna meiluo sāta „Žubītes”, kurā dzeivoj muna saime, lauku dorbus meilūši cylvāki.\nNikod nav pruotā īguojs, ka es varātu aizbraukt nu Latvejis, kai tū niu dora cyti. Muna sirds navarēs pījimt svešu zemi, tautu, tradicejis.\nVoi vēļ kur ir tik dzidrs gaiss kai laukūs? Voi vēļ kur ir lelys, pučem pīsātys pļovys ar bitem i kamenem zīdūs, kod gūvs teik laistys gonūs? Kas tei par prīcu, kod gon gūtenis, gon saimineica sajem spieceigu iudiņa šaļti pyrmajā gonu dīnā. I cik uotri zib munys kuojis, kod gūtenis ir īguojušys sābra pļovā. Tei ir prīca, bet ir ari bādys, kod kaida gūteņa saslymst i tei vajadzeiguo paleidzeiba nateik tik uotri sajimta.\nBet kur nu bez lelim, varonim ūzulim, plaukstušim bārzim, zaļom eglem i prīdem. Kod pavasarī zīd uobeļneicys, vyss ir tik smuordeigs. Par skaistom i saulainom dīnom, kod tu izej dzaltanā pīneņu pļovā i prīca puorjem tevi, ka taišni ite ir tova dzymtuo vīta. Kod Latveju izgaismoj Juoņu guņkuri i kod varam sēdēt pļovā i vaiņukus peit.\nTe vysapleik ir sātys sajiuta. I taids meils, pūkains ruņceits tev pīsaglauž kluot. Cik jauki, kod meili i tyvi cylvāki saīt kūpā ustobā, pīpyldūt tū ar syltumu.\nTai dīnys skrīn ar nabeidzamim dorbim: sīna pļaušonu, duorza reviešonu, ogūrču skuobiešonu, ražys nūvuokšonu. I tīpat jau i tei kasdīna, reizem raiba ka acs žierbst. Dorba myusu sātā nikod nav par moz.\nIte ir muns pruots, muna sirds. Ite maņ palikt i turpynuot mamenis īsuoktū dorbu, jo vaira par vysu mīļoju sovu sātu i tyvūs cylvākus.\nAutore: Santa Vojevodska, Prīkuļu pamatškolys 5. klasis škoļneica\nLoba dīna! Mani sauc Santa. Es īmu 5. klasē, i es Tev pastuosteišu, kaidu es izatāloju sovu nuokūtni.\nVysaidā ziņā – byus interesanti. Maņ byutu profeseja. Kaida, vēļ nazynu. Dzeivuotum parostā sātā. Nabyutu nikuo grazna voi līka (aba nadereiga). Byutu sovs duorzs. Es dzeivuotu tik iz lauku! I sovā dzimtenē, Latgolā. Maņ byutu bārni i mozbārni. Es jim stuosteitu par sovu dzeivis guojumu, bādom i prīcom. Jim navajadzātu īt duorzeņā, a dzeivuotu pi mane – vyss lielais pulks! Es poša jim varātu vysa kū īvuiceit! Es poša jau daudz kū jādzu, a vāluok byus vēļ vaira saprasšonys!\nMuna nuokūtne piec munu īceru byutu jautra un interesanta. Bet es vēļ nikuo precīzi nazynu, jo vyss vēļ maņ prīškā. Jo nivīns cylvāks nazyna, kas jū sagaida nuokūtnē. Deļ tam cylvākam ir juoīt pasaulī laimis meklēt. Jo, ja nikuo nadareisi, nikuo nabyusi raudzejis dareit, tu teišom i nikod nadazynuosi, kas Tu gribi byut piec profesejis voi kas teišom Tevi sagaida. Deļ tam juosatīc iz sovim panuokumim, a bez lela dorba tuo navar izdareit…\nEs ari cereju, ka muni bārni i mozbārni, i mozmozbārni ari pīminēs mani kur nabejs. Cereju, ka jī ari raudzeis īt munūs pādūs. Cereju, ka jim ari byus laime i puorvoramys gryuteibys, jautreiba i sovā laikā prīca. Deļ tam vysim nūvieleju atrast sovu laimi i zynuot, sajust, izbaudiet, kaida tei laime ir. Deļ tam tīcitēs piec sova mierķa i napasadūdit, i tod zynuosit ari, kas Jius nuokūtnē sagaida.


"Četri vieji" Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā - lakuga.lv\nTemys: Agra Ritiņa, Ilze Griezāne, Latgales mākslas un amatniecības centrs, Leivuons, Līvāni, Roksts, Vēsma Ušpele, Vija Stupāne\nLeivuona Latgolys muokslys i amatnīceibys centra izstuožu zalā da 8. septembram apsaverama četru Latgolys muokslenīču – Ilzis Griezānis, Agrys Ritinis, Vijis Stupānis i Vēsmys Ušpelis kūpeiga gleznu izstuode „Četri vieji”.\nIzstuode „Četri vieji” prezentej četru muokslenīču dorbus, kuri niu kai topuši vīnā nu breivdobys plenerim Mozirbē. Vysom četrom muokslineicom ir daudzi kūpeiga, pīmāram, dzeivoj i sovā radūšajā darbeibā puorstuov vīnu konkretu Latvejis regionu – Latgolu. Absolviejušys Rēzeknis muokslys i dizaina vydsškolu, kai ari Latvejis Muokslys Akademejis Latgolys filiali. Muokslineicys ar sovim dorbim pīsadola kūpeigūs plenerūs, nu kurim pyrmais tyka aizvadeits Rēzeknis nūvoda „Akmineišūs” – pūdnīka Evalda Vasilevska darbneicā. Itam pleneram sekuoja daudzi cyti kūpeigi radūši pleneri dažaiduos Latvejis vītuos i piļsātuos, bet 2011. godā muokslineicys aizvadeja radūšu nedeļu Suomejā.\nMuokslineiču dorbūs daudzys kūpeiguos īzeimis mejuos ar kotrys muokslineicys personiskū i profesionalū individualitati. Muokslineica Ilze Griezāne vysu cieškuok gleznoj ainovys, reita, dīnys i vokora jutūni, saulis spaitim veitys tuolis i laukus, pīkolnis, mežus i iudiņus. Muokslineicys Agrys Ritinis dorbūs teik attāluoti dobys motivi: kūki, zīdi, muokuli – vyss kūpā i atseviški. Muokslineica izmontoj lelus kruosu laukumus, kuri kolpoj par fonu fakturys gaismai. Iz muokslineicys Vijis Stupānis audakla izplaukst pučis, nu sudorbrainim da suleigim, kruosu pīpiļdeitim trīpīnim. Nu koloritajai muokslineicai Vēsmai Ušpelei par gleznu motivim kolpoj portrets. Portreta kompozicejis centrā var byut kaida sīvīšu rūta, motu sprādze ci kaida cyta nanūzeimeiga detaļa. Kūpumā teik izmontuotys suleigys i suotnys kruosys, dyžan lelū trīpīņu izpiļdejumā.\nIzstuode apsaverama Leivuonā Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, Dūmis īlā 1. Centra dorba laiks augustā: O. – P. 9:00 – 18:00, S. 10:00 – 16:00, Sv. 11:00 – 15:00, P. – breivs, septembrī: O. – P. 9:00 – 18:00, S. 10:00 – 16:00, Sv., P. – breivs.\nLMAC kulturys turisma organizatore\nKarteņā – muokslineicys dorbā, LMAC publicitatis kartenis


