“Volūdys vaicuojums”. 15. raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2013. goda oktobra numera.\n15. raidejums (drukys aizlīgums)\nLoba dīna! Latgolys Radejis viļņūs kūpā ar Jums Maruta Latkovska.\nTuolajā 1927.godā, kod kapucinu tāvs Tomass Gumpenbergs (Latgolā saukts par tāvu Tūmu) gribēja eistynuot sovu nūdūmu i kai misionars dūtīs iz Latveju, jis apcīmuoja Teresi Neuman, lai jei kū vaira pastuosteitu par latvīšim. Nu Dīva ar gaišredzeibu apveļteituo sīvīte sacejuse, ka latvīšu tautys dzeivuotspiejis nūslāpums asūt lyugšonuos par myrušajim. Tei, saprūtama līta, ir saļmu dzīduošona. Te myusu tautys tradiceja teik īvāruota styngri i saļmys dzīdoj latgaliski.\nĪsaverūt myusu viesturē, pīminēsim ari tū, ka drukys aizlīguma laikā Bazneicys gruomotys beja vīneigais olūts, lai skaiteišonys gudreibuos smaltūs muotis školā pi rateņa, jo vysa bārnu izgleituošona dzymtajā volūdā atsaroda pošu zemnīku sastruoduotajuos rūkuos.\nDrukys aizlīgums Latgolai tyka paziņuots ar krīvu cara vaļdeibys Īkšlītu ministra Konstantina fon Kaufmana cyrkularu nr. 7217 i atteiceigu pavodrokstu nu 1865.goda 6.oktobra. Myusu tautys reiceiba, kod oficialajuos školuos vaļdeja lozungi: po latišski govoritj strogo vospresčajetsa, i ceņtīni drukys aizlīguma laikā ir laikmats par sevi, kam ūtra leidzeiga nav vysā pasaulī. Tauta poša guoduoja par sovu gora dzeivi, turpynojūt poezejis mutiskuos tradicejis i puorrokstūt vacuos gruomotys. Cik symtim tyukstūšu ir bejs Latgolys mameņu, kurys, jimdamys paraugu nu Jaunovys Marijis muotis Annys, zīduoja laiku sovu atlaseišu školuošonai. Ar bārnu apvuiceišonu “sovā gruomotā” juos izgluobe gondreiž pusi Latvejis tautys nu puorsakrīvuošonys i galeiguo analfabetisma. Jau itys apstuoklis viņ prosa jom gūda vītu vysā Latvejis viesturē. Voi tod juos naīveice vaira par myusu tautys eposa varūni Luočpliesi?\nI kai jutuos muotis sirds, kod varys koridorūs tyka apspīsta juos tāvu tāvu volūda, jimta nūst ticeiba, bārni padareiti par sovys muotis nūlīdziejim. Kas tod var byut vēļ suopeiguoks deļ muotis?!\nPiec drukys aizlīguma atceļšonys 1904.g. par latgalīšu literaturu guoduoja tautys darbinīki. Pyrma tys nūtyka myusu inteligeņcis šyupelī Pīterpilī, tod dzimtinē, vāluok trymdā, kur, zynuotniskūs rokstu autorus īskaitūt, beja puori par 40 latgalīšu rakstnīku. Itymā periodā latgaliski izīt 32 nūsaukumu avīzis, 33 žurnali, 25 kalendari, 16 ābecis, 9 gramatikys, div` literaturys viesturis i cytys vuiceibu gruomotys. Voi tī nav pīteikūši stypri latgalīšu rokstu pastuoveišonys tradicejis līcinīki? Breivuos Latvejis laikā jau nu pyrmūs Naatkareiguos vaļsts pastuoveišonys dīnu latgalīšu literaturu školuos vuiceja kai pastuoveigu prīkšmatu.\nPar latgaliskuo pīlītuošonys īspiejom runojūt, grybu saceit, ka nav jau aiz kolnu tī laiki, kod deputati Fraņcs Trasuns i Fraņcs Kemps Saeimā sovys runys suoce ar vuordim: “Muni Kungi…”, jo Latgolys pīsavīnuošonys Latvejai 1917. goda kongresa rezolucejā beja malns iz bolta raksteits: “Mes, Latgolys latvīši, apsavīnuodami ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim, paturēsim sovu pošvaļdeibu, pylnys pošnūteikšonys tīseibys volūdys, ticeibys, Bazneicys, školu i saimisteibys, kai ari zemis jautuojumā.”\nŠūgod breineigajā maja mienesī mes svinēsim ituo kongresa 90 godu jubileju. Kai radzams kongresa rezolucejā, cytu tīseibu vydā ir atrūnamys garaņtejis ari latgalīšu volūdys pastuoviešonai (Raidejums izskaniejs ēterā 2007.godā).\nKaidā situacejā mes ituo jautuojuma sakarā atsarūnam niu – piec gondreiž 90 godu? Cik Latvejis vaļsts atbaļsteita ir myusu volūda? Cik jei niu vajadzeiga ir mums pošim? I kaidu mes redzim tuos nuokūtni? Padūmuosim!\nA pīlītuojums myusu volūdai byus, jo viņ mes poši nasaceņssim tū par myrūni padareit i naspersim sovai volūdai ar kuoju. Voi ta latgalīts ir tik naapduovynuots cylvāks, ka nav spiejeigs īpazeit sovu boguotū kulturys montuojumu, apgiut latgalīšu rokstu volūdu, lai varātu drūši aplīcynuot pasauļam sovu ideņtitati?!\nLeidz šam maņ redzējuos, ka Latgolys kulturviesturis nazynuošona ir tikai myusu pošu suope, niu vairuok dūmoju, ka tai tūmār vajag byut vysys Latvejis ryupei. Naseņ kaidā TV spēlē “Gribi byut miļjonars” vīns kungs jau gondreiž beja tics pi smukys naudys summys, kod ekranā pasaruodeja jautuojums: sakuortuot latgaliskūs laikrokstu nūsaukumus tūs izdūšonys seceibā. Jis izavēre cīši puorsteigts, izbreineits, pat varātu saceit – nūsabeids, ka nav nikuo taida dzierdiejs. Nasakavejūt atsateice nu atbiļdis i, saprūtama līta, naudys.\nKod gostūs beja atbraucs kaids cylvāks nu Italejis, jis, runojūt par volūdys situaceju sovā vaļstī, paskaidruoja, ka jūs zemē ir daudz vairuok par myusu trejim (vyds, augšzemnīku i lībiskū) dialektim, bet atškireiba ir tei, ka pi jūs, jo kaids nasaprūt ūtra dialektu, tei asūt tuo cylvāka problema, kurs napuorvolda cyta runys, navys tuo, kurs tamā izasoka. Izaver, ka tys ir pavysam vīnkuoršs, bet psihologiski breineigs rysynuojums. Dūta īspieja byut lapnam ar sovu volūdu, navys nu tuos kaunētīs.\nDūmoju, ka ari pi myusu ogruok voi vāluok latgaliskais ījims sev pīdareigu vītu. Skaidrys ir vīns, ka lelā mārā tys byus atkareigs nu myusu jaunuos paaudzis gribiešonys itam veļteit sovu sirdi i pruotu. Ar tū Volūdys vaicuojums ir izskaniejs. Paļdis, ka klausējitēs! Vysu lobu!


Gaisma leigoj Latvejā – par īspaidim aizvadeitajūs svātkūs! - lakuga.lv\nTemys: Dzīšmu i deju svātki, Ilze Grēvele, Roksts, Seiļukolna JDK, Seiļukolns, XXV Dzīšmu i XV Deju svātki, XXV Vyspuorejī latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātki\n„Gaisma līgo Latvijā!” Sauklis, kas sevkuram latvīšam ļaun lepuotīs ar myusu nācejis boguotajom muzykalajom tradicejom i līk saprast, ka pasauļs par myusim zyna. Zyna par myusu originalajim i vīnreizeigajim svātkim, kas izaceļ cytu vaļstu vydā na tikai ar patīsom prīcys emocejom, bet ari ar augstu profesionalū leimini.\nLelais i ilgi gaideits nūtykums – Dzīšmu i deju svātki. Itūvosor tys nūteikti beja vīns nu gaideituokajim nūtykumim lelai daļai Latvejis īdzeivuotuoju. Eipaši jau tim cylvākim, kam kasdīna paīt sātys dorbūs – lūpeni, duorzs, sīna pļovys. Tei ir īspieja kolektivim i tūs dalinīkim sajust kruošņys prīcys emocejis par miļzeigū dorbu, kas teik īguļdeits vairuoku godu garumā.\nXXV Vyspuorejī latvīšu dzīšmu i XV deju svātki beja cīši gaideits nūtykums ari maņ –meitinei nu moza Latgolys mīsteņa, kur vīneiguo īspieja ir pošam byut vydā dažaidūs kolektivūs i veiduot daļu kulturys, partū ka cylvāku resursi ir taidi, kaidi jī ir! Leidz ar tū vēļ leluoka prīca, ka latgalīši ir tik sprygoni doncuotuoji i čakli dzīduotuoji , partū ka kolektivi teišom ir plaši puorstuovāti. Eipaša prīca beja nūslāguma guojīnī, kod vysapleik varēja dzierdēt latgalīšu volūdu, dzīsmis. Breineigī tārpi i lauku puču vaiņogi, smaids, par speiti nūguruma pylnajom acim, kurys viestej – beja tuo vārts!!!\nMuni svātki suocēs ar kuoru karim 29. junī, kod Latvejis lobuokī kuori sasaceņte dzīduošonā gon Latvīšu Bīdreibys nomā, gon LU aulā. Pošai, kai kuora dzīduotuojai beja pateikami itūreiz sēdēt skateituoju rynduos i dunguot leidza vysom tom dzīsmem, kurys īkļautys svātku repertuarā. Vīneigi – lateņa teišom pacalta cīši augši i komponistu veikums nav puoruok vīnkuorši izpyldoms. Repertuara sagatave na tikai kuoru karu dalinīkim, bet kuorim vyspuor prosa miļzeigu dorbu i pacīteibu. Tymā pat laikā ir vīns pluss, kas atsver vysys vuiceibu gaitā radušuos gruyteibys – beiguos vari stuovēt iz Mežaparka estradis ci veiksmis gadīnī iz kuoru karu skotuvis i dzīduot skaistū i latviskū repertuaru. Skudrenis skrēja na tikai skateituojim i pošim dalinīkim, bet ari komisejai, kū vāluok jī atzyna masu medeju puorstuovim.\nVysu 29. juņa dīu leidz pat vālajai pusnakts stuņdei, kod tyka paziņuoti kuoru karu rezultati, uztraukums dalinīku acīs beja skaidri nūlosoms. I kai to nā – vysi taču beja cīši gatavejušīs, partū ka struoduots beja na tikai pi skatis repertuara, bet ari pi tārpim, kusteibom, dažaidim muzykalim elementim, kas kotru prīkšnasumu padareja tik cīši dažaidu i kruosainu. Latgalīši var lepuotīs, ka taidā nūzeimeigā nūtykumā izskaņ ari muysu nūvoda vuords. Itūreiz tys beja dzieržams sīvīšu kuoru grupys skatē, deļtuo ka tī kai obligatuo beja juoizpylda Ilonys Rupainis dzīsme „Moseņ, zeileit viesti nese”. Interesanti vāruot, kai kuori nu cytim nūvodim dzīduoja latgaliski! Prīkca ari par tim Latgolys kuorim, kas beja izceinejuši īspieju daleibai kuoru karūs – Rēzeknis veiru kuors, Daugavpiļs jauktais kuors i veiru kuors, Aglyunys bazilikys jauktais kuors, Krustpiļs senioru jauktais kuors. Spraiguos ceinis rezultatā gūdalguotuo vīta tyka atvasta ari iz Latgolu – Daugavpiļs centra veiru kuors apbalvuots ar II vītu veiru kuoru grupā.\nDoncuotuoji Daugovys stadionā, A.Zagorska foto\nLai ari daleiba itymā pasuokumā saucēs „koru kari”, tūmār par karuošonu tū eisti navarēja nūsaukt. Tys dreižuok beja mīlesteibys aplīcynuojums dzīsmei. Kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende pasaceja precizi i kūduleigi: “Ir kari, kurūs Latveja var uzvarēt bez īrūčim. I tī ir kuoru kari.”\nNuokušajā dīnā Mozuo Gilde tyka pīskandynuota ar Latvejis lobuokūs vokalūs ansambļu dzīsmem. Ite latgalīši var cīši lepuotīs – navajag i skateituoju bolsuojuma, lai Latgola sajimtu augstys vītys. Profesionala žurejis komiseja ar II vītu apbolvuoja Rēzeknis vokalū ansambli “Pērles”, (vad. G. Kuzmina). Meitinis uzvarātuojom pīsakuope tikai ar puspunktu. Itymā ceiņā pīsadaleja ari citi Latgolys ansambli.\nTuoļuok muna svātku nedeļa paguoja Daugovys stadionā, kur kotru dīnu nūtyka mieginuojumi dejis leluzvadumam „Tēvu laipas”. Šmukuos pīnēs tyka sapeitys kruošnis dejis, kur sovu prasmi i prīcu paruodeja doncuotuoji nu jaunīšu leidz senioru kolektivim. Maņ ruodīs, ka svātku atslāgys vuords „Līgo” ite tyka paruodeits eipaši spylgtai. Skotuvis nūformiejums beja teišom myrdzūšs, i danču sūli imitātuo špīgeļa atspulgā laistejuos viņ!\nUzvaduma finals atmirdzēja tik spūži, ka dažam lobam skateituojam apžylba acs. Doncuotuoji izmontuoja spīgeleišus, kuri tyka vārsti iz gaismu – dīnā iz sauli, vokorā – iz spūžajim prožektorim. Svātku sauklis attaisnuoja sovu nūsaukumu – gaisma pateišom leiguoja Latvejā.\nAri itūšaļt, kod svātki jau izskaniejušs, emocejis vēļ nabeidz rimtīs. Ir gon prīca, gon nūgurums. Ir lapnums, ka mes, mozuo tauta, varim izdareit ari kū tik lelu i, pats golvonais, – saglobuot vairuokuos paaudzēs i atteisteit.\nIte reizē gon pasaruoda ari svātku nadaudz nagativuo puse. Muns viertiejums gon kai dalinīkam, gon kai skateituojam izraisa daleitu lapnumu. Nui, myusim ir šmuki tārpi, skaneigys dzīsmis, boguoteigi danču roksti, kūši orkestru aranžiejumi, bet… vysam ir lels bet! Poša asu jauna i deļtuo vēļ vairuok šokiejūs par jaunatnis attīksmi pret itim nācejis svātkim. Mugorā apvylkts tautys tārps, cāluokuo puiša i meitys rūta, bet uzvedeiba taida, ka pazyud sevkura svātku sajiuta. Dīvamžāļ ituos svātku nedelis garumā itaidus skotus daguoja redzēt dīzgon bīži. Ite gon palīk atkluots vaicuojums – kaidi byus myusu dzīšmu i deju svātki piec vairuokim godim, saceisim, 15 ci 20 godim?! Voi pasaule lepuosīs ar Latveju? Voi mes poši varēsim tū dareit? I voi svātki sasaglobuos? Itūšaļt, kod tūp muns roksts i vīdūklis par skaistuokajim latvīšu svātkim, sirds drusku suop. Atrast atbiļdi iz itim vaicuojumim ir sarežgeiti.\nPyrms svātkim redzieju videointereveju ar svātku viersdirigentu Gintu Ceplenieku. Jis, atsokūt iz vaicuojumu par svātku redzīni nuokūtnē, saceja, ka lela nūzeime ir školuotuojam. Tymā, kai svātki atsateisteis i voi tim byus nuokūtne, lela lūma ir cylvākam-pedagogam, kas ir kai pīmārs dalinīkim. Ite es varu pīkrist i vēļ davīnuot, ka lela lūma ir tam, voi mes poši nuokūtnē sovim bārnim vuiceisim latviskuos tradicejis i vierteibys. Voi myusu bārni zynyos, kas ir tautysatārps i ar kaidu atbiļdeibu tys juovalk mugorā.\nNaseņ intervejā radejā kūpā ar sovom muzykalajom kolēgem nu Latgolys sprīdem par dzīšmu i deju svātkim, par tū, kas myusus rūsynoj tī vyspuor pīsadaleit. Vysys bejom vīnuos dūmuos – lai byutu svātki, daudz juostruodoj. Ceļs iz itū tautys kūpeibys šaļti ir ilgstūšs. Myusu dīnu pasauļs pīduovoj tik daudz „interesantuoku” nūdarbu – datorspēlis, internets, balleitis. Jaunīšim zyud interese par nūtureiguokom vierteibom, kai muoksla, sports, muzyka. Svātkūs gadejuos runuot ar jaunīšim, kas atzyna, ka pīsadola kaidā kolektīvā tikai deļtam, lai tyktu iz svātkim. „Tys taču byus tuseņš nedelis garumā,” saceja kaida meitine. Maņ, asūt juos vacumā i pīsadolūt svātkūs, beja skumi tū dzierdēt. Ite otkon atsagrīžu pi tuo, ka školuotuojim i saimei ir bārni juovierzej saprast tū, ka, lai byutu kaids rezultats, ir juoīguļdej daudz dorba i leidzekļu, juozīdoj sovs breivais laiks.\nPiec itim XXV Dzīšmu i XV Deju svātkim sev varu tikai apstyprynuot – pasauļs cīši strauji mainuos i mes mainomēs tam leidza. Vystik ir lītys, kas lelūs vilcīņūs nadreikstātu maineitīs. Tī ir tautys svātki! Tradicejis, lapnuma i gūda sajiuta par sovys vaļsts rūtu – itim kūpeibys svātkim. Rūsynoju sevkuru īdzeivuotuoju atteisteit i napazaudēt kruošņuokū i originaluokū, kas myusim pīder! Vuiceisim sovim bārnim, škoļnīkim, leidzcylvākim tuos lītys, kas pasauļam ļaus iz myusim vērtīs ar boltu skaudeibu. Doncuosim i dzīduosim, spieliesim instrumentus, pīsadaleisim foklkorys kūpuos i amatirteatrūs. Lai nuokušī svātki Latvejis symtgadē leigoj na tikai Latvejā i aiz tuos rūbežom, bet ari myusu kotra poša sātā, saimē i sirdī!\nRoksta autore: Ilze Grēvele, Seiļukolna JDK


