Zīmeļlatgolā nūtiks IV Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima” - lakuga.lv\nTemys: Bolvu nūvods, IV Storptautyskais tautys deju festivals, Roksts, Ruguoju nūvods, Viļakys nūvods\nNu 1. da 4. juļa Bolvūs, Ruguojūs i Viļakā nūtiks IV Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima”.\n2016. goda festivala programu gatavej 15 tautu deju kolektivi nu Bolvu apriņča (Ruguoju, Baļtinovys, Viļakys i Bolvu nūvodu), daleibu dasacejuši uorzemu kolektivi nu Serbejis, Pūlejis, Čehejis, Slovakejis, Igaunejis i Latvejis kolektivi – TDA “Daiļrade”, divejis Lubuonys deju kūpys, Feimaņu pogosta kulturys noma jaunīšu deju kolektivs “Vīmyns”, Ludzys kulturys centra senioru deju kūpa “Atvasara”. Festivala laikā paradzātys Ivetys Gabrānis meistarklasis par Zīmeļlatgolys tautys tārpu, tuo volkuošonys tradicejom, taipat latgalīšu deju meistarklasis kūpā ar Rēzeknis kapelu “Dziga” i horeografu Ilmāru Dreļu.\nFestivala laikā nūtiks koncerti Ruguoju, Viļakys i Bolvu estradēs, taipat ari gostu kolektivu izbraukuma koncerti Bolvu pansionatā, Veiksnā i Kubulūs. Piec festivala lelkoncerta Bolvu piļsātys estradē 2. julī byus ari zaļumbals ar kapelu “Dziga”.


Varakļuonu būrs Borhs - lakuga.lv\nTemys: Borhi, Būrs, Juoņs Pļovyskačs, Mikeļs Borhs, Roksts, Varakļuoni\nVuocu muižnīki Latvejā īguoja na tikai kai īkaruotuoji i paverdzinuotuoji, bet ari kai Rītumūs voldūšūs ideju izplateituoji. Eipašu vītu Latgolys kulturviesturē ījam grafu Borhu dzymta. Dižciļteiguos dzymtys izceļsme meklejama Italejis dīnvidūs, Neapolis tyvumā. Nu tīnis Borhi īceļuoja tagadejuos Latvejis i Latgolys teritorejā. Borhi varēja lepuotīs gon ar īvāruojamim veirim i sīvom, gon ari ar nūslāpumainu i “magisku” auru.\nNu Italejis dīnvidim Borhu dzymta puorsacēle iz Vuoceju, Vestfāleni, kur palyka par ītekmeigim zemis eipašnīkim. Treispadsmitajā godu symtā dzymta sasadaleja trejūs atzorūs — Pomeranejis, Livonejis i Pūlejis. Dzymtys pīdereigī ījēme augstus omotus tuo laika vaļsts puorvaļdis strukturuos, beja karavodūni, sabīdriskī darbinīki i zynuotnīki; tai, par pīmāru, pīcpadsmitajā godu symtā Bernds fon der Borhs pat kliva par Livonejis ordeņa mestru, nu ituo omota jis gon ar skandalu tyka padzeits.\nOmne trinum perfectum*\nAr Borhim saisteita Preiļu i Varakļuonu apleicīne. Ituos muižys montuoja slovanuo Johana Andreja Borha — Pūlejis ministra i kanclera — atlasis Josefs Heinrihs (Preiļus) i Mikeļs (Mihaels) Borhs (Varakļuonus). Par Varakļuonu pusis saiminīku sasaglobuojuši daudzi interesanti, dažbreid pat sovaidi nūstuosti, kurūs jam teik pīraksteitys eipašys, magiskys spiejis. Tautys atmiņā grafs dorbojās kai spieceigs būrs, kas slādz leigumu ar valnim, spiej izdzonuot čyuskys i ir bruņuojīs ar dzeivu zūbynu.\nAprokstā par Mikeli Borhu prāvests Viktors Naglis nūruoda, ka Mikeli Borhu vuicejuši Francejis galminīki i juo apvuiceibys nūtykušys daleji tāva Johana Andreja Borha eipašumūs, daleji Varšavys karaļa golmā. Tai laikā Pūleja jau beja zaudiejuse sovu lūmu Eiropā — vaļsti nūmūceja īkšpolitiskuos nasaskanis storp ītekmeigom dzymtom, sābru pīaugūšuo ītekme, militari konflikti i ekonomikys paneikums. Ari pošā Eiropā nūtyka lelys, vysaptverūšys puormainis i strauji tyvuojās vacū kuorteibu satrycynojūši nūtykumi.\nMikeļa Borha portrets (Karteņa: wikimedia.org)\nMikeļs Borhs jauneibu pavadeja vaļsts dīnastā i kuope pa militaruos karjeris trepem, kai ari kliva par pādejū Pūlejis-Lītovys karaļa Stanislava Poņatovska favoritu i pīredzēja, kai lelvaļsts puordzeivuoja sovys slavys apveituos viesturis pādejūs breižus.\nKaraļa aizdavumā Borhs piļdeja vairuokys diplomatiskys misejis, kuruos puorstuovēja Pūlejis interesis i nūsadarbuoja ar zynuotniskim pietejumim. Ostoņpadsmytuo godu symta nūgalē (apmāram 1790. godā) Mikeļs Borhs beidze sovu sabīdriskū darbeibu i puorsacēle iz Varakļuonim, kur pavadeja sovu atlykušū myužu.\nVarakļuonu sentimentalais duorzs\nDaudzim zynoms, ka Varakļuonūs grafs sataiseja dzymtys mauzoleja kapelu — sauktu par Sv. Viktora kapelu, kas kaidu laiku kolpuojuse ari kai draudzis bazneica —, pili i muižys parku. Mozuok zynoms ir fakts, ka grafa veiduotais parks, nu kura vairs eisti nav sasaglobuojuse senejuo gūdeiba, ir vīns nu sovpateiguokajim parkim Latvejā.\nParku (kai ari vysys cytys grafa caltuos ākys) projektēja juo draugs Vinčenco Macotti, par tuo kaidreizejū gūdeibu aprokstu snīdz pats Borhs sovā franču volūdys sacarātajā gruomotā “Jardin sentimental du chateau de Warkland” (Sentimentalais Varakļuonu duorzs). Gruomota ir lels bibliografisks ratums i pīeimama viņ ratā Eiropys bibliotekā. Īskotu tymā dūd Varakļuonu viesturis pietnīks Pīters Savickis, kurs nūruoda, ka gruomotā Borhs uzsver, ka parks taiseits kai alegoreja — kab kolpuotu par sova veida atguodynuojumu i pamudynuojumu dzeivē staiguot taisnus ceļus, izavaireit nu dažaidom izvirteibom, tukša i kaislis puorjimta dzeivis veida, kai ari cīneit autoritatis.\nParkā beja izveiduots baseins ar ūstu i moli, paviljoni ar pavuiceibom, “Prīcys sola”, kurā zīd tyukstūšim puču, i sataiseits Mirtu templis ar Amora tālu, sīvīšu tāli, kas rauga maldynuot ar glaimim i līkuleibu.\nStaigojūt pa parku, varēja apsavērt eremita (vīntuļnīka) nameņu, kura sīnu bolsti apraksteiti ar atziņom i padūmim. Parkā ari uzcalti Draudzeibys i Lauluotūs ļūbesteibys templi, kas rūtuoti ar senejūs greku dīvu biļdem, i vasala piramida, kas izgreznuota ar hieroglifim. Zam tuos bejusi pazems ustoba, kurys nišuos īlyktys urnys, kas apsagtys ar myrūņa drēbi, apcarāta nanūvieršamuo nuove i gaidoma jauna dzeiveiba. Taipat parkā uzcalts “Puorpilneibys templis”, kas īkuortuots zemnīku rejā — viers tuo īejis Amaltejis (kozys, kas zeideja senū greku dīvu panteona vadeituoju Zevu).\nTīpat izcalti diveji templi; vīns veļteits myužeibai, bet ūtrs — “vīneigajam i eistajam Dīvam, dobys radeituojam”. Tod sekoj Tikumu templis, kam aizmugurē pīsavīnoj Eistynuos slavys templis. Komplekss calts pakolnā, īopolys terasis vydā ar lāvom trepem kotrā pusē. Tī volda lela grezneiba i izvītuots pjedestals ar Vidzemis generalgubernatora Brauna bisti, Katrinys II trūņmantinīka Puovula i juo sīvys portreti. Tempļa prīškā — ploti Elizejis lauki, kurūs ītylpst kanalu i iudiņa baseinu kompoziceja.\nBūri i jezuiti\nĪspiejams, ka itaidu aktivitašu deļ Borham tautys atmiņā atvālāta būra i puordabiskim spākim apveļteita cylvāka aura. Vītejim īdzeivuotuojim Borha aizaraušona ar dobys zynuotnem, parka īkuortuošona ar senejūs greku dīvu biļdem i piramidu, kai ari cytys Borha aizaraušonys i nūdarbis, varēja ruodeitīs kai nuokušys nu cyta pasauļa. Tys, īspiejams, ari izskaidroj tautys dūmys par Borhu kai būri voi cylvāku, kuram ir kaidys eipašys spiejis.\nFolklorys kruotuvē globojās Varakļuonūs pīraksteits nūstuosts (P; 509, 63), kas stuosta par jezuitu misterejom. (Par tū, ka jezuiti Varakļuonūs ļūbejuši reikuot religiskys īvierzis teatra uzvadumus, roksta ari P. Savickis.) Natuoli nu vacuos bazneicys (Sv. Viktora kapelys) asūt bejs kaids uzkaļneņš, kura golā bejs bolts krysts. Pi krysta kotru godu nūtykušys lelys Dīva lyugšonys (P. Savickis roksta, ka taidys misterejis reikuotys, izlītojūt kapelys portiku. Iz tuo jumteņa reizem bejuši salykti eņgeli, bet nu apleicejūs sātu jumtim rāgojušīs valni.)\nReizi iz itaidom lyugšonom sabraucs daudz bazneickungu i jezuitu. Misi turiejs kaids zynoms pūļu jezuits — Pīters Karga. Ļauds guliejuši krystā i pusnaktī suocīs lels leits, “ka pa ļaužu mugorom guojuši viļni”, bet nivīns naasūt cielīs augšā. Piec lyugšonom īvārojamais jezuits pasacejs, ka jis niule skaiteišūt taidu lyugšonu, ka vysi būri i rogonys puorsaviersšūt par vuornom i skrīšūt paceli iz tyvejū sylu. Piec itūs vuordu pasaceišonys vairuoki būri palykuši par vuornom i aizskriejuši paceli, bet grafs Borhs, kurīs pats bejs būrs, sacejs jezuitam, lai naskaita lyugšonu, partū ka tod pazusšūt daudz ļaužu.\nĪspiejams, ka itaidūs nūstuostūs sasajaukušs atminis par senejom jezuitu misejom i jūs taiseitajim teatra uzvadumim ar, piec tautys dūmom, ekscentriskuo grafa Borha uzvedeibu.\nBorhu eipašumā beja ari Gaļānu muiža, kur apleicīnis īdzeivuotuoji stuosteja nūstuostus, ka grafs bejs gudruoks par pošu valnu, deļtuo nalobais izliems jū nūgalynuot. Kaidā dīnā grafs braucs par apleicīnis celim, bet iz tuo guliejušys daudzys čyuskys. Grafa kučers sasabeids i pīsaucs Dīvu, tok Borhs jam aizklīdzs, lai Dīvu līkūt mīrā. Tod pīguojs pi čyuskom, koč kū čukstiejs i izspordejs dūbis. Čyuskys guojušys paceli, bet izspordeitūs dūbu vītā cālušīs meži i pūri.\nVēļ par Mikeli Borhu stuosta, ka jis piec kaidim ilgim vaidim (īspiejams, piec Leluo Zīmeļu kara, kas Austrumlatvejā beja eipaši pūstūšs), gondreiž kai greku mitologejis varūņs Jāsuons, izcierts mežu, īsiejs auzys, kas izdeigušys par cylvākim. Īspiejams, ka itymā nūstuostā sasagluobuojušs tautys atminis par lelū cylvāku skaitu, kas tyka izkauts vaidu laikā ci guoja būjā miera epidemejā.\nVarakļuonu muiža. (Karteņa: Baiba Buceniece )\nBorham asūt bejs ari eipašs dzeivs zūbyns, ar kura paleidzeibu tys darejs dažaidys būrvesteibys, īspiejams, ite var viļkt paralelis ar Eiropys mitologejuos sastūpamajim “magiskajim” zūbynim, kuri apveļteiti ar dažaidom eipašeibom — spieju runuot voi ari uzlobuot varūņa eipašeibys. Teik pījimts, ka itaids arhetips līcynoj par senejūs cylvāku ticeibu tam, ka metala radeišona ir puordabisks i būrvesteibom apveits process, i nūruoda iz īrūču nūzeimeigū lūmu senejūs laiku sabīdreibā. Itaidā gadīnī Borhs, vystycamuok, aizstuojs kaidu cytu seneju prīkšstotu ci varūni. Īspiejams, ka itaida legenda ir leidz napazeišonai sagrūzeita teika par kaidys tautys kulturvarūnim.\nTeikuos, kurys saisteitys ar Varakļuonu apleicīni, grafa zūbyns ir apveļteits ar puorpasauleigu spāku i tū var savaļdeit viņ pats grafs. Zūbynu jis izmontoj, veļūt akmini piļs ceļšonai, tūmār akmiņs kaidā vītā apsastuoj i vairs nav kustynojams. Tod grafs sasadusmoj i tū puorcārt. Tī atsaver eja iz eļni, caur kurū grafs sasarunoj ar pošu valnu, bet eļnis saiminīks pīprosa grafa dvieseli.\nGrafs zūbynu turiejs ar ašni pīpiļdeitā mucā, kurymā tys grīzīs. Ļauds stuostejuši, ka breidī, kod zūbyns puotrauks grīztīs, īsastuošūt pasauļa gols. Taipat grafam bejuse ari kaida gruomota, kurā apraksteitys vysys juo gudreibys. Mierstūt grafs tū paslieps zam akmiņa, bet tam, kurš grybūt grafa gudreibys puorskaiteit, piec gruomotys atrasšonys, juopalīk pošam zam akmiņa. Īspiejams, ka vītejī īdzeivuotuoji dūmuojuši, ka grafam, kai jau kuorteigam būram pīsakluoj, pīderiejuse t.s. Malnuo gruomota.\nGrafs Mikeļs Borhs Latvejis viesturē ir spylgta i īvāruojama persona, tok tautys atmiņā jam pīškierta ari cyta, mistiskuoka i tymsuoka, aura. Īspiejams, ka grafa darbeibys apleicejim īdzeivuotuojim beja nasaprūtamys i tik ļūti svešys, ka jis, laikam ejūt, ļaužu atmiņuos aizstuots ar kaidu cytu tālu.\nGrafs sovā gruomotā par Varakļuonu piļs parku aicynoj myus izstaiguot tū ar kaidu jauniekli, kuram tys ir pavuicūšs ceļuojums, kas nūvad pi dažaidu dzeivis vierteibu apsazynuošonys. Ari poša Borha dzeivis guojums i tautys atminis par jū ir sova veida alegoreja tam, cik cīši myusu dūmys par sevi i sovom dzeivis vierteibom ir atškireigys nu tuo, kaidys tuos izaruod cytim.\n*Trejadeibā vysod piļneiba — Borhu dzymtys devize\nRoksta autors: Juoņs Pļovyskačs


LgSC jauna gruomota – Annys Rancānis dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 16.04.2012.\nLgSC jauna gruomota – Annys Rancānis dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”\nIzguojs dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis jaunais dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”. Tys ir juos septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos — latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā — raksteiti 100 dzejūli.\nDzejūļu kruojumam ir divejis dalis — latgaliski i latvyski raksteituo, jam ir diveji vuoki, diveji nosaukumi i divejis pusis. Tok tei ir vīna gruomota, kū sastatejuse poša autore, salīkūt kūpā tekstus, kas itūšaļt ruodīs svareiguokī sarunā ar sovu skaiteituoju, dzejis volūdā viestejūt par myusu laiku i myusu dīnu Latveju i īprīkš raksteitūs tekstus īpynūt kai bejušuo laika citatus — sova i tautys spāka i vuojuma zeimi.\nA. Rancānis dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu.\nGruomotys latvīšu dalis redaktore i korektore Sigita Kušnere, latgalīšu dalis — Ilze Sperga. Vuoku muokslineica i maketietuoja Iveta Zāgere.\nDzejūļu kruojumu „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” var nūpierkt Latvejis gruomotneicuos i LgSC gruomotu goldā. Juo prezentaceja ar autoris pīsadaleišonu gaidama ituo goda majā Reigā i cytur Latvejā.\nAicynojam iz latgalisku vokoru folkklubā ALA PAGRABS