Ivars Matisovs: Latgolys teritoreja ir leluoka par dažu lobu vaļsti - lakuga.lv\nKarteņa: Ivara Matisova personiskais arhivs\nTemys: interveja, Ivars Matisovs, Sandra Ūdre, turisms, turisms Latgolā\nItys gods Covid-19 īrūbežuojumu deļ ir eipašs vysuos jūmuos, vīna nu vysvaira zaudejušūs ir turisma industreja i poši ceļuotgrybātuoji. Ka navarim dūtīs tuoli, varbyut itys laiks i situaceja īdūti taišni deļ tuo, kab īpazeit sovu tyvuokū apleicīni i atkluot jū interesantu i vīnreizeju? Īrūsmei saruna ar geografu i kaisleigu ceļuotuoju Ivaru Matisovu.\nKai Covid-19 īrūbežuojumi ītekmej individualū ceļuošonu?\nPandemejis deļ daudzi izmaineja sovus geografiskajūs ceļuojumu plānus. Maņ ir aizdūmys, ka itūvosor cylvāki vairuok apceļuos Latveju, reizē Latgolu. Tī uorzemu ceļuojumi voi nu nabyus varami, voi ari īspiejamī liksīs gona riskanti. A tī, kas nagribēs sēdēt dzeivūkļūs, ceļuos pa Latveju. Carams, ka dūsīs ari iz Latgolu.\nPasavieru pādejū turisma statistiku par Daugovpili, kas ir golvonais turisma pīviļkšonys punkts Latgolā: ituogods pyrmajūs trejūs mienešūs nu vysu uorzemu turistu, kas apcīmuojuši Latveju, Daugovpili apmekliejuši viņ 1,6%, interesej jūs pamatā Rotko centrs i cītūksnis. Nu Latvejis turistu – Daugovpilī bejuši viņ 4,9%. Itam skaitļam vajadzātu pīaugt. Latgola aizjam vairuok par 14 000 kvadratkilometru (precizi 14 547 m2 – S. Ū.), tys deļ apceļuošonys nav moz. Latgolys teritoreja ir leluoka par dažu lobu vaļsti.\nMaršruts juoplānoj tai, lai aptvert vairuok dažaideibys. Niu cylvāki beistās kur dūtīs ar sabīdryskū transportu, sovutīs ar ritini tu nivīnu naapdraudi, tevi nivīns naapdraud. Šudiņ (19. majā – S. Ū.) piec dorba jau asmu nūbraucs 19 km Rēzeknis tyvumā pa vysaidim celim – pa šosejom, pa lauku graņtinīkim, pa mozajim lauku celenim ar zuoli pa vydu. Tī mozī ir poši lobuokī, drūsuokī, interesantuokī.\nNazkod Oskars Seiksts stuosteja teoreju, ka senatnē celi varātu byut veiduojušīs tī, kur zemē ir guņs dzeislys i juos dūd energeju tim, kas īt voi brauc pa itū ceļu. Reali, pa mozajim celenim braucūt, ir pateikamys sajiutys.\nSovutīs vysnapateikamuokī ir plotī, ar škembom i graņti nūbārtī, nūgreiderātī lauku lelceli… I sausā laikā cīš putekļaini. Šudiņ ari taidā pūsmā tyku, div ar pusi kilometrus atsakomuoju.\nMaršrutus braukdams varieju, kai viejs pyuš, kaida pošsajiuta, cik spāka palics – varbyut var līku lūku pajimt. Pīsaturu pi idejis, ka velomaršruti sezonā juoizbrauc treis reizis – pavasar, vosor i trešū reizi rudiņ. Ainova pavysam sovaiduoka i kruosuos, i izjiutuos, i smaržuos. Tī ir treis atškireigi ceļuojumi.\nEs kotru godu majā dūdūs ari taidā kai geografa “svātceļojumā” pa Latgolu ar maršruta autobusim. Bet sabīdryskais transports jau ir kas cyts.\nKaidi ir tovi meiluokī maršruti?\nDaudz taidu maršrutu. Navaru tik dažus nūsaukt. Ari velomaršruti ir vīns, kuojom īšona vēļ kas cyts, laivuošonai vēļ cyti maršruti, autobraukšanys maršruti ir poši garuokī.\nEs jau pats vysu laiku kū atkluoju, cik agruok asmu paskriejs garum interesantom vītom… Pārņ Lyuznovys muižai i Rēzeknis nūvoda Turisma informacejis centram izstruoduoju 8 velomaršrutus, kas suoktūs i beigtūs Lyuznovys muižā. Četri ir vīnys dīnys braucīni iz 40–45 km, četri maršruti ir div dīnu, nūbraucūt 80–90 km. Itī velobraucīni paradzāti ar gidu, dobā maršruti jau nav markāti.\nIudiņa turismā maņ ari lela pīredze – gon relaksacejis, gon studentu ekologiskuos i geografiskuos ekspedicejis. Te, Latgolā, var plānuot leidz pat nedeļai ilgus maršrutus. Dreidzs, Sivers, Jazinks, Lejis azars, Rušyuns, Cirišs sovā storpā ir savīnuoti ar upeitem. Dubna kai latgaliskuokuo upe izbraucama piļneibā, atseviškūs pūsmūs laivojamys Maltys i Rēzeknis upis, Daugova. Ka pretviejs, beistama, plota upe, lūki interesanti, nu Daugovpiļs garlaiceiga. Aivīkste ari lāna. Poša interesantuokuo i ekstremaluokuo ir Tartaka. Latgolys austrumu pusis upis, kai Ludza (Iļža), Reitupe, Zylupe tak pīrūbežys zonā i aiztak iz Krīveju, Osyuneica i Sarjanka ītak Boltkrīvejā. Bet juos vysys ari byutu interesantys laivuošonai.\nKas tevi kai Latgolys apceļuotuoju vys vēļ puorsteidz?\nAtkrytumi ceļa moluos, i na viņ Latgolā, ari cytur Latvejā. Niu zuole garuoka, i kryumu lopys pīsegs. Bet agrā pavasarī i vālā rudinī tū cīš labi var redzēt. Vuornys maisus izplyukoj, viejs vysu izsvaida plašā teritorejā. It kai konteineri pi daudzdzeivūkļu i privatsātom ir, parkū juovad iz mežu sadzeivis atkritumi, nasaprūtu. Tei vyspuor ir aziatiskuo mentalitate. Taisi tolkys, ci nataisi, skots taipat brīsmeigs. Skumi, ka pošvaļdeibys ar itū nateik golā, policeja ari napaleidz. Kolega pirms nazcik godu stuosteja, Daugovpilī tolkuotuoji savuokuši tik daudz atkritumu, ka licīs – tei ir kriminallīta. Zvanejuši pošvaļdeibys policejai, tī pasacejuši, lai zvonūt vaļsts policejai, a tī paprasejuši, voi līkis atrosts, ka nā, tod tikai atkrytumi jūs nainteresej.