Bazneicu naktī Lūznovys muižā gaidoma diskuseja i Laurys Bicānis koncerts - lakuga.lv\nTemys: Bazneicu nakts, diskuseja, koncerts, Laura Bicāne, Lūznovys muiža, Lūznovys muižys kapleica, Roksts\n2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informej muižys puorstuove Inga Drele.\nBazneicu nakts 2017 Lūznovys muižā suoksīs 16.00 ar ekskurseju, kuruos laikā varēs īpazeit i muižu, i muižys kapleicu. Piec ekskursejis 17.00 muižys Sorkonajā zalā sevkurs interesents teik aicynuots iz diskuseju “Grāka izpratne kristīteibā i folklorā”, kurū vadeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis filologejis doktore Angelika Juško-Štekele, pīsadaleis Daugovpiļs Jezus Sirds Rūmys katuoļu draudzis prāvests Andris Ševels, Rēzeknis Jezus Sirds draudzis vikars Vitālijs Filipenoks i Latvejis pareizticeiguos Bazneicys Rēzeknis i Modyunis apriņča prāvests viersprīsters Viktors Teplovs. Diskusejā caur kristeigū i latgalīšu folklorys prizmu tiks raudzeits izzynuot, kas ir grāks, kaidi ir grāku veidi, kas grākoj vysvaira, izzynuota spoveds, grāku nūžāluošona i grāku atlaisšona.\nPiec diskusejis 19.00 Lūznovys muižys kapleicā koncertu snēgs latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertējuse, kai ari izdavuse div studejis albumus: “Es tikai ļaujūs” (2013) i “Trīspuksti” (2015). Ituo gods majā dīnysgaismu īraudzeja ari Laurys trešais albums “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latvīšu literarajā, latgalīšu i angļu volūduos – tuos byus vareiba dzierdēt ari Bazneicu nakts koncertā. Kristeiguo nūskaņa sūpluok latgaliskajam vīglumam i vysaidu volūdu skaniejumam ir vīns nu Laurys izjustuos muzykys motivim. Piec koncerta 20.00 tīpat kapleicā iz kūpeigu lyugšonu aicynuos vokora dīvkolpuojums.\nBazneicu nakts ir kulturys nūtikšona, kas kristeigūs draudžu bazneicuos nūteik vosorys suokuos, junī. Tys ir laiks, kod bazneicā īīt cytaižuok i īpazeit kulturys i gareiguos vierteibys. Bazneicu nakts Latvejā nūteik nu 2014. goda, itūgod iz nūtikšonu aicynojūt 190 Latvejis dīvnomūs. Pārņ Bazneicu nakti Latvejā apmeklēja vaira par 26 000 interesentu. Bazneicu nakts ideja da Latvejis atceļuoja nu Austrejis, kur pyrma nadaudz vaira kai 10 godu nūtyka pyrmuo itaida kristeiguos bazneicys konfeseju i draudžu kūpeigai reikuota ekumeniska nūtikšona. Dreiži piec tuo pasuokums nūtyka ari Čehejā i Slovakejā. Pasuokuma nūdūmu atbolsta Latvejis leluokūs kristeigūs konfeseju vadeituoji. Latvejā Bazneicu nakti organizej storpkonfesionala dūmubīdru grupa – nūdybynuojums “Baznīcu Nakts fonds”.\nDasavīnojūt Bazneicu nakts nūrisei ari itūgod, Lūznovys muiža aicynoj turpynuot īpazeit te asūšo kapleicu. Piec vītejūs ļaužu nūstuostu, kapleica kaidā nu symtgadeiguos muižys telpu bejuse jau tuos eipašnīku, pūļu izceļsmis muižnīku Kerbedzu laikūs, par kū vys nav dokumentala apstyprynuojuma. Atmūdys laikā, 20. gs. 90. godūs, itamā telpā, tūreizejuos katehetis, nu jau myužeibā aizguojušuos Antoninys Sobolevskys rūsynuoti, iz lyugšonom suoce puļcētīs ticeigī. Niulenejuo muižys kapleica atkluota i īsvieteita 2015. goda februara suokuos i tān Svātais Mišs kapleicā nūteik regulari, kotru svātdīni.


Latgolys jaunī muziki aicynoj iz lobdareibys koncertim - lakuga.lv\nTemys: Knifs, koncerti, lobdareiba, Miera nesējs, Rēzekne, Roksts\nStorp Zīmyssvātkim i Jaunū godu par tradicionalom nūtikšonom Latgolys bazneicuos ir klivuši Latgolys jaunūs muziķu lobdareibys koncerti – itūgod „Miera nesējs…”.\nKoncerti Ludzā, Nierzā, Viļānūs i Rēzeknē īzeimej eipašū laiku storp divejim goda jaukuokajim svātkim, kuru eipaši magiskajā gaisūtnē sevkurā sirdī īleist gaišs syltums, gaidys, cereibys i speiteiga apsajimšona kliut lobuokim. Itūgod koncertu „Miera nesējs…” laikā tiks vuokti zīduojumi, kab paleidzātu kliut vasalim 8 godus vacajam Dmitrijam i 18 godus vacajam Sergejam.\nPārn koncertā „Iz engeļa spuorna” Latgolys jaunīši apsavīnuoja, kab paleidzātu rēzeknīšam Krišjuoņam, bet 2010. goda izskaņā koncertā „Veļtejums” zīduojumi tyka vuokti mozuos Elizabetis veseleibys uzlobuošonai.\nKoncertūs „Miera nesējs” muzicēs vokalais ansamblis „Knifs”, dzīduotuoja i komponiste Guntra Kuzmina, Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba i c. Koncertūs skanēs jaunū Latgolys komponistu muzykaluos kompozicejis.\nKoncertu nūtikšonys 29. decembrī 11.00 Ludzys Rūmys katuoļu bazneicā, 15.00 Nierzys kulturys nomā, 30. decembrī 9.00 Viļānu Rūmys katuoļu bazneicā, 17.00 nūslāguma koncerts Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā.\nLatgolys Regionaluos televizejis sižets par pārnuo goda lobdareibys koncertu\nAicynoj saglobuot kūka lūgu apmaļu kvarbatkys 22/01/2019


Varakļuoni – nu mīsta par piļsātu - lakuga.lv\nGrafu Borhu piļs Varakļuonūs. Publicitatis karteite.\nTemys: A12, Latgolys piļsātys, Varakļuoni, Žurnals "A12"\nDa pat Ūtruo pasauļa kara Varakļuoni vysod ir bejuši leluoki par Viļānim, partū nav puorsteigums, ka mīsta tīseibys jim daškiertys jau 1784. godā, sovutīs Viļānim – viņ piec dzymtbyušonys atceļšonys 1862. godā. Pyrmo Vyskrīvejis tautys skaiteišona paruoda, ka 1897. godā Varakļuonūs beja 1810 īdzeivuotuoji, a Viļānūs – viņ 774, a piec tam, kod cauri Viļānim tyka izbyuvāta dzeļžaceļa lineja Moskova–Reiga (1904), īdzeivuotuoju skaita atškireibys pakuopeniski izaleidzynuoja. Runoj ari, ka Varakļuonu muižnīks nav ļuovs byuvēt dzeļžaceļu iz sovys zemis, kab tam mīgs naktī byutu soldonuoks.\nVarakļuonu muiža ar 49 193 ha zemis pyrma agrarreformys bejuse leluokuo vysā Latgolā. 1882. godā Varakļuonus apmeklēja īvāruojamais vuocbaltu viesturis pietnīks Augusts Bīlenšteins, kurs sovuos ceļuojuma pīzeimēs roksta, ka “muiža, kurys ekonomeja ar juos ākom, vairuoklauku saimisteibu, teirumu gruovim atstuoj pavysam baltisku īspaidu. Aiz paguojušuo godu symtā izcaltuos piļs atsarūn lels, labi kūpts parks ar breineigim kūkim… Nu Vydzemis Varakļuonūs īsarūn daudzi uzjiemeigi latvīšu luterani i reņtej zemis gobolus apsaimnīkuošonai. Ite var redzēt daudz plaukstūšu lauku sātu. Sovutīs vītejam latvīšam katuoļam nav ni jam vajadzeiguos uzjiemeibys, ni dorbaprīcys, ni leidzekļu. Jis lobuok kūpā ar bruolim i bruolānim sēd iz vys sabryukūšuos tāva montuojuma dalis, kū varātu pagaisynuot, ka apsamastu vīnsātā, i lienejās (“nagrib pyulētīs”), cikom vēļ koč kai nu mozuo zemis lapaceiša var izdzeivuot. Reiz tam daīs gols, i itai zemei īsasuoks jauns progresa laikmats.”\nI tys atguoja – bet viņ nūsadybynojūt Latvejis breivvaļstei. 1921. godā bejušajā Borhu muižys pilī suoce dorbuotīs Varakļuonu Vaļsts gimnazeja, kurys absolventu vydā ir vasala plejade izcylu personeibu. Latvejis Republikys Saeima 1928. gods suokumā pījēme lykumu par piļsātys tīseibu pīškieršonu 16 Latvejis mīstim, tūstorp ari Varakļuonim i Viļānim – tū var pīzeit par simbolisku pylngadeibys aplīceibys izsnīgšonu. 30. godu vydā teik īreikuoti betona trotuari piļsātys golvonajuos īluos i grantātys ītnis nūmaļu īluos, suokta i kas godus teik paplašynuota piļsātu apstuodeišona ar kūcenim. Bet vysom lobajom īcerem traknu krystu puorvalk Ūtrais pasauļa kars – vysu pyrma teik iznycynuoti vysi vītejī žeidi i čyguoni, tod sekoj mobilizaceja i spaidu dorbi. Varakļuoni ir pamateigi nūpūsteiti 1944. goda vosorā, kod puori vierzejās froņtis lineja – bāgūšī vuocīši rauga piec īspiejis vairuok āku izsprydzynuot ci nūdadzynuot, bet piļsietnīki ar saimem i lūpim nu kara šausmom sliepās apleicīnis mežūs.


LaKuGa – Augustā Gora lelajā zalā koncertēs “Rikši”\nLaKuGa 16. Juņs, 2016. gods Comments Off on Augustā Gora lelajā zalā koncertēs “Rikši”\n13. augustā 19.00 Latgolys viestnīceibys GORS lelajā zalā nūtiks postfolklorys grupys “Rikši” koncerts “Sieju sovu”, informej latgalesgors.lv.\nGrupys koncertā gaidoma i īrostuo akordeona, vejūlis, gitarys, basgitarys, bubyna i 5 bolsu radeituo azartiskuo energeja i jautreiba, i jaunys vāsmis, idejis i jaunu ceļu vaicuojumi. Tys vyss car jūkim, stuostim i, prūtams, vacom i jaunom postfolklorys grupys “Rikši” dzīsmem. Ari itymā “Rikšu” koncertā gaidomi grupys draugi kai gosti: folklorys kūpa “Rūta”, folklorys draugu kūpa “Vīteri” i postfolklorys grupa “Dārdi”.\nPostfolklorys grupa “Rikši”, kuruos vacums ituo gods 14. janvarī beja atzeimuojams pusopolā jubilejā, 2015. goda suokuos izdūmuoja dasavērst Rēzeknis tradicionalajam repertuaram. Pyrma tuo ļusteigys i energiskys dzīsmis dzīduotys i spālātys i latgalīšu muzykys festivalūs “Muzykys skrytuļs”, i folklorys festivalā “Baltica”, Latgolys Dzīšmu svātkūs i XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i Deju svātkūs, taipat ari Lītovā, Krīvejā, Fraņcejā, Vuocejā i Gruzejā, kai ari naskaitamūs koncertūs, festivalūs i svātkūs vysā Latvejā. Laikam eimūt, nadaudz pasamainejs grupys sastuovs, grupa pylnveiduojuse i atsateistejuse, pasamainejs ari dalinīku redzīņs par sovu dorbuošonūs i atbiļdeibu pret tautys vierteibom, ar kuruom teik struoduots. “Rikšu” dūmys napuortrauktai mejās ap vuordim “Sieju sovu” – kas ir tys, kū mes varam sēt (homoformys sakriteibys dieļ – ari sīt), kai mes tū varam sēt/sīt i kai sēt tū tai, kab latgalīšu tautysdzīsme tyktu dzīduota ari piec … godu. Grupys ūtrajam albumam, kurymā 10 “Rūtas” īdzīduotuos dzīsmis aranžātys “Rikšu” dalinīku redzīnī, dūts taišni taids nūsaukums – “Sieju sovu”.\nProjektu “Sieju sovu” atbolsta SIA “Auto flora”, LaKuGa i Rēzeknis nūvoda dūme.\nATSLĀGVUORDI » "Sieju sovu", koncerts, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Rikši, Roksts


Apvuiceibys – Bīdreiba "LgSC"\nApvīnuojūt jaunīšus nu Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvoda, LgSC 2017. godā eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”.\nProjekta golvonuo dūma beja saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešu dīnu laivu puorbraucīnī pa Dubnys upi, kuruo laikā tyktu pieteiti upis krostā asūšī kulturviesturis objekti, intervāti krosta dzeivuotoji i īsavuiceitys jaunys kompeteņcis vidis, kulturviesturis, pylsūniskuma i videografejis jūmuos. Piec laivuošonys pūsma jaunīši kūpeigim spākim veiduoja karteņu izstuodi, kinu i informativū materialu par vidi, par ekspedicejis laikā pīdzeivuotū, radzātū i sajustū.\nProjekta vadeituoja: Dagnija Dudarjonoka. Projekts eistynuots ar LR Kulturys ministrejis i bīdreibys “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” atspaidu.\nLatgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums\nProjekta mierkis ir veicynuot jaunīšu drūšumspieju, sekmejūt Latgolys regionā iniciativys i jaunīšu piļsūniskū leidzdaleibu. Projekta aizdavumi ir veiduot izpratni jaunīšim par drūšumspieju i piļsūniskū leidzdaleibu/aktivitati, izgleitojūt par īspiejom i napīcīšameibu pilnveiduot pilsūniskumu i iniciativys, snīgt atbolstu jaunīšu iniciativom, pylnveidojūt personiskū drūšumspieju i īdvesmojūt cytus byut atbiļdeiguokim i aktivuokim sovā kūpīnā.\nProjekts eistynuots 2015. godā.\n“Vuiceisimīs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”\nProjekts tika īstenots 2011. un 2012. gadā. Projekta mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot vaira izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.\nProjekts eistynuots 2011. i 2012. godā.\nJaunīšu apvuiceibys “Atzolys”\nJaunīšu apvuiceibys “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” vierteiba ir stypruos tradicejis, kurys teik saglobuotys jau godim.\nJaunūs literatu škola “Tievanānu pavasars”\nProjekta laikā Jaunviļānūs nu 6. leidz 9. juņam 2013. godā nūtyka jaunīšu apvuiceibys, seminars “Tievinānu pavasars”. Jaunīšim beja vareiba sasatikt ar dažaidim rokstūšim i pazeistamim autorim, lai kūpeigi vuiceitūs raksteit dažaidus tekstus. Jaunīši varieja pīsadaleit ari tradicionalajā dzejis lasejumu pasuokumā “Tievinānu pavasars”.