“Palādas” nūsvietej 15 godu jubileju - lakuga.lv\n“Palādas” nūsvietej 15 godu jubileju\n29 Janvars 2015\nTemys: Baļtinova, jubilejs, Palādas, Roksts, teatris\nJanvara vydā Baļtinovys nūvoda pošdarbeibys kolektivi, amatīrteatri nu Gaigalovys, Tiļžys i Brīžucīma tyka aicynuoti puļcētīs Baļtinovys kulturys nomā, kab pīsadaleitu dramatiskuo kolektiva “Palādas” 15. dzimšonys dīnys pasuokumā.\nPasuokuma organizatori beja pasarypiejuši, kab vokors paītu vīnuotā tematikā – tai kai kolektivs lelu sovys dzeivis daļu pavoda ceļā iz izruodem, tai ari itūreiz – ar sūmom i koferim, kas pylni ar izruožu rekvizitim, – akteri atsaroda ceļā. Pasuokuma vadeituoji Ontans i Anne kūpā ar kolegim sveice sevkuru akteri, kas vīnys voi vairuoku izruožu garumā bejs kolektiva sastuovā. Kolektivs pasasaceja vysim, kas kaidā veidā bejuši saisteiti i paleidziejuši itūs godu garumā. Duovonys padavuši, akteri sēdēs autobusā, kab braucīņa laikā kavātūs atmiņuos par 15 godūs padareitū.\nNacionaluo teatra kolektiva puorstuovs Valdis Lūriņš izsaceja sovu prīcu par izveiduotū sadarbeibu ar baļtinavīšim. Telefoniski apsveikuma vuordus saceja ari Reigys Ontans – Uldis Dumpis – vielejūt Anitai Ločmelei turpynuot rodūšū darbeibu i syutūt sveicīņus puorejam kolektivam. Myusu Ontans – Imants Slišāns – pi seve palyudze Dīveņu, kab Valdis Lūriņš izdūmuotu īstudēt ari izruodi “Latgola.lv-3”.\nPiec gostu prīšknasumu, pyrmajom dejom, zalā tyka īnasti svātku torti i, dzīsmem skaņūt, kolektivs nūpyute tymūs īdagtuos sveceitis. Vokora turpynuojumā organizatori beja pasaryupiejuši par vysaidom atrakcejom, kuruos veiksmeiguokī varēja laimēt vysaidys baļvenis.\nTeksts: Madara Balode\nFoto: Vilhelms Laganovskis\nIzsludynuots Nikodema Rancāna konkurss Septembris 22, 2020\nKolektivs “Laiksne”: Latgolā ir smukys dzīsmis Septembris 30, 2020\nAgrarajai reformai 100 Septembris 10, 2020\nIzdūšonai teik gataveits Sandrys Ūdris stuostu kruojums\nLatgolys cīmatu stuosti: Lūznova\nPsihologs Kaspars Bikše: Lapnuotīs ar saknem ir nūstyprynuot sovu laimis biokimeju\nFilma “Piļsāta pi upis” sajam četrus Lelūs Kristapus\nLatgolys cīmatu stuosti: Ondrupine\nKai lobuok pasaceit latgaliski? Praktiski padūmi\nLatgolys cīmatu stuosti: Izvolts\nPuorbaudi IV pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā


Latgalīšu volūda Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam | Latgolys kongress\nViestsVolūdaLatgalīšu volūda Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam\nLatgalīšu volūda Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam\nVaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnis 2021. – 2027. godam teik runuots ari par latgalīšu volūdu i pīmynāti darbeibys vierzīni i napīcīšamais finansiejums. Latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai i nūstyprynuošonai īcarāts atvēlēt vaira kai vīnu miļjonu eiro.\nPamatnūstuodņu projektu “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027.gadam” izstruoduojuse Izgleiteibys i zynuotnis ministreja. Ar dokumentu var īsapazeit ITE.\nIzgleiteibys i zynuotnis ministrejā nūruodeja, ka pamatnūstuodņu projekta izstruodē i apsprīšonā īsasaisteja volūdnīki i ari aktivi latgalīšu kūpīnys puorstuovji, kuri izsaceja sovu vīdūkli. Tys tics jimts vārā dokumenta izstruodē.\nVysu viesti skaitit portalā lakuga.lv\nNākamais rakstsIzstruoduoti nūvodu vuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys programu paraugi


Pasauļa latgalīte Viktorija Deksne / Raksts / LSM.lv\nPasauļa latgalīte Viktorija Deksne\nViktorija Deksne dzymtū piļsātu Rēzekni pamete piec 9.klasis, kod devēs turpynuot vuiceitīs citvīt pasaulī – Amerikā i Norvegejā. Niu, piec deveņu godu paceli byušonys, jei ir atsagrīzuse atpakaļ Latvejā i Reigā struodoj par marketinga specialisti uzjāmumā, kurš nūsadorboj ar profesionaļu atgrīzšonu atpakaļ dzimtinē. Itūreiz runuosim par īmeslim, planim i sajiutom aizbraucūt, paceli asūt i atsagrīžūt dzymtajā pusē.\nViktorija DeksneGuna Igavena, Ēriks Zeps, raidījums Kolnasāta 00:00 / 00:00\n„Es vysod zynuoju, ka es grybu atsagrīzt Latvejā, i es vysod gaideju tū breidi, kod byušu gotova. Kod es byušu sasnīguse vysu tū, ku asu sev nūsprauduse, jusšūs komfortabli byut Latvejā i varēšu dareit tū, kū es eistyn grybu.\nI tai tī godi guoja i guoja i tī standarti pošai pret sevi turpynuoja augt. Itymā breidī maņ beja juopījem lāmums struoduot Amerikā voi Latvejā, voi kur niviņ cytur pasaulī, es saprotu, ka tei saikne, kas maņ ir ar Latveju, ir juonūstyprynoj. Prūtams, mīlesteiba pret saimi, vysi cylvāki, kurus es vysvaira meiļoju ir ite...Tu vari pīzvaneit, nui, tu vari īraudzeit cylvāku caur teļepona ekranu i sasatikt divreiz godā, bet tys ir daudz cytaižuok nikai tod, ka tu asi tyvumā. Gryuši tū vuordūs apraksteit, tuos emocejis i sajiutys, kas ir sātā... Es daudz kū asu vuicejusēs itūs godu laikā, i es jau tagad gribieju redzēt, kas ir tys, kū es nu seve varu dūt, ka es pateišom asu ite. Tys ir interesants taids seve izaicynuojumu laiks. Tei augšona i pošizaugsme, tei jau naapsastuoj tagad, kod es atsagrīžu Latvejā.”\n„Lai ari Latvejā olgys ir zamuokys nikai Luksemburgā voi Norvegejā, vys tik tuos aug i portals „Your Move” paleidz profesionalim atrast lobuokuos kompanejis Latvejā, kurys pīduovoj gon lobu olgu, gon lobus apstuokļus, gon ari vysys ekstrys, lai cylvāks justūs pīnuoceigi nūvārtāts dorba vītā. Pyrmīs, kū mes pīduovojam, ir daudz puorradzamuok redzēt, kaids ir Latvejis dorba tiergs... Myusu pošu komanda ari ir cylvāki ar leidzeigim stuostim, kuri jau ir bejuši uorpus Latvejis i saprūt, ka tys ir svareigi pi tuo struoduot, par tū runuot i dareit, kū mes varim, lai tuos īspiejis caltu.”


Cik latgalisks pīduovuojums izgaršojams Sātys kafejneicu dīnuos Latgolā? - lakuga.lv\nKarteņa nu Soldonumu pīturys "Cīlovys" publicitatis materialu\nTemys: Dīnvydlatgola, iedīni, latgalīšu iedīni, Mājas kafejnīcu dienas, Sātys kafejneicu dīnys, Vydslatgola\n“Mājas kafejnīcu dienās” nu juļa da oktobra vysā Latvejā aicynoj apmaklātuojus izbaudeit vītejū kulinarū pīduovuojumu, īpazeistūt ari jūs tradicejis i kulturu. Itamuos dīnuos gostus gaida gon asūšī ādynuošonys uzjāmumi, gon saimisteibys i vītejī īdzeivuotuoji, kurī kasdīnā ar tū nanūsadorboj, bet itamuos dīnuos attaisa sātys, kab cīnuotu gostus ar sova nūvoda ci saimis eipašajim iedīnim, viesteits lauku turisma asociacejis “Lauku ceļotājs” sātyslopā.\nDīnvydlatgolā 23.–24. julī\nSātys kafejneicu dīnuos Dīnvydlatgolā 23.–24. julī gostūs gaida 14 kafejneicys nu Kruoslovys i Augšdaugovys nūvoda i Daugovpiļs piļsātys. Elektroniski izškūrstūt daīmamū pīduovuojuma informaceju latvīšu literarajā volūdā, atrūnami četri latgalīšu iedīņu nūsaukumi, ka par taidim pīzeistam ari vacticeibnīku montuojumu. Kruoslovys nūvoda (bejušais Aglyunys nūvods) Škeļtovys pogostā “Mežvīnu dārza atbalsis” pīduovuos svātku gordumu pyškys – mīļu meiklis izstruoduojumus ar vyssaidom pošu taiseitom zaptem i svaigi laseitim zuoļu čajim. Kruoslovys nūvoda Kaplovys pogostā, kas jau puori Daugovai, “Klajumu ķēķī” liks goldā guļbešnīkus. Tok Augšdaugovys nūvoda Vyšku pogosta Špoģūs, atpyutys bāzē “Virogana”, varēs nūbaudeit zupu ar leidaku kļockom i sienim, a Daugovys kreisajā krostā, Kalkūnūs, kuru apleicīnē izcalts pyrmais Baļtejā lyugšonu noms, sātys kafejneica “Kalkūni-Sīpolu kalni” pīduovuos vacticeibnīku draņnikus ar seipulim. Sovutīs Dagda Kruoslovys nūvodā vylynj ar kafejneicys latgalisku nūsaukumu “Dagda gaida gostūs”.\nSātys kafejneicu dīnu Dīnvydlatgolys baners. Karteņa: celotajs.lv\nVydslatgolā 13.–14. augustā\nAr saukli latgaliski “Vasali āduši Latgolā” Sātys kafejneicu dīnuos Vydslatgolā 13.–14. augustā gostūs gaida 7 kafejneicys nu Ludzys, Preiļu i Rēzeknis nūvodu, īvodtekstā latvīšu literarajā lītuots latgalīšu vuords “gosts”. Pats latgaliskuokais i vīneigais latgaliskais pīduovuojums ir Sātys kafejneicai “Jašys krostā” Raiņa memorialajā muzejā “Juosmuiža” Preiļu nūvoda Aizkaļnē, te iedīņkartei ir latgaliskuo daļa: sātys torts “Juosmuiža”, žagareni, svaigpīna sīrs ar čymynim, uobuļu zapte, soltūs mātru čajs ar Juosmuižys madu, rulets “Soldonais grāks” (nu myusu var puorkopēt pareizi pīraksteitus). Ar latgalisku nūsaukumu ir ari soldunumu pītura “Cīlovys” Rēzeknis nūvoda Nagļu pogosta. Tik viņ.\nSātys kafejneicu dīnu Vydslatgolys baners. Karteņa: celotajs.lv\nZīmeļlatgolā 28.–29. augustā\nInformaceja par Sātys kafejneicu dīnom Zīmeļlatgolā, Bolvu nūvodā (Bolvi, Viļaka, Ruguoji, Baļtinova), 28.–29. augustā pagaidom vēļ nav daīmama, tok aiz laika var īplānuot itūs datumus Zīmeļlatgolys izgaršuošonai.\nVysu informaceju par Sātys kafejneicu dīnom i vajadzeigūs kontaktus meklejit ITE.\nItys ir pasuokums, kurā sevkurs pīsadola piec sovys iniciativys i tū, kas juosaprūt ar vuordu “vītejais”, napaskaidroj organizatoru instrukcejis. I, piec pīduovuojuma redzīs, ka lagaliskais nav nimoz cik gords…


Portals Lakuga.lv klivs par medeju – Bīdreiba "LgSC"\nLatgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā.\nPortals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys sajamama jaunuokuo informaceja par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, portals palics par sova veida Latgolys vizeitkarti. Sovim skaiteituojim lakuga.lv pīduovoj īsapazeit ar jaunuokajim dorbim latgalīšu literaturā i muzykā, rokstus par Latgolys viesturi i latgalīšu volūdu, intervejis ar sabīdreibā zynomim latgalīšim i c.\n“Verūtīs ar skotu nuokūtnē i apsazynojūt, ka sabīdreibā pīaug interese par latgaliskū kulturu i latgalīšu volūdu, nūlēmem spert nuokušū sūli i byut par medeju. Lakuga.lv ir cīši lela nūzeime latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonā i volūdys prestiža ceļšonā, ar sovu darbeibu mes aplīcynojam – latgalīšu volūda nav tikai sātys volūda, tei ir lītojama medejūs. Prīca, ka myusu dorbs teik nūvārtāts i projektu konkursūs sajamam Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejumu, kas ļaun nūdrūsynuot portala darbeibu. Jaunais statuss ari mums pošim izlīk lelu atbiļdeibu byut vēļ interesantuokim, daudzveideiguokim i radūšuokim,” soka portala redaktore Vineta Vilcāne.\n2017. goda majā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā (Latgolys symtgadis kongresā) Latgolys sabīdreiba izsaceja vielmi piec plašuoka latgalīšu volūdys lītuojuma medejūs, lakuga.lv ir vīns nu nadaudzajim, kas var tū nūdrūsynuot.\nKulturys ziņu portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kurai ir daudzu godu pīredze latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonā i populariziešonā, eistynojūt cytus latgaliskuos kulturys projektus. 2017. godā portala lakuga.lv īguļdejumu latgalīšu volūdys populariziešonā nūviertēja, pīškirūt Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”.\nLakuga.lv jaunumim var sekuot leidza socialajūs teiklūs facebook.com/LaKuGa.lv, twitter.com/LaKuGa i draugiem.lv/lakuga.lv.


