LaKuGa – Regionaluos volūdys statusam Latvejā atsateik tik vīna – latgaļu volūda\nRegionaluos volūdys statusam Latvejā atsateik tik vīna – latgaļu volūda\nLaKuGa 22. Februars, 2012. gods 2\nNazcik politiku (T. Ždanokys, A. Bartaševiča, Ž. Kulakovys) pādejom dīnom paplateitais paviestejums ap vajadzeibu Latgolā daškiert regionaluos volūdys statusu krīvu volūdai īskaitoms par promoskovyskuos stuojis spāku aileigū provokaceju.\nKrīvu volūdu ar pasauku „regionaluo volūda” jī sasīn bez kaida pamata, partū ka regionaluos volūdys statuss Latvejā juridiskai var zeimuotīs viņ iz latgaļu volūdu, a na migrantvolūdom.\nRegionaluos volūdys sapratīņa korektums\