LTV projektā “Viens ciems, visa Latvija” stuosteis par Slutiškim - lakuga.lv\nTemys: "Viens ciems, LTV, Nora Ikstena, Roksts, Slutiški, visa Latvija"\nLatvejis Televizeja (LTV), gatavejūtīs Latvejis symtajai dzimšonys dīnai, suokuse jaunu projektu “Viens ciems, visa Latvija”, kura ītvorūs Latvejā zynomi rakstnīki brauc iz mozapdzeivuotom vītom, kur īsapazeist ar vītiejim dzeivuotuojim i pietej vītu viesturi i kulturu. Rakstneica Nora Ikstena augustu pavoda staraveru sādžā Slutiškūs.\nKūpā ar rakstnīkim tī uzatur ari LTV filmiešonys komandys, kas veiduos treis dokumentaluos kinys. Tamuos byus radzami rakstnīki, jūs satyktī dzeivuotuoji, tūs redzīni par šudiņdīnys Latveju, paguotnis stuosti i nuokūtnis sapyni. Rakstnīkim, īsadvesmojūt nu cīmūs radzātuo, juotūp stuostim, kurim izvierzeiti diveji nūteikumi: tim juonūteik konkretajā cīmā i myusudīnuos.\nRakstneicai Norai Ikstenai Slutišku napīradynuotais skaistums, ite satyktī cylvāki i jūs liktini byus par pamatu stuostam, kurs piečuok tiks ari dramatizāts. Stuosti i dokumentaluos kinys dīnysgaismu pīredzēs jau ituo goda novembrī. Sovukuort 2016. – 2017. godā vysmoz vīnu nu stuostim (Māris Bierzeņš vosoru pavoda Valgalcīmā, bet Pauls Bankovskis – Apē) planavuots puorveiduot televizejis īstudiejumā. Ar itū projektu LTV gryb fiksēt Latveju eisai pyrma symtgadis i reizē ari dūt byutisku īguļdejumu latvīšu rakstnīceibys i dramaturgejis atteisteibā.


Latveja bez Latgolys? - lakuga.lv\nTemys: 1917. goda kongress, 1917. goda Rēzeknis kongress, 1917. gods, apsavīnuošona ar Latveju, Latgolys kongress, Latveja, Rēzekne, Rēzeknis kongress, Roksts, Toms Tālbergs\nIlgus godu symtus Latgola bejuse nūdaleita nu puorejuos Latvejis, guojuse sovpateigu ceļu, deļtuo tuos īkļaušona jaunajā Latvejis vaļstī 1918. godā nabyut nabeja tik pošsaprūtama. Latgalīši sovu namaineigū ceļu iz vīnuotu Latveju beja izavieliejuši jau godu pyrms vaļsts dybynuošonys – 1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē.\nDaļa nu kongresa dalinīkim. Karteņa: Latviešu konversācijas vārdnīca. X siej.\nIz kongresu 26. i 27. aprelī (piec vacuo kalendera) īsaroda 232 delegati i 118 gosti, saaicynuoti nu pogostim, draudzem, bīdreibom, strielnīku bataljonim, kolonejom Krīvejā, sabīdriskajim darbinīkim i Latgolys cyttautīšim, kurim gon natyka dūtys bolsa tīseibys. Tymā storpā kongresā pīsadaleja ari puorstuovi nu cytim Latvejis nūvodim. Lai ari kongress nabeja vālāta instituceja, tymā beja puorstuovāti vysi Latgolys sabīdreibys sluoni, vysys Latgolys dalis. Kongresa atkluošonys reitā Rēzeknis ūļneicys beja ļaužu pylnys, kūpā ap 30 tyukstūšom cylvāku – gon draudzeigi, gon naideigi nūskaņuoti. Piec svineiguo dīvakolpuojuma bazneicā kongresa dalinīki strielnīku apsardzeibā devēs svineigā guojīnī, ūļneicuos pleivojūt sorkonboltsorkonajim karūgim.\nKongress diveju dīnu laikā pījēme daudz nūzeimeigu lāmumu. Svareiguokais nu tim beja par Latgolys pīvīnuošonu puorejai Latvejai, pretim pīprosūt patstuoveibu pošvaļdeibys, volūdys i ticeibys lītuos. Tyka apsprīsti ari vaicuojumi par veiskupejis dybynuošonu, latgalīšu školuotuoju izgleituošonu, strielnīkim, minoritatem i c., kai ari tyka īvālāta Latgolys Zemis padūme 60 cylvāku sastuovā (nu tim 24 cyttautīši). Ar ideju par autonomeju vīnuotā Krīvejā (kurei gon tū naatzyna) tyka veiduota vīnuota Latveja, kas godu vāluok palyka par piļneigi naatkareigu vaļsti. Latgolys lūmu itymā vaļstī vysu tuos pastuoviešonys laiku ītekmēja kongresā pījimtī tuoļredzeigī i vierīneigī lāmumi. I kas gon byutu Latveja bez Latgolys?


Edeitis Husaris "Muna dzīšmu gruomota", sīvīte latgalīšu literaturā i Juoņs Sveņčs / LR1 / / Latvijas Radio\n7. marts 2020, 18:15\nLatgalīšu kultura napaseņ tykuse par vīnu vierteigu i Latvejis mārūgā unikalu gruomotu boguotuoka. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izdūtuo “Muna dzīšmu gruomota”, kurys sastateituoja ir Edeite Husare, ir leidz šam apjūmeiguokais latgaliskūs dzīšmu apkūpojums, kur ir naviņ tūs teksti, bet ari notys.\n“Taida materiala, kur tev ir latgalīšu dzīsmis i vyss spektrys – vuordi, notys – taida nav. Maņ taišni cīši gribejuos, lai itys palīk taids kai taustoms i radzams materials, kū var izmontuot ari praktiski. Dzīdit!”\nVaira nikai desmit godu laikā izdavumā “Muna dzīšmu gruomota” apkūpuotys 300 latgaliskuos dzīsmis aptyvai symta godu periodā. Edeite atkluoj, kai rodusēs ideja veiduot taidu gruomotu.\n“Iz Dzīšmu svātkim beja latvīšu dzīšmu kladis, deļtuo grybu saceit paļdis Nacionalajam Kulturys centram par īdviesmi, jo tod, kod es attaiseju pyrmū taidu dzīšmu kladi, tī beja tikai četrys dzīsmis latgaliski. Jau tod roduos puordūmys, ka mums tymā vysā lelajā dzīšmu skaitā ir tikai četrys dzīsmis, ka varbyut mums vyspuor vajag koč kū sovu. Tod piec pīcu godu beja cyti Dzīšmu svātki i tī vyspuor beja tikai vīna dzīsme. Tod jau tei ideja, kas beja rodusēs, topa pavysam skaidra, ka mums pošim vajag apkūpuot latgaliskuos dzīsmis. Situaceja ar latgaliskom dzīsmem beja taida, ka beja izdūtys tautys dzīšmu gruomatenis, Ontona Matvejāna dzīšmu gruomotys i beja ari vīna gruomota “Rūtoj”, kur īškā beja tautysdzīsmis i Andra Eriņa dzīsmis. Pluonys, mozys gruomatenis, i tod maņ gribejuos, lai ir koč kaids materials, kas apkūpoj na tikai tautysdzīsmis, koč ari ite trešuo daļa ir tautysdzīsmis, bet vysys puorejuos ir autordzīsmis par aptyvai symta godu garu periodu.”\nKai stuosta poša autore, tod gruomotā izraudzeitūs dzīšmu ceļš, kas cyta storpā bolstuos ari iz zynomu daļu subjektiva redzīņa, i ar tū saisteitī stuosti ir vysaids.\n“Kotrys dzīsmis ceļš iz itū gruomotu ir drupeit cyts, es až reizem naspieju poša saprast, deļ kuo tys tai ir nūtics. Pyrmais ir popularitate, ka tuos vysys mes zinim i ka tom nūteikti juobyut. Faktors – tuos, kas niu voi koč kod ir bejušys topūs, popularys dzīsmi. Par pīmāru, niule “Bez PVN” vysi dzīd, voi sovulaik beja “Borowa MC”, voi Kārlis Kazāks, pīmāram, ar sovim raidejumim i latgaliski radeitajom dzīsmem, tod maņ ruodejuos svareigi, lai ir īmyužynuots ari itys laiks.”\nEdeite izsver, ka pi ituos gruomotys daudzi struodojuse gon Daina Salmiņa, kura radejatuos vizualū nūformiejumu,gon ari pedagoge i muzykologe Solvita Ivanova, kura raksteja dzīsmem notys.\n“Teišomleluokejai daļai notys ir raksteitys nu jauna, dažom mums paleidzēja ari autori. Na vysi, kuri muzicej jādz ari raksteit notys. Tautysdzīsmem kočkas beja.”\nNiu izlūluotuo “Muna dzīšmu gruomota” palaista tautuos i interesentim ir daīmama gruomotneicuos – gotova sovai skanēšonai sātuos, leluokūs i mozuokūs publiskūs pasuocīņūs i kur tik vēļ nā.\n“Dzīšmu gruomotu var atrast gruomotneicuos,bet mane vajag uzmeklēt tik tod, ka mona kaidu klaidu, napiļneibu, kam tuoluokais ceļš varātum byut, ja nu itys metīņs beidzas, sataiseit turpynojumu, bet jau izlobuotu. Lobuotū izdavumu. Maņ nūteikti grybātūs, lai itys vyss daboj ari koč kaidu elektroniskū verseju, bet tī tod otkon ir autortīseibu vaicuojumi. Drukuotim variantim ir vīns veids, kū mes vysu raudzejom sakuortuot, internetam cytaiž. Muna dūma ir sataiseit ari Facebook lopu, kur es varātum reizi puora dīnuos izstuosteit vaira ari kotrys dzīsmis stuostu.”\nAusmas Spruktes sižetā stuosts nu Skryndu dzymtys muzeja. Daugovpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā dzymušuo Juoņa Sveņča vuords vysvaira saistuos ar muokslu – jis ir grafikis i gleznuotuojs. Niu Daugovpiļs nūvoda Vabalis pogostā asūšajā Skryndu dzymtys muzejā jam sataiseita ustoba ar muokslinīka dorba reikim i gleznom. Tei ir pīlāguota ceļojūšai izstuodei i regulari koč kur dūdās. Itūšaļt muokslinīka kruošnī dorbi apsaverami Dubnys kulturys nomā.\nStorptautyskuos sīvīšu dīnys prīškvokorā literate Ligija Purinaša "Kolnasātys gruomotplauktā" stuosta par sīvītem - latgalīšu rakstneicu dažaidom paaudzem i tū, kaidu sīvītis tālu latgalīšu literaturā ir radejuši veirīši.\nLatgalīši tradicionali sīvīti apzeimoj ar trejim B - bryute, buoba i baba. Vysa juos dzeive ir grīzusēs ap lauleibu. Cikom esi jauna, – juorauga izdeveigi i labi apsaprecēt. Kod esi apsapreciejuse, tod ir juodūmoj par saimnīkuošonu, bārnim i saimi. Bet tod, kod saule grīžās iz ūtru pusi – tod jau par mozbārnim i tū, kab vysim zečis byutu saadeitys i dzeive labi īkuortuota. Tū laikam ari sauc par sīvītis laimi. Betv ysūs laikūs ir bejušys ari tuos, kas nūsastuoj pretim straumei.\n20. godu symta suokumā sīvīte beja stypri atkareiga nu tradicionaluo, patriarhaluo dzeivisveida – dzeivuošona nūtyka voi nu tāva, voi veira sātā. Itamā laikā latgalīšu sīvītei dzeivis izvielis īspiejis beja gona īrūbežuotys: apsaprecēt voi raudzeit dareit sabīdryski nūzeimeigys lītys. Dažūs gadejumūs seve naapgryutynuošona ar saimi i bārnim beja apzynuota izvēle, cytūs – najaušeiba.\nDeļtuo laikam dīzgon pošsaprūtami, ka gon pyrmuo latgalīšu literate i pedagoge Naaizmērstule aba Rozaleja Tabine (1890–1964), gon latgalīšu bibliografe, Daugovpiļs Školotuoju instituta direktrise Valereja Seile (1891–1970) izavielēja dzeivi sabīdreibys lobā. Obu jaunkuņdžu preceibu godi īkryta laikā ap Pyrmuo pasauļa karu, bet kuozu vītā juos izavielēja izgleiteibu – Rozaleja vuicējēs Ļvovys Frebeļa (vaļsts) kursūs, bet Valereja – Bestuževa augstuokajūs sīvīšu kursūs. Taišni izgleiteiba kliva par īspieju dzeivē izasist, i par jūs privatū dzeivi zynoms gaužom moz. Cytaižuok beja ar 1891. godā dzymušū perspektivū literati Konstanci Dauguli (1891–1949), kura 1912. g. uzraksteja lugu “Guņsgrāks”, i ar tū ari sovu daiļradi nūslēdze. Teik skaiteits, ka golvonais tuo īmeslis beja juos lauleibys ar Fraņci Kempu.\nTuoļuokuo, jau 20. gs. pyrmajā desmitgadē dzymušūs latgalīšu rakstneiču, paaudze nasaskateja daiļradis i saimis dzeivis sovstorpejū konfliktu – gon 1915. godā dzymušuo Marta Skuja (1915–1947), gon 1909. godā dzymušuo Marija Andžāne (1909–1988) spēja izapaust kai vīnā, tai ari ūtrā jūmā. Dīmžāl obeju dzejneicu liktini grūzēja Ūtrais pasauļa kars – Marta padūmu okupacejis laikā zaudēja veiru Viktoru Munduru, i 1947.g. ari poša guoja būjā aiz tuo, ka beja īsaisteita nacionalajā pretuošonuos kusteibā, sovukuort Marija Andžāne kara laikā zaudēja meitu i beja spīsta ar vysu saimi pamest Latveju.\nKarunoj par latgalīšu sīvītis tālu literaturā, tod, maņ ruodīs, tipiska sīvīte ir tei, kas pasadūd katuoliskajom tradicejom. Idealizāta, tyvynuota kristeigajam dzeivis veidam, taida, kas meklej i atrūn pareizū ceļu i ruoda tū cytim, nareši uperādama sevi, sovu dzeivi i īspiejis. 1929. g. 1. septembra izdavumā “Draugs” par latgalīšu sīvīti raksteits tai: “Sīvītes pīnuokums ir tai īkuortuot muojas dzeivi, ka ikvīns muojis lūceklis byutu laimīgs un apzinīgi dzeivuotu deļ sovas tautas lobkluojeibas. Tikai taida sīvīte spēs sovu augstu uzdavumu piļdīt, kurai sirds byus mīlības pylna, kura pazeis sovus pīnuokumus. Sīvītei juozyna, kai dzeivuot pošai prīkš sevis, sova sīvītes gūda, juozyna, kuo nu juos prosa Dīvs, dzimtine un tyvuokī.” Itaidus sīvīšu tālus var maneit Jezupa Kindzuļa aba Čenču Jezupa, Norberta Neikšānīša i cytūs 20. gs. 30.-40. godu veirīšu saraksteitajūs dorbūs.\nPadūmu Latvejā latgalīšu literatura beja cīši īrūbežuota, lai nasaceitu, ka juos nabeja pavysam, i deļtuo spieceigais latgalīšu sīvītis bolss īsaskanēja viņ 1982. g., kod Anna Rancāne izdeve sovu debejis dzejūļu kruojumu “Lūgšana mājai”. Piečuok, jau 20. i 21. godu symtu mejā, latgalīšu literaturā uzplaiksnēja jaunuos paaudzis literatis: Ingrida Tārauda, Ineta Atpile-Jugane. Vāluok, 2000. g. vydā, jom pīsavīnuoja ari Ilze Sperga, Dagnija Dudarjonoka i cytys.\nGodu desmitem īmūt, ari 20. gs. 30.-40.godūs veirīšu radeitais i kultiveitais sīvītis tāls literaturā ir mainejīs. Sīvīte vaira nav viņ sātā sādātuoja, bārnu auklātuoja, – jei ir leidzvierteigs partners, mīlesteibys jiemieja i devieja. Tū labi var maneit gon Ontona Kūkuoja dzejis kruojumā “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” (1995), gon Ontona Slišāna gruomotā “Salve Regina: poema par radeišonu” (2008).”