Latgalīšu DOMINO + KONKURSS - lakuga.lv\nPyrma mieneša Leivuonūs pyrmū reizi tika īmieginuota Latgolai veļteituo spēle “Latgalīšu Domino”.\nTei ir itymā godā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys atbolstu sataiseita spēle, kas atsaskir nu klasiskuo domino.\nSpēlis mierkis ir na viņ izklaidēt, nu ari atstuot līceibu par Latgolu kai unikalu Latvejis kulturys sastuovdaļu i latgalīšu volūdu.\nSpēlejūt “Latgalīšu Domino” spēlmanim ir īspieja īpazeit 63 vuordus, kuri teik izmontuoti latgalīšu sadzeivē. Biļdeitis iz spēlis kaulenim stilizātā veidā ilustrej Latgolai rakstureiguos ākys, iedīņus, sātys dzeivnīkus, dorbareikus i cytys sadzeivys lītys. Pi kotrys biļdeitis ir atbilstūšī nūsaukumi latgaliski.\nSpēlis komplektā ir ari vuordineica, kur kotrs vuords tulkuots ari latvīšu, angļu i vuocu volūdā.\nSpēlis dizaina autore ir Anna Orniņa, spēlis idejiskuo leidzautore i projekta vadeituoja – Baiba Altena, ražuotuojs – SIA “Darbnīca A projekti”.\nPagaidom spēlis Latgolā var nūpierkt Jēkabpilī puču veikalā MIMOZA, Leivuonūs – Leivuonu muokslys i amatnīceibys centrā, kai ari asūt Ludzys amatnīceibys centrā. Informaceja par īspiejom īsaguoduot cytur Latvejā (Reigā, Jelgavā, Līpuojā) ITE\nItymā sastdinē 3. decembrī 18:00 Vacreigys zaļajā studejā “pienene” (Kungu īla 7/9, preteimā Pītera bazneica) esi aicynuots iz pyrmū Latvejis kulturviesturei veļteitū Kūkmaizeišu golda spēļu turniru, kurā varēs saspieļuot ar “Latgalīšu DOMINO”. Vaira par turniru skaiti ITE\nKaidam LaKuGa skaiteituojam ir īspieja īgiut spēli.\nAtbiļdi pareizi iz vaicuojumim.\nPareizū atbiļdi leidz 3. decembrim (īskaitūt) syuti iz info@lakuga.lv i aicynoj tolkā veiksmi!\nRezultati LaKuGā 5. decembrī.\nKaids vuorda skaidrojums latvīšu volūdā atbiļst sekojūšim latgalīšu vuordim, kas īklauti Kūkmaizeišu golda spēlē “Latgalīšu DOMINO”?\nA vīrietis – dendijs\nB sens latgaļu galdniecības rīks\nC sviestā sautēts pīrādziņš\nA ēka – māja\nB kurmja rakums\nB trīsstūrains lakats\nKonkursu atbolsta “Kokmaizītes”.\nLatgolys Regionaluos televizejis sižets par “Latgalīšu Domino”


Latgolys Centralais muzejs (1933–1940) - lakuga.lv\nTemys: Kaspars Strods, Latgolys centralais muzejs, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Roksts, viesture\nRoksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs\nLatgolys Kulturviesturis muzejs ir naatjamama Rēzeknis piļsātys sastuovdaļa, kurā sevkurs piļsātys dzeivuotuojs i gosts var īsapazeit ar vairuokus godu symtus senejū Rēzeknis piļsātys i Latgolys regiona viesturi i tradicejom.\nPyrmuos idejis par speciala muzeja-bibliotekys vajadzeibu Latgolā, kurā tyktu apkūpuoti nūzeimeiguokī regiona viesturiskī prīškmati i literatura, pasaruodeja jau 20. godu symta 20. godu suokuos, i vīns nu ituos idejis vierzeituojim beja veiskups, volūdnīks Pīters Strods (1892–1960). Dīvamžāļ dažaidu īmaslu deļ muzeja izveidis īcere eistynuojuos tik 30. godūs.\nBīdreibys “Latgales Centrālais muzejs” aktivitatis\nVīns nu Latgolys Centraluo muzeja idejis autorim veiskups Pīters Strods (1892–1960)\nNūzeimeigs paviersīņs beja 1933. g. 20. decembrī Latvejis Republikys Satiksmis ministrejā organizātuo Latgolys kulturys darbinīku saīšona, kurā pījēme lāmumu par Latgolys Centraluo muzeja (LCM) bīdreibys dybynuošonu. Vīns nu sapuļcis dalinīkim beja tuo laika Latvejis Republikys lobkluojeibys ministrs Vladislavs Rubuļs (1887–1937). Īvālātūs padūmis lūcekļu vydā beja ari gareidznīks Pīters Strods, inženers i sabīdriskais darbinīks Fraņcs Kemps (1876–1952) i cyti.\n1934. g. 23. janvarī oficiali apstyprynuoja jaundybynuotuos bīdreibys “Latgales Centrālais muzejs” statutus, kurei Latvejis Republikys vaļdeibai īsnīdze pīprasejumu par 20 000 Ls pīškieršonu muzeja izveidei. Tuo poša goda 3. aprelī Rēzeknē Tautys piļs telpuos nūtyka LCM bīdru saīšona (pīsadaleja apmāram 40 dalinīku), kurā pījēme lāmumu par jauna muzeja dybynuošonu. Sapuļcis dalinīki diskutēja par jaunveiduojamuo muzeja atsarasšonys vītu. Kai īspiejamūs variantus izskateja Rēzekni i Daugovpili. Par pījamamuokū vītu pīzyna Rēzekni, Krīvu gimnazejis telpys (myusu dīnuos Latgolys apgoboltīsys āka). Paraleli tam nūlēme dybynuot muzeja filialis Daugovpilī i Ludzā. Suokūtnejais plans paredzēja izveiduot viesturis, arheologejis, etnografejis, muokslys, bazneicys muokslys i cytys nūdalis. Taipat īvēlēja ari muzeja vaļdi, kurā dorbuojuos gareidznīks Pīters Strods, inženers i sabīdriskais darbinīks Fraņcs Kemps, Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta direktors Dominiks Jaudzems (1892–1958), Daugovpiļs Vaļsts školuotuoju instituta direktore Valereja Seile (1891–1970), bet revizejis komisejā īvēlēja laikroksta “Zemnīka Bolss” redaktoru Jezupu Roskošu (1891–1960), rakstnīku Ontonu Rupaini (1906–1976) i izgleiteibys darbinīku, laikroksta “Latgolas Škola” redaktoru Meikuli Apeli (1901–1942). Ituo poša goda pavasarī Kulturys fonds ar mierki sekmēt jaunizveiduotuo LCM darbeibu tuo īreikuošonai pīškeire 5000 Ls lelu finansiejumu. 1934.g. beiguos nūsprīde muzejā veiduot ari kara nūdaļu, partū nūtyka pastyprynuotys konsultacejis par īspiejamū eksponatu sajimšonu nu Latvejis Kara muzeja kruojumu.\nVystik realais dorbs pi muzeja izveidis apsastuoja. Vīns nu īmaslu beja pastuoveigu telpu naasameiba. 1935. g. 23. aprelī Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta telpuos nūtyka nazkodejuos muzeja bīdreibys sapuļce, kū vadeja gareidznīks Pīters Strods. Sēdis dalinīku vydā beja ari veiskups Jezups Rancāns (1886–1969), Aglyunys gimnazejis direktors Aloizs Broks (1898–1943), Rēzeknis piļsātys vaļdis prīšksādātuojs Nikolajs Skangels (1880–1942) i cyti. Saīšonys rezultatā tyka nūlamts LCM izvītuot Rēzeknē, nu Aglyunā i Daugovpilī veiduot muzeja filialis. Par pīmāru, Aglyunā tyktu uzkruoti gareiga satura prīškmati i literatura (lyugšonu gruomotys i c.). Taipat sapuļcē nūlēme nasakavejūt suokt muzeja izveidis dorbus, i īsuokumā roduos īcere tū izvītuot Rēzeknis piļsātys 2. latvīšu pamatškolys telpuos, dīvamžāļ itī plani natyka realizāti.\nPiec nalela puortraukuma 1937.g. februarī nūtyka LCM bīdreibys sapuļce, kurā par vaļdis vadeituoju īvēlēja bazneickungu Boleslavu Grišānu (1894–1983), sekretara omotā Meikulu Apeli i vaļdis lūcekļus – Valereju Seili, Aloizu Broku, Eliasu Ancānu(1903–?) i cytus. Sēdis laikā pījēme lāmumu samazynuot bīdra naudys lelumu nu pīcu iz div latim, kai ari īsastuošonys moksu nu pīcu iz vīnu latu. Juodasoka, ka da ituo laika bīdreibys bīdru skaits sasnēdze apmāram 70 cylvākus. Muzejam tyka pīškiertys pagaidu telpys atjaunuotajā Rēzeknis piļsātys vaļdis ākā. Muzeja dorbs puorsvorā koncentrējuos iz vysaiduoku prīškmatu vuokšonys i saglobuošonys procesu, i apmaklātuojim tys vys vēļ nabeja daīmams. Kruojuma komplektiešonā aktivi īsasaisteja kai muzeja darbinīki, tai ari Latgolys regiona dzeivuotuoji (tymā skaitā ari vyspuorizgleitojūšūs školu školāni), kurī muzejam aktivi duovuoja vysaiduokus kulturviesturiskus prīškmatus. Reizē muzeja bīdreiba veiduoja kontaktus ar cytu muzeju i organizaceju puorstuovim (bazneicys, školys i cytys).\nLatgolys Centraluo muzeja etnografejis nūdaļa\nLCM izaveiduoja filialis Daugovpilī i Aglyunā. Itymā godā ar entuziastu i zīduotuoju atbolstu muzeja kolekceja pasapyldynuoja par apmāram 200 vysaiduokim prīškmatim, kurūs vydā beja ari Aglyunā atrostais apmāram 200 pudu (~3276 kg) smogais krysts, kurs iztaiseits 1861. g. Kab veiktu efektivu i kvalitativu jaunuo kruojuma sistematizaceju i izvītuošonu, tyka daaicynuots pīredziejs specialists, partū ka kruojumā uzaglobuoja materiali (gruomotys, dokumenti, arheologiski prīškmati i cyti), kurī datiejami jau ar 17.–18.gs. Bez sovu tīšūs pīnuokumu (prīškmatu vuokšonys, saglobuošonys, eksponiešonys i cytu) muzejs apguoduoja Latgolys regiona školys ar vysaiduokim vuiceibu leidzeklim (gruomotu nūma). Itymā laika pūsmā par muzeja puorzini struoduoja E. Bērziņa.\nStrauji pīaugūšuo eksponatu kluosta, kai ari napīteikamūs telpu deļ muzejs beja spīsts vaicuot jaunus rysynuojumus sovu kruojumu i ekspoziceju izvītuošonai. Vysbeidzūt 1937. g. beiguos ar Rēzeknis piļsātys vaļdis starpnīceibu LCM i biblioteka tyka pi jaunu telpu bejušajā slimineicys ākā Atbreivuošonys alejā 52 (myusu dīnuos Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturiskuo ceļtne). Reizē ar muzeju īprīkš pīmynātajā nomā dorbuojuos ari Rēzeknis piļsātys sešklaseiguo ebreju pamatškola i aptīka. Piec puorsavuokšonys izjaunū āku muzeja ekspozicejis apmaklātuojim attaiseja viņ 1938. g. 16. aprelī. Ari iz prīšku nūtyka namiteigs dorbs pi jaunu prīškmatu vuokšonys i tematiskūs ekspoziceju izveidis. Taipat suoce veiduot jaunu –Tautys vīneibys nūdaļu, kurā uzkruoja viesturiskys līceibys par Latgolys atmūdys darbinīku darbeibu 19.gs. beiguos i 20. gs. suokuos, taipat materialus par Latgolys apvīnuošonu ar puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim, kai ari atbylstūši jaunajam Kārļa Ulmaņa režima ideologiskajam uzstuodejumam pastyprynuotu viereibu veļteja 1934.g. 15. maja nūzeimei iz tuoluokū Latgolys atteisteibu.\nLatgolys Kulturviesturis muzeja viesturiskuo āka, 2012. g. oktobris (kartenis autors A. Bondarenko)\nJaunajā nomā paraleli klasiskom viesturiskom ekspozicejom izveiduoja sadalis, kas veļteitys zynomajim Latgolys kulturys darbinīkim Andryvam Jūrdžam (1845–1925) i Gustavam Manteifeļam (1832–1916). Eipaši vierteigys beja īprīkš pīmynātūs personeibu personeiguos lītys (par pīmāru, A. Jūrdža rūkrokstā pīraksteitī teksti, mieteļs i G. Manteifeļam pīdarūšuo ceļa vāza, kurā integrāts naža asmiņs).\nNūzeimeigu daļu nu muzeja kruojuma veiduoja bibliotekys-arhiva nūdaļa. Storp lelū gruomotu i dažaidūs rūkrokstu kluostu beja atrūnams ari Juoņa Lukaseviča (1699–1779) 1753. g. izdūtais “Evangelia Toto Anno…”, E. Tolgsdorfa (1550–1620) 1585. g. latvīšu volūdā tulkuotuo izdavuma “Katoļu kateķizms” paraugeksemplars, 1750. g. J. A. Hilzena (1702–1767) sastuodeitais dorbs “Inflanty” i cytys gruomotys. Taipat bibliotekā varēja īsapazeit ar apmāram 800 dažaidim latgalīšu literarajā volūdā sastuodeitajim dorbim. Prūtams, muzejā uzkruoja plašu latgalīšu atmūdys laika laikrokstu kolekceju (par pīmāru, “Gaisma”, “Dryva”, “Sākla” i c.). Kūpejais bibliotekā uzskaiteitais izdavumu skaits iz 1938. g. decembri sasnēdze vaira par 500 siejumu.\nVysaidu viesturiskūs prīškmatu duovuošona muzejam turpynuojuos ari nuokušajūs godūs. Zīduotuoju vydā beja Latgolā i vysā Latvejā zynomys personeibys, par pīmāru, izgleiteibys darbineica Valereja Seile, viesturnīks Boleslavs Brežgo (1887–1957), uorsts Meijers Poļaks (1888–1980), Eduards Kozlovskis (1878–1943), Stanislavs Jaudzems (1890–1969) i cyti. Īspieju rūbežuos muzejam duovuotūs prīškmatus izvītuoja publiskai apsavieršonai.\nParaleli izgleitojūšajam dorbam muzejs veice ari zynuotniski pietnīciskū dorbu, kas rezultejuos ar 1939. g. majā izguojušū rokstu kruojumu par LCM darbeibu, kurā īkļuove byutisku informaceju par dažaidom Latgolys viesturei nūzeimeigom nūtikšonom i personeibom. Izdavuma sastuodeišonā pīsadaleja Meikuls Apeļs, Boleslavs Brežgo, Valereja Seile i Eduards Kozlovskis.\nNūzeimeigs pasuokums nūtyka 1940. g. 12. junī Daugovpilī, kod atkluoja Latgolys rakstnīceibys viesturei veļteitū izstuodi, kurā eksponēja vaira par 150 vysaiduoku autoru dorbu. Izstuodis reikuošonys komitejis prīšksādātuoja beja Valereja Seile, i izstuode tyka izkuortuota divejūs zalūs, nu kurūs pyrmais veļteits Latvejis naatkareibys (1918–1940) perioda izdavumim, bet ūtrajā zalā tyka atspīgeļuots laika periods da Latvejis naatkareibys proklamiešonys (drukys aizlīguma, gareiguo literatura, kai ari Latgolys atmūdys darbinīku veiduotī izdavumi). Leluokuo daļa nu izstuodē eksponejamajim prīškmatim tyka atvasti nu LCM kruojuma.\nLatgolys Centraluo muzeja vadeituoja Tekle Laizāne (1902–1997) muzeja bibliotekys telpuos\nPiec padūmu okupacejis 1940. g. vosorā muzejs maineja sovu statusu i palyka par Latvejis Vaļsts viesturis muzeja Rēzeknis nūdaļu. Par nūdalis vadeituoju īcēle Francisku Varslavānu (1898–1949). Konceptuali mainejuos ari īstuodis ideologiskuo politika. Bet nacistiskuos Vuocejis okupacejis laikā (1941–1944) muzeju vadeja Tekle Laizāne (1902–1997), kurei īspieju rūbežuos turpynuoja dažaidu eksponatu vuokšonu i saglobuošonu. Ūtruo pasauļa kara beiguos muzeja ekspoziceja i kruojums gondreiž piļneibā tyka iznycynuots. Nalelu daļu nu eksponatu izadeve saglobuot ar nūvodpietnīka Ivana Loginova (1912–1996) i literata Stepona Seiļa (1909–1979) starpnīceibu; itī eksponāti 1959. g. tyka īkļauti jaunizveiduotuos Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja Rēzeknis filialis kruojumā.