\nPozitivais puorsteigums ir tys, ka nimoz nav tik daudz pamastu sātu. Ari laukūs, kur kaids lobuoks ceļš, saimisteibys, bišu dryvys, uobeļneicu suodi, izravāti duorzi, suni – pamatā pīsīti. Vīnu vuordu sokūt – dzeiveiba. Laukūs ari veseleiga, harmoniskuoka vide, bet piļsātom ir ritms, arhitektura i puču duorzi.\nMaņ lels atkluojums ir Baļteņu piļskolns Rēzeknis nūvoda Čornajis pogostā, natuoļ pi Rāznys azara Dyukstigola leiča, iz tīni var aizbraukt pa vysaidim celim. Tys ir skaists kolns, nav apaudzs ar kūkim, pamonoms pa lelu gobolu. Juo augstums viers jiurys leimiņa 200 m, kod izkuop, redzi 15–20 km apleik, i Muokūņkolnu. Tamā apleicīnē teirumi ir apstruoduoti, sataiseits ceļš, kas īt garum. Tei atkluotuo ainova ir klasiska 30. godu karteņu Latgolys panorama ar vysim ceļu leikumim, ar bārzu bierzim, ar tuolajim apvuoršnim. Agruok beja daudz zemnīku, vysa zeme tyka apstruoduota, vacajuos karteņuos Latgolys ainovā naredz pat kryumu – vyss da ceļa apsāts, nūganeits. Niu vyss Latgolā cīš strauji aizaug, i labi, ka vēļ ar kryumim, na latvānim. Myusu dīnu ainovys ir cytaidys. Pīmāram, nu Sauliskolna niu nikaidys eipašuos ainovys. Taidu, kai vacajuos fotografejuos, naīraudzēsit. A nu Baļteņu piļskolna redzēsit kai 30. godūs.\nKū eipašu esi pamanejs Latgolys piļsātuos?\nNu Latgolys piļsātu maņ vysmeiluokuo tūmār ir Kruoslova. Mani kotru reizi tī puorjam nareala laimis sajiuta. Es naseņ beju. Ar pyrmū reita autobusu gar Rāznys azaru iz Dagdu, tod maņ ir pusūtra stuņde izstaiguot Dagdu, tod braucu iz Kruoslovu, div stuņdis Kruoslovai, tod iz Daugovpili, puors stuņdis tī, vokorā atsagrīžu Rēzeknē. 230 km, 4 autobusi, ceļš kūpā moksoj 11,50 eiro. Ari cytim īsoku itū maršrutu. Laika gona, Dagdā vairuok par pusūtru stuņdi teišom dareit nav kuo, tei ir moza i kompakta, bet simpatiska i sakūpta mozpiļsāta. Vīneigais minuss, ka nav seikuokys informacejis par dažim turisma objektim i nūruožu nazynuotuojim. Piļsāta moza, bet jamā nav vīgli orientētīs. Ir taids Lubuona piļskolns, skaists i sakūpts, ar skotu platformu skaistā prīžu mežā, par jū informacejis nikaidys. Taipat par glaznainū Dagdys azaru.\nKruoslovā vysim īsoku Raiņa īlā, natuoļ nu bazneicys, īsoku puortykys veikalā ap 12.00 dīnā nūpierkt syltu maizis kīgeleiti i olūtā, kuru vysi vītejī zyna i jim var pavaicuot, pīlīt iudiņa. Cīš gorda maize i iudiņs. Tei olūta vīta ir unikala – Lejā Olūtu īla, kolnā Pekinys īla. Cytur Latvejā nav nivīnys Pekinys īlys. Asmu golvu lauzejs, kaids Kruoslovai sakars ar Pekinu, zvaneju turisma centram i muzejam, maņ eisti navarēja paskaidruot. Varbyut tī ir bejuši tierguotuoji, varbyut pat karuotuoji. Maņ vītejī stuosteja, ka, tai kai īla ir kolnā i smiļšaina, jei saulē sakorst, krīvyski “печëт”, kas it kai saistuos ar Pekinys vuordu. Kīnys turisti vēļ tī nav bejuši, nav bejs ari reklamys.\nVēļ pīminiešu romantiskū Karnicka kaļneņu, kur nūsasuove vīns naboga muižnīks mīlesteibys deļ, tyltu par Daugovu, kas uzjimts Lailys Pakalninis filmā “Pirmais tilts”, kuru ruodeis, dūmojams, konofestivalūs pasaulī, Prīdainis skotu tūrni Daugovys ūtramā pusē. Īsoku apmeklēt ari piļs kompleksu, kas teik atjaunuots, fantastiskū bazneicu, kas nu uorpusis izaver masiva i robusta, bet interjerā smolka i atsarūn skaistā vītā. Kruoslova ir muna idealuo piļsāta.\nSudobra medaļa byus Ludzai, a trešuo “vīta” stypri atpalīk. Bet kotrā piļsātā ir kas interesants. Daugovpiļs i Rēzekne jau ir cyta svoru kategoreja.\nTu gribieji runuotīs taišni Vipingā…\nEs skaitu, ka Vipinga ir Rēzeknis naatkluotuo pērle, pats romantiskuokais Latgolys sirds piļsātys rajons. Niule, vokorā pussepteņūs, Vipingys īluos daudz cylvāku, izguojuši pastaigā ar bārnim i sunim, jaunīši, pensionari, makšarnīki – nagaideiti dzeiva vīta. Vipingys rajons ir fantastisks. 1998. gods vātra izguoze mežu, kas palics puori, breineigs. Zam vacajom eglem beja pylns vyzbuļu, dzīd putni – strozdi, laksteigolys, vuornys. Te ir prūds. Soka, ka te beistami mauduotīs, daži ir nūsleikuši, es kotru vosoru te vismoz treis reizis nūsamaudoju. Iudiņs teirs, jis ir meža pazamynuojumā, te najiut vieja i nav viļņu, bet iudiņs solts, zivs ari te regularai giun.\nPiļsātys mērs tepat dzeivoj, te dzeivoj ari latgalīšu postmodernais literats Oskars Seiksts. Vipinga ir juo Voldena. Klasiskū gruomotu “Voldena aba Dzeive mežā” 19. g. s. vydā sarakstejs Henrejs Deivids Toro, Amerikys ekologejis ideologs, Oskaram jei ir Beibelis vītā. Itys var byut interesants fakts latgalīšu literaturys viesturei.\nCik latgaliskys ir Latgolys piļsātys?\nA latgalīšu volūda nimoz tik izplateita nav, kai varātu dūmuot. Lai kur es byutu, vysod īsaklausu, kaidā volūdā ļauds runoj – iz īlys, veikalā, tiergā. Latgaliski vysvaira runoj Kuorsovā, tys nav pietejuma pīzynums, a vīnkuorši muni nūvāruojumi. Tod ūtrajā vītā latgalīšu volūdys ziņā ir Ludza, ari Rēzeknē latgaliski runojam var dzierdēt iz īlys. Agruok ari Preili beja latgaliska piļsāta, pādejā laikā gondreiž nadzierd, tikai sateikūt pensejis vacuma cylvākus. Par Bolvim i narunuosim.\nDaugovpilī latgaliski runoj studenti nu latgalisku nūvodu, bet dzierd ari cytys volūdys. Zylupē izteikti dominej krīvu volūda. Pūļu piec statistikys ir gona daudz Daugovpilī i Kruoslovā, a pošys volūdys nadzierd. Vīneigi, ka teic iz dīvkolpuojumu. Uzroksti latgaliski ari ir, bet nasaceišu, ka cīš daudz.