Ješs - Vikipedeja\nJeša azars pi Bukmuižys – Aņdzeļu ceļa\nKoordinatys: 56°10′N 27°35′E /  / 56.167; 27.583Koordinatys: 56°10′N 27°35′E /  / 56.167; 27.583\nNūvods Dagdys nūvods\nPluots 10 km²\nPošlelais garums 8,2 km\nVydyskuo dzilīne 6,4 m\nPošleluo dzilīne 21,0 m\nAugstums vjl 169,4 m\nSatecis baseins 120 km²\nJeša azars aba Ješs – azars Latgolys dīnavydu daļā, Dagdys nūvoda Bukmuižys i Aņdzeļu pogostūs. Tur vysuvaira azarsolu par vysim Baļtejis vaļsteibu azarim. Ješam i juo apleicīnei soveigi daili vierīni.\nNu 1928 gods azars vaļsteibys apsardzeibā kai dobys pīminieklis. Nu 1977 da 1999 godam Ješa azarsolys īguoja botaniskajā nūlīgtinī "Ežezera salas", nu 1999 da 2004 godam – dobys nūlīgtinī "Ežezers", nu 2004 g. – Rāznys dobys parkā. Nu 2006 gods azars īslāgts Rāznys nacionaluo parka teritorejā.\nAzarmalis linejis garums – 39,5 km, a kūpā ar azarsolu molys lineju – vaira kai 50 km. Azarmalis kur lāvys, a kur stuovonys. Iztak Narūta – pi Daugovys baseina pīdarūša upe. Dybyns akmiņuots i smiļkšuots, kur nakur 0,5 – 1 m bīzs dyunis kluoškys.\nPa izškireigim saskaitejumim, Ješs tur 33 – 36 eistynuos azarsolys (jūs kūpeigais pluots 77,6 gekteri) i ap 70 azarsalom leidzeigu sataisejumu, puse nu jūs – nīdrom i stībrim apauguši saklumi. Šimanska pussolā īriedeita atpyutys baza. Daudzums eistynūs azarsolu irā azara pūstumreitu daļā, poša leluokuo nu jūs – Leluo Luoča azarsola (pluots 45 ha). Da XX gs. 70-tūs godu iz ituos azarsolys beja apleicīnis vysuvacuokuo vīnsēte ar kūka kuormim, stateitim bez noglu.\nJešā aptyktys 18 – 24 zyvu škirys: leidaka, asars, zuts, leiņs, karušs, keiss, škaunadze i ct. Azars zvejis zinē cīši sūrmeigs.\nLeluokuos Ješa azarsolys\nApšu azarsola (pluots 2,7 ha)\nJeša azarsola aba Ješauka (3,2 ha)\nKuorklu azarsola (1,4 ha)\nLeluo Luoča azarsola (vysuleluokuo, 46 ha)\nLeluo Tylta azarsola (3 ha)\nLeluo Teļu azarsola (2,7 ha)\nLeluo Vušku azarsola\nLīpu azarsola (1,1 ha)\nMozuo Teļu azarsola\nOpoluo azarsola (1,2 ha)\nSīna azarsola (2,8 ha)\nVylkaste (1 ha)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Ješs&oldid=31827"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 11.37, 2016. gada 9. zīmys mieness.


LaKuGa – Preiļu nūvodā prezentāta omotu gruomota “Saiminīka Prāca”\nLaKuGa 5. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Preiļu nūvodā prezentāta omotu gruomota “Saiminīka Prāca”\n30. septembrī Preiļu nūvoda Solys pamatškolā nūtyka sirsneigs omotnīku bīdreibys “Austra” sagataveituos omotu gruomotys “Saiminīka Prāca” prezentacejis pasuokums, kurā pīsadaleja omotnīku bīdreibys dybynuotuoji Anita Puncule, Anita Vjakse i Uldis Čerpakovskis, Preiļu apleicīnis omotnīki, Solys pamatškolys audziekni i pedagogi, Preiļu nūvoda dūmis puorstuovi i lels interesentu pulks, informej Preiļu nūvoda pošvaļdeiba. Pasuokumu rūtuoja Solys pamatškolys mozī doncuotuoji, kai ari folklorys kūpys “Dzeipureņš” i dzīduotuojis Džeinys Gavaris uzastuošona.\nGruomotā “Saiminīka Prāca” ir īkļauta informaceja par apzynuotajim meistarim, kontakti, dorbu aproksti i kartenis. Paradzāts, ka itei gruomota nikod natiks pabeigta – tei vysod tiks papyldynuota ar jaunu informaceju par jaunim omotnīkim, kas ar sovu iniciativu i rodūšumu sekmēs omotnīceibys nūzaris ilgtspiejeibu i nūdūšonu cytom paaudzem.\nKluotyn asūšī izsaceja prīcu par veiksmeigi izlaseitū gruomotys nūsaukumu, kurā izmontuots latgalīšu vuords “prāca”, ar kū apzeimoj dorbu. Partū daudzi dalejuos sovuos atmiņuos nu bierneibys, kod itū vuordu kasdīnā lītuojuse muote voi baba, i sprīde par prācys nūzeimis niansem.\nAnita Puncule nūruodeja, ka ar gruomotu “Saiminīka Prāca” tuos veiduotuoji gryb īvuiceit skaistū, vysupyrma, bārnim i nūdūt tū tuoļuok, partū ka gruomotai na vysod ir juostuov bibliotekys plauktā. Tai kai gruomota ir papyldynojama, da Latvejis symtgadis ir dūmuots atrast i apkūpuot informaceju par 100 “zalta” cylvākim – omotu pratiejim.\nUnikals ir na tik gruomotys saturs, nu ari dizains – tū nu sapluokšņa veiduojs Juoņs Ziemelis: “Tys ir muns redzīņs par laikmeteigu omotu gruomotu, kura varātu byut īdereiga myusu dīnu sabīdreibā, i kas izcaltu tuos prasmis, kū muokam i kas sasagloboj myusu regionā. Prīca, ka gruomota ir saguojuse i dūmys ir materializiejušuos!” Omotnīku apzynuošonā lelu dorbu veice Inese Anina, sovukuort daudzūs darynuojumus karteņuos īmyužynuoja Džeina Gavare.\nPreiļu nūvoda Uzjiemiejdarbeibys centra vadeituoja, dūmis deputate Ineta Liepniece nūruodeja, ka da omotnīku bīdreibys “Austra” izveidis omotnīceibys jūmā Preiļu pusē beja miļzeigs puorruovums daudzu godu garumā, i izsaceja prīcu, ka itys bīdreibys pyrmais projekts ir tik labi saguojs.\nVydslatgolys puornūvodu fonda puorstuove Valija Vaivode saceja, ka, pasasokūt omotnīku bīdreibai i itai gruomotai, varēs zynuot, kai atrast vajadzeigū omotu meistaru, partū ka, koč i Latgola izaceļ ar sovim omotnīkim, īprīkš na vysod bejs zynoms, pi kuo taišni dasagrīzt.\nGruomota izveiduota, realizejūt projektu “Seno amata prasmju un to meistaru apzināšana amatniecības nozarēs un mazā biznesa attīstībai Preiļu novadā”, pasasokūt mozūs grantu projektu konkursam “Iedzīvotāji veido savu vidi – 2016”, kū organizēja nūdybynuojums “Viduslatgales pārnovadu fonds” ar Preiļu nūvoda pošvaļdeibys finansialū atbolstu.\nATSLĀGVUORDI » "Saiminīka prāca", omotnīki, omotnīku bīdreiba "Austra", Preiļu nūvods, Roksts


Iz Indru piec laimis. Pīrūbežā tūp Laimis muzejs | Latgales plānošanas reģions\n19. jūnijs, 2018 19. jūnijs, 2018\nKas ir laime, kai tū izmiereit, i voi tei var byut nabeidzama? Atbiļdis iz itim vaicuojumim ļauds mekliejuši jau nu pasauļa pyrmsuokumu. Laimis mekliejumi nav reizriekins, kur ir tikai vīna pareizuo atbiļde, laimi kotrs atrūn i sajiut pa sovam.\nRaudzeit sajust laimi i par tū vaira izzynuot varēs Indrā, Kruoslovys nūvoda nalelā cīmateņā viņ sešu kilometru attuolumā nu Boltkrīvejis rūbeža. Tī tūp Laimis muzejs, kas itūvosor gaideis apmaklātuojus.\nNu bazneicys par muzeju\nIdeja par Laimis muzeja izveidi rodusēs Indrys pogosta īdzeivuotuojim, pogosta puorvaļdis vadeituoja Ērika Gabrusāne soka: “Dūmuojom, kuo myusim trykst, laimis tryukst, i nūlēmem, ka laime juovad da myusu. Tai ari roduos muzejs!”\nLaimis muzejam atvālāta bazneicys āka, kas lyudzieju vajadzeibom tai ari nikod nav kolpuojuse. Bazneicu 20. g.s. 30. godu beiguos cēle luteraņu draudze, pyrmskara godūs Indrā bejs daudz luteraņu. Tymā laikā Latvejis pīrūbežu mierktīceigi styprynuoja i latvyskuoja, gon ceļūt strategiski svareigys byuvis, gon ari syutūt Ulmaņa režimam lojalus cylvākus struoduot iz pogostim Boltkrīvejis i Krīvejis pīrūbežūs. Niu par pogosta styprynuošonu dūmoj poši indrānīši, i jauna turisma objekta izveide ir vīns nu veidu. Myusu dīnuos Indrys pogostā dzeivoj gondreiž pusūtrys tyukstūšys cylvāku, nu kurūs leluokais vairums ir boltkrīvi.\nLuteraņu bazneicā piec Ūtruo pasauļa kara īreikuoja sporta zalu, vāluok ākā tykušys reikuotys diskotekys, kurys spieliejs sovā laikā zynomais didžejs Montana. Par disko eru Indrā līcynoj iz īejis portala pabaliejušais uzroksts “Disko”, kuruo nikaideigi navarūt izdzēst, tik stipri tys īsakūds bazneicys ceglūs. Ar laiku āka palyka tukša i laika zūbs dareja sovu. Pyrms vairuoku godu pogosts par sovim leidzeklim suoce ākys atjaunuošonys dorbus, piečuok muzeja izveidei vajadzeigū finansiejumu pīsaistūt projektu konkursā.\nLaimis forts pīrūbežā\nLaimis muzeja ekspozicejis izveide uzticāta SIA “Being Design”, koncepcejis autors ir muokslinīks, Myusdīnu muokslys galerejis Leivuonā eipašnīks Raimonds Vindulis, ar jū komandā struodoj Kārlis Žagata i Mārtiņš Markots, tykuši pīsaisteiti ari cyti muokslinīki.\nR. Vindulis atzeist, ka suokūtneji, īsasaistūt projektā, bejuse čudna sajiuta, bet vāluok ideja cīši aizruovuse, kai ari uzrunuojuse vītejūs uzadreikstiešona eistynuot tik ambiciozu projektu. “Muzejs ir veiduots kai laimis forts pošā pīrūbežā. Teik gaideits navys īnaidnīks, bet gon ar īkšejū laimis sajiutu vyss teik atvaireits,” soka R. Vindulis, pībylstūt, ka laimis tema Latvejā i pasaulī palīkūt aizviņ aktualuoka.\nVeidojūt muzeju, tics pieteits zynomais par laimi. Jaunizveiduotais muzejs naatbylst prīkšstotam par klasisku muzeju, kur vitrinuos salykti kruojuma prīkšmati i skaitomi viesturiski apceriejumi. Ekspozicejis veiduotuoji apzynuotai izavairejuši nu ituos pīejis, veidojūt tū kai dažaidys nūstuošonys, kuruos puorskaitoms, pareizuok sokūt, sajiutams, cik dažaida var byut laime.\nPuorkuopūt puori muzeja slīkšņam, acs tīcās iz oltora vītu – Edgara Mucenieka lelformata gleznuojumu, kurā simboliski attāluota laime. Laimis muzejā var pasavērt iz pasauli caur rozā okulerim, dorbuotīs endorfina laboratorejā i saprast, kas fiziologiski nūteik ar cylvāku laimis šaļtī, aizadūmuot, caur cik smogu dorbu reizem atīt laimis sajiuta. Muzeja ekspoziceja turpynojās tūrnī, nu kura pasaver skots iz Indru i tuolumā radzami Boltkrīvejis meži. Muzejā padūmuots par daudzom detaļom, caur kurom giut mozuos laimis šaļtenis.\nIz vaicuojumu, kas pošam ir laime, Raimonds atsoka: “Laimis sajiutu saguodoj īspieja byut kluotyn, pīlikt rūku procesim, kas ir leluoki par tevi pošu.”\nJaunizveiduotais Laimis muzejs byus nūzeimeigs turistu pīturys punkts natikai Kruoslovys nūvodā, bet vysā Latgolā, dūdūt papyldu stimulu Indrys i tyvuokuos apleicīnis īdzeivuotuojim atteisteit turistim saistūšus pakolpuojumus i pīduovuot vītejū produkceju. Kai jau daudzvīt Latgolā, ari leidz Indrai tikšona nav pa tīm lobuokajim celim, R. Vindulis cer, ka muzejs byus spieceigs arguments uzlobuojumu veikšonai.\nLaimis muzejs Indrā apmaklātuojus gaideis piec Juoņu, bet tuo oficialuo atkluošona byus augusta suokumā. Īeja muzejā byušūt bez moksys, atzeimoj Ē. Gabrusāne.\nPlašāka informācija portālā www.lakuga.lv\nRoksta autore: Vineta Vilcāne,


Dirigenta Juoņa Grudula jubilejis godā tūp disks “Pīmiņ, brōļ!” - lakuga.lv\nDirigenta Juoņa Grudula jubilejis godā tūp disks “Pīmiņ, brōļ!”\nKarteņa nu J. Grudula personeiguo arhiva.\nTemys: Juoņs Gruduls, Pīmiņ bruoļ!, Stiernīne, veiru kuors "Olūts"\nIzdūdūt audio disku i aprokstu, jubilejis godā taps gūdynuots veiru kuora “Olūts” ilggadejais dirigents Juoņs Gruduls, kurs Dzīšmu svātku kuoru karūs reiz aizvede Latgolys veirus leidz augstuokajam sasnāgumam – 1. vītai veiru kuoru grupā, informej Stiernīnis draugu bīdreiba.\nSeņ zynoms redzīņs par latvīšim kai dzīduotuojtautu. Seņ dajiukti i kasdīnā na vysod nūvārtāti Latvejis lelī goreigī duorgumi. Tok tei ir myusu dzeivis i kulturys telpa, tys ir myusu materialais i namaterialais montuojums, kas reiz sajimts nu tāvutāvu i reiz byus juonūdūd bārnubārnim. Vīns nu itūs duorgumu latvīšu kulturys vaiņukā ir kuoru muziciešonys tradiceja, eipaši izceļūt veiru dzīduojumu.\nKarteņa: J. Grudula personiskais arhivs\nLatgolys veiru kuoru kusteibys calmlauzs J. Gruduls (1946) ir dzeivuojs i struoduojs Rēzeknē, itūšaļt atsagrīzs i dorbojās dzymtajā Stiernīnis pusē. Vysi juo vadeitī kuori izacāluši ar sovu skaniejumu gon nūvoda, gon vaļsts Dzīšmu svātkūs. Spūdruokuos puslopys saistuos ar veiru kuori “Olūts”, kurs dybynuots 1979. godā. Vysā 20 godu pastuoviešonys laikā kuora“Olūts” svareiguokais aizdavums ir bejs latgalīšu tautysdzīsmis, muzykys kūpšona i nesšona tautā, partū golvonū vītu kuora repertuarā ījēme sova nūvoda tautysdzīsme. Lela viereiba tyka veļteita ari Rītumeiropys i latvīšu klasikai.\nProjekta “Vīru kora Olūts diriģenta Jāņa Grudula jubilejas disks “Pīmiņ, brōļ!” mierkis ir veiru kuoru dzīduošonys tradicejis ilgtspiejis atjaunuošona i uzturiešona; izgleitojūšu i saglobojūšu materialu veiduošona i publiciešona, īkļaušona myužizgleiteibā; izcylu dirigentu i pedagogu zynuošonu i prasmu tuoļuoknūdūšona i veiru kuoru kusteibys populariziešona Latgolā i Latvejā.\nProjektu realizej Stiernīnis draugu bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturu, Vaļsts kulturkapitala fondu i AS “Latvijas valsts meži”.