Aizvadeits LaLaDra Ārdavā | Latgolys Studentu centrs\n23. novembrī, Ārdovys saītu kuormā, sadarbeibā ar LgSC tyka aizvadeits literari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” ci „LaLaDra”.\nKai jau vysod šymūs pasuokumūs dalinīku vydā beja aicynuoti latgalīšu literati i muzykanti, vysu vaira tī, kuri dzeivoj Preiļu, Daugavpiļs apleicīnī. Lai gon LaLaDra parosti ir cīši pozitivs i ar humora dasitīni, itūreiz tys tika izveiduots mīreiguos i puordūmu nūskaņuos, pīmynūt „Maxima tragedejā” cītušūs. Pasuokums beja kai aicynojums vysim apleicejajim apsazynuot patīsūos vierteibys, cylvāka dzeiveibys trauslumu.\nPasuokumā ar sovom dzīsmem i muzyku pīsadaleja Ārdovys folklorys ansamblis „Noktirnes”, dzīsmineica Džeina Gavare, Romāns Sladzis i Tatjana Nizjulko nu grupys „Ze Pikniks”, Agnese Timofejeva nu folklorys kūpys „DYRBYNI”. Sirds vuordus dzejā izsaceja Rita Cvetkova, Anita Urča, Rasma Zariņa, Dagneja Bramane. Klauseitīs prīkšnasumus i byut tymā vysā vydā beja atbraukuši gosti nu Aizkalnis, Pelieču i Preiļu. Apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit konkursūs i dabuot gruomotys nu LgSC i Ārdavys biblotekys, kai ari īspieja īsaguoduot suvenirus, muzykys diskus i gruomotys latgaliski i par Latgolu.\nLgSC „LaLaDra” taisa jau 5 godus dažaiduos Latvejis vītuos. Pavysam dreiži (26.novembrī) LaLaDra byus Reigā i 13.decembrī – Daugavpilī. Aicynuoti pīsadaleit muzykanti i literati, i gaidom ari klauseituojus! Vaira informacejis byus LgSC lopā i lakuga.lv


Bīdreiba “LOBS” aicynoj jūs atbaļsteit video konkursā - lakuga.lv\nTemys: bīdreiba "LOBS", Juoņs Jurčenko, Roksts, video, video konkurss\nSovu darbeibu ir suokuse bīdreiba “LOBS”. Tuos mierkis ir dažaiduot i uzlobuot jaunīšu, bārnu i pīaugušs breivuo laika aktivitatis. Tuos pyrmais sūļs ir daleiba video konkursā “Shining Stars of Europe”. Video konkursa mierkis ir atainuot bīdreibu/cylvāku/īstuožu sadarbeibu.\n“LOBS” sovā video viestej, ka taišni cylvāku sadarbeiba ir tys, kas ir pamatā vysam puorejam. “Bez draugim, saimis, mīlesteibys i tev svareigu cylvāku atbolsta vysod ir bejs gryuts dzeivē koč kū sasnīgt. I ituos vierteibys ir tuos, kas nazyud ar godim – projekti, bīdreibys ir i nav. Termeņš beidzās i sadarbeiba beidzās. Nu saime palīk vysod, pat, tod, ka tev nasaguoja, ka pīļuovi daudz klaidu, jī vysod paliks ar tevi. Partū mes naatspūguļuom, kai mes ceļom školu voi sātu, voi buļbu tolku. Kab tū vysu izcaltu, suokumā vajag saimi, kas atbolsta ideju, draugus, kas gotovi paleidzēt, cylvākus, kurus uzrunuot. Tod ari školu izceļsim i buļbys nūlasēsim,” sovu video raksturoj bīdreibys puorstuovi.\n“Video ir īrunuots latgaliski, partū ka sovu volūdu ir juosorgoj i juoīt ar jū tuoļuok. A deļ tim, kas nasaprūt latgaliski, ir subtitri angliski,” par ideju stuosta autors Juoņs Jurčenko. Par video var nūbolsuot vīnu vīneigu reizi, partū tuo veiduotuoji kotru aicynoj nūbolsuot i īprīcynuot i dalinīkus, kas pīsadaleja video veiduošonā, i ari pīruodeit, ka latgaliski īrunuots video ari ir spiejeigs konkurēt Eiropys mārūga konkursā.\nPar video var nūbolsuot ite (video: “The future depends on us”).\n2020. gods Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi (II) 23/03/2020\nSanta Savicka-Drozdova pīduovoj dzīsmi “Rāznys azars” 01/01/2020\nGrupa “The Sound Poets” izpylda dzīsmi latgaliski 28/02/2020


Aizvadeits 13. Upeitis uobeļduorzs - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, Bez PVN, Ceidari, Dagneja Bramane, Edeite Husare, Ēriks Zeps, Kārlis Kazāks, Laura Bicāne, Mārīte Slišāne, Ontons Slišāns, Rikši, Roksts, Upeitis uobeļduorzs, Upītes Uobeļduorzs, Vincents Kūkuojs, Vineta Zeltkalne\nSaulainajā sastdīnē, 20. septembrī, Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka 13. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals Upeitis Uobeļduorzs. Vacuokais latgalīšu festivals nabeidz puorsteigt! Itūgod Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns beja izdūmuojs puorsteigt apmaklātuojus. Vysupyrma nūtyka uobeļduorza stateišona, a ūtru puorsteigumu varēja izzynuot, kod suocēs treispadsmytais festivals. Pavasarī Slišānu saime sajēme Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” īdybynuotū apbolvuojumu “Laiks Ziedonim” nominacejā “Kedas”, bet rudinī Upeitis Uobeļduorzā skanēja Imanta Zīdūņa dzeja latgaliski.\nIdeja par uobeļduorza stateišonu roduos Ligitai Spridzānei. Bīži ir tai, ka cylvāki atbrauc iz Upeitis Uobeļduorzu i prosa, kur tod ir tys jiusu uobeļduorzs? Tod beidzūt byus i festivals Upeitis Uobeļduorzs, i uobeļneicu Upeitis Uobeļduorzs. Uobeļneicys stateja muokslinīki, kas itūgod uzastuoja – dzejnīki i muziki, taipat ari atbaļsteituoji i ari apmaklātuoji.\nAtkluojūt festivalu, Andris Slišāns saceja, ka skaitlis treispadsmit ir pats laimeiguokais skaitlis pasaulī i jau treis godus festivala dybynuotuojs Ontons Slišāns nūsaver iz itū pasuokumu nu dabasu malenis, cerams, ka prīcojās par tū, ka mes juo tradiceju turpynojam. Imanta Zīdūņa dzeju latgaliski iztulkuoja Ontona Slišāna meita Mārīte Slišāne. Kotram festivala dalinīkam A. Slišāns duovuoja Annelis Slišānes tamburietūs uobeleišus, partū ka itūgod stateitajā uobeļduorzā raža byus sagaidama piec puors godu, nu kab simbols uobeļs par festivalu atguodynoj kotru dīnu!\n“Tulkuot Imantu Zīdūni beja bruoļa Andra ideja. Koč kod piec bolvys “Kedas” sajimšonys, jis maņ pīzvaneja i stuosteja, ka jam rodusēs ideja, ka tuo kuo ir sajimta bolva, tod varātu iz Uobeļduorzu Imanta Zīdūņa dzeju puordzejuot latgalīšu volūdā. I es pīkrytu pamieginuot. Andris jau saskaņuoja tū, ka dreikst voi nā – sasazvonūt ar Imanta dālu Rimantu. Muns dorbs beja izavieleit dzejūļus piec sovys izvielis. Skaitūt Imanta Zīdūņa dzejūļu kruojumus, es izavielieju tūs dzejūļus, kas asociativi koč kaidā veidā, vysmoz maņ, sasaistejuos ar tēti – Ontonu Slišānu. Lai cik tys naskanietu sovaiži, nu beja pat tai – skaitu, teksts ir latviski, nu maņ automatiski skaitejuos latgalīšu volūdā. Maņ Zīdūņs vysod tūmār asociejīs ar puosokom, partū bonusā pi dzejūļu, puortulkuoju kruosainuos puosokys. Nazynu, kaids beja rezultats, tū sprīst cytim i kritizēt cytim, nu tys beja muns redzīņs,” īpazeistynuoja Mārīte Slišāne.\nKa vīnu godu nav byuts festivalā, tod ir sajiuta, ka ir palaisti garum naskaitami jaunumi, naskaitamys sasatikšonys, konstatej, ka ir zynuošonu rūbs par latgalīšu grupom, dzīsminīkim i ailinīkim. Festivalā pīdzeivoj otkon sasatikšomys prīcu ar muokslinīkim, īsapazeist ar jaunim muokslinīkim. Latvejis golvyspiļsātā Reigā dzeivoj daudz latgalīšu. Lela prīca, ka latgalīšim ir gribiešona saīt kūpā, muzicēt i saglobuot latgaliskū. Festivalu atkluoja “Ceidari” nu Reigys. Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” ir dybynuota 2013. goda majā. Edeite Husare, vīna nu folklorys kūpys vadeituoju, izstuosteja: “Ideja par itaidys kūpys izveidi maņ beja jau pyrma 4 godu. Tod īsapazynu ar tūpūšū etnomuzikologi Martu Vaivodi. Es atbyldu par organizatoriskajim vaicuojumim, bet Marta atbyld par muzykalū repertuaru, izpiļdejumu. Itys ir vīns nu dorbu, kuru asmu padarejuse dzeivē i ar kuru es lepojūs. Kūpā dorbojās latgalīši nu vysaidu vītu, tai nu kotrs kūpys repertuarā īnas sovys dzymtuos vītys dzīsmis.”\nFestivala dalinīki itūgod beja nūskaņuoti cīši romantiski. Dzejneica Mārīte Slišāne beja izavieliejuse runuot dzejūļus par mīlesteibu. Zinaīda Logina skaiteja dzeju, kura bija radeita, pasastaigojūt pa mežu, pyrms braukšonys iz festivalu. Leigys Rundānis, Ligijis Purinašys, Zaigys Lācis dzeja beja par mīlesteibu. Pat Raibīs beja saceriejs dzejūli par mīlestību, kurā beja pīmynāts Vileks nūvods. Dagneja Bramane cylvākus ir īdalejuse pīcuos grupuos: pyrmī ir tī, kuri namīl i nagryb mīļuot, ūtrī – mīl, tod, kod īdzer, trešī – grybātu mīļuot, catūrtī – tī, kuri vuicuos mīļuot, i pīktī – tī, kuri mīļoj sevi i vysu pasauli. “Taidu Upeitē vysvaira itūvokor,” tai D. Bramane. Ailineica Māreite Bikovska īdybynuoja jaunu tradiceju, ka ailinīki na tik skaita dzeju, nu ari dzīd, aicynojūt vysus apmaklātuojus, kūpā nūdzīduot dzīsmi “Auga, auga rūžeņa”.\nFestivalā pyrmū reizi uzastuoja i beja īspiejams skateituojim īsapazeit ar folklorys kūpu “Gara taka” nu Reigys, popgrupu “Dumpling” nu Bolvu. Pyrmū reizi uzastuoja ari Vileks nūvoda puišu grupa “Unknown Artist”, jaunīšu gaumei atbylstūšys grupys “Šudīn Pīcūs”, “Gondreiž 10nīkā” i “Weird Wednesdays”. Dziesminīku Daiņa Adijāņa i Zemnīka romantiskuos dzīsmis gitarys pavadejumā salauze na vīnys viņ daiļovys sirdi.\nVēļ leluoka prīca beja pīdzeivuot otkonsasatikšonu ar īmeiļuotim muokslinīkim. Postfolklorys grupa “Rikši” festivalā uzastuoja tik trešū reizi. Grupys solists Ēriks Zeps saceja, ka jauneibys dullumā dzīsmi par pavasari var dzīduot ari tod, kad gondreiž ir īsastuojs astronomiskais rudiņs. Sirsneiguo Laura Bicāne piec dzīsmis ar Ontona Slišāna vuordim atkluoja, ka cytugod izīs juos ūtrais soloalbums. Vincents Kūkuojs publiku uzrunuoja ar spieceigu i puorlīcynūšu uzastuošonu, juo gitarspēli pavadeja bundzinīks, Vincenta dāls Rihards. P.S “Sala” nu Saļņovys sevi prezentēja pavyam eisai – P.S. vacuoka godaguojuma cylvākim, kab palīk atmiņā kai padūmu saimisteiba, nu jaunuokim ļaudim kai post scriptum. Grupys dalinīks Jurs Lynužs stuosteja, ka jim cīši pateikūt dzeivuo muzyka. Dzieržūt, ka Upeitē dybynojās grupa, piec sovys uzastuošonys Andrim Slišānam izduovuoja tūpūšajai grupai pyrmū instrumentu – basgitaru. Festivals navar nūtikt ari bez grupys “Bez PVN”. Itūgod “Bez PVN” puorsteidze, ka var uzastuot duetā “Jurs, Cīn. Cekša k-gs un es”. Obeji dueta dalinīki Guntis Rasims i Jurs Vucāns spielēja iz sintezatoru. Suocūt uzastuošonu, jī kautreigai bylda, “ka myusu muziciešona jums napateik, tod siedit, ka pateik, tod stuovit”. Jūki uzrunuoja publiku i jau piec pyrmuos dzīsmis zalā vaira beja stuovātuoju, na sādātuoju.\nFestivalā eipašu Upeitis t-krekleņu, uzvarūt konkursūs, beja īspiejams dabuot sovā eipašumā ari pasuokuma apmaklātuojim. Drūsmeiguokī puiši beja gotovi dzīduot, doncuot, pat, ka byutu napīcīšams ar rūku izspīst uobeļu sulu, kai eipašumā dabuotu krekleņu. Andris Slišāns pasuokuma dalinīkus puorsteidze ari trešū reizi – duovojūt vīnam nu dalinīku īrokstu vīnai dzīsmei profesionalā īrokstu studejā Reigā. “Bez PVN” puiši veice atbiļdeigū izlūzi i laimeigais uzvarātuojs beja Vincents Kūkuojs.\nFestivala eipašais gosts beja Kārlis Kazāks. Dzīsminīku ar Andri Slišānu īpazeistynuoja Edeite Husare. Kārlis Kazāks itūgod Upeitē asūt jau trešū reizi, nu vēļ nav īsavuicejs runuot latgaliski. Dzīduot dzīsmis latgaliski vys īsavuiceja, izpiļdeja dzīsmis i ar Ontona Slišāna vuordim, i vīnu dzīsmi kūpā ar folklorys kūpu “Ceidari”. “Pasasokūt “Ceidaru” mārgom īpazynu Latgolu. Pyrmū reizi Upeitē gasteju kai Imanta Zīdūņa fonda žurejis puorstuovs, kab īsapazeitu ar Slišānu saimi. Jiusu cylvākūs ir mageja. Ciļvieciska mageja ir forša. Sirdī ir īkrytuse Upeite. Raunūs iz Upeiti, cik varu. Latgolys vide ir breineiga. Nūvālu latgalīšim turpynuot naaprunuot sābrus, turpynuot slavēt sābrus. Pyrmū reizi itū sajutu Baļtinovā. Nūvālu turpynuot dzeivuot taipat kai šudiņ, dzeivi izdzeivojūt,” sajiutys paude K. Kazāks.\nLels paļdis par finansialu atbolstu VKKF, ZS KOTIŅI, ZS LADUŽI, SIA DOLO, SIA ADVORS, Vileks nūvoda dūmei, jureits.lv.\nKartenis: Andris Slišāns i Vineta Zeltkalne


Ludzā 8. reizi nūtiks Lelais Latgaļu tiergs - lakuga.lv\nTemys: Lelais latgaļu tiergs, Ludza, Roksts, Sadoncuošona Ludzā\n18. junī ostuotū reizi Ludzys piļskolnu pīskandynuos Lelais Latgaļu tiergs i Sadoncuošona Ludzā, informej sātys lopa visitludza.lv.\nLudzys piļskolnā nu 10 stuņžu sasapuļcēs omotu meistari, sātys ražuotuoji, rekonstrukcejis klubi nu Latgolys Kroma kolna i Polockys, saiminīki, doncuotuoji, dzīduotuoji i muokslinīki.\nTierga apmaklātuojim teik pīduovuota vareiba na viņ tikt pi sātys sīra i ols, nu ari pi daudz vysaidu cytu gordumu Juoņu svieteišonai. Taipat varēs nūpierkt kaidu eistu omota meistaru rūku taiseitu lītu sev voi duovonai, skaistu puči voi stuodu duorzam voi prīcai, varēs īsavuiceit kū jaunu nu meistaru, dzeivuot leidza Kroma kolna senejūs latgaļu aktivitatem voi Polockys vydslaiku ceiņu kluba ceiņom, izadoncuot ar puornūvodu deju grupom i izadzīduot kūpā ar vītejom folklorys kūpom i pyutiejim. Bārnus varēs izvyzynuot zyrgu aizjiugā voi zirdzeņa mugorā, īprīcynuot ar sātys dzeivinīku sameiļuošonu voi sātys saldiejumu.\nVokorpusē kūpā tiks īgrīzts saulis rits i zīduots saulei i gunei ar Isnaudys folklorys kūpu, kai ari kūpā ar Latgolys septeņu deju apriņču vaira par 600 jaunīšim piļsātys parka estradē nūtiks Sadoncuošona Ludzā.