\nKai tev rodusīs interese par geografeju?\nTys nu mozūtnis. Namuocieju ni laseit, ni raksteit, a jau trejūs četrūs godūs pieteju kartis, sātā beja konturkartis. Smuki izavēre Eiropys kontura, īraugi taidu Italejis konturu – zuoboks kas zuoboks. Fantastika! Bet Latvejis kontura maņ jau ari pateik, koč PSRS laikūs Latvejis konturu cīš naizcēle. Maņ pyrmuo Kolumba atkluosme beja, ka Reigys jiurys leiča konturu īraudzeju Krīvejā, pi Boltuos jiurys, Kaninys pussola pyrmajā šaļtī cīš atguodynoj Latveju, varbyut “koklys” drupeit šmauguoks.\nĪsapatyka ceļuot. Kod ar rodim braucem pa Latgolu, pyrmuos atminis ir Latgolys celi i azari. Maņ patyka laseit vītu nūsaukumus. Kai bārns breinejūs – kas par upi Odze voi Lielvārde – kas tei par lelu vardivi iz Reigys pusi? Tai geografeja, biologeja, viesture palyka muni meiluokī prīkšmati, a vyslobuokuos sekmis beja matematikā. Ka studēt, tod vīnu nu jūs. Saprotu, ka viesturē daudz juolosa. Maņ napateik bīzys gruomotys. Zoologejis gruomotu izlaseju 3. klasē, pašaura jūma. A geografeja itū vysu ītver – zynuotņu zynuotne. Geografūs studēt beja interesanti, mes bejom publika, kam leidzeigys interesis, aizraujūši georalleji pa upem, praksis Karelejā i Sibirī.


PĪKTDĪNA, 29. JUŅS\nSVĀTĪ PĪTERS UN PŌVULS, APOSTOLI\nPYRMAIS LASEJUMS Apd 12, 1-11\nPītera breinumainō atbreivōšona nu cītuma.\nKēneņš Herods pacēle rūku, lai vojōtu dažus nu Bazneicas. Jys ar zūbynu nūgalynōja Jākubu, Jōņa brōli. Bet, radzādams, ka tys jūdim patyka, jys pēc tam apcītynōja ari Pīteri. Bet tōs beja Naraudzātōs maizes dīnas. Jū apcītynōjis, tys īlyka jū cītumā, nūdūdams jū četrkōrtejai apsardzei, kotrā pa četrim karaveirim, un grybādams pēc Pashas svātkim jū izdūt ļaudim. Un Pīters tyka turāts cītumā, bet Bazneica bez mitēšonōs lyudze Dīvu par jū. Bet tymā naktī, pēc kuras Herods taisejōs jū izdūt, Pīters, divōs kēdēs īkolts, gulēja storp divim karaveirim, bet sorgi vōrtu prīškā apsorgōja cītumu. Un, raug, pasarōdeja Kunga eņgeļs, un cītuma telpā atspeidēja gaisma. Pīsadyuris Pīteram pi sōnim, tys uzmūdynōja, jū, saceidams: «Celīs ōtri!» Un kēdes nūkryta nu jō rūkom. Bet eņgeļs jam saceja: «Apsajūz un apveļc sovas sandales!» Un jys tai izdareja. Bet tys jam saceja: «Uzmet sovu mēteli un sekoj maņ!» Un jys izgōja ōrā un tam sekōja, bet nasaprota, vai tys, kū eņgeļs dareja, ir eistineiba: un jam lykōs, ka jys redz parōdeibu. Jī pagōja garum pyrmajai un ūtrajai sardzei un nūnōce pi dzeļža vōrtu, kas vad uz piļsātu. Tī jūs prīškā atsavēre poši nu sevis, un jī izgōjuši pōrsūļōja vīnu īlu; un eņgeļs ocumirklī jū atstōja. Tod Pīters atsagiva un saceja: «Tagad es patīši zynu, ka Kungs ir syutejis sovu eņgeli un izrōvis mani nu Heroda rūkas un nu tō vysa, kū jūdi gaideja.»\nPSALME 34 (33)\nRefrens: Dīvs atbreivōja mani nu bailem. (R. sal. 5)\n2 Es teikšu Kungu kotrā laikā,\njō slave vīnmār byus uz munom lyupom.\n3 Muna dvēsele lapnōsīs Kungā;\npazemeigī lai dzērd un lai prīcojās.\n4 Teicit Kungu kūpā ar mani,\nkūpā slaveisim jō vōrdu.\n5 Es meklēju Kungu, un jys uzklauseja mani\nun atbreivōja mani nu vysom munom bailem.\n6 Skotitēs uz jū, un jyus atplauksit prīcā,\nun jyusu vaigs natiks apkaunōts.\n7 Lyuk, nabogs sauce, un Kungs jū uzklauseja\nun izglōbe jū nu vysom jō bādom.\n8 Kunga eņgeļs ceļs aizsorgmyuri apkōrt tim, kas\nun jūs izglōbs.\n9 Raugit un redzit, cik lobs ir Kungs,\nlaimeigs ir veirs, kas cerej uz jū.\nŪTRAIS LASEJUMS 2 Tim 4, 6-9. 17-18\nPōvuls paredz tyvū nōvi un atolgōjumu.\nLASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA ŪTRŌS VĒSTULES TIMOTEJAM\nEs jau dreiži tikšu upurāts, un muns škēršonōs laiks ir tyvu. Lobu ceiņu izceinēju, gaitas pabeidžu, ticeibu saglobōju. Beigōs maņ ir atlykts taisneibas krūnis, kū Kungs, taisneigais Tīsnesis, maņ pasnēgs tamā dīnā, un na tikai maņ, bet ari vysim, kas mīļoj jō atnōkšonu. Pasteidz ōtri atnōkt pi manis. Kungs maņ stōvēja klōt un mani styprynōja, lai caur mani izapiļdeitu Evangelija sludynōšona un lai vysas tautas tū dzērdātu. Un es tyku izglōbts nu lauvas reikles. Kungs mani atbreivōs nu ikvīna ļauna dorba un atpesteis sovā dabasu vaļsteibā. Jam lai ir gūds myužu myužūs. Amen.\nPYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 16, 18\nTu esi Pīters, un uz šōs kliņts es uzceļšu sovu Bazneicu,\nun eļnes vōrti tū nauzvarēs.\nEVANGELIJS Mt 16, 13-19\nEs tev dūšu dabasu vaļsteibas atslāgas.\nJezus nūnōce Filipa Cezarejas rūbežōs. Un jys jautōja sovim mōcekļim, saceidams: «Par kū ļaudis uzskota Cylvāka Dālu?» Un jī atbiļdēja: «Vīni par Jōni Kristeitōju, cyti par Eliju, un vēļ cyti par Jeremiju vai vīnu nu pravīšim.» Jezus jim saceja: «Bet par kū jyus mani uzskotot?» Seimaņs Pīters atbiļdēja jam, saceidams: «Tu esi Kristus – dzeivō Dīva Dāls.» Un Jezus, atbyldūt jam, saceja: «Svēteigs tu esi, Seimaņ, Jonas dāls, jō navys mīsa un asnis tev tū atklōja, bet muns Tāvs, kas ir dabasūs. Un es tev soku: Tu esi Pīters, un uz šōs kliņts es uzceļšu sovu Bazneicu. Un eļnes vōrti tū nauzvarēs. Es tev dūšu dabasu vaļsteibas atslāgas; un, kū tu sasīsi vērs zemes, tys byus sasīts ari dabasūs, un, kū tu atraiseisi vērs zemes, tys byus atraiseits ari dabasūs.»