Izruode "Raudivis radio" - lakuga.lv\nIzruode “Raudivis radio”\n16/03/2018 @ 19:00\nDirty Deal Teatro radūšuo komanda īstudiejuse izruodi “Raudives radio” par Latgolā dzymušū parapsihologu Konstantinu Raudivi i juo pietejumim par piecnuovis dzeivi.\nFilozofs i parapsihologs Konstantins Raudive (1909 – 1974) ir vīns nu pasaulī zynomuokajim latvīšim. Pasauļa īviereibu jis īgiva ar sovu unikalū pīeju piecnuovis dzeivis pieteišonai, veicūt myrušūs bolsu īraksteišonu. Tū jis dareja izmontojūt radeju i mikrofonu. Itai nūdarbei jis pīvērse ari sovu sīvu – rakstneicu i dūmuotuoju Zentu Mauriņu. Uztvert juo pietejumus i īrokstus nūpītnai, voi dreižuok kai viesturisku kuriozu, ir kotra poša breiva izvēle i atbiļdeiba.\nSanta Savicka-Drozdova publicej sovu pyrmū dzīsmi latgaliski 18/12/2018\nMoskovīts atrūn mīrū pīrūbežā i veidoj portalu par Latgolu 31/01/2019


Meklej atbolsta kinai par kopusvātkim Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Franciska Cimare, kino, Pi tāvim aizejūt, Pie tēviem aizejot, Roksts\nItuo goda vosorā paradzāts izsuokt fiļmiešonys dorbu pi pilnmetražys muokslys kinys „Pi tāvim aizīt”, kas byus treju vaļstu – Latvejis, Krīvejis i Armenejis – sadarbeibys projekts. Latveju projektā puorstuov kinu studeja „Artifilm”, Krīveju – kinu studeja „Marmot-Film”, nu Armeneju – Armenejis Kulturys ministrejis pakļauteibā asūšais Nacionalais kinocentrs.\nKai viestej kinys taiseituoji – kina „Pi tāvim aizīt” byus komedeja, kurys pamatā ir stuosts par vyspuorciļviecysku grybu atrost sovys saknis i tyvinīkus, kas ir gona lela problema myusdīnu cylvākam „pasauļs tautu staiguošonys” laikā. Kinys sižetā svareigu lūmu ījam latvīšu rituals – kasgadejī vosorys kopu svātki, iz kurim sasapuļcej vysa saime, i kina reizē ir unikala īspieja paruodeit itū tradiceju ari cytom tautom.\nKina ir stuosts par divdesmitsešgadeigū moskovīti – „buoreni” Ontonu, kurīs tikū atlaists nu dorba i atvalinuots personeigā dzeivē, īsarūn Latgolā, kab atrostu tāvu, kuram vad mirušuos muotis viestuli. Īsarūnūt Rēzeknē, jis sateik sovu liktiņa bīdru – desmitgadeigū Biernānu Pītereiti, kurīs dzeivoj ar sovu babu Broņu, kurei kai pādejū bastionu napaguruse kūp sovu seņču kopus, sūpluok kurim juos dzeivei vēļ ir nūzeime i jāga. Ontons cereibā atrost sovu tāvu treis reizis tyvejūs dzerauņu kopusvātkūs tāloj „pagaisušū dālu”, nu tymā pat laikā jis pasamona izpiļdeit ari Pītereiša tāva lūmu, kurymā sevi najauši – gon na bez Pītereiša viļteibys, ir sevi īcieļs. Juo itū tāva statusu napamat ari nu Mančesterys atbraukušuo Pītereiša muote Anita, bejušuo „Mis Latgola”, kurei vysim stuosta, ka jei Anglejā ir picerejis vadeituoja. Nu dzeivi napīmuoneisi, vīglī i īrostī celi uotri apsaraun… I kinys varūni saimi atrūn na kai syltū kliepi, kurymā pasaglobuot, nu gon bolstūt i aizstuovūt vīnam ūtru sovu dzymtajā zemē.\nKinys idejis i scenareja autore kai ari Latvejis pusis producente ir Franciska Cimare, kurys dorbs „Jārsokys dereiba” Līgys Celmys muzykā i kuora „Kamēr” izpiļdejumā beja vīns nu 2010. goda spilgtuokajim muzykys nūtikumim. Kinys režisors ir Armāns Čilingarjans, kurīs tikū sajiems Armenejis Nacionalū kinobolvu par sovu pādejū kinu „Maršbrosok”, nu Krīvejis pusis producente – Anastasija Birjukova ar vaira kai 30 kinuprojektu pīredzi. Kai kinys konsultants pīsaisteits Pāvels Finns – vīns nu spieceiguokajim Krīvejis scenaristim. Kinys komandā taipat ari dorbojās – operators Andrejs Rudzāts, komponists Juris Kulakovs, ūtrs režisors Harijs Petrockis, izpildproducente Daiga Livčāne, muokslenīks Aivars Žukovskis, skonu režisors Levons Navarsadjans i gaismuotuojs Ģederts Siliņš.\nKinys fiļmiešonys dorbi tiks izsuokti juļa beiguos i byus da augusta beigu. Kinu fiļmēsRēzeknē, Daugovpilī, Modyunis nūvodā i cytur Latgolā, kai ari puora epizodis tops Reigā i Moskovā. Leluokuo daļa kinys akteru byus nu Daugovpiļs pusis. Kinys pyrmizruode paradzāta 2013. goda septembrī.\nKinys pamatfiļmiešonys dorbi nūtiks Latgolā. Kab sataiseitu piec vareibys lobuoku Latgolys muokslenīciskū tālu, lela viereiba byus kopusvātku dokumentiešonai.\nNu, kab nūdrūšynuotu pilnvierteigu Latvejis pusis daleibu projektā, kinys taiseituoji meklej atbolsta īspiejis. Deļ tuo, ka kaids grib atbaļsteit kinu i pasaruodeit kinys titrūs, „Pie tēviem aiziet” komanda byus prīceiga par sevkuru zīduojumu! Vaira dazynuošonys i vaicuojumim par cytim sadarbeibys pīduovuojim pa teleponu: 27791258.\nKarteņā – Kopusvātki, foto Kristīne Pokratnīce\nLubuonā Bronislavys Martuževys 95 godu jubilejis pasuokums 03/04/2019


Vinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu - lakuga.lv\nVinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu\n9 Maijs 2017\nTemys: albums, Edeite Husare, latgalīšu muzyka, Lūznovys muiža, muzyka, Roksts, Vinsents Kūkuojs\nRoksta i karteņu autore: Edeite Husare\n7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs.\nAlbuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrma ar dzīsmem nu jaunuo albuma, kurymuos meļdeņūs īveiti dzierdami kai juo poša, tai i Vinsenta tāva, Ontona Kūkuoja, vuordi. Saimis steigu koncertā turpynuoja ari Vinsenta dāls Rihards, braši turūt rytmu, koncertejūt kūpā ar tāvu. Sūpluok poša dzīsminīka dzīsmem, izskanēja ari gostu, cytu Latvejā zynomu dzīsminīku dzīsmis – gostūs beja atbraukuši Haralds Sīmanis i Egons Pičners. Kai eipašs puorsteigums nazynuotuojim beja E. Pičnera dzīsme, kurei veļteita Rēzeknē asūšajam pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru. Dzīsme topuse deveņdasmytūs godu suokā, verūtīs kai tielnīks Andrejs Jansons struodoj pi atjaunuotuo pīminekļa taiseišonys. Koncerta golā saguojušūs prīcynuoja ari grupa “Trikmīņs”, kurymā V. Kūkuojs muzicej plotuokā sastuovā i kuruos repertuarā ir taidys dzīsmis, ar kurom sovulaik Vinsents Latgolā taišni i tyka pazeistamuoks – “Šmakovceņa”, “Večerinka” i cytys.\nMuzykaluo svātdīnis piecpušdīne Lūznovys muižā paguoja prīceigi sirsneigā atmosferā, dzīsmem mejūtīs kai ar jūkim, tai sveicīnim Vinsentam juo lelajā dīnā, tai ari poša Vinsenta duovonom – rodim, draugim i atbaļsteituojim kai pateiceibu duovynojūt uobeļneicys.\nJaunajā dzīsminīka albumā “Breineigō nosta” īraksteitys 17 dzīsmis. Tamuos kai sovim, tai tāva dzejis vuordim Vinsents dasyt pi myusu sirdsapzinis i atguodynoj, cik daudz spāka sevī globoj Latgola. Albuma īrokstā pīsadalejuši ari Rihards Kūkuojs, Pīters Daugulis, Aivars Sarnovičs, Einārs Lipskis, Mārcis Lipskis. Albuma izdeviejs ir bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta””, bet izdūšonu podtur bīdreiba “LR”, kai ari Rēzeknis nūvods.\nBīdreibys “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovs Dainis Mjartāns par Kūkuoju soka: “Vinsents Kūkuojs nav guojs pi myusu laika kavēt. Jis ir atguojs myusus mūdynuot laikā, kod latgalīšu volūda, izspīsta nu plašsazinis leidzekļu, bez īspiejis apgiut tuos raksteibu, kotru dīnu naatgrīziniski zaudej sovu eipašū skaniejumu. Jis tū sauc par breineigu nostu – ar sovom un tāva Ontona ryndom klauvēt pi myusu sirdsapzinis un atguodynuot, cik daudz spāka sliep Latgola. Izgrīzt sovu dvēseli uorā un ūtram cylvākam paruodeit, kū jis ir radejs! Dzeitīs piec popularitatis? Nā, tū jis nagryb. Tod var pazaudēt sevi. Pazaudēt sevi – tys nav tys, kū gryb dvēsele.”\nVinsenta uzastuošona tikū Rēzeknē nūtykušajā “Latgalīšu volūdys naktī” http://straume.lmt.lv/lv/kultura/kultura/vinsents-kukojs/1000498


Muola muoksla Daugovpilī „10x4” – pīmiņ Lilija Zeiļa i Juoņs Saikovskis / LR1 / / Latvijas Radio\nMuola muoksla Daugovpilī „10x4” – pīmiņ Lilija Zeiļa i Juoņs Saikovskis\n31. oktobris 2020, 18:15\nOktobra vydā Ēriks Zeps beja nūbraucs iz Daugovpili, kaba Daugovpiļs Muola muokslys centrā sasatyktu ar keramikim Liliju Zeiļu i Juoni Saikovski. Niu ite par gūdu divejom jubilejom leidz pat cyta gods janvaram ir apsaverama izstuode „10x4”. Desmit godu jubileju itūgod svietej Daugavpils Muola muokslys centrs, sovpus 40.godskuorta aprit tautys lītiškajai studejai „Latgale”. Tuos dybynuošonu pīmiņ meistars Juoņs Saikovskis.\n„Asu pateiceigs itai muokslinīku grupai, kuri beja vadeibā – Ugis Auzeņš, Indulis Folkmanis, Mārcis Stumbris – jūs laikā itys tyka izdūmuots i ari izdariets.Tī nabeja tukši vuordi i ite, blokus lielajai darbineicai, tyka izbyuvātys vēļ divejis darbineicys ar mierki paaicynuot Stanislavu Vylcānu. Leidz ar Stanislava i juo dāla īsarasšonu ite suoce ari veiduotīs studeja. Niu ite vēļ arviņ struodoj vaira nikai desmit meistaru. Asu pateiceigs itim muokslinīkim, ka jī sovulaik beja tuolredzeigi i ir prīca šudiņ redzēt darbineicys panuokumus.”\nGribīs izsvērt, ka ari tautys lītiškuos muokslys studejai „Rēzeknes apriņķa podnieki” i Latgolys pūdnīku dīnom itymā godā tyka sveiteita 40. jubileja. Lilija Zeiļa atkluoj, ka studejis dybynuošonys laikā keramikis skaitejīs kai muokslinīks. Profeseja bejuse pīteikami prestiža i ari stabila, niu gon pamatā kotrys sovā darbineicā struodoj pats iz seve i nazyna, cik kuru mienesi nūpeļneis.\n„Juoņs Pujats beja atbraucs iz Rēzekni i ite vadeja studejis kai lektors. Jis beja pyrmais, kurš atjaunuoja Latgolys keramiku Padūmu laikūs. Jis rajonūs i pogostūs radeja kūpys, īsuokumā juos struoduoja kai radūšī puļceni, tod ministreja daškiere jau studejis vuordu. Tai iz reiz tymā laikā par studeju naļuove sauktīs... Tai mes kotrys sovā piļsātā suocem struoduot. Tys vyss beja pakļauts Kulturys ministrejai.”\nLilija Zeiļa pīmiņ, kai jei suokuse sovu ‘muola ceļu’ izreiz piec muokslys školys pabeigšonys.\n„Gondreiž kotrā piļsātā tūlaik beja apvīneiba „Daiļrade”, kurā mes daudzi sovulaik asam struoduojuši – stabila olga, rūku dorbs. Keramika skaitejuos Latvejis zeimyns – balzams, keramika, dzintars. Vysi brauce piec itaida monta. Ite mes variejom ari rodūši izapaust i pat taiseit, kū gribiejom.Golvonais beja kvalitate, tod jī poši nūcenuoja i puordeve. Beja stabilitate.”\n6. marts, 18:37\n6. marts, 18:15\nBoņuku” par myuža īguļdejumu sajims keramiks Voldemārs Voguls


“Vīteri” vaicoj jaunu doncuotuoju! - lakuga.lv\nTemys: Rēzekne, Roksts, Sandra Stare, Vīteri\nCatūrtdiņ, 18. septembrī, 17.30 folklorys kūpa “Vīteri” aicynoj pīsavīnuot sovam pulkam jaunus doncuotuojus!\nPyrms goda oktobrī folklorys draugu kūpa “Vīteri” ar kruošņu koncertu svieteja 10 godu jubileju, aplīcynojūt, ka bārni i jaunīši ir īmīļuojuši folkloru leidz sirds dziļumu. Sandrys Staris vadeibā folklorys kūpā izaugušys jau divejis jaunīšu paaudzis ikotru godu draugu pulks pasapyldynoj, ari itūgod aicynuoti atsasaukt jauni doncuotgrybātuoji.\nSezonys “Vīteru” pyrmuo sasadoncuošona pavysam dreiž – 18. septembrī 17.30 Latgolys viestnīceibā GORS, Piļs īlā 4. Ej i pīsavīnoj folklorys kūpai “Vīteri”.\nTelefons: Sandra Stare 26521351


Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” - Maruta Latkovska par volūdu - lakuga.lv\nTemys: Ir, latgalīšu sleja, Maruta Latkovska, Roksts, žurnals "Ir"\nReizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Marta sleju ir sarakstejuse Maruta Latkovska, žurnaliste i Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” īgivieja par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā.\nFragments nu slejis: Latgalīšu volūda tautu ir gluobuse i nu puorpūļuošonys, i nu puorsakrīvuošonys. Piec drukys aizlīguma latiņu burtim atceļšonys (1904) da 1940.goda latgaliski izguoja 32 nūsaukumu avīzis, 34 nūsaukumu žurnali i rokstu kruojumi, izguoja romani, stuosti, lugys, dzeja, fabulys. Nu 1768. da 2008.goda izdūta 71 latgalīšu ābece. Kū nu tuo vysa zinim niu, kū lītā līkam?\nPylnu tekstu var skaiteit irir.lv/2015/3/25/vinkuojeite


Rēzeknē nūtykuse Raibuo jaunuos gruomotys prezentaceja - lakuga.lv\nTemys: "Zalta tesmini", latgalīšu literatura, literatura, raibīs, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Roksts\n24. februarī Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) Muokslys terasē nūtyka latgalīšu rakstnīka Raibuo ūtruos stuostu gruomotys “Zalta tesmini” prezentaceja. Tei īsasuoce ar Raibuo vuordim: “Dori, kū dareidams, beiguos padori pats, partū pasuokumu vadeišu es.”\nKluotynasušī tyka sapazeistynuoti ar gruomotu – tamā pavysam ir pīci stuosti ar vysai sovpateigim nūsaukumim, par pīmāru, “Slapkaveiba Aglyunā”, “Demo” i cyti. Gruomotys beiguos ir izveiduota vuordineiceņa, kurymā ir paskaidruoti naskaidrī vuordi, frazeologismi. “Zalta tesmiņu” radeišonā Raibajam beja izaveiduojuse sadarbeiba ar underground muokslinīku Guntix, kurs sapazeistynuoja pasuokuma apmaklātuojus ar stuostu fragmentim. Nūtyka ari nalels konkurseņš, kurymā, aizdūdūt gruomotys autoram sev interesejūšus vaicuojumus, interesantuokuo autors varēja bolvā sajimt gruomotu.\nPasuokuma ūtrajā daļā nūtyka diskuseja par myusdīnu latgalīšu literaturys augšom i lejom. Tamā RTA docātuoja Ilga Šuplinska aicynuoja nūsaukt zynomuokūs latgalīšu autorus, kai ari aizdeve aktualu vaicuojumu – voi vyspuor ir vajadzeigs raksteit latgaliski?\nGruomotys prezentaceja nūtyka pozitivi humoristiskā jutūnē. Nūslāgumā sevkuram interesentam beja vareiba īsaguoduot sovā eipašumā stuostu gruomotu “Zalta tesmini”, kai ari nūsafotografēt ar tuos autoru.\nPuordūmuos par radzātū dalejuos prezentacejis apmaklātuoja i RTA absolvente Gita Nagle: “Atīt iz gruomotys prezentaceju mani pamudrynuoja diveji faktori. Pyrmkuort, tys, ka personeigi zynu autoru, i ūtrais, ka gribieju drupeit vaira izzynuot par gruomotu. Raibuo rodūšū daiļradi vierteju pozitivi, partū ka jis nasabeist izsaceit sovu redzīni i dūmys par tū, kas nūteik pasaulī, i par sev tyvom temom ar veseleiga humora davu. Pyrmī īspaidi – nūteikti grybu puorskaiteit itū gruomotu! Parosti naraugu izsaceit redzīni par lītom, kū nazynu, tok prezentaceja mani īinteresēja, partū juosuoc tik skaiteit.”\nInformaceju sagataveja: RTA Sabīdryskūs attīceibu nūdaļa\nJuoņa Cybuļska nabreivis godu puordūmys izdūtys gruomotā 25/04/2019\nLūznovys muižā literarys sarunys i teatrala dzejis impreseja 03/04/2019