Aizvadeits pasuokums „LaLaDra” Juosmuižā - lakuga.lv\nTemys: Jasmuiža, Juosmuiža, LaLaDra, LgSC, Rainis, Raiņs, Roksts\nKai ituo pasuokuma vadmotivs tyka izlaseits Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!”. Pasuocīņa reikuotuoji – bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs aicynuoja giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojūšu jaunīti, i taipoš aizdūt sev interesejūšūs vaicojumus par myusdīnu latgalīšu literatu i muzykantu kasdīnu.\nPasuokuma laikā dzejis, prozys, dzīšmu klauseišonuos nūtyka dažaiduos Raiņa muzeja ustubuos. Skaitejumi i dzīsmis tyka papyldynuotys ar stuostim par Raiņa (tūlaik Juoņa Plīkšāna) jauneibu. Kai izaruoda Juoņam Plīkšānam napatyka lauku dorbi tāva saimesteibā, jis lyka kartys par sovu jaunu dīnu mīlesteibu Tekleiti, vysuvaira jam patyka aizīt kaidā nūstuokā vītā i skaiteit gruomotys voi raksteit, giut zivs voi juot zyrga mugorā pa apleicīni.\nZaiga Lāce sevi saucūt pa „trešū tāva dālu” deļ tuo, ka jai asūt diveji bruoli, kas padorūt vysus dorbus i jai grybūtīs ar jim vysur īt liedza. Jei skaiteja stuostu par Supermenu, kas jai izduovuoja laimeiti – skaidru, lobu redzi. Valentins Lukaševičs skaiteja sovu dzeju i pastuosteja, ka ir planavuots vēļ vīns juo dzejis kruojums „Sūpluokums”. Par kasdīnys lītom – nu lauku dorbim bierneibā jam napatyka revēt burkuonus, a patyka art ar zyrgu, garšoj vyrtys guļbys ar myzom. Skaneiguo bolsa eipašneice Laura Kalvāne dzīduoja sovys dzīsmis latgaliski „Par vosoru Latgolā” i „Vīnaiž atškireigi”. Laura pastuosteja, ka vysu dzeivi jei ir saisteita ar muzyku, vysu vaira nu sovom rakstura eipašeibom jai pateik sprygonums, planavoj Ludzā jaunu muzykantu puļceņu. Raibīs Suņs skaiteja sovu dzeju, pastuosteja par muzykaluo projekta „Kapļi” jaunajom dzīsmem. Vīna nu muzeja ustobom beja veļteita mīlesteibys temai, Dagneja Bramane skaiteja prozys dorbu „Mīlesteiba”, kuru rakstejuse nazkod vydsškolys laikā, niu izpratne par mīlesteibu asūt daudzi plašuoka. Guntis Rasims dzīduoja dzīsmis latgaliski i pastuosteja, ka dreizumā gaidomi jaunumi nu grupys „Bez PVN”. Folklorys kūpys „Dyrbyni” dalinīki ir cīši atškireigi, tī dzīž viesturis ekspediceju fans Viktors, 4. klasis škoļneica Jadviga, BMV braukšonys cīneituoja Agita, mīreiga meitine nu Tadenovys Agnese, kūpys vadeituoja Ilze Mežnīce i c. Dyrbyns asūt darbeigs cylvāks, i šī darbeigī cylvāki nūspielieja latgalīšu tautys dzīsmis „Gonūs” i „Reigys kungi”. „Dyrbyni” pasaryupieja ari par vokora Dančim. Ar sovim lobuokuojim tvītim par Latvejis Saemys kasdīnys dzeivi stuosteja Jurs Viļums.\nBīdreibys „Latgolys Studentu centrs” pasuokumi „LaLaDra” savad vīnuvīt rodūšus Latgolys cylvākus, kurim sasateikūt rūnās jaunys izjiutys, idejis, jauni rodūšī dorbi. Ka ir kaidi tekstu i muzykys autori, kas grybātu pīsadaleit taida veida pasuokumūs, aicynuoti sasazynuot ar bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”.\nDagneja (T: 28362243); e-posts: lgsc@lgsc.lv; sātys lopa: lgsc.lv\nKartenis nu “LaLaDra” Juosmuiža, foto Zane Bramane


LU Literaturys, folklorys i muokslys instituta akcejis “Dzīdi ar arhivu” mierkis ir popularizēt Latvīšu folklorys kruotivis skaņu īrokstus i aicynuot sabīdreibu papyldynuot arhiva dzīsmis ar myusdīnu versejom. Akceja nūtiks nu 2019. goda 15. februara da 15. juņam. “Dzīdi ar arhivu” ir turpynuojums akcejom “Lasīsim dzejiņas” (Lasi skaļi #2) i “Skandē Veidenbaumu” (Lasi skaļi #1), kurys da šam dabuojušys lelu sabīdreibys atsauceibu. Tymuos ikvīnam beja vareiba skali īrunuot bārnu i Eduarda Veidenbauma dzeju.\nKlausīs arhiva dzīsmis. Uztaisi audioīrokstu sovā datora voi mobilajā īkuortā i augšupīluodej itymā sātyslopā; vari ari davīnuot saiti nu sovim muzykys profilim Youtube, Soundcloud.\nBolsoj par jaunajom dzīsmem, kas tev vysvaira pateik i sekoj statistikai, kab nūskaidruotu akcejis popularuokūs īrokstus. Piec tuo, kod redaktors byus nūsaklausiejs īrokstu, tys tiks apstyprynuots i e-postā sajimsi saiti iz sovu īrokstu, ar tū varēsi pasadaleit sovūs socialajūs teiklūs. Paraleli tiks taiseita akcejis redaktoru izlase interneta sātyslopā Youtube.\nPar sabīdreibys īsaisti\nAkceju organizej LU Literaturys, folklorys i muokslys instituts (LU LFMI) ES ERAF pabaļsteituo projekta “Stiprinot zināšanu sabiedrību” (Nr. 1.1.1.1/16/A/040) ītvorā. Projekta mierkis i izstruoduot virtualu pietnīceibys i sabīdreibys īsaistis laboratoreju i informacejis analizis reikus pietejumu veikšonai digitalajuos humanitarajuos zynuotnēs, īsaistūt sabīdreibu kūpeigu zynuošonu radeišonā i padareit publiski breivu daīmamu, ārti lītojamu apjūmeigu kulturys datu kūpumu pietnīceibai i vyspuorejai izziņai.


Konkurss: laimej īlyugumus iz Latvejis Gruomotu izstuodi - lakuga.lv\nTemys: gruomotu golds, gruomotu izstuode, latgalīšu gruomotys, Latvejis Gruomotu izstuode, LgSC, Roksts\nReigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”.\nIzstuodē kai ik godu daleibu ar latgalīšu gruomotu goldu jims ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt vīnuvīt latgalīšu literaturu, gruomotys latgaliski i par Latgolu, kai ari suvenirus i latgalīšu muzykys diskus.\n„Latgolys Studentu centrs” pīduovoj laimēt īlyugumus iz izstuodi. Kab tyktu pi 2 īlyugumim, juoatbiļd iz vīnu nu vaicuojumim:\nDivi konkursa uzvarātuoji tiks nūteikti izlūzis ceļā, i paziņuoti LaKuGys kontūs fb.com i twitter.com. Ar uzvarātuojim sasazynuosim personeigi.


Maja dzīduojumu ekspedicejis Vileks nūvodā - lakuga.lv\nTemys: Aldis Pušpurs, krucifikss, maija dziedājumi, Maja dzīduojumi, Roksts, Valentīna Keiša, Viļakas novads, Vileks nūvods, Vineta Zeltkalne\nMaja mieness ir unikals, jo Latgolā i ari Vileks nūvodā var redzēt gondreiž 200 godu senejū katuoļu tradiceju – maja dzīduojumus. Maja mieness teik veļteits Dīvmuotis gūdam, cylvāki puļciejās pi krystim, kas atsarūn ceļamoluos, ceļu krystūs, kopūs i pi senejom lauku sātom, kab dzīduotu dzīsmis Dīvmuotis gūdam, skaiteitu Rožancu, izdzīduotu Litaneju Jaunovai Marejai, lyugtu Dīva i Dīvmuotis svieteibys, giutu gareigu styprynuojumu.\nVar puorskaiteit daudzi gruomotu i daudzi reižu saceit, ka itei tradiceja ir seneja i nūzemeiga, nu nivīns nasajuss tuos spāka, ka pots napīsadaleis maja dzīduojumūs. Kas ir tys spāks, kurs cylvākim līk saglobuot itū tradiceju? Voi tys ir pīnuokums? Voi tei ir īspieja pasadižuot cytu prīškā? Voi tei ir sevis discipliniešona? Voi tys ir Svātuo goda pamudynuojums?\nVileks nūvodā maja dzīduojumi itymā godā nūtyka Medņevys, Škilbanu, Susuoju, Vacumu pogostūs i Vileks piļsātā. Susuoju pogostā golvonuos organizatoris beja Sviļpovā – Anna Strupka, Pokšovā – Lucija Korneja, Susuojūs – Leontine Bukovska, Egļevā – Muora Nizinska. Lels paļdis Medņevys Tautys noma vadeituojai Skaidrītei Šaicānei, kurei jau vaira godus organizej maja dzīduojums pi Medņevys pogosta krystim. Skaidrīte na tik organizej, nu ari popularizej dzīduojumu laikus vītejā gazetā, tai dūdūt īspieji ari vīnkuoršim ziņkuoreigajim nūīt iz kaidu dzīduojumu vītu. Lodumys dzeraunē krysts ir klivs par centralū krystu, kur maja dzīduojumi nūteik kotru svātdīni. Kab dzīduojumi nūtyktu pi tuoluokim dzerauņu krystim, voi dzeraunem, kur palics moz īdzeivuotuoju, teik organizāta dzīduotuoju nūvesšana. Čakluos Medņevys pogosta babenis i sīvys ir lobys dzīduotuojis. Vacuokuos sīvys īsuoc dzīsmi, tai paruodūt, kaids ir dzīsmis meldejs i dūdūt īspieju meldeju īsavuiceit ari tim, kurī tuo nazyna. Izdzīduotys teik vysys dzīsmis, kurys viņ ļauds, kas ir sasapuļciejuši, gryb. Nav ari bāda, ka vīnā svātdīnē dzīduojumi nūteik pi vaira krystim, puora dalinīki pīsadola vysūs dzīduojumūs, nu cyti dzīž tik pi vīna krysta. Taipat moza bāda, ka teik dzīduota vīna i tei poša dzīsme, jo vaira tiks dzīduots, jo lobuok i pareizuok īsavuiceis dzīduot, jo vaira ļaužu kūpā dzīž, jo lobuok skaņ dzīsme. Medņevys pogosta sīvys atzyna, ka vajadzātu tai kai vaira sasapuļcēt vacuoka godu guojuma sīvom. „Ka naīmam mes pošys, voi tod var gribēt, kab ītu jaunuokuo paaudze”, tai saceja kaida senejūs katuoļu dzīduojumu pratieja.\nŠkilbanu pogostā daudzi krysti atsarūn pi sātom. Tī klusi i namonūt dzīž vītejuos dzeraunis ļauds. Cyti dzīž kotru dīnu, cyti puordīnys, citi svātdīnuos, nu, kab izzynuotu dzīduojumu vītys, ir juoīsadraudzej ar vītejim, juoizvaicoj i juoīt pīsadaleit. Upeitis etnografiskuo ansambļa dalineica Valentina Keiša dzīduot Dīva dzīsmis vuica sovim unukim i sābru unukim. „Mes dzīžam kotru vokoru. Bārni atīt i pīsadola, nivīns jūs ar varu nadzan. Bārnus vuicu, ka vāga izturēt i dzīduot kotru vokoru Dīvmuotei i Dīveņam par gūdu”, tai pazemeigi saceja V. Keiša. Cik eistyni skaņ bārnu skaiteituos lyugšonys i rožanca, cik skaisti dzierdēt kai dzīž bārni. Lela prīta par tū, ka jī tik dreiži īsavuica dzīšmu vuordus i kotram ir sovys meiluokuos dzīsmis. Tuos naizdzīduot vīnā vokorā, deļtuo labi, ka maja mieness ir cik gars i vysi var izdzīduot īmeiļuotys dzīsmis i īsavuiceit kaidys jaunys. Tik pot svareigi bārnim ir značku – zeimeišu, iz kurom pīraksteits kaids aizdavums dīnai, nedeļai voi mienešam, lyugšona, kura juoskaita, lobdareibys dorbs voi aizdavums, kurs juopadora, vilkšona. Vysi itī dorbi i lyugšonys teik veļteitys Dīvmuotis gūdam. Bārni, kurī dzīž pi Škilbanu pogosta Pakašovys dzeraunis krysta, cīši izcīteigi īvāroj i dora značkuos saceitūs aizdavumus voi lyugšonys. Nu vysu vaira bārnus interesej, kas byus juoīvāroj voi juodora puorejim.\nItuo goda maja mieness paskriejs namonūt, nu dreiži, kod otkon dobā vyss plauks, smorduos i zīdēs, byus īspieja braukt jaunuos ekspedicejuos iz Susuoju, Vacumu pogostim i Vileks piļsātu, kab izzynuotu, īpazeitu i arviņ vaira īmeiļuotu maja dzīduojumu tradiceju.\nVineta Zeltkalne, Vileks nūvods\nKarteņuos – maja dzīduojumi Vileks nūvodā, foto Vineta Zeltkalne i Aldis Pušpurs (maja dzīduojumi Susuoju pogostā)


Sīnuojis nūvods - Vikipedeja\nPuorraudzeit itū lopu\nSīnuojis nūvods irā pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.\nPluots: 308,9 km2\nDzeivuotuoju sk. (2011): 3 655\nBīzeiba: 11,8 dz./km2\nĪstateits: 2002 godā\ndalejums: Ļauderu pogosts\nNūvoda pasauka cālusēs nu Sīnuojis mīsta, a tys sovu pasauku dabovs nu upis — Sīnuojis (sīna upe). Baļtīšu volūdā vuords Zylupe (latvīšu: Zilupe) atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoļuoks napareizs „puorcālums” krīvu volūdys ītakā (krīvu: Синяя).\nSīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune - Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram - nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.\nPošvolds īstateits 2002 godā, saškirūt Sīnuojis mīstu i Zaļesis pogostu. 2009 godā nūvodam dasaškiera Ļauderu i Posyunis pogosts.\nSīnuojis nūvodā dzeivoj 3 655 dzeivuotuoju (2011 gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys. 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki). Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys. Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.\nLeluokuos nūvoda solysLabot\nĻauderu pogosts Bloņti Cucuri Koņova Litovski Ļauderi Vacuo Meļņica\nPosyunis pogosts Adamova Gryšyna Katalova Meikšāni Posyune Šyškova\nZaļesis pogosts Duboviki Naumki Ploski Rabova Rakšyna Suovāni Terehova Zaļese\nVitolds Valeiņs (1922 – 2001) — literaturzininīks, latgaļu ļaudiskais dareituojs, „Latgalīšu lirikys viesturis” (1998) autors, sastatejs gruomotu „Latgalīšu dzejas antoloģija” (2001). Dzims Istrys (niu Ļauderu) pogosta Rudovā;\nGrigorejs Groms (1928 - 1987) - uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys "Bārnu cukravaideibys" (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.\nVuiceiba i kulturaLabot\nNūvodā dora Posyunis pamatškola, Sīnuojis vydškola i Sīnuojis muzykys i dailis škola. Vīna bārnu pyrmškolys īstote Sīnuojā i pyrmškolys bārnu grupa Posyunis pamatškolā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.\nVysuvaira nūvodā daraksteiti iņdividualī pasajāmumi i zemnīku saimisteibys, taipoš sabīdreibys ar aprūbežuotu atsaceigumu (SIA). Pasajāmumi aizajim ar solsaimesteibu i mežsaimisteibu. Zeimeigu vītu aizajim transporta pakaļpīni, partū ka nūvodā irā īdeveigi tranzita celi. Mīstā dora nazcik sātysparāda pakaļpīņu pasajāmumi.\nSīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts - Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja - Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu - dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja - Škauna - Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II - Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.\nDraudzeibys kurgans - 1959 godā iztaiseits kaupris ar alejom nu treis vaļsteibom tautu draudzeibai\nGrebļa kolns - 5 km gars ladslaika kaupris ar seviški ratu dobu\nPosyunis Svātuo Dominika Romys katuoļu bazneica - vīna nu pošu zeimeigū baroka bazneicu Latgolā, pastateita 1770 godā\nRudovys kolns (244 m) - poša augstuo vīta Sīnuojis nūvodā\nRundānu valna dūbys - vaļsteibys sorgojamais geomorfologiskais objekts\n↑ Regionaluos raisteibys i pošvoldu lītu ministreja\n↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2011.\n↑ Vaļščuoneibys i migracejis lītu puorvolds\n↑ Sīnuojis mīsta teiklavīta\n↑ Lursoft pasjāmumu datu bazys\nVikitekā ap itū temu irā dabojami faili. Verīs: Sīnuojis nūvods\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Sīnuojis_nūvods&oldid=28582"\nPēdējoreiz labots 2013. gada 8. pavasara mieness 03.31


Pāvests septembrī apmeklēs Latgolu - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, pāvests, pāvests Francisks, Roksts\nAtsasaucūt Vaļsts prezidenta Raimonda Vējoņa i Latvejis Rūmys katuoļu Bazneicys īlyugumam, 2018. goda 24. septembrī pastoralajā vizeitē Latvejā īsarass Juo Svieteiba pāvests Francisks. Vizeitis laikā pāvests apmeklēs Aglyunu.\nVizeitis laikā pāvests tiksīs ar Vaļsts prezidentu Raimondu Vējoni, Latvejis augstuokajom amatpersonom i sabīdreibys puorstuovjim, pīsadaleis svineigajā zīdu nūlikšonys ceremonejā pi Breiveibys pīminekļa, kai ari apmeklēs Latgolu.\nPlanavuots, ka vizeitis laikā pāvests pīsadaleis ekumeniskajā dīvkolpuojumā Reigys Dūma bazneicā, kai ari celebrēs Svātū Misi Aglyunys bazilikā.\nVizeitis laikā Baļtejis vaļstīs nu 22. leidz 25 septembram pāvests Francisks apmeklēs ari Viļņu, Kauņu i Tallinu.\nItūgoda paīt 25 godi nu pāvesta Juoņa Pāvila II vizeitis Latvejā, vaira par juo vizeiti var skaiteit rokstā “Pāvests Juoņs Puovuls II i Aglyuna”.