Spreideiša vuorda dīnys izcīņa - NewFuelsNewFuels Spreideiša vuorda dīnys izcīņa - NewFuels\n23.08.2020. dobys parkā Tērvete nūtyka sacenseibys “Spreideiša vuorda dīnys izcīņa” svoru stīņa vilkmī no zemis i stīņa spīšonā guļus. Par uzvaru sacenseibuos ceiņājās spākaveiri nu vysom trejom Baltejis valstim. Gūdolguotūs sportistu vydā beja i koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” operators Edgars Ratnīks, kurīs ar rezultatu 220 kg īgiva absolutū 3.vītu stīņa spīšonā guļus! Vilkmī nu zemis jis īgiva gūdpylnū 4.vītu ar rezultatu 315 kg. Pec poša Edgara saceituo, dīmžāl, vacuos traumys par sevi lyka maņāt, tamdieļ jis navarieja sazagatavuot sacenseibom tik labi, kai byutu gribiejīs.\nEdgars pazasoka uzjāmuma vadeibai par moralū i materialū atbolstu, kas dūd jam atsateisteit, tapt vēļ spieceiguokam i puorstuovēt sovu vaļsti i myusu uzjāmumu dažaiduos, tymā skaitā i starptautiskuos saceņseibuos. Mes nu sovys pusis asam ļūti prīceigi par Edgara sasnāgumim i n’yvielejam jam naapsastuotīs sovā ceļā iz panuokumim!


Krista Burāne: tovys attīceibys ar pasauli ir kultura - lakuga.lv\nKarteņa: Kristys Burānis personiskais arhivs\nTemys: Daugovpiļs, Eiropys Kulturys golvyspiļsāta 2027, Krista Burāne, kultura\nIntervejis autore Sandra Ūdre, portals lakuga.lv\nTitulu “Eiropys Kulturys golvyspiļsāta” nu 1985. gods nasušys vaira par 50 piļsātom vysā Eiropys Savīneibā. Da ituogods 4. juņa Latvejis piļsātom ir vareiba īsnēgt Latvejis Republikys Kulturys ministrejā dasacejumus konkursam dabuot itū titulu 2027. godā. Daugovpiļs konkursā dasoka kulturys programu ar koncepceju “Lingua franca: meklēt, radeit, runuot”. Latgolys leluokuo piļsāta konkursa 1. kuortā sasaceņss ar Ciesim, Jākubpili, Jelgovu, Jiurmolu, Kuldeigu, Līpuoju, Ūgri i Valmīru.\nDaugovpiļs koncepcejis idejis autore Krista Burāne ir storptautiski atpazeistama latvīšu teatra i kinys režisore, fotografe i dramaturge, vairuokkuorteja Goda bolvys teatrī “Spēlmaņu nakts” i Nacionaluos kinys bolvys “Lielais Kristaps” laureate. Sarunā ar jū par koncepcejā izstruoduotū – nabejušim kulturys izaicynuojumim Latgolai, latgalīšu volūdys izceļšonu, dūmuošonys puormeju sabīdreibā.\nKai roduos itei koncepceja i cik laika tys praseja?\nMes struoduojom vairuokus mienešus, pietejūt situaceju, treis dažaidūs vierzīņūs. Pyrmuo līta – mes pamateigi īsadzilinuojom veiksmeigūs Eiropys kulturys golvyspiļsātu dasacejumūs. Tī pasaruodeja vairuoki aspekti, kū mes jēmem vārā, dūmojūt par sovu koncepceju. Juosaprūt, ka tagadejuo Eiropys kulturys golvyspiļsāta vaira nanūzeimej viņ izgaismojūšu, izgleitojūšu i skaistu kulturys nūtikšonu kūpumu. Itūšaļt Eiropys kulturys golvyspiļsātys pastatejums i vysys tuos nūtikšonys ir daudz nūzeimeiguokys i plotuokys.\nMes runojam par kulturu kai socialys integracejis veicynuotuoju, kai procesu, kas ītekmej, stimulej puormainis i atteisteibu vysā regionā ap piļsātu, kas itū titulu daboj.\nTys nūzeimej, ka veiksmeiguos kulturys programys vysod ir pamateigi i kritiski pietejušys sovu piļsātys i regiona identitati ar mierki veicynuot fundamentalu piļsātys i vysa regiona atteisteibu. Partū, ūtruo līta, mums beja juoīsadzilinoj i juoidentificej tī procesi, kas soveigi Daugovpilei i Latgolai kūpumā, juosaprūt problemys i nūteicūšuos tēmys, ari draudi, par kurim runoj cylvāki, juoīrauga tuoluokus izaicynuojumus, juoapsazynoj vysys vierteibys, kas Daugovpilei i vysai Latgolai jau ir, i dūtī apstuokli – asūšuos kulturys infrastrukturys prīkšrūceibys, dobys kapitals. Apsazynuojom na viņ tuos vierteibys, kas jau pamaneitys, pīzeitys, taidys, kurys nivīns naapšauba, bet ari tuos vierteibys, kurys itūšaļt vēļ nateik kai taidys pīzeitys. Tys kulturys alternativais montuojums – situacejis, nūtikšonys, fakti, cylvāki, kū mes itūšaļt redzim kai sekundaru, marginalu voi alternativu. Kulturys process nav viņ izklaidejūšs, audzynūšs, izgleitojūšs, bet cīš nūzeimeigs socials instruments i spāks, ar kura paleidzeibu veikt nūzeimeigys puormainis. Tys ir kas interesants i nūzeimeigs na viņ lokalā, bet ari globalā mārūgā.\nMes daudz struoduojom ar Daugovpiļs kulturys organizaceju puorstuovim, plaši veicem aptaujis Daugovpiļs i Latgolys īdzeivuotuoju vydā. Daudz, daudz vaicuojumus aizdevem par asūšojom pozitivajom lītom i par lītom, kū cylvāki grib maineit. Tod raudzejom itū Daugovpiļs situaceju saleidzynuot ar Eiropys situaceju i meklēt kūpejuos lītys, vairuok pat verūtīs risku vierzīnī, kur cylvāki grib kū maineit. Tī jau tys interesantais, izaicynūšais, ar kū kulturai struoduot.