Sajimts atbolsts Latgolys kulturys programā – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 18.06.2020.\nSajimts atbolsts Latgolys kulturys programā\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sajāmuse atbolstu treis projektu eistynuošonai 2020. gods Latgolys kulturys programā. Finansiejums sajimts medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” darbeibys nūdrūsynuošonai i diveju gruomotu izdūšonai – sveicīšu muokslinīka i muzika Vincenta Flikigera i latgalīšu kulturys aktivistis Edeitis Husaris gruomotai “Trusīni vessim reitā pi puiša” i literatis, publicistis Sandrys Ūdris stuostu kruojumam “Tīsys syla bolsi”.\nPortals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. gods i ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs ir tikai latgalīšu rokstu volūdā. “Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv” var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys zynuošonu uzlobuošonai. Latgolys kulturys programā finansiejusm sajimts portala darbeibys nūdrūsynuošonai pīcu mienešu garumā.\nIzdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” idejis autors ir šveicīšu muokslinīks i muzikis Vincents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs jau vaira nikai desmit godu ilgi regulari gastej Latvejā, Latgolā, jādz latvīšu volūdu i ceņteigi vuicās latgalīšu volūdu. Muokslinīks dorbojās pasauļa teikla grupā “Urban Sketchers”, kurymā apsavīnuojuši zeimātuoji, kas paruoda vidi sev apleik viņ mirkļa īspaidā i tūs spylgtajā dažaideibā. 2015. godā Leivuonā, Rēzeknē i Daugovpiļs nūvodā, kai ari Čehejā beja apsaverama muokslinīka zeimiejumu izstuode “Latgale laiku ritā” (nomināta ari Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”), kurymā paruodeita lauku dzeive Latgolā – šaļtenis nu sadzeivis ar tradicionaluo kulturys montuojuma īmyužynuošonu, kuruos pīdzeivuotys diveju nedeļu garumā. Ituo izdavuma ideja – apvīnuot eisus i kūduleigus tekstus, kuru radeišonys izaicynuojumam ļuovusēs Edeite Husare, ar Vincenta zeimiejumim, rodūt myusdīneigu izdavumu par Latgolys šudiņdīnu. Izdavumā paradzāts publicēt 30 zeimiejumus i 30 tekstus (latgaliski i tulkuot angliski). Daļa zeimiejumu beja apsaverami Vincenta Flikigera izstuodē “Latgale laiku ritā”, daļa tūp speciali izdavumam, bet vysi teksti byus pyrmpubliciejums. Izdavums tiks papyldynuots ar 3 postkartem. Taipat nu novembra vyda da decembra vyda paradzāts, ka Rēzeknis nūvoda Lūznovys myužā eipaši taiseitā izstuodē byus apsaverami izdavumā īkļautī Vincenta Flikigera zeimiejumi.\nSandrys Ūdris īcarātuo stuostu kruojuma “Tīsys syla bolsi” golvonuos kvalitatis saisteitys ar latgalīšu rokstu volūdu i latgalīšu literaturai jaunom koncepcejom. Vysūs stuostūs apraksteitais nūteik Latgolā dažaidūs laikūs, bet kotram stuostam maklāts atškireigs kompozicionalais rusynuojums.\nItys stuostu kruojums pīduovuos na tikai literari baudomus tekstus, tys ari uzdūs laseituojam vaicuojumus, cik jis ir īkšeji breivs i vardarbeibu napīļaunūšs – pret sevi, pret vuojuokū, saimē i sabīdreibā vyspuor. Kruojuma autorei nūsastyprynuojuse puorlīceiba, ka Latgolys izaugsmis leluokais kavieklis ir īkšeji nabreivi cylvāki, kas paaudzēs īsavuicejuši maskētīs. Itei byus Sandrys ūtruo gruomota, 2016. godā sadarbeibā ar Juoni Ryučānu izguoje romans “Aizlauztais spaits : Franča Kempa dzeivis atspīdynuojumi”.\nVebinarā stuosteis par latgalīšu volūdu\nVideolekceja par latgalīšu volūdys viesturi i atdzeivynuošonu\nTys ir kluotyn — pyrmais plānuotuojs latgaliski


Par karaimu kulturu līcynoj kulinarais montuojums - lakuga.lv\nRoksta autore: Ināra Groce, žurnals “A12”\nVīna nu sovpateiguokūs etniskūs grupu Baltejā ir karaimi, kuru sāta jau nu 14. godu symta ir Traki Leitovā. Dižkunigaits Vītauts etniskūs radinīkus tatarim ir atveds nu karaguojīņa iz Malnū jiuru. Karaimi sorguoja Traku azarpili i tyltus, partū pi Traku piļs vaļdinīks īdeve karaimim vītu deļ sātys.\nLeitovys vaļdinīkam simpatizēja karaimu drūsme i karuotmuoka, partū ari izveiduoja karaimu personiskū gvardi. Karaimi ir ari veikli tierguotuoji i prasmeigi amatnīki. Leitovīšu vaļdinīki pīzynuši karaimu autonomeju i privilegejis. Par boguotū dzeivi līcynoj Traku piļs ekspozicejā radzamī duorgumi i pamateigi byuvātuos kūka sātys, kuramuos dzeivuoja karaimi. Ari niule kūka sātys ir sasaglobuojušys ar tradicionalū izvītuojumu i kūšū, dzeivisprīceigū kruosuojumu. Sātom iz īlys pusi ir treis lūgi – vīns lūgs ir veļtejums Dīvam, ūtrys – dzimtinei, bet trešais – Vītautam, kurs tautai īdevs jaunu sātysvītu. Karaimu volūdys iz īlys Trakūs dzierdēt navar, a var īpazeit kulinarū montuojumu. Tī ir peirādzeni, kurymūs nomadi īcepe gaļu, kuopustus ci kaidus cytus zaļumus, kas beja atrūnami.\nMyusu dīnuos Trakūs dzeivoj viņ ap 50 mozajai tautai pīdareigūs, Leitovā vaira par 250, bet vysā pasaulī viņ nazcik tyukstūši. Traku pilī karaimiem veļteita nalela ekspoziceja, pastreipojūt tradicionalū tautystārpu, sadzeivis prīškmatus. Piļsātā vysuos kafejneicuos var nūpierkt karaimu tradicionalūs peirādzeņus, bet eistuokī ir karaimam Jurijam pīdarūšajā restoranā “Kybynlar”.\nPiec padūmu īkuortys sabrukuma lītuvīši ir rekonstruiejuši Traku pili, kura niule pīsaista lelu skaitu turistu. Leitovā dorbojās ari Leitovys Karaimu kulturys bīdreiba, kurys golvonuos aktivitatis ir ituos mozuos etniskuos grupys kulturmontuojuma saglobuošona. Ir izveiduotys saiknis ar karaimim Pūlejā, Ukrainā, Krīvejā.\nEvija Vasilevska: myusu dīnuos pūdu meistaram juobyun maklātuojam 26/04/2020\nVebinarā runuos par latgalīšu volūdu 05/05/2020\nAkvarelistei Annai Soltanei-Romerei – 125 28/04/2020


Laura Bicāne i “Rikši” pīduovoj dzīsmi “Myužeņš jauns” - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu muzyka, Laura Bicāne, muzyka, Ontons Slišāns, Rikši, Roksts, videoklips\nDzīsme “Myužeņš jauns” ar Ontona Slišāna dzeju tyka radeita vīnam nu “Upeitis Uobeļduorza” festivalim. Dzīsme izauklāta i pīdzeivuojuse jaunys skanis postfolklorys grupys “Rikši” aranžiejumā, informej Laura Bicāne.\n“Nu Ontona Slišāna dzejūļu izlasis mani uzrunuoja taišni dzejūļs “Myužeņs jauns”. Tai ari saucās dzīsme. Tī ir vyss – saime, bierneiba, jauneiba, prīca, saule pavasarī i rudinī. Saīt taids kai mozs CV, uzsvoru līkūt iz dzeiveibys duovonu, kuru dūts nūsorguot vacuokim,” tai par dzīsmi soka Laura.\nDzīsmineica soka lelu paļdis draugim nu grupys “Rikši” par sadarbeibu!\nDzīsme īraksteita studejā “Reiga”, miksēja i māsterēja Ugis Vilcāns. Video meistari: Sergejs Čakāns i Mihails Rižkovs.