Latvejis symtgadi suoks svieteit ar Latgolys Symtgadis kongresu - lakuga.lv\nTemys: 2017, Latgolys kongress, Latvejai 100, Roksts\nMajā, atkluojūt Latvejis vaļsts symtgadi, Latgolys Symtgadis kongress i boguota nūtikšonu programa byus vīna nu centralajom svineibu atkluošonys nūtikšonom, informej Latvejis vaļsts symtgadis biroja puorstuove Linda Pastare. Golvonuos svineibu nūtikšonys gaidomys Rēzeknē nu 22. apreļa da 7. maja i Daugovpilī 6. majā. Ar daudzveideigu pasuokumu programu tiks akcentāta Latgolys nūzeimeiba Latvejis vaļsts izveiduošonā i izcaltys Latgolys vierteibys.\nPyrmais Latgolys kongress, kas nūtyka Rēzeknē 1917. goda 26. – 27. aprelī piec tuo laika skaiteišonys sistemys (9. – 10. majā), beja Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurymā apsprīde Latgolys pošpuorvaļdis vaicuojumus, ari vaicuojumu par Daugovpiļs, Ludzys i Rēzeknis apriņču atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i tūs davīnuošonu Vydzemis i Kūrzemis latvīšu apdzeivuotajai teritorejai.\nAtzeimojūt itū viesturiskū nūtikšonu, kas palyka par pagrīzīņa punktu ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti, nūtiks Latgolys Symtgadis kongresa plenarsēde, kurymā tiks izviertātys Latgolys atteisteibys tendencis i ziņuots par vysaidu nūzaru sasnāgumim, i konfereņce, kuruos laikā tikts prezentāti jaunumi pietnīceibys procesā i nūtiks zynuotniskuo diskuseja “1917. goda Rēzeknis kongresa viesturiskuo i juridiskuo nūzeime i lūma Latvejis vaļstiskumā i Satversmē”.\nNūzeimeiguokuos nūtikšonys Rēzeknē byus Latgolys Symtgadis kongress i Latgalīšu volūdys nakts.\nKongresa symtgadis svineibu programā paradzāts atkluot eipašu Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi Latgolys kulturviesturis muzejā, i Latgolys regiona školuos Latgolā zynomi kulturys i sabīdriskī darbinīki vadeis Nūvodvuiceibys stuņdis.\nAtkluošonys dīnā, 5. majā, nūtiks dīvkolpuojums Rēzeknis Jezus sirds katedralē ar kūpeigu svātku guojīni i Latgolys kongresa pīminis vītys atkluošonu. Reizē tys byus ari 4. pasauļa latgalīšu saīts, kurū apmeklēs ari latgalīši nu Sibira. Taipat tiks prezentāta Latgolys kongresa symtgadei veļteita Latvejis Bankys moneta.\nNūtikšonai par gūdu teik radeiti vairuoki jaundorbi. VSIA “Latvijas Koncerti” veidoj koncertcyklu par kotru nu Latvejis nūvodim, kas nūtiks Latvejis nūvodu koncertzalūs vysaidūs godalaikūs 2017. i 2018. gadā. Latgolys koncertizvadumu “Rakstiem un skaņai” veidoj Latgolys izceļsmis rodūšuo komanda i Latvejis radejis kors Sigvarda Kļavys vadeibā. Kompozicejis pamatā ir Latgolys unikaluos kulturtelpys izceļšona, saplyudynojūt vīnuotā muokslinīciskā vasalumā katuoliciskuos tradicejis i tradicionalū folkloru. Kruoslavīts Aleksandrs Meijers itam izvadumam radejs eipašu muzykys instrumentu nu keramikys pūdu. Latgolai veļteituo izvaduma pyrmizruode Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks 22. aprelī. Sovukuort 4. majā svātku koncertā izskanēs R. Dubrys oratorejis pyrmatskaņuojums Latvejis nacionaluo simfoniskuo orkestra, kora “Latvija” i varganistis Ivetys Apkalnys izpiļdejumā.\n6. majā Daugovpilī nūtiks Tautu forums. Forumā tiks akcentāts vysaidu tauteibu Latvejis dzeivuotuoju davums vysaiduos jūmuos, eipaši izceļūt lūmu vaļsts veiduošonā i atteisteibā. Foruma saturiskuo programa teik radeita sadarbeibā ar Daugovpiļs jaunīšu iniciativu LAVKA i Vīneibys nomu, kurs itū godu aizvoda 80. jubileja zeimē.\nLatgolys kongresa symtgadis programa turpynuosīs ari majā i junī ar storptautyskū tielnīceibys simpozeju i Storptautyskū militarūs orkestru festivalu Daugovpilī, Tautys muzykys svātkim Ludzā i Latgolys muokslys svātkim Vyškūs.\nLatgolys kongresa symtgadis pasuokumu mierkis ir viesteit par Latgolys specifiskū ceļu Latvejis vaļsts veiduošonā, akcentēt Latgolys daudzškautņainuos identitatis i vierteibys, apzynuot vysa pasauļa latgalīšus, izpieteit i aktualizēt Latgolys viesturi, i veicynuot sabīdreibys izpratni par tū.


Fraņcejis latgalīte Dace Gaigala / LR1 / / Latvijas Radio\nFraņcejis latgalīte Dace Gaigala\n21. augusts, 18:15\nSaruna ar Daci Gaigalu, kura jau vaira nakai divdesmit godu dzeivoj Fraņcejā, kaidā Parizis pīpiļsāta. Runuosim par dzeivi i kasdīnu Farņcejā, atmiņom nu Latgolys i byušonu ite, redzīni nu molys iz procesim i latgaliskū nu tīnis, latgaliksuo saglobuošonu kasdīnā. Dace pīzeist, ka vysvaira jai nu Latgolys datryukst boltūs bārzu bierztali i iteinis cylvāku.\n„Cylvāki ar kurim parunuot. Parunuot nu sirds. Cylvāki, ar kurim ir kūpeigys atminis, kūpeiga paguotne, kuri zyna tuos pošys dzīsmis, koč kaidus citatus. Prūtams, ari Latgolys doba. Munys atminis nu dobys ir Latgolys boltī bārzi. Tai sātai, kurā es dzeivuoju bierneibā, blokus beja bārzu bierztale, kuru beja statejuse muna vacvacmuote. Es tamā biertaleņā spieļuojūs, staiguoju, dzīduoju. I niu vysur, kur es asu uorzemēs, i ari Fraņcejā, vaicoju piec bārzu. Ir Fraņcejā bārzi, nav jau tai, ka nav, bet, kod radzu, jiutūs kai sātā. Ari iedīni. Sītais sīrs, vuoreitais sīrs, kaidu taiseja muna krystamuote, putruomu dasys, sirnīki. Asu raudzejuse koč kū taiseit poša, bet nav tī poši produkti, nav tuos pošys receptis. Tik labi naizīt.”


Školānus aicynoj pīsadaleit Robertam Mūkam veļteitā konkursā - lakuga.lv\nTemys: Gaļāni, konkurss, Roberta Mūka muzejs, Roberts Mūks, Vydsmuiža\nIzsludynuots dzejnīkam i religeju pietnīkam Robertam Mūkam veļteits jaunradis dorbu konkurss. Tymā aicynoj pīsadaleit Latvejis vyspuorizgleitojūšūs školu i arūdškolu 2.–12. klasis audziekņus.\nR. Mūkam veļteitais jaunradis dorbu konkurss itūgod nūteik jau 15. reizi i tū organizej Gaļānu Kulturviesturis bīdreiba sadarbeibā ar Rībeņu nūvoda dūmi, Roberta Mūka muzeju i Gaļānu pamatškolu. Konkursa mierkis ir školānu dūmu, izjiutu i puordzeivuojumu atkluosme jaunradis dorbūs.\nKai konkursa tema itūgod izvālāti R. Mūka raksteitī vuordi “Paskaties uz sevi no augšas un tad no apakšas. Ko tu tur redzi?”. Dalinīku aizdavums ir pīraksteit sevkura žanra jaunradis dorbu atbylstūši temai, izavielejūt sovu viersrokstu. Dorba apjūmam juobyun leidz div A4 formata lopom datorsalykumā. Konkursa dorbus gaideis leidz 2020. gods 13. oktobram. Lobuokūs dorbu autori tiks aicynuoti iz apbolvuošonys pasuokumu 13. novembrī Gaļānu pamatškolā. Konkursa nūlykums daīmams ITE.\nZynuotnīks Roberts Mūks, eistajā vuordā Roberts Avens, dzims 1923. goda 14. janvārī Rēzeknis apriņčī, Vydsmuižys (Gaļānu) pogostā. Ūtruo pasauļa kara nūtykumu deļ devēs trymdā i Latvejā iz pastuoveigu dzeivi atsagrīze tikai deveņdasmytajūs godūs. Myužeibā R. Mūks aizguoja 2006. goda 4. janvarī i tyka paglobuots Gaļānu kopūs. Sova myuža leluokū daļu veļtejs filozofejai i religeju pietnīceibai, rakstejs ari dzeju.


10 dzeivis griudeni nu Andryva Jūrdža “Myužeiguo kalindera” - lakuga.lv\nTemys: Andryvs Jūrdžs, Myužeigais kalinders, Roksts\nLatgolys Homers, Latgolys Prometejs, tautys dvēselis tulks – tai sauc dzīsminīku i gruomotu puorraksteituoju Andryvu Jūrdžu. Jis dzims 1845. godā Ludzys apriņča Nautrānu pogosta Kuorklinīkūs. Par speiti tam, ka Andryvs dzims dzymtcylvāku saimē, jis patstuoveigi ar muotis paleidzeibu īsavuiceja skaiteit i raksteit, kai ari prats runuot krīviski, pūliski i lītuviski, beja īsavuicejs ari latiņu volūdu.\nA. Jūrdžs nu gruomotu i puornūvodu latvīšu gazetu i žurnalu iz atsevišķu lopu tulkuoja iz latgalīšu volūdu i puorraksteja tū, kas jam ruodejuos saistūšuoks i vierteiguoks. Tai jam roduos atzinis i vierteigys dūmys par dzeivi. Nu puorraksteitūs lopu jis sataiseja bīzys gruomotys, īsieja tuos i puordeve par samoksu ci duovynuoja Latgolys ļaudim. Andryva Jūrdža rūkroksti ir cīši vierteigi tuo laika ļaužu psihologejis, redzīņu i gora dzeivis atspīgeļuotuoji. Zynomuokuo nu Jūrdža sastateitūs gruomotu ir Myužeigais kalinders”. Tys sastateits rūkrokstā i īsīts cītajūs vuokūs. Orginals atsarūn Latvejis Nacionalajā bibliotekā. Kalendarā apkūpuotys atzinis i padūmi gareigajai i saimnīciskajai dzeivei. Juopībylst, ka ar taidu pošu nūsaukumu – „Myužeigais kalinders” – ir uzjimta kina par divejom spieceigom dzymtom nu Andryva Jūrdža pusis – Ivulānim i Jūrdžim. Ari kinā teik atkluotys palīkūšys vierteibys ļaužu kasdīnā i sadzeivē. Pīduovojam 10 atzinis nu Andryva Jūrdža “Myužeiguo kalindera”.


“Pi myusim Latgolā” saruna ar Juri Želvi - lakuga.lv\nTemys: Juris Želvis, Jurs Želvis, Lietišķā Latgale, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Pi myusim Latgolā, Preiļu nūvods, Roksts\nSeptembrī paīs pyrmuos 100 dīnys, kai dorbu suoce piļsātu i nūvodu pošvaļdeibu jaunī deputatu sasaukumi. Latgolā ir pošvaļdeibys, kuruos nūteikūšuos puormainis izskaņ pat Latvejis mārūgā. Ir ari pošvaļdeibys, kuruos mīregai turpynoj aizsuoktū atteisteibys kursu, par pīvadumu, Preiļu nūvoda pošvaļdeiba, kur gasteja ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji.\nJurs Želvis omotu Lauku atbolsta dīnastā puormejs pret Preiļu nūvoda pošvaļdeibys prīšksādātuojis vītnīka krāslu. Pats Jurs par omota maiņu soka, ka kolegi nu LAD palaiduši jū ar suopi sirdī.\n“Es pīļaunu, ka kotra cylvēka dzeivē daīt taids moments, kod vāga pakuopt pa karjerys kuopnem i pasavērt augšuok. Cylvāks naatsateista viņ siežūt iz vītys,” par puormaiņom sovā dzeivē soka Jurs Želvis.\nDorbs pošvaļdeibā Juram Želvim nav svešs. Jis nūruoda, ka juo leluokais pluss ir tys, ka, īīmūt mozajā politikā, jau zynuoja, ar kū pošvaļdeiba nūsadorboj. Jurs pastreipoj, ka niu palics tik īsadzilinuot i izprast rysynojamuos problemys i struoduot tuoļuok.\nIzaruod, ka Jurs ir vīns nu godūs jaunuokajim Preiļu nūvoda pošvaļdeibys deputatim. Tys paruoda, ka Preiļu nūvoda dzeivuotuoji ir gotovi uzaticēt ari jaunim cylvākim.\nNa viņ dorbs pošvaļdeibā, nu ari muzyka Juram Želvim nav sveša. Jis sovulaik bejs vīns nu grupys “Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu” dalinīkim, kas radejuši i īdzīduojuši jau tautā labi zynomū dzīsmi par Opeli.


Jau ostoitū reizi nūtiks festivals “Muzykys skrytuļs” - lakuga.lv\nKarteņa: Līga Vaidere\nTemys: festivals, latgalīšu muzyka, Leiksna, Muzykys skrytuļs, Muzykys skrytuļs 2020\nLatgalīšu muzykys i muokslys baudeituojus nu 24. leidz 26. juļam Daugovpiļs nūvoda Leiksnā puļcēs festivals “Muzykys skrytuļs”. Itūgod latgalīšu muzykys festivals nūtiks ostoitū reizi.\nFestivalu atkluos 24. julī ar jautrim Leiksnys daņčim, kurus aicynuos izdoncuot Latgolys atraktivuokuos daņču grupys i kapellys. Festivala sastdīnis, 25. juļa, koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys i byus vareiba baudeit jau atpazeistamu grupu uzastuošonu, sūla pasuokuma organizatori. Sovukuort svātdīņ, 26. julī, Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā nūtiks goreiguos muzykys koncerts.\nFestivala ītvorūs nūtiks ari nu jau tradicionalais pleners “Muokslys skrytuļs”, byus apsaveramys muokslinīku izstuodis, byus bārnu piļsieteņa i “lobūs sajiutu” tierdzeņš.\nLatgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi nūtyka 2005. godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīšmu radeišonu latgaliski. Festivals vysim apmaklātuojim ir bez moksys, partū ka festivala organizatori aicinoj “kruot na tikai naudu”, a vyslobuokuos vosorys atminis!\nFestivalu tradicionali reikoj Leiksnys pogosta puorvaļde i festivala iniciatoru grupa, savukuort finansiali atbolsta Daugovpiļs nūvoda dūme.