\nTaišni tai roduos trešais – ideja par kūpeigu volūdu. “Lingua franca” (latiņu ‘franku mēle’ – apzeimiejums vīnkuoršuotai storptautu sazinis volūdai etniski jauktūs regionūs – S. Ū.) ir myusu programys dasacejuma koncepts, taišni par itū aptaujuos runuoja Daugovpiļs i Latgolys īdzeivuotuoji. Kūpeiguo volūda nu vīnys pusis ir kasdīnys situaceja, nu cytys – sevī ītver vysaidus konfliktus, ari riskus. Leidzeiga situaceja ir Eiropā kūpumā, kur sūpluok dzeivoj vysaidys tautys, sūpluok pastuov vysaidys volūdys i vierteibu sistemys. Nu vīnys pusis tys pīduovoj īspieju pastuovēt demokratiskai sistemai i cylvāktīseibom, vīnlaiceigi tys roda vysaidys konfliktejūšys situacejis i apgryutynuojumus. Tys ir pamats, parkū mes pīduovuojom kūpeiguos volūdys tēmu i Latvejis kontekstā, i Eiropys kontekstā. Na viņ ar paskaidruojumu i uzstuodejumu, ka kūpeiguo volūda mums juoatrūn, tok ari mes ituos programys ītvorūs drūsai runuosim par problemom, konfliktim, kas rūnās, kod kūpeigū volūdu atrast naizadūt. Itamā kulturys programā pīduovuosim īspieju cylvākim sasatikt, lai praktizātu kūpejis volūdys radeišonu, lai kūpeigū volūdu lītuotu. Sevkurai nu kulturys programā ītvartūs muokslys nūtikšonu i procesu teik aizdūti vaicuojumi, kai itei nūtikšona paleidz meklēt kūpeigu volūdu, kai paleidz radeit kūpeigu volūdu voi kai paleidz runuot kūpeigā volūdā.\nItei koncepceja Latgolys kontekstā pyrmajā šaļtī var liktīs puorsteidzūša, kaids “lingua franca” sakars ar Latgolu? Tys ir byutiskys paviersīņs dūmuošonā, ka spiejam pasavērt iz kulturu kai volūdu – na nacionalu, bet taidu kulturu, kuramā izapauž vysaidys nacionaluos sovpateibys. Juos unikalitate tymā, ka vyss spiej saplyust kūpā, sintezētīs i radeit kū jaunu. Radeit volūdu, kuramā spiejam atrast ciļvieceibu. Kuramā spiejam vīns iz ūtru vērtīs kai iz draugim, cylvākim, ar kurim gribīs kūpā radeit pasauli.\nKū Daugovpiļs topšona par Eiropys Kulturys golvyspiļsātu byutiski puormeitu kulturys jūmā nūdarbynuotūs i vīnkuoršūs kulturys patārātuoju dzeivē? Kai maineitūs kulturys pīduovuojums Latgolā?\nPat gadejumā, ka Daugovpiļs i reizē Latgola itū titulu nadaboj, tod vysys lobuos idejis, vaira par 200, kas guojušys nu Latgolys kulturys nūzarē nūdarbynuotūs i īdzeivuotuoju, jau ir īkļautys Daugovpiļs kulturys strategejā. Vierzīņs i idejis tiks atteisteitys taipat. Vīnkuoršam kulturys patārātuojam tys nūzeimēs daudz plašuoku i laikmeteiguoku kulturys nūtikšonu pīduovuojumu. Tys nūzeimej, ka kulturys i muokslys nūtikšonys pīsatyvynuos cylvāka kasdīnai. Kultura byus sastūpama vairuok juo dzeivis laukā – pogolmūs, īluos, dobys īlūkā.\nMes raugam pastreipuot, ka kulturys i muokslys nūtikšonys nav viņ svātki, tys ir kasdīnys process. Tai cylvāks palīk par konkreta kulturys i muokslys nūtykuma leidzradeituoju.\nByus daudz vaira nūtikšonu, kur cylvāki varēs dorbuotīs leidza. Na tai kai radūšajuos darbneicuos, a pīsadaleit daudz dziļuok ar sovu bolsu, sovu stuostu, sasadorbuot ar muokslinīkim kuo cīš nūzeimeiga i skaista radeišonā.\nTuos leluokuos izmainis, kū itei daleiba Eiropys Kulturys golvyspiļsātys konkursā nas, ir izmainis dūmuošonā, kuramā tu verīs iz sevi, iz pasauli i saprūti, ka tovys attīceibys ar pasauli ir kultura.\nItei kultura paredz radeišonu, tod, kod tu īraugi sevi kai radeituoju, na patārātuoju, tys byutiski izmaina sabīdreibys kūpejū eksistenci. Tys ir tys, kū mes gribim panuokt – aicynuot vysus cylvākus palikt par radeituojim. Mes vysi asam radūši cylvāki. Mums vysim kultura ir myusu dzeivis pamats.\nGadejumā, ka Daugovpiļs i Latgola itymā konkursā uzvar, vysys Eiropys skatīņs teik pīvārsts mums. Mes meklejam jaunys, aizraujūšys sadarbeibys ar vysvysaidu žanru i veidu muokslinīkim. Sevkuram byus īspieja pīdzeivuot tū, ka cīš, cīš atpazeistami, nūzeimeigi Eiropys muokslinīki sasadorboj ar Latvejis muokslinīkim i veidoj kūpejus sadarbeibys projektus ar īdzeivuotuojim.\nKai itamā koncepcejā tiks atteisteits Latgolys latgaliskums i latgalīšu volūda?\nLatgalīšu volūda, Latgolys tradicionaluo i laikmeteiguo kultura ir vīns nu vadūšūs spāku myusu programā. Latgalīšu volūda varātu pat byut ūtruo oficialuo kulturys programys volūda. Tys ir ari programys “cymuss”, ar itū mes atsaškiram nu vysu puorejūs Latvejis kandidatu piļsātu i kandidatu regionu, ka varim Eiropai pīduovuot itū unikalū skaniejumu, unikalū kulturu, unikalu bolsu kūpejā Eiropys volūdu saimē.