Slovaki – Čehoslovakejis “latgalīši”? - lakuga.lv\nTemys: Arnis Slobožaņins, Čehoslovakeja, latgalīši, Latgola, slovaki, viesture\nRoksta autors: Arnis Slobožanins, viesturis doktorants Daugovpiļs Universitatē\n1993. gods 1. janvarī sovu eksistenci beidze Čehoslovakeja. Bez referenduma, bez lelu protestu i ašņa izlīšonys čehi i slovaki, politiskajim liderim vīnojūtīs, vīnā reitā pasamūda kotrs sovā vaļstī. Čehoslovakejis beigys pījimts saukt par “Samta lauleibys izieršonu” – kai atsauci iz 1989. goda mīrmīleigajim protestim pret komunistu režīmu, kas saucēs leidzeigi – “Samta revoluceja.”\nČehoslovakeja tyka dybynuota 1918. godā. Bet “lauluotī” vysod vīns ar ūtru beja naapmīrynuoti – slovaki čehus sauce par īdūmeigim, a čehi slovakus par napateiceigim. Bratislavu vysod kaitynuoja Pragys centralisms i nasariekinuošona ar Slovakejis regiona vajadzeibom. Sovpus čehi beja puorlīcynuoti, ka jī dotej Slovakeju, i jūs kaitynuoja austrumu bruoļu vys augūšuos praseibys i naapmīrynuoteiba.\n“Lauleiba” sovu pyrmū krīzi beja pīdzeivuojuse jau 1938. godā. Ūtruo pasauļa kara prīškvokorā Minhenis vīnuošonuos rezultatā čehim tyka atjimts i Vuocejai davīnuots Sudetu apgobols. Dreiži viņ Pragā īguoja nacistu karaspāks i vaļsts beidze eksistēt, palykdama par nacistu protektoratu. Slovaki izmontuoja izdeveibu i 1939. godā ar Hitlera atbolstu pasludynuoja naatkareibu, palykdami par nacistu satelitvaļsti. Tīsa gon, tys izaruodeja viņ suonsūļs, i 1945. godā ar Padūmu Savīneibys paleidzeibu lauleiba tyka atjaunuota. Čehoslovakeja niu palyka par Moskovys satelitvalsti.\nKūpdzeive aiz “dzeļža prīkškora” turpynuojuos. Čehejis komunisti apvainuoja slovakus “buržuaziskajā nacionalismā”. Vysvaira tys izapaude prezidenta i komunistiskuos partejis lidera Antonina Novotnija vaļdeišonys laikā. Jis naīredzēja slovakus, a slovaki naīredzēja jū. Varbyut ari tys ir lykumsakareigai, ka Novotniju izstyume nu omota komunisma reformators, slovaks Aleksandrs Dubčeks. Jis vede Čehoslovakeju preteimā demokratejai i gribēja vaļstī izveiduot “socialismu ar ciļvieceigu seju”. Viesturnīki skaita, ka piec 1968. goda “Pragys pavasara” apspīsšonys beja skaidrys, ka slovaki pi pyrmuos izdeveibys aizīs paceli nu sovu “lelūs bruoļu”.\nViereigs skaiteituojs jau byus īraudziejs, ka čehu i slovaku attīceibys atguodynoj latgalīšu i puorejūs latvīšu (turpmuok tekstā – baltīšu) stuostu. Ituos leidzeibys beja īraudzātys ari agruok. Viesturis olūti fiksej Fraņča Kempa, Valerejis Seilis, Mikeļa Bukša, Pšemislava Mončevska (pūļu žurnalists) izdareitūs saleidzynuojumus.\nValerejis Seilis ceļuojuma pīzeimis\n1925. godā Valereja Seile gazetā “Latgolys Škola” apraksteja sovu ceļuojumu iz Čehoslovakeju. Sprīžūt piec satura, Latgolys izgleiteibys darbineica beja davusēs īpazeit ituos vaļsts izgleiteibys sistemu. Seile roksta, ka “Slovakeja, taipat kai Latgola ir iznasuse iz sovim placim smoguoku nostu”. Seile skaita, ka “kai Čehoslovakejis, tai Latvejis dažaiduos dalis ir pīdzeivuojušys dažaidu liktini. Viesturis luosts asūt tys, ka Latgola, pasateicūt nalabvieleigim viesturiskim apstuoklim, izgleiteibys un vyspuorejuos kulturys ziņā ir palykuse stypri īpakaļ puorejai Latvejai, taipat Slovakeja ir palykuse stypri īpakaļ Čehejai, Moravejai i Silezejai”.\nKab rostu apstyprynuojumu Seilis raksteitajam, ir juopīgrīž viereiba atškireibom storp čehim i slovakim laika pūsmā nu 19. godu symta beigu da vaļsts dybynuošonai 1918. godā i juosaleidzynoj tuos ar atškireibom storp latgalīšim i baltīšim tymā pat laika pūsmā.\nVysa pyrma konstatejams fakts, ka gon Latveja, gon Čehoslovakeja tyka dybynuotys gondreiž vīnleiceigi – 1918. godā. Obejis nacionaluos vaļsts ar Rītumeiropys i ASV politisku atbolstu izaveiduoja piec Pyrmuo pasauļa kara bejušūs Krīvejis i Austroungarejis impereju telpā. Leidzeigi kai Latgolai Krīvejis imperejā nabeja sovys atseviškys gubernis, bet jei beja savīnuota ar boltkrīvu zemem Vitebskys guberņā, ari slovakim nabeja sovys administratīvi nūdefinātys zemis. Slovakejis ļauds, puorsvorā mozizgleituoti zemnīki, dzeivuoja Ungarejis karalistis sastuovā. Slovaki, leidzeigi kai latgalīši, cīte nu rusifikacejis politikys, beja pakļauti magiarizacejis politikai. Slovaku volūda beja izstumta nu školu i īstuožu. Slovakim, taipat lai latgalīšim, beja ari sovs drukys aizlīgums un ari dzymtbyušona beja atcalta vāluok nakai puorejā tūpūšuos Čehoslovakejis daļā.\nDaudz lobuokā situacejā, leidzeigi kai Kūrzemis i Vydzemis latvīši (baltīši), dzeivuoja čehi Bohemejā, Moravejā i Silezejā. Tuos beja Austrejis krūņa zemis ar daudz liberaluoku volūdys i čehu kulturys politiku. Te nabeja drukys aizlīguma, dzymtbyušona, leidzeigi kai Baltejis guberņuos, beja atcalta agruok. Čehu zemis beja ryupnīciski i ekonomiski atteisteituokys, leidz ar tū te nūtyka agruoka nacionaluo atmūda kai Slovakejis daļā.\nParalelis storp latgalīšim i slovakim meklejamys arī ticeibys ziņā. Slovaki beja stipri religiozi. Katuoļu bazneickungi beja jim vysleluokuo autoritate. Interesanti, ka taipat kai latgalīšim, ari slovakim bazneickungi pyrma Pyrmuo pasauļa kara veiduoja izgleituotuokū sabīdreibys daļu. Te var nūsaukt Slovakejis tautys partejis izveiduotuoju Andreju Hlinku voi pyrmuos Slovakejis republikys prezidentu Jozefu Tiso.\nMikeļs Bukšs saleidzynoj Latgolys kongresa rezoluceju i Pitsburgys paktu\nViesturis pietnīks Mikeļs Bukšs 1976. godā izdūtajā gruomotā “Latgaļu atmūda” pauž redzīni, ka 1917. godā beja juosekoj Franča Kempa uzstuodiejumam Latgolys kongresā i nu asūšajim baltīšu puorstuovim Z. A. Meierovica i J. Zālīša beja juoprosa paraksteits akts, kas garantātu latgalīšu pošvaļdeibys tīseibys i kuru piec tam varātu izmontuot kai juridiski saistūšu dokumentu. Bukšs atsasauc iz vīnuošonūs storp čehim i slovakim: “Taidu aktu, pīmāram, beja sarakstejuši slovaki pi vīnuošonuos ar čehim 1918. goda 30. majā. Aktu ir parakstejuši slovaku delegati nu vīnys pusis un čehu nu ūtrys. Storp čehim pyrmais paraksteituojs ir Tomašs Masariks, vāluokais Vaļsts prezidents.” Bukša pīmynātuo vīnuošonuos ir Pitsburgys leigums voi Pitsburgys pakts, kas 1918. godā tyka nūslāgts storp ASV dzeivojūšajim čehim i slovakim. Vīnuošonuos teksta saturs ir stypri leidzeigs Latgolys kongresa rezolucejis tekstam: “Mes, Čehi i Slovaki apsavīnojam naatkareigā valstī, Slovakeja sagloboj sovu pošvaļdeibu i tīsys, Slovaku volūda baudēs valsts volūdys tīseibys školuos i ikdīnys dzeivī Slovakejī itt.”\nFraņcs Kemps atsasauc iz Čehoslovakejis pīmāru 1921. godā Latvejis Satversmis Sapuļcis debatēs\n1921. goda 5. oktobra Latvejis Satversmis sapuļcis stenogramuos fiksāta Fraņča Kempa runa, debatejūt par Latgolys apgobola pošvaļdeibys tīseibu nūstyprynuošonu Satversmē: “Čehoslovaki ir vīna tauta, un ka jius gribit saceit – jī ir divejis tautys. Čehim ir sova volūda un sova literatūra, slovakim sova, bet obejis ituos tautys ir cik tyvys vīna ūtrai, ka sovā storpā var sazarunuot i sazaprast. Tai čehi i slovaki ir nūdybynuojuši apvīnuotu valsti i nūsaukuši par Čehoslovakeju. Vīna tauta divejuos izlūksnēs var dzeivuot cīši saticeigi i atsateisteit ražeigi literaturuos.” Vysapyrma ir juoatzeimej, ka Kempa puorstuovātuos Latgolys ļaužu partejis programā beja paradzāts Latgolys apgobola pošvaldeibai atsevišķs parlaments ar 30 lūcekļim, kai ari ostonis ministrejis (kūpeiga aizsardzeibys i uorlītu ministreja ar baltīšim). Kempam, taipat kai Franča Trasuna puorstuovātajai“Kristeigūs zemnīku partejai i vēļ dažim Satversmis sapuļcis dalinīkim, beja svareigi Latvejis pamatlykumā nūstyprinuot Latgoys apgobola tīseibys, taidā veidā nūdrūsynojūt Latgolys kongresa rezolucejai kontinuitati. Kemps, atsasaucūt iz Čehoslovakejis pīmāru, raudzeja paruodeit, ka piec leidzeiga puorvaļdis modeļa byutu juosavoda ari Latvejai.\nČehoslovakejis konstituceja, taipat kai Latvejis konstituceja, nanūdrūsynuoja slovakim pošvaļdeibys tīseibys tai, kai tū paredzēja Pitsburgys vīnuošonuos 1918. godā. Atškireiba beja volūdys vaicuojums – Čehoslovakejis konstitucejā beja atsevišks volūdys akts, kurs paredzēja, ka vaļsts volūda ir čehoslovaku volūda ar divejom leidzvierteigom izlūksnem – čehu i slovaku. Obejis baudeja vaļsts volūdys statusu. Daudzi viesturnīki skaita, ka čehoslovaku volūdys koncepts beja muoksleigs i lamts naveiksmei. Angļu viesturneica Merija Heimana tū pat nūsauc par “mistisku, nadabeigu veiduojumu”.\nFraņča Kempa “Dzeļža legionari” i 1939. gods memorands\nČehu i slovaku pīmāru Kemps pīvede ari protestejūt pret Kārļa Uļmana politiku pret latgalīšim 1939. godā. Fraņcs Kemps, radejis informators Aleksandrs Ārmanis i cyti latgalīši, kuri beja naapmīrynuoti ar vys pīaugušū latgalīšu volūdys niveliešonu autoritaruo režīma apstuokļūs, 1939. godā drukuotu skrejlopu veidā anonimi izplateja uļtimatu vaļdeibai, kurā pīpraseja Latgolai autonomeju. Memoranda teksta nūbeigumā ir pīmynāts: “Latgalīšu tauta vāroj čehu un slovaku liktiņus, kas atsarūn zam tautys bruoļu spaidim. Tauta vāroj un suoc meklēt izeju, kas satrycynuos na tikai vodūņa stuovūkli, bet vysus Latvejis pamatus.” Memoranda izplateišonys breidī Slovakeja 1939. godā jau beja pasludynuojuse naatkareibu , dūmojams, ka Latgolys “Dzeļža legionari” atsasauce uz šū faktu.\nJuoatzeimoj, ka leidzeigu memorandu, adresātu Čehoslovakejis valdeibai, 1922. godā Slovakejis pilsātā Žilinā beja rakstejs un publiciejs īprīšk pīmynātais katuoļu prīsters i slovaku politiks Andrejs Hlinka. Hlinka puormete Pragai Pitsburgys vīnuošonuos nūsacejumu napiļdeišonu i vainuoja čehus kolonialismā pret slovakim. Memoranda teksts un raksteišonys manīre stypri atguodynoja “Dzeļža legionaru” memorandu. Īspiejams, tuo autori (Kemps, Ārmanis i.c.) beja īsadvasmuojuši nu Žilinys memoranda i Hlinkys.\nPūlejis žurnalista roksts par Latgolu 1920. godā\nLatgola vysod interesēja pūļus. Pūļu muižnīki piec Pyrmuo pasauļa kara i Latvejis vaļsts dybynuošonys gribēja saglobuot sovys muižys, zemi i ītekmi. Situaceja Latvejā Satversmis sapuļcis prīškvokorā ruodejuos interesanta arī golvyspiļsātā Varšavā. “Gazetta Warshavska” 1920. goda pavasarī pyrmajā lopā publicēja žurnalista Pšemislava Mončevska rokstu “Nu muna ceļuojuma iz Latveju”, kurymā eisai puorstuosteja ļaužu politiskū nūskaņuojumu Latgolā pyrms Satversmis Sapulcis vieliešonu. Mončevskis eisai raksturuoja Latgolys politiskuos partejis i tūs liderus. Rokstā pīmynāts arī Latgolys kongress, tuo lāmumi, Fraņča Kempa “demaršs”. Tyka puorstuosteits kaids kuriozs kongresa sakarā – kaids nu bazneickungu asūt pīsīts pi zyrga īmauktu i dzeits nu Stolerovys iz kongresu. Mončeviskis beja pamanejs atškireibu storp latgalīšim i baltīšim: “Vītejī latvīši, tai sauktī latgalīši ar sovu eipošu volūdu (leidzeigi kai čehi un slovaki)”.\nKaids viesturis vyltuojums i juo ceļš\nTrimdys latgalīšu izdavumi “Dzeive” i “Latgolys Bolss” 1969. goda pavasarī gondreiž vīnlaiceigi nūpublicēja anonima autora Vāruotuoja rokstu ar nūsaukumu “Rokstu kruojums par Slovakeju. Interesantys paralelis ar myusu apstuoklim.” Lai ari autors ir anonims, piec raksteišonys styla var nūjaust, ka jis, īspiejams, ir Mikeļs Bukšs. Rokstā ir atstuosteits Vuocejis izdavums, kurs beja puorpubliciejs i komentiejs “Čehu nacionalsocialistiskuos partejis memorandu par Slovakeju”. Memorands tyka atrosts Antonina Novotnija kabinetā 1968. godā piec tuo, kai jis varu nūdeve Aleksandram Dubčekam. Memorands beja pavuiceiba, kai lieni ar dažaidom metodem (uzpierkšona, diskreditiešona, elitis napīlaisšona pi svareigu omotu i.c.) asimilēt slovakus ar mierki izveiduot vīnuotu i vīndabeigu čehoslovaku naceju. Vāruotuojs skaiteja, ka leidzeigys metodis pīkūptys Ulmaņa režima laikā i vāluok padūmu Latvejā.\nViesturis pietiejumi pīruodeja, ka “Memorands” ir bejs vyltuots ar mierki paruodeit lobuokā gaismā komunistiskū parteju i slovaku vydā nanopularū tuos vadeituoju Antoninu Novotniju i reizē diskrediteit golvonūs politiskūs konkurentus – Čehu nacionalsocialistiskū parteju. Golvonais vyltuojuma uzdavums beja likt slovakim dūmuot, ka komunistiskuo parteja beja mozuokais ļaunums nu diveju. Vyltuojumu Antonina Novotnija uzdavumā sataisejs komunistu “golma” viesturnīks Vaclavs Krāls. Vyltuojums tyka atkluots deveņdasmytūs godu suokumā un nav zynoms, voi Vāruotuojs izzynuoja, ka ir najauši maldynuojs sovu skaiteituoju.\nLai ari obejis teritorejis ir relativi tuoli vīna nu ūtrys i it kai nav saisteitys, juosacynoj, ka Latgolai un Slovakejai ir daudzi kūpeigu viesturis leidzeibu. Leidzeibys ir īraudziejuši i aprakstiejuši Latgolys atmūdys darbinīki i piec tam viesturis pietnīki trymdā.\nPuorsteidzūšys leidzeibys saradzamys 19. godu symta vydā i 20. godu symta suokumā, tuos konstatiejuse Valereja Seile, bet seikuok nav aprakstejuse. Interesanti ir tys, ka slovakus ar latgalīšim saleidzynuojs arī pūļu žurnalists, leidzeibys ir ari Latgolys kongresa rezolucejai i Pitsburgys paktam. Tuos ir pamanejs Mikeļs Bukšs. Šaļtim obeju vaļstu viesture krystojās. Fraņcs Kemps, īspiejams, īsatekmādams nu Andreja Hlinkys i juo memoranda, atsasauce uz čehoslovaku pīredzi, debatejūt Satversmis sapuļcē. Viesturis olūtūs leidz šam nav izadevs atrast pīruodejumus, ka slovaki byutu atsasaukuši iz situaceju Latgolā i vylkuši paralelis ar sovu zemi. Īspiejams, ka tys byutu jauns i interesants izpietis lauceņš slovaku viesturnīkim.\n Hitlera Vuocejis nūmīrynuošonys politikys spylgts pīmārs. Vuoceja, Angleja, Italeja i Fraņceja bez Čehoslovakejis pīsadaleišonys nūlēme atdūt Vuocejai Čehejis Sudetu apgobolu.\n 1968. godā piec Leonida Brežneva lāmuma Berlinis pakta vaļsts okupēja Čehoslovakeju i apstuodynuoja Aleksandra Dubčeka demokratiskuos reformys, aizabyldynojūt ar socialisma aizstuoviešonu vaļstī.\n 20. godu symta 20. godūs Latgolys inteligence ar terminu “baltīši” apzeimēja Kūrzemis i Vydzemis latvīšus.\n Seile par Čeheju sauc čehu Bohemejis nūvodu.\n Ungarejis karalistis kuļturys politika pret karalistē dzeivojūšajom tautom, ar mierki tuos pakuopeniski kulturali asimilēt.\n Pylns Pitsburgys vīnuošonuos teksts atrūnams slovaku viesturnīka Jozefa Mikuša dokumentu kruojumā “Slovakeja. Politiskuo viesture”\n Prīšklykumu atbaļsteja tikai 17 (piec dažu olūtu 18) Satversmis sapuļcis lūcekļu, i Latgolys pošvaļdeibys tīseibys natyka nūstyprynuotys Satversmē.\n Heymann, Mary “State that failed” 2011


Izdūtys atminis par legendarū Zīmeļlatgolys stiprinīku Juoni Pilmani - lakuga.lv\nTemys: Anna Āze, Breiveibys ceinis, Jānis Pilmanis, Latgolys partizanu pulks, pīmineklis “Sargājošais partizāns”\nMuzeju naktī, 18. majā, 20.00 stuņdēs Bolvu Nūvoda muzejā atmiņu būrtneicys “Brīvības cīņu dalībnieks – stiprinieks Jānis Pilmanis” attaiseišona. J. Pilmanis (1883–1942), spākaveirs, profesionals akmiņkaļs i myurnīks, Breiveibys ceiņu daleibnīks, legendars deļ sovu dorbu i varūņdorbu palyka jau sovys dzeivys laikā.\nJuo spūdruokais i popularuokais varūņdorbs redzīs kai nu osa sižeta filmys, bet tai reali bejs. 1919. gods janvarī P. Stučkys padūmu valdeibys Revolucionarais Kara tribunals treju cylvāku sastuovā jam, kai desmitem cytu, pīsprīde nūsaušonu, nūtīsuotajim lyka pošim deļ seve rakt dūbis, kab jī nūsauti tī īkrystu. Saukuši iz nūsaušonu pa div. Rakdams dūbi, Juoņs paprasejs aizpeipēt, obejim uzraugim ar lopstu puorškieļs golvys i biedzs paceli, vēļ pabļuovs sovam bīdram – lai bāg. A tys na biedzs, a nūskriejs pi sorkonūs komisara nūstučeit Juoni. Dūmuojs, ka par tū jam saglobuos dzeiveibu, a sorkonī stukaču iz vītys nūsuovuši. Juoņs breivpruoteigi i dedzeigi īstuoja Latgolys partizanu pulkā, kab ceinātūs pret komunistim. Partizanim nabejs lūžmetieja. Juoņs nūguojs, paprasejs igauņu kolego i 23 km atness rūkuos 60 kg gryutū lūžmetieju. Tai jis i lūžmetiejs bejuši naškirami, jis jū iz rūku nosuojs.\nStuosta materialu vuocieja i raksteituoja Anna Āze: “Pilmanis beja muna tāva kaimiņš, jis kai partizans ir sliepīs myusu mežā. Kod guoju školā, mani pat bīdynuoja, ka Pilmanis i vysi juo bruoli bejuši banditi, īnaidnīki. Otkon sātā tāvs par Pilmani stuosteja tikai lobu. Materialus suoču vuokt jau 90. godūs, suokumā pat vairuok gribieju par Svecīti nu Viļakys. Bet par jū salaseju informacejis dažys lapenis, bet par Pilmani – mapis. Ari Bolvu Nūvoda muzejā mani grīze iz Pilmaņa pusi. Atmiņu burtneicā izmontuotys J. Pilmaņa meitys Grietys i mozmeitys Marutys, Teodora Rozentāla, Jāņa Teibes, Kārļa Celmiņa, Jāņa Kušķa, Aiņa Kronīša pīraksteituos atminis, kai ari paguojušuo godu symta 20.–40. godūs žurnalu i laikrokstu publikacejis par J. Pilmani.\nPiec izceļsmis Juoņs nabeja latgalīts. Jis pīdzyma kolpu saimē – 1883. gods 4. aprelī Jaungulbinis pogostā, jī beja luterticeigi. Juo vacuoki kai kolpi atguoja iz Ruguoju pogostu. Bet jū drūsai latgaliski var saukt par Juoni, zam vīnys juo fotografejis (publicāta būrtneicā) ir juo paroksts, tī salosoms, ka sovu vuordu jis raksteja latgaliskā formā.\nJuoņa tāvs izdūmuoja, ka nūteikti jū laiss školā, izvuiceis par myurnīku, lai dāls vysu myužu peļneitu lobu naudu. Kaida tam laikam dūmuošona iz prīšku! Pats sovu saimisteibu Juoņs izveiduoja Kubulūs, īlykdams 1916. godā dzeļžaceļa linejis Gulbine–Ieriki uzbāruma dorbūs nūpeļneitū. 20.–30. godūs Bolvūs brugēja īlys, myurēja sātu pamatus, roka zemē elektreibys stulpus.\nJau tūlaik čeikstiejuši, ka nav naudys Latgolys partizanu pīminekļam, Pilmanis, zīduodams sovu laiku i profesionala akmiņkaļa dorbu, 1933. godā samyurēja pīminekļa pamatus tamā vītā, kur 1919. godā beja izlics sovu lūžmetieju i apsaudejs sorkonūs. Akmiņus piec juo nūruodejumim savede nu apleicīnis, a škēle jis iz vītys. 1934. godā jis pabeidze sovys saimisteibys myura kuormus, bet jau 1936. godā jū pīvarēja slimeiba, jis palyka sādūšs. Iz pīminekļa atkluošonu 1938. gods 14. augustā Pilmani atnese ar vysu krāslu, vysys avīzis tūlaik par itū raksteja. I taidu jū 1941. godā gribiejuši vest iz Sibiri, nasuši iz mašynu, bejs pagryuts, izsvīduši ceļmolys gruovī. Daudzus faktus asmu ryupeigi puorbaudejuse piec īspiejis pyrmolūtūs, eipaši iz internetā publicātū pasaļaut navar. Pat juo mieršonys godu – 1942. – precizi zynuoja tik muns tāvs.\nNalīk mīra dūma, ka itam cylvākam pošam nav kopa pīminekļa, jam tikai iz apmalis ir uzroksts. Jis guļ Bolvu nūvoda Bierzkaļnis pogosta Prīdainis kopūs. Atrast jū vīnkuorši – žūga molā pi vuortim. Vysi 8 juo mozbārni ir myruši, tagad, piec atmiņu izīšonys, juo mozmeita maņ pastuosteja, ka sātys teritorejā ir palykuse kaudze ar pīškaltim akminim, laikam beja dūmuojs vēļ kū ceļt. Es runuoju ar mozmeitu, ka vajadzātu taišni itūs akmiņus izmontuot pīminekļam. Tei Pilmaņa zeme niule pīder cytim cylvākim, bet voi tod jī naatļautu pajimt tūs akmiņus?”\nGruomatenis autorei itys ir sastais izdavums, da ituo rakstejuse meža tematikai veļteitys gruomotys: eksperimentals vuiceibu leidzekli “Meža uzdevumi” (1995), “Mednieku tradīcijas Latvijā” (1999), “Zīdītājdzīvnieki Latvijā” (2005), “Iepazīsti kokus, krūmus, puskrūmus, sīkkrūmus un liānas!” (2011), “Putni Latvijā” (2018). Atminis par Pilmani izdūtys par autoris leidzeklim i viņ 300 eksemplarūs (bibliotekom vajadzātu pasasteigt), cena – 1,80 eiro. Tim, kas nabyus pasuokumā, izdavums juovaicoj A. Āzis Meža muzejā (kontakti sātyslopā) Žeigurūs.\nPortals lakuga.lv tur nūceju, ka pīmineklis taidam cylvākam napaliks Annys i Pilmaņa radineicu privata rūseišonuos, bet Bolvu nūvoda pošvaļdeibys i kulturys cylvāku gūda līta.