Coffee and TV publiskajuos intervejuos ari Sovvaļnīks i Guntra! - lakuga.lv\nTemys: Guntra Kuzmina, Ingars Gusāns, Mārtiņš Beitiņš, Roksts, Sovvaļnīks, Ленинград\n11. julī 20:00 iz tradicionalajom trešdīnu Coffee and TV publiskajom intervejom aicynoj kopejneica „Ленинград” i M&M’s music management, kur ityma reizē pīsadaleis latgalīšu melanholiskais rokmuzikis Ingars Gusāns aba Sovvaļnīks i breineiguo bolsa eipašneica Guntra Kuzmina.\nPubliskuos intervejis nūteik kotru trešdīni nu 20:00 da 22:00 kopejneicā „Ленинград” Vacreigā. Sarunys pyrmū stuņdi voda muzykys žurnalists Mārtiņš Meitiņš Bītiņš Beitiņš, nu ūtrei intervejis daļa teik atvālāti tim, kas atroduši ceļu iz kopejneicu i atguojuši gostūs.\nAr sovim vaicuojumim meili gaideits byusi ari Tu!\nGuntra Muzykys Skrytulī 2011\nSovvaļnīks – Sasper zibini besus


Grupa “Trešīs Ņutona lykums” pīduovoj jaunu dzīsmi i video - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu muzyka, Roksts, Trešīs Ņutona lykums\nJaunu dzīsmi “Muns / Muna” pīduovoj grupa “Trešīs Ņutona lykums”.\nVideo filmāts Rēzeknis nūvoda Ančupānūs, izmontojūt vīna kadra fiļmiešonys tehniku. Ideja ir grupys pošys izdūmuota i realizāta. “Ar videoklipu gribēm paruodēt, cik relativys var byut taidys laika i telpys dimensejis kai paguotne, tagadne i nuokūtne, ka iz jom pasaver drusku nu molys. Dzīsme suokumā var ruodeitīs muoneigi dryuma, tok tai nav. Dzīsmē, taipat kai klipā, teik apraksteitys laika i telpys dimensejis, nu cylvāku attīceibuos, i kai juos ītekmej cylvāku īkšejūs pasauļus,” soka “Trešīs Ņutona lykums”.\nPar daleibu klipā i rudiņa soltumu iztureibu grupa gryb pasaceit paļdis “mozuom aktrisem”.\nParadzāts, ka itys grupai nabyus pādejais atguodynuojums par sevi itymā godā. “Trešīs Ņutona lykums” sūlej godu nūslēgt iz kaidys jautruokys nūts, kai tyka īsuokts.\nGrupa suokuse sovu ceļu 2013. goda 18. septembrī Rēzeknē. Tamā dorbojās 5 mārgys nu Rēzeknis nūvoda. Ir gona lela pīredze vysaidūs jaunūs grupu festivalūs i konkursūs. Nūsaukums “Trešīs Ņutona lykums” nav najauši pajimts – tys ir “darbeibys i pretdarbeibys lykums”, kas cīš truopeigi atainoj taišni grupys sīviškeigū byuteibu. Grupa niu taisa i roksta pošu sacarātuos dzīsmis i sūlej pa druskai juos ruodeit publikai.


Latgolys namaterialais kulturys montuojums: maja dzīduojumi Dagdys nūvodā - lakuga.lv\nTemys: Dagdys nūvods, maija dziedājumi, Maja dzīduojumi, namaterialais kulturys montuojums, Namaterialuo kulturys montuojuma saroksts, Ondrupine, Šķaune\nNovembrī Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļuove maja dīvkolpuojumus pi ceļmolu krystim Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs. Itei jau ir sastuo Latgolys vierteiba, kas īkļauta sarokstā.\nNamaterialuo kulturys montuojuma saroksta mierkis ir saglobuot i nūdūt nuokušajom paaudzem namaterialū kulturys montuojumu kai Latvejis kulturys sovpateibu i daudzveideibu aplīcynojūšu resursu. Sarokstam sevkurs var pīsaceit elementus, kas skaitomi par vaļsts aizsorgojamu namaterialuo kulturys montuojuma vierteibu i kuru īkļaušonai sarokstā ir plašs attīceiguos kūpīnys atbolsts i leidzdaleiba.\nPi krystu gūdynoj Jaunovu Mareju\nCeļmolu kristi ir tipiska katuoliskuos Latgolys ainovys sastuovdaļa. Nazkod jī beja gondreiž kotrā apdzeivuotā vītā i maja vokorūs cylvāki puļcējuos pi sādžu krystim iz kūpeigom lyugšonom. Tuo rezultatā izaveiduoja Jaunovai Marejai veļteituos kūpeiguos lyugšonys aba dzīduošonys pi krysta, maja dzīduojumu tradiceja. Majs Rūmys Katuoļu Bazneicā ir Svātuos Jaunovys Marejis mieness – laiks, kod jai veļtej eipašus dīvkolpuojumus i lyugšonys. Maja dīvkolpuojumi pi ceļmolu krystim ir Jaunovys Marejis gūdynuošonys rituali.\nEipaši izplateita itei tradiceja Latgolā beja 19. godu symta ūtrajā pusē i 20. godu symta 20.–30. godūs. Tradiceja guoja mozumā padūmu okupacejis godūs. Daudz kur vēļ sasaglobuojuši nūstuosti, kai padūmu laikūs tyka lykts ar traktorim nūgryust ceļmolu krystus i traktoristu biedeigū liktini, kas beja pīkrytuši tū izdareit.\nPiec Atmūdys maja dzīduojumu tradiceja pīdzeivuoja atdzimšonu, eipaši tū sagloboj Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs. Par tū tei īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā.\nLiturgeju pi krysta nūtur piec pošu īrūsmis kaids nu vītejuos kūpīnys bez goreidznīku kluotbyutnis i vadeibys. Vysbīžuok maja dīvkolpuojumu voda godūs vacuokuos sīvītis, kas labi puorzynoj ritualu i muok īsuokt melodeju.\nObligata dīvkolpuojuma sastuovdaļa ir Jaunovys Marejis litaneja i “značku” viļkšona. “Značka” ir numurāta taisnsyura zeimeite, i numers nūruoda iz aizdavumu, kas zeimeiti izvylkušajam, nūteiktā laika periodā ir juoizpylda, par pīmāru, “Nasaverīs par vysu dīnu uz tū pusi, kur cīši gribīs vērtīs” ci “Par vysu mienesi sorgojīs maluošonys i, ja gadeisīs samaluot, tod tiuleit nūskait vīnu reizi “Tāvs myusu””.\nDīvkolpuojumā teik laseita ari Beibele, kotrai dīnai ir sovs lasejums, kurūs skaitomi pīmāri i padūmi, kas i kai juodora, kab palyktu lobuoks cylvāks.\nTradiceju apdraud jaunatnis naīnteresieteiba\nMyusu dīnuos spieceiga maja dzīduojumu tradiceja ir Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs, kasgods vairuokuos sādžuos majā teik nūturāti dzīduojumi pi krystu. Vītejī kūp krystu apleicīni, izrūtoj pošus krystus, ari pogostu pošvaļdeibys tur ryupi par ceļmolys krystu sakūpšonu i nūveciejušūs nūmaina pret jaunim.\nMaja dzīduojumu dalineicys leluokūtīs ir sīvītis, nu kurūs daudzys tradiceju puormontuojušys nu bierneibys. Tradicejis sasaglobuošonu apdraud jaunuokuos paaudzis iztryukums, itūšaļt dzīduotuojis ir videjuos i vacuokuos paaudzis.\nSkaiti rokstus par puorejom Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļautajom Latgolys vierteibom:\nPsaļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā\nBubyna spēlis tradiceja\nDzīduošona ar pusbolsu\nMyrušūs oficeja (saļmu) dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs


“Ka tu vylka vuorda nalītoj, tod tovi jāri palīk dzeivi!” — interveja ar tautysdzīšmu pietneicu Beatrisi Reidzāni - lakuga.lv\nBeatrise ar kolēgem pi Juoņa Klīdzēja pīminekļa Kantinīku kopsātā. Foto: nu M. Vīksnas personeiguo arhiva.\nTemys: Beatrise Reidzāne, folklora, interveja, Kristīne Pokratniece, Roksts\nIntervejis autore: Kristīne Pokratniece\nVoi jius zinit, ka vylkam iz vysa lobuok pateik dzeivuotīs kuozuos, bet leidacenis veirs ir asareits? Nā, tei nav meikle voi kaids fantastikys kuozu sižets. Nūsauktī i cyti dobys tāli ir tys, kas munu sarunys bīdri iz vysa vaira aizraun tautysdzīšmu pietnīceibā. Iz sarunu par dzeivi folklorā i folklorys dzeivi myusu dīnuos aicynuoju folkloristi i volūdneicu, Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) pietneicu Beatrisi Reidzāni.\nBeatrise Reidzāne. Foto: Kristīne Pokratniece\nBeatrise dzymuse 1942. goda 18. janvarī Jelgovā, tok jau agrā bierneibā juos dzeivis ceļš vad atpakaļ iz muotis dzymtū Škilbanu pogostu. Koč ari jau vairuoki godu desmiti pavadeiti Reigā, sasarunojūt ar Beatrisi, juos stuostus pa breižam nadzieržu, partū ka piļneibā asu īgrymusē tymā, cik šmuki jei tūs maņ stuosta Zīmeļlatgolys izlūksnē. Juos atbiļdēs iz munim vaicuojumim raudzeju koč voi drupeit nūdūt tū ari skaiteituojam. Sarunu suocu ar tū, ka raugu nūskaidruot, kai ceļš Latgolys meitini ir atveds iz Reigu.\nKai jius saprotot, ka gribit studēt filologeju i pīsavērst taišni dialektologejai?\nKas mums vusīm beja golvonīs stuojūtīs jebkurā augstškolā? Tikt vaļā nu kolhoza. Ka tu vari struoduot kur na cytur, ka tik nav juoīt iz kolhozu. Es gribieju studēt angļu volūdu. Bet maņ jū beja vuicejs Rekovas školā bejušīs gruomatveds, kuo tu vari dūmuot Reigā izturēt konkursu! Tuo es izavielieju studēt latvīšu filologeju, kas tymā godā beja eksperimenta kurss, kur pyrmajā kursā vusi vuicās nakluotīnē i vēļ kuo ūtru volūdu var izavēlēt angļu volūdas specialitati. Nu i tys maņ teiri izdeveigi piec tam dzeivē izaruodejs, ka es varieju kara školā pastruoduot kuodu laiku, tikt iz Ameriku.\nBet ar dialektologeju beja tai — es asu nu Latgolas, zynu sovu izlūksni, juoroksta studeju dorbs, i prūtams — kū iz vusa vīgļuok raksteit studeju dorbā? Es pajiemu dialektologeju. Suoku ar Škilbanu izlūksnes fonetiku. Gon maņ, gon profesorei Martai Rudzītei tys teiri labi patyka. Jei nūviertieja munu dorbu, deļtuo jau 4. kursā suoku raksteit par morfologeju, bet lelīs diplomdorbs maņ beja par vusu Škilbanu izlūksnes morfologeju. Nu tod ari beja skaidra tema disertacejai. Izavieliejom, lai byutu tuoda moderna tema — montuotuo leksika. Tymā laikā pietejumi par kontaktīm ar cytuom volūduom natyka puoruok atbaļsteiti. Padūmu varai beja tuo — ka tik nasaleidzynoj kuo tuoda, kuo navajadzātu. Bet munā gadīnī tei beja Latgolas izlūksne, kurā stypra krīvu volūdas ītekme, tod jau tī vusi montuotī goboli skaitejuos tuodi pozitivi.\nVoi i cik daudz vēļ jiusu studeju laikā beja cytu pietejumu par Latgolys izlūksnem?\nBeja, beja, beiguos jau vusi studenti, kas guoja nu Latgolas, pakļuva zam profesores Rudzeites spuorna i suoka raksteit dialektologejā par sovu izlūksni. Rudzeite tīšuom beja sirsneigs i atsauceigs cylvāks. I vēļ šudiņ kauns, cikām es tuos streipītes lyku, cikām maņ uzzeimova šmuki vusus tūs dorbareikus, par kurīm es rakstieju sovā dorbā… [B. Reidzānis diplomdorba tema “Mantotā zemkopības un lopkopības leksika Šķilbēnu izloksnē” — K.P.] Pyrmūdiņ diplomdorbs juoaizstāv, a es sastdiņ ap pusvīnpadsmytīm vokarā tik atdevu dorbu Rudzeitei, kas jau naktskraklā izguoja, pajēme tū munu darbeņu i nikuo nasaceja. [Smejas.]\nKai jius tykot Latvīšu folklorys kruotivē?\nTymā laikā, kod aizstuovieju disertaceju, Elza Kokare [LFK vadeituoja — K.P.] meklieja cylvāku, kas struoduotu pi tautysdzīšmu. Pyrma tam nu kruotives pensejā beja aizguojuse Vilma Greble, tuo ka beja jauna štata vīta, kurā varieja likt īškā jaunu cylvāku.\nMani dalyka pi tautysdzīšmu tipa “Kupla liepa izaugusi/Manā govju laidarā”. Es pa prīšku tyku pi vuškuom i gūvem, i maņ tī dzeivinīki īsapatyka, tuo es pi jīm da šam.\n2015. godā izdūts B. Reidzānis apjūmeigs vairuoku godu desmitu pietejums “Latviešu tautasdziesmu semantika”, kurā analizāti dobys tāli latvīšu tautysdzīsmēs — luocs, viezs, leidaka, saule i c. Tok niu jei jau struodoj pi vylka tāla izpietis, i dreizumā gaidoma jaunuo gruomota.\nVoi kaids nu koleģu struoduoja taišni ar Latgolys materialim, beja tim vairuok pīsavierss?\nVuss beja cīši vīnkuorši — beja īdūta nauda tautysdzīšmu pietnīceibā i vusi beja dalykti pi tūs kuortuošonas, grybi tū voi nā. Vīneigais, kam saguoja nadaudz “izšmaukt” nu tautysdzīšmu raksteišonas, beja Jāzeps Rudzīts. Jis struoduoja pi puosuoku, pi stuostīm par teiciejim.\nKai jius izjutot attīksmi pret latgaliskū padūmu godūs? Vēļ aizviņ dzeivi stuosti par Aivīksti kai Latgolys i vysa latgaliskuo rūbežu.\nNu, Reigā es ar sovīm rodīm runovu latgaliski. Nā, nu es varieju i tramvajā, i trolejbusā, vusuoži kuo es gribieju, tuo es varieju runuot. Nivīns jau viersā naskrieja. Bet, nu, kotrs cylvāks jau gryb naizadaleit nu apleicīnes. Īpaši padūmu godūs tuo beja, ka nivīns nagryb izaceļt. Tu tuods pats kuo vusi kakteņā, ka tys ir iz vusa lobuokais.\nTys vuss, par kū avīzēs roksta i kū nu teve prosa eksamenūs, tys vuss jau beja saprūtams skaidri i gaiši. Tuo, ka es, atbraukuse iz Reigu, vusod zynovu i atceriejūs, ka vīneigīs, kū es nadreikstu saceit, ir tys, kū es patīšam dūmoju. Ka tys juopatur pi sevis vusod.\nTys troki — vysu laiku sevi daguoja kontrolēt!\nVusu laiku sevi juokontrolej! Vusseikuokīs gabaleņš, tys vuss teik zynoms. Pīmiņu, kuo vīnpadsmytajā klasē zam Leldīnu, Zaļajā catūrtdinē, mes meitas sarunovom Rekovā, ka īsem pi spoveds. I Leldīnuos mes vusi dabovom tuodu muozguošanu! Nu tuopat ļauds redzēja, vīns ūtram pasaceja. I ziņas daguoja da školas, kurai tyuleit beja juoreagej.\nVēļ gadīņs pyrmajā kursā. Beja diskuseja par Juoņu sviniešonu, piečuok 23. junī vusi aizbraucem iz Mežaparku, kur pylns ar cylvākim. Tok 24. junī partejas viestures eksamens. I tuo vusod! Lai tei kuoda dīna beja, 24. junī nu reita eksamens. Tuoda jīm beja ceiņa pret Juoņa dīnu suokusēs apmāram 1961. godā.\nNasliepšu, ka ar Beatrisi asu pīsadalejuse divejuos Latvīšu folklorys kruotivis ekspedicejuos i apbreinoju juos spāku i iztureibu. Vasalu nedeļu gulēt iz greidys, iz matrača školys telpuos, klauseitīs pa naktim jaunuokūs koleģu dzīsmēs, bet pa dīnuom aktivi pīsadaleit gon folklorys vuokšonā, gon cytūs ekspedicejis nūtykumūs. Poša pyrmuo Beatrisis kai folkloristis ekspediceja Latgolā beja 1972. godā iz Ludzys rajona Nierzys pogosta Ņukšim. Tei ir ekspediceja, kas jai iz vysa vaira īsaspīduse atmiņā, na tik deļtuo, ka pyrmuo, bet ari deļtuo, ka iz godim desmit ari pādejuo. Beatrisi i vēļ vairuokus pietnīkus 1973. godā pasludynoj par buržuaziskajim nacionalistim par Juoņa dīnys svineibu organiziešonu, i dorbā LFK jei atsagrīž tikai 1982. godā.\nKas jums ir palics pruotā nu ekspedicejom pa Latgolu? Voi beja kas taids, kas pateišom puorsteidze?\nNui, maņ beja īdaleita Nierza. Mes pyrma tam sasagatavuojam, pajēmem 30. godu materialus, apsavierem, kuodi ir bejuši lobī teicieji. Lai gon es guoju pi vusīm cytīm ari, pa taisnū es guoju suokumā pi tuom taņtem, kuras jau beja daudzi dzīdovušs. Nu, saceisam, vīnai jau beja 300 vīneibas īsyuteitas. Tys beja kuo eksperiments — puorbaudeit, cik i kuo teiciejs atcerās. Nu tod tī maņ beja diveji tuodi puorsteigumi — vīnu es tikai piec tam atkluoju.\nTeicieja Mikalina Kairiša, kuras meita kuo škoļneica beja 300 dzīsmes nu muotes pīrakstejuse i īsyutejuse, pasacieja maņ 200 dzīsmes. Rokstūt par tū rokstu, es pajiemu i saleidzynovu juos repertuaru. Konstateju, ka jei ir 100 pavusam cytas dzīsmes maņ pasacejusi. Lai gon jai jau beja 73 godi, 100 atsakuortova nu 30. godu vuokuma. Tys maņ lykuos interesanti!\nBet ūtrs gadīņs, kas maņ beja tuods personeigi puorsteigums, — beja vīna teicieja, kura maņ soka: “Es to naasu dzīduotuoja! Bet puors dzīsmes zynu. Atej reitu, es padūmuošu.” Es nūguoju reitu. Nūskaiteja maņ ryndā kuodus 30 gobolus i soka, lai es ateimūt vēļ aizpareit, jei vēļ padūmuošūt. Tuo jei nūskaiteja maņ vēl kuodas 25 dzīsmes. Piečuok maņ soka, ka mož es atīšūt vēļ svātdiņ, tod jei vēļ kū sadūmuos. Nūguoju es svātdiņ, vēļ 20 gobolus dzīšmu pīrakstieju, jei maņ soka: “Vairuok iz manim naej, es vairuok nazynu!” [Smejas.] Jei vīnkuorši pa tuom dīnuom beja sakuortovuse sev golvā tuos dzīsmes i maņ nūskaitieja.\nI vēļ maņ beja gadīņs Škilbanūs. Aizeju pi taņteitis, kas maņ soka, ka jei nadzīd, nav dzīduotuoja, bet siebrineica gon asūt. Es izreiz jai prosu, kur nu reita meituom beja dorbūs juoīt. Nu i jei maņ atbiļd, ka moltu beja juoīt. Es atpakaļ — voi nabeja kuodas dzīsmeites, kas juodzīd. Nui, asūt gon bejs, muote saceja, ka juodzīd tū i tū. Tuo mes ar jū apstaigovom klāvu, pīdorbu i pakiulem, i vusu izdarejom. Tod es saku taņteitei, ka mes 50 dzīšmu ešom pīrakstejušs. Jei puorsteigta sokūt, ka nimoz nazynovuse, ka itik daudzi zynūt! [Smejas.]\nPiec itim gadīnim B. Reidzāne sovā pietejumā “Teicēji un vācēji Nirzas pagastā 1972. gada ekspedīcijā” raudzejuse izskaidruot folklorys vuokšonys psihologiskūs aspektus, īsajusšonu kūpīnā kai vīnu nu svareigim aspektim teicieja uzticeibys radeišonai i poša foklorys vuokšonys procesa īspaidu iz vysim tuo dalinīkim.\nAr folkloristim pi teiciejis Margaritys Šakinys 1988. godā [Beatrise ūtrajā ryndā pa vydu]. Foto: V. Strautniece, LFK arhivs [LFK 19870055].\nBeatrise Reidzāne vairuokūs zynuotnyskūs pietejumūs raudzejusi skaidruot, deļkuo svareigi ir tautysdzīšmu varianti, deļkuo mums napīteik tikai ar jau publicātim latvju dainu tekstim. Vaicuoju jai, parkū byutu vierteigi voi aktuali kotram īsavērt tautysdzīšmu siejumūs?\nTys vusod ir aktuali, nu vusmoz tīm cylvakīm, kas kuodreiz ir dzierdiejuši dzīsmi; nūteiktā situacejā pirmais, kas īīs pruotā, byus tys tautysdzīsmes teksts. Teiksim, voi tī radzūt kuozu braucīni, voi leigavu i leigavaini, nu iz reizes īīs vusmoz puors panteni pruotā. Gon nu tuo, kuo varātu apdzīduot, gon nu tuo, kū varātu lobu i šmuku pasaceit. Nu tys ir tīm, kas zyna, kas ir bejuši kuorteiguos kuozuos, kur dzīd.\nVoi jums ir kaida meiluokuo tautysdzīsme?\nJuos ar laiku puorīt. Es vairuok verūs, kuo jei puorsamaina, cik jei styngra, cik stabila. Es vairuok nu leksiologejas puses verūs. Bet nu pa laikam atsarūn tuodas, ka breinojīs, cik šmuki tuo pasaceits. Bet ar laiku nuok jauna vītā. Dzīduotuojīm sovaižuok, jīm, saceisam, vairuok tei melodeja palīk pruotā.\nKuodu laiku maņ patyka “Tuoli dzeivoj”, bet es juos navaru nūdzīduot. Bet nu klauseitīs maņ jū pateik. I vēļ “Zīdi, zīdi, rudzu vuorpa” maņ tuo labi pateik. Jai tuodi vuordi, bet tī jau var mainiet, kuo grybi, vuordus. Nav tuods standarts.\nDūmojūt par folkloru myusdīnuos, izreiz īt pruotā latvīšu zeimu i rokstu popularitate. Voi jums ir kaids skaidrojums, deļkuo myusu dīnuos tik daudzi lītoj ituos zeimis?\nZeimes tagad tīk traktātas drusku cytuodā plāksnē. It kuo juos nastu nūteiktu spāku. Pamatā tys vairuok ir saisteits ar mageju. I cylvāki, kas ir aizarāvuši ar mageju, ir pīškeiruši kotrai zeimei sovu spāku. I, ka tu tam tyci, tys varbyut ari tev paleidz. Partū ka golvonīs jau ir poša ticeiba. I ticeiba zeimem cylvakīm ir nu stypri senejīm laikīm. Suokumā tuos beja dabasu zeimes, piec tam paši īsavuiceja tuodas zeimes īkaļt, īzgrīzt kur naviņ.\nTod saīt, ka taida viļņveideiga otkon ticiešona zeimem atsakuortoj pa laikam?\nIk pa breižam aktualizejuos. Taipat, saceisam, 30. godūs — puoruok daudzi varbyut ļauds par juom narunova, vairuok dīvturi. Bet, kuo meitas adejušs, tuo adeja! Pasaviere vīna nu ūtras musturi i adeja. Bet par tū, voi tei zeime pīvalk voi atgryuž puišus, daudzi nadūmova.\nBet var iztaiseit sistemu — ka ar itū zeimi puiši lips kluotynam, bet ar itū tys našmukīs nu maņs atsakrateis. I tod tys ir tuo kuo mageja. A cylvakīm stypri pateik mageja. Koč vai tys pats naboga malnīs kačs. Tu tuopat ar leikumu apīsi tū vītu voi krystu puormessi. [Smejas.]\nVoi tautysdzīsmem ari var daškiert vuordu ‘mageja’?\nTautysdzīsmēs ir vuordi īškā, a vuordi jau nu pašīm vacuokajīm laikīm ir tei magiskuo līta. Voi ar vuordīm pasaceit, voi ar vuordīm napasaceit, nūsliept. Tys jau ari dūd spāku! Saceisam, ka tu vylka vuorda nalītoj, tod tovi jāri palīk dzeivi. Tu vari pasaceit par jū kuo sovaiduok — ka jis ir malns voi palāks. Bet golvonīs, ka, juo vuorda napasokūt, tu sevi aizsorgoj. Bet pasokūt — tu īlaid kū naviņ sevī. Taipat pasokūt lobūs vuordus, saceisam, “vai, Dieviņi, vai, Laimiņa”, tu pīsauc sev jūs obus kluot.\nDzīsmes jau tuo izaveidova, līkūt kluot negativū, kū tu grybi nūstumt nūstinam, pīmāram, vusi buramī vuordi. I ir pozitivī teksti, kū tu grybi pozitivu pasaceit. Interesanti, ka ir tuodas situacejas, kod ir savītuots tai, kai, pīmāram, kuozu naktī, kod vajag vusu negativū pasaceit. Par tū ari ir tei leluo apdzīduošona. Vusu, kū tu vari pasaceit — tam greizas acs, tam škeibi zūbi, proīt jis navar… Tys ir breids, kod tu tū dreiksti i tys apsagrīž ūtraižuok — par lobumu. Tys ir cylvāka dzeives lyuzuma momentūs, bet kuozas ir vīneigīs moments tovā dzeivē, kurā tu pats dorbojīs leidza.


Viļānu tierga pīdzimšona i mozūs volūdu boguoteiba – žurnala "A12" stuosti vosorā - lakuga.lv\n8 Juņs 2022\nTemys: A12, Aija Beata Rjabovska, Angelika Juško-Štekele, Ināra Groce, Iveta Kepule, Juris Tučs, Nikole Nau, Raipole, Viļānu tiergs, Žurnals "A12"\nIzguojs žurnala “A12” jaunais juņa/juļa numers, kurā sarunys ar bolvys “Lielais Kristaps” sajiemieju grima muokslineicu Aiju Beatu Rjabovsku, folklorys pietneicu Angeliku Juško-Štekeli, Viļānu tierga krysttāvu Juri Tuču i cyti stuosti. Itys numers reizē saīt ari žurnala “A12” sova veida jubilejs – jau 60. numers.\nŽurnala redaktore Ināra Groce, īvodūt ituos reizis rokstus, soka: “Jau izdūtajūs 60 numerūs žurnals “A12” viestej par Latgolu i tuos ļaudim. Kai skaiteituoji, tai žurnala varūni ir tykuši atvārtuoki, izaveiduojuse vierteibu skola – skaisti, eistyni, dzili. Žurnals ir bejs līcinīks jaunu kultūrvītu dzimšonai, tam, ka regionā atsagrīž jaunīši i saimis. Vys tik juoatzeist, ka kūpumā myusu palīk arviņ mozuok. Kū nav īsadevs pameit – savīnuot dažaiduos palykušuos cylvāku grupys – sovejūs, myusejūs i cytaiži dūmuojūšūs.”\nJuņa/juļa žurnalā “A12” skaitit:\npar kū “sasacap” latgalīši – sacynuojumi piec aizvadeituo Latgolys kongresa;\nbalvys “Lielais Kristaps” sajiemiejis grima muokslineicys Aijis Beatys Rjabovskys dorba kasdīna i latgaliskuo identitate;\nituo gods Latgolys pūdnīku dīnys keramikis Evijis Vasilevskis skatejumā;\nceļuojums tepat iz Raipoli, laivu braucīni pa Latgalys iudinim i gostūs tuoļuok – iz Sicileju pi veinziņu;\nkotra jauna volūda – myusu boguoteiba, atzeist Pūlejis volūdnīki Nikole Naua i Tomašs Viherkevičs, kurim nav sveša ari latgalīšu volūda;\nvosorys saulgrīžu tradiceju apsazynuošona i tūs kūpšona – saruna ar folklorys pietneicu Angeliku Juško-Štekeli;\nViļānu tierga aizsuokumi i saruna ar tuo krysttāvu Juri Tuču;\nmuzykys stuosts par dirigenti Ivetu Kepuli – kur rūnās i nūder avanturiskais gors, kai ari cyti stuosti.\nKai vysod žurnalā “A12” ari portala lakuga.lv sagataveituo informaceja par jaunumim latgaliskajā muzykā – itūreiz grupys “Tautumeitas” jaunais albums “Skrejceļš” i etnomuzykys izlase “Sviests 9”. Žurnalā var puorskaiteit ari portala komandys gataveituos intervejis – ar Poznanis Oduma Mickeviča universitatis profesorim, volūdnīkim Nikoli Nauu i Tomašu Viherkeviču sasarunuoja portala vadeituoja Edeite Husare, bet lakuga.lv redaktore Laura Melne sasatyka ar grima muokslineicu Aiju Beatu Rjabovsku.\nŽurnals “A12” ir vareiba izzynuot par dzeivi i ļaudim Latgolā i pasaulī, puorskaiteit dažaidus dzeivisstuostus, pīsadaleit viesturiskūs ceļuojumūs laikā i telpā, kai ari byut atkluojumu i puordzeivuojumu dalinīkim. Vaira par vareibu abonēt voi nūpierkt (kai digitalā, tai taustomā veidā) žurnalu ite: https://a12.lv.


Izguojuši dzejūļu gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys” - lakuga.lv\nTemys: Dana Vasiļjeva, Edeite Husare, grupa "Rupuči", Ilze Sperga, Kristaps Rasims, LgSC, Līga Romančuka, Māra Cielēna, Vuškeņa iz pļovys\nIzguojuši dzejūļu gruomota i digitalais muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”. Dzejūļu autore ir Ilze Sperga, gruomotys muokslineica Līga Romančuka, bet septenis jaunys dzīsmis ar Ilzis dzeju bārnim saceriejs Kristaps Rasims i īdzīduojuse grupa “Rupuči”, viestej bīdreibys “LgSC” dūtuo informaceja.\nKarteņa: grupa “Rupuči” (Kristaps, Ernests i Terēze Rasimi), foto Baiba Rasima\nLeidza ar gruomotu izdūta ari digitals muzykys albums bārnim ar taidu pošu nūsaukumu “Vuškeņa iz pļovys”. Tymā dzīšmu formatā puortapuši septeni nu gruomotys dzejūļu. Dzīšmu muzykys autors ir Kristaps Rasims, bet tuos īdzīduojuse grupa “Rupuči”, kurā apsavīnuojuši Kristaps, Ernests i Terēze Rasimi. Albums īraksteits studejā “Reiga”, īrokstā tolkā guojuši ari muziki Zane Dziesma, Deniss Smirnovs i Mārcis Lipskis, bet albumu masteriejs Krišjānis Geidāns. Jaunais muzykys albums bārnim ir daīmama nūsklauseišonai video formatā “YouTube”, kai ari byus publicāta “Spotify” i cytūs popularuokajūs muzykys straumiešonys servisūs. Kotram grybātuojam “YouTube” byus daīmami diveji dzīšmu varianti – dzīduošonai leidza ar grupu “Rupuči” voi pošim viņ ar muzykys pavadejumu.