\nVīna nu 10 apakšprogramu “Latgalei rada” veļteita taišni Latgolai i latgalīšu volūdai. Jamā pīsagrīzsim saišu veiduošonai gon ar Eiropys mozajom volūdom, gon lelajom, īkļaujūt vysaidus tulkuošonys seminarus i vosorys školys, pošu dorbu tulkuošonu nu latgalīšu i iz latgalīšu volūdu. Tī byus vysaidi festivali, veļteiti laikmeteigajai literaturai, muokslai, muzykai latgalīšu volūdā. Sovutīs tradicionalajā flangā vyss saisteits ar tradicionalū kulturu, kur īspieja praktizēt vysaidys omotu prasmis i jūs nūrisi latgalīšu volūdā. Programa ir cīš plaša, vysa viereiba tiks pīgrīzta tam, lai latgalīšu volūda vys aktivuok pasaruoda pošā Latgolā, lai palīk radzama vītejim īluos, lai palīk radzama iz Latgolu atbraukušajim. Pīduovuosim cylvākim Latvejā itū volūdu vuiceitīs, i braukt iz Latgolu, jau praktizejūt latgalīšu volūdys prasmis.\nRunuojūs ar Valentinu Lukaševiču i Ilzi Spergu taišni par tū, kaidys byutu īspiejamys ar volūdu saisteitys nūtikšonys. Daudz ideju pīduovuoja Latgolys viestnīceiba “Gors”.\nBet latgaliskais īt piļneigi cauri vysom programom, partū ka mes runojam par Latgolys cylvākim. Mes pateišom gribim atgrīzt latgalīšu volūdys i kulturys nūzeimeibys skaniejumu Latvejis kontekstā, kur nav nūslāpums, ir latgalīšus diskrimenejūšuo nūts.\nTei sajiuta ir piec sarunom ar Latgolys cylvākim – asam molā, nasajiutom leidzvierteigi. Koč voi pīmārs, ka Latvejis centraluo prese napublicej jaunuokū latgalīšu literaturu, partū ka cylvāki namuok jū izlaseit. Es ari namuoku, bet nav ari taida pīduovuojuma tymūs medejūs, kurus losu es. Partū jau tei latgalīšu volūda tik nazynoma, ka jei vyspuor napasaruoda. Nu ūtrys pusis, losūt latgaliski, es latgalīšu dzeju nauztvartu vysā juos pylnasneigumā, partū es beju cīš prīceiga izlaseit Valentina dzejūļus Kārļa Vērdiņa atdzejuojumā. Maņ tys atkluoja fantastisku dzejis pasauli. Par taidim vaicuojumim mes gribim runuot, ka na viņ Eiropys leidzīnī, bet ari Latvejis leidzīnī ir kultura sūpluok, kurū mes napazeistam.\nKai dabuot laikmeteigumu Latgolys kulturys pīduovuojumā? Voi taids kritierejs tiks īstruoduots kulturys projektu konkursūs?\nMums ir apakšprogramys i tradicionalajai, i laikmeteigajai kulturai. Vysim kulturys struodnīkim, kai es saucu, byus īspiejis veiduot sovys nūtikšonys sovu interešu lūkā, kur jī jau dorbojās. Aicynuosim muokslinīkus īraudzeit sevi Eiropys laikmeteiguos kulturys kūpumā. Tī pīduovuojumi, kas byus laikmeteigi satura i formys ziņā, nūteikti tiks atbaļsteiti.\nItūšaļt mes īmam iz konkursa pyrmū kuortu, piec pyrmuos kuortys storptautyska žureja, kas sastuov nu 10 storptautysku puorstuovu i 2 Latvejis puorstuovu, izlems, kurys nu piļsātu dūsīs iz ūtrū kuortu. Pyrmuos kuortys aizdavums beja izveiduot viņ koncepceju, īskotu tymā, kai mes dūmojam, kas ir tuos kulturys, muokslys nūtikšonys, kas mums redzīs svareigys, strategiski īzeimēt ceļu, kaidā gribim īt. Itūšaļt mes runojam viņ par idejom, mes narunojam par precizom nūtikšonom. Tys pūsmys leidz Eiropys kulturys golvyspiļsātai ir gondreiž 7 godi, daudz kas var maineitīs. Partū itūšaļt programā ir ītvartys idejis, ka tiksim iz ūtrū kuortu, suoksim runuot par ideju realizacejis īspiejom i kai idejis paliks par konkretom kulturys nūtikšonom, konkretuoku budžeta dasacejumu.\nPar laikmeteigom muokslys izpausmem, storpdisciplinarim aspektim caur Rotko prizmu runojam apakšprogamā “Rotko rada”. Daugovpiļs vīna nu lelūs spāka zeimu kulturys jūmā ir Rotko, caur jū mes izspielēsim jaunradis ideju. Bet myusu pīduovuojums ir cīš daudzveideigs. Te var atrast i urbanai vītradei veļteitys apakšprogramys, i dobai veļteitu programu “Dabai rada”, kuramā runojam par cylvāka i dobys attīceibom saudzejūšā, ryupu pylnā aspektā, kur cylvāks nav patārātuojs, bet dobys daļa. Dūmojam, kai muoksla var īīt dobā, jū atbolstūt, na lītojūt. Par tradicionalūs kulturu kūpā kūpā sadzeivuošonu runojam apakšprogramā “Pasaulei rada”, kurā mes izspielejam saleidzynuošonu, apsaverūt Latgolā dzeivojūšūs tauteibu tradicionaluos kulturys davumu, tymā skaitā latgalīšu, ar vysaidim cylvāku stuostim i leidzīsaistis projektim, bolsa dūšonu tim cylvākim, kuri palīk it kai molā, palīk naīvāruoti. Mes myusu programā runojam ari par goreiguos veseleibys problematiku, kas eipaši aktuala šudiņ saisteibā ar pandemejis situaceju, kuramā lela lūma ticeibai i religejai, kai jei var paleidzēt.\nLūbšonūs konkursā i ideju realizaceju!


Latgalīšu dzeivis gudreibys Juoņa Keiča fabuluos - lakuga.lv\nLatgalīšu dzeivis gudreibys Juoņa Keiča fabuluos\nTemys: fabulys, Juoņs Keičs, Roksts\nLatgaliski vyszynomuokuos ir gareidznīka, politiķa, kulturys i sabīdriskuo darbinīka Fraņča Trasuna fabulys. Myusu dīnuos fabulys latgaliski roksta ari Juoņs Keičs, tymuos var atrast daudz latgalīšu dzeivis gudreibu. Portalā var skaiteit ari Juoņa Keiča dzejūļus.\nReiz sadūmuoja bārza zorā\nKaids zierniuklis aust staipekni.\n“Tys byus tok tev nu ījiukuma” –\nJū suoce zvierbuļs apsasmīt.\n“Tovs dorbs ite ruodīs eistyn veļteigs,\nTik augši kņauši nasalaiž.”\nA zierniuklis par cīš bej’ speireigs,\nSuoc aust i napklausa tuo.\nTe vieja nasta kļova lopa,\nPa vydu truopej staipekņam,\nI lacānūs tū saplāsuse,\nIz kuojom kryta zierniukļam.\nA zierniuklis cīš’ nabāduoja,\nI mīrynuoja sevi pats:\n“Tys staipeknis jau nasaskaita,\nEs augšā drupeit lumdeijūs…”\nNu var jau attaisnuojumu sev atrast,\nKab pošim byutu mīreigs pruots,\nDaž’ tī, kas gaismu nas ar sītu,\nI tyc – nu iudiņa byus svīksts…\nZvierbuļs i bolūds\nReiz zīmā cīši pasalūbe bolūžam –\nJis īraudzeja drupaneņys koponā.\nA naaizspieja nabadzeņš tom pīliduot,\nKod nasaukts školuotuojs jau mudri beja kluot.\n“Nu, naskrīņ tok jom viersā, steigtīs navajag,\nAr gryudim vīns jau vakar aizrejuos,\nDeļtuo ka tryuka pacīteibys klauseitīs,\nKod stuosteju, kai kņuobuot byutu pareizuok.\nNu, pagaidi, i lobuok šaļti vuicīs tu,\nVēļ paspēsi tok pylnu guzu pīsaēst.”\nI suoce zvierbuļs mudri gryudus kņuobt,\nKa bolūžam tik atlyka viņ apbreinuot.\nKod lykuos bolūžam, ka kņuobuošona apgiuta,\nI laiks tūs smolkūs jiemīņus niu lītā likt,\nJau zvierbuļs beja drupaneņys nūkņuobuojs,\nI pats pi cytu duraceņu prūjom – žvykt!\nReiz cepe koza peiradzeņus mīlastei\nAr buļbom, batvinim i mogonsiekleņom.\nKod gorduo ziņa vušku sasnēdze,\nJei sirdejuos: “Tei koza eista nakaune.\nEs dūmoju, tī koč kas zam tuo globojās,\nTok īticit, jei navā nicik parosta.\nByus sasprīduse sovu vylnu spūdrynuot,\nPi seve vysu lūpupulku vadynuot.”\nI jēmēs kozu nažieleigai nycynuot,\nEdz, asūt glupa, sprosta, beztalanteiga.\nJei niu tik kai nu klāva uorā izlaista,\nVēļ vylna zīmys māslūs, naizmozguota.\nNav nūslāpums, ka daudzi moluok stumdejuos,\nIz vuškys osuos mēlis datikt beistejuos.\nA pruoteiguokī vystik beja lelumā,\nI naatsasaceja sabyut mīlastē.\nNav jāgys tok saraut draudzeibu mums vušku deļ,\nKas pastuoveigai cytus sveņtej, nūlomoj.\nEdz, dzeivē tikai tys iz prīšku vysod tiks,\nKurs dareis tai, kai poša sūzine jam liks.\n“Piec dātys ūlys trailoju,\nKa bolss kai ryuceits dzierkstūt skrīn!\nAr mani sasaceņst navar\nTod vaira dzīduotuojs nivīns.\nMuns talants palīk napuorspiejams,\nEs operzvaigzne byušu dreiž!\nJo padzierdēt tū laksteigolai,\nAiz skaudeibys bezmoz kai pleiss.”\nTai vysta kecinej iz loktys,\nCikom vysim seņ jau apsarībs.\nBāg kačalāni dziļuok koktā,\nPat gaiļs iz šaļti pīkluss ir.\nCikom kukarka ar nazi skrēja,\nI keciniešonai bej’ gols,\nTai klāva operete beidzēs,\nAr cepeti pi žbana ols…\nKod kurkyns pīsapyuš, tod cīši līlejās:\n“Par mani nav tok šmukuoka i gudruoka!”\nI suoc tik špetni vysus cytus nūneivuot,\nKa sekste pošam gailej zyli sorkona.\n“Tī nacīšamī, kur gon taidi rūnās?!\nJūs volūdys maņ dzierdi samaitoj.\nNu reita golva pleist nu gaiļa dzīsmis,\nA glupuos zūss vēļ leidza gāgynoj.\nA peilis! Dīs pasorg’, tuos ari lobuos!,\nViņ piekšynoj kai pļaukšuduorteņys.\nA gūvs tik atgramoj, kū dzierdiejušys\nNu kozu, kurys buordys izsliejušys viekš.\nA vušku aplūkā kasdīn žvyuksts, trūksnis,\nKod vucyni reiz puorstuos badeitīs?\nViņ cyukys labdabeigi nūrukšynoj,\nNu lai jau rukš, nu tūs vysmoz maņ mīrs.”\nA jius nu molys sevi dzierdiejuši asat,\nKod atvielejit sovai daiļruneibai leit?\nAvui, cik gon jius izbreineiti byutu,\nKa spātu apleicejūs dūmys puorskaiteit…\nTī ir koč kas\nReiz sasatyka oklynbolta lopa\nI pīredzīņa boguots spolvyskuots.\nTam kruosaina tiņte vēļ kolta iz spolvys,\nAr sevi jis beja cīš’ paseitynuots.\nA lopā ni zeimis, pavysam tei bolta.\nNudi tys nav parostai, tī ir koč kas…\nI spolvyskuots teiri kai jauneibys karsmē\nTū īsuoce apskrīt bez nūstuošonys.\n“Ite sasatikt obim, kas tei ir par laimi!\nNiu tveikstu es apraksteit nūtykušū.\nTei tiņte byus ryugta i brykna deļ tevis,\nA raksteišu meikši, tev sūleju tū.”\nTe, cikom jī mīļuojuos, peleite moza\nIz šaļteņu obim pīsalaveja.\nJo kuknē nikas nabej’ atstuots iz golda,\nJei vuikleni īmērce depeitis tiņtē\nI uztupa lopai tū peckuot i zīst.\nTod šņakstynūt apgrauze spovyskuotu\nI azskrēja meklēt, kur nūglobuots svīksts.\n“A niule tu parostais šakaleits esi,\nNa ryupeigai spuļdžuotais spolvyskuots,”\nJam saceja lopa i puorsaškeire.\n“Lai kū ar’tu nasaceitu, mums beja labi,\nKoč cieški tuos boltuos teik dziešlopys,\nDeļtuo, ka nav īspiejams paredzēt vysu.”\nEzs i škierzlots\nKod škierzlots mežā ezi satyka,\nBez intrigys, nu tai, pavysam sprostai,\nKai vysod bailēs dora škierzloti –\nTys mudri bāga, nūžlībdams sev asti.\n“Nu giuņ! Nu sasajem nūgaršuot!”\nI žvikt, aiz myusmeris, zam prīdis zora.\n“Cik styprys es! Tū sarausteju gobolūs!”\n“Ir ežuks lauva!” – sprīde skudris borā.\nNu goduos reizem sarunuot mums nīkus,\nPar varūnim kod atzeistam mes līleibnīkus…\nPīdzimt Reigā, bet byut ar Latgolu sirdī. Saruna ar Māri Mičerevski Juļs 13, 2020\nEdgars Bāliņš: Jaunīši, runojit latgaliski! Augusts 18, 2020\nSepteni padūmi, kai mudruok i lobuok īsavuiceit latgalīšu volūdu Juļs 29, 2020