Arheologiskūs pīminekļu apzynuošona Ludzys nūvodā puorrūbežu projekta laikā - lakuga.lv\nEiropys Savīneibys finansātuo puorrūbežu projekta „Arheoloģija, vara, sabiedrība: sadarbība arheoloģiskā mantojuma aizsardzībai” laikā LU Latvejis Viesturis instituta projekta grupa 2014. godā veice arheologiskūs pīminekļu apzynuošonu Ludzys nūvodā, kuramā registrāti 40 vaļsts nūzeimis i 13 vītejuos nūzeimis arheologiskī pīminekli.\nDaļa nu Ludzys arheologiskajim pīmineklim tyka apsekuota, pīsadolūt vysim projektā īsaisteitajim partnerim. Igaunejis i Krīvejis arheologim beja īspieja īsapazeit ar dažaidu periodu dzeivisvītom (akmiņa laikmata apmetnem, metalu perioda piļskolnim, vydslaiku pili Ludzā), ar dažaida veida apbedejumu vītom – leidzonajim senkopim, uzkalneņu kopim, vydslaiku kopsātom, kai ari kulta vītom – Pātarovys Valna pādys akmini.\nKaimiņzemu arheologiskūs pīminekļu īpazeišona arheologim ļaun izprast gon arheologiskūs pīminekļu saglobuošonys i aizsardzeibys problemys, gon rast zynuotniskys problemys, kai, pīmāram, par kulturu izplateibu, apdzeivuoteibys intensitati, apbedeišoys tradicejom, tūs izmaiņom laikā i telpā i cytus vaicuojumus.\nArheologiskuo pīminekļa apzynuošona ir kabinetā i lauka pietejumūs veicams pasuokumu komplekss, kura mierkis ir objekta i tuo rūbežu nūsaceišona dobā. Arheologiskūs pīminekļu apzynuošonys dorbā svareigi ir gon zynuotnīku īprīkš veiktuo pietejuma dati i arhivu dokumenti (golvonūkuort, senejuos kartis), gon viesturiskuos teikys i vītejūs īdzeivuotuoju stuostejumi i nūruodis. Fiziska pīminekļa apzynuošona veicama agrā pavasarī ci vālā rudinī, kod kūkim nav lopūtnis. Tuos laikā arheologi fiksej pīminekļa rūbežys, puorbauda dažaidus zemis sluoņu atsagumus ar mierki uzīt senlītys, kartej objektu, īvuoc dažaidus paraugus. Tys vyss teik fiksāts paveiktūs dorbu puorskotā, kurs tuoluok teik izmontuots arheologiskuos izpietis dorbu planavošonai i turpmuokai pīminekļa stuovūkļa situacejis izmaiņu nūviersšonai.\nLudzys nūvoda arheologiskūs pīminekļu apsekuošonys gaitā arheologi secynuojušs, ka objektu stuovūklis ir apmīrynojūšs. Nūpītnys bažys dora montraču darbeiba vairuokūs vāluo dzelža laikmata senkopūs, nalegalu sadzeivis atkritumu izguoztuvu īreikuošona arheologiskūs pīminekļū tīšā tyvumā, kai ari saimnīciskuo darbeiba, kas veikta bez saskaņuošonys ar Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceju (VKPAI).\nLudzys nūvoda pīminekļu apsekuošona nūtyka sadarbeibā ar VKPAI Latgolys regiona inspektori Valentīnu Brici i Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja specialisti Aiju Ziemeli. Arheologiskūs pīminekļu apsekuošonu sekmēja ari VAS „Latvijas Valsts meži” specialisti: Zīmeļlatgolys mežsaimnīceibys Ludzys īcierkņa vadeituojs Aleksandrs Semeņuga i Juoņs Latišenko, kai ari SIA „Skolgssallskapet” Latgolys īcierkņa vadeituojs Valentins Daudišs.\nLatvejis vaļsts lykumdūšona nūsoka – veikt arheologiskūs izrokumus i tymūs izmontuot metaldetektoru dreikst tikai ar VKPAI atļauju. Pretejā gadīnī naatļautūs izrokumu dareituojs sūdoms Latvejis Administrativūs puorkuopumu kodeksa i Kriminallykuma nūsaceitajā kuorteibā. Radzūt kaidu struodojam ar metaldetektoru ci luopstu arheologiskūs pīminekļu vītuos (senkopūs, piļskolnūs, apmetnēs i c.), nav juobyut vīnaldzeigim i par radzātū juoinformej VKPAI regionaluos nūdalis inspektors (kontaktinformaceja ite) ci juosavierš tyvuokajā policejis nūdaļā. Arheologiskais montuojums – tys ir vaļsts i myusu pošu eipašums. Sorguosim tū!\nKarteņa: Ludzys nūvoda pīminekļu apsekuošona projekta laikā.\nĪsavērt vacūs lītu vierteibā 15/01/2019


Ūtru reizi varēs raksteit diktatu latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Aldis Leidums, diktats, diktāts latgaliešu valodā, diktats latgaliski, Kačeiša patmalis, Kolnasāta, lakuga.lv, Latvejis Radeja, LR Latgolys studeja, Roksts, Ūtrais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā, Vineta Vilcāne\nSastdiņ, 3. novembrī, iz Ūtrū pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā aicynoj “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” i Latvejis Radejis Latgolys studeja. Diktats skanēs Latvejis Radejis 1 latgaliskajā raidejumā “Kolnasāta” 18.15 stuņdēs gon vysuos LR1 frekveņcēs Latvejā, gon škārsteikla tīšraidē vysā pasaulī.\nPasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā pyrmū reizi nūtyka 2017. godā, īsadvesmojūt nu iniciativys “Pasauļa diktats latvīšu volūdā”. “Latgalīšu volūda ir daļa nu latvīšu volūdys, i ir pošsaprūtami, ka ari latgaliski var raksteit diktatu. Iniciativys mierkis ir popularizēt latgalīšu volūdu i veicynuot tuos lītuojuma pīaugumu,” soka diktata idejis autore i portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne.\nNasaverūt iz tū, ka vairumam latgalīšu nav bejuse vareiba īsavuiceit sovys dzymtuos volūdys rokstu tradiceju, volūdai ir lela nūzeime gon kasdīnys saziņā, gon dažaiduos publiskuos aktivitātēs – tū var dzierdēt na tikai muzykā, bet ari reklamuos, kinuos i teatra izruodēs, skaitiet īlu nūruodēs, veikalu izkuortnēs i produktu nūsaukumūs, kai ari daudz kur cytur. 2011. gods tautys skaiteišonys dati ruoda, ka kasdīnā latgalīšu volūdu lītoj aptuveni 8,8% vaļsts dzeivuotuoju.\nŪtrais pasauļa diktats latgalīšu volūdā skanēs 3. novembrī Latvejis Radejis 1. programys latgaliskajā raidejumā “Kolnasāta” 18.15 stuņdēs gon vysuos LR1 frekveņcēs Latvejā, gon škārsteikla tīšraidē vysā pasaulī. Uzraksteitū tekstu sevkurs varēs puorbaudeit portalā lakuga.lv. Diktatu skaiteis Rēzeknis Tautys teatra aktirs Aldis Leidums, tuo teksts byus fragments nu Kārļa Skalbis latgaliski izdūtuos puosokys “Kačeiša patmalis”. Diktata teksts sastateits, īvārojūt 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus.\nPortals lakuga.lv dorbojās nu 2007. gods, kasdīnys latgalīšu rokstu volūdā viestejūt par Latgolys i latgaliskuos kulturys dzeivis aktualitatem. Portala eipašnīks ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, lakuga.lv saturs itūšaļt teik sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis valsts budžeta leidzekļu.


Ludzā gasteis “Ontans i Anne” - lakuga.lv\nLudzā gasteis “Ontans i Anne”\nTemys: Danskovīte, izruode, Ludza, Ludzys tautys noms, Ontana tragedeja, Ontans i Anne, Palādas, Roksts\n26. oktobrī 15.00 skateituoji teik aicynuoti iz Ludzys Tautys nomu, kab byutu kūpā ar vysā Latvejā popularitati īmontuojušū Baļtinovys pogosta teatra trupu “Palādas”.\nNūteikti asat dzierdiejuši, ka teatris lelu atzineibu izapeļneja piec izruodis Latvejis Nacionalajā teatrī. Ludzys dzeivuotuojim i gostim byus izdeveiba caur smīklim i osorom baudeit lūmu atveiduotuojus Danskovītis izruodē “Ontana tragedeja”. Anne vuicuos ceļu satiksmis nūteikumus, kab varātu vadeit laimātū mašynu, partū ka Ontans nagryb byut par šoferi, tok iecere puorsavierš dziļā tragedejā obejom pusem.\nIdeja pīraksteit lugu par pošim baļtinovīšim režisorei Anitai Ločmelei roduos spontani. I tai, nūsaglobuojuse aiz pseidonima Danskovīte, jei saraksteja lugu “Ontans i Anne”. Pyrmuo, ūtruo i trešuo daļa Ludzā jau ir radzāta, niu kuorta izruodis “Ontans i Anne” catūrtajai daļai “Ontana tragedeja”.


Šudiņ Reigā koncertēs grupa “Dabasu Durovys” - lakuga.lv\nTemys: Audiokvartāls, Dabasu Durovys, koncerts, NABAKLAB, Reiga, Roksts\nŠudiņ 21.00 Reigā, NABAKLAB nūtiks grupu “Dabasu Durovys” i “Audiokvartāls” koncerts.\nGrupai “Dabasu Durovys” itys byus pyrmais koncerts 2017. godā. Grupys liders Arņs Slobožanins par gaidomū koncertu soka: “Puorsvorā spielēsim dzīsmis nu jaunuo albuma “Pādys Runoj”, bet, prūtams, naiztiksim ari bez klasikys “Bezpruotā”, “Pusnakts triadem”, “Pyparmātru čaja” i cytu lobumu. Setliste byus dinamiska un satureiga, nasabeistit nu soltuma – nūteikti sasiļdeisim.”\nKoncertā varēs dzierdēt ari grupu “Audiokvartāls”, kas niu giust pyrmūs panuokumus i atpazeistameibu.\nKa beletus nav saguojs īsaguoduot jau īprīkš, tod tuos par 3 eiro vēļ var paspēt nūpierkt ticketshop.lv. Šudiņ iz vītys tūs cena jau duorguoka – 5 eiro.


Preiļu bibliotekā apsaverama Jezupa Pīgožņa jubileja izstuode - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Jāzeps Pīgoznis, Jezups Pīgoznis, Preiļi, Preiļu Golvonuo biblioteka, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Roksts\nDa 6. marta Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs Preiļu golvonajā bibliotekā pīduovoj muokslinīka Jezupa Pīgožņa (1934 – 2014) jubileja izstuodi “Krāsas, līnijas un formas”.\nJezups Pīgoznis dzims 1934. goda 15. septembrī Rēzeknis apriņča Ružinys pogosta Odumānu sādžys Sidrabeņu sātā. Izaudzs zemnīku saimē vītejūs vierteibu – dobys, lauku dorbu, folklorys i etnografejis – īskauts. Pamatizgleiteibu sajiems Dravnīku pamatškolā. 1953. godā pabeidzs J. Rozentāla Reigys muokslys vydsškolu, 1959. godā – Latvejis Vaļsts Muokslys akademejis gleznīceibys nūdaļu ar diplomdorbu “Līgo vakars”. 1992. godā sajiems Muokslys magistra grādu. Bejs Latvejis Muokslys akademejis vacuokais pasnīdziejs (1972 – 1986), docents (1986 – 1992). Pīškierts profesora zynuotniskais nūsaukums Latvejis Muokslys akademejā (1992). PSRS Muokslinīku savīneibys vaļdis lūceklis (1983 – 1989), Latvejis Muokslinīku savīneibys Vaļdis prīšksādātuoja vītnīks (1987 – 1990). Vysūs omotūs i vysu sovu apzineigū dorba myužu muokslinīks ryupiejīs par dzymtuos Latgolys kulturys dzeivis kvalitati i paleidziejs Latgolys muokslinīkim izstuožu, t.sk. storptautiskūs, sareikuošonā. 1982. godā sajiems Latvejis PSR Nūpalnim boguotuo muokslys darbinīka gūda nūsaukumu. 2011. godā apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordini.\nJubileja personalizstuodē Preiļūs apsaveramys gleznys nu Pīgožņu saimis privatkolekcejis, kurys radeitys laika periodā nu 1990. goda da 2014. goda. “Saule mežā”, tai saucās vīns nu pādejim muokslinīka dorbim.\nIzstuodis tematiku veidoj puorsvorā ainova, kuru var identificēt ar Latgolys ainovu. Tei ir fantastiska vīzeja par dobu – uobeļneicys zīmā, palazdis mežā, bārzi pļovys vydā, plaukstūši kūki, upe, saulis gaisma.\nApsaverami ari Marokā 2008. godā, Italejā 2010. godā i Norvegejā 1996. godā radeiti dorbi.


Latgolys deju svātki Vyškūs - lakuga.lv\nLatgolys deju svātki Vyškūs\n10 Juņs 2015\nTemys: Latgolys deju svātki, Roksts, Večerinka Viškūs, Vyški\nDaugovpiļs nūvoda Vyšku pogostā 28. junī nūtiks vīna nu spylgtuokajom ituos vosorys kulturys nūtikšonom Latgolā – Latgolys deju svātki „Večerinka Viškūs”. Pasuokumā sevkurs varēs izbaudeit dejis valdzynuojumu na tikai vārojūt tautys deju kolektivu koncertu 18:30 stuņdēs, nu ari izmieginuot sovu iztureibu eistūs latgalīšu daņčūs kūpā ar kapelu „Dziga” 21:30 stuņdēs.\nKoncertā gaidomi eipaši gosti – grupa „Green Novice”, dzīduotuoja Laura Bicāne, Ambeļu pogosta folklorys kūpa „Speiga”, Naujenis pogosta folklorys kūpa „Rūžeņa”, Vabalis pogosta etnografiskais ansamblis „Vabaļis”.\nSvātkim gatavejās 107 kolektivi aba 2032 dalinīki: 52 jaunīšu deju kolektīvi ar 1010 dalinīkim, 44 videjuos paaudzis deju kolektīvi ar 824 dalinīkim i 11 senioru deju kolektīvi 198 dalinīkim. Latgolys deju svātkūs byus puorstuovāti 23 nūvodi.\nAtkluota Latgolys etnografiskuo viestnīceiba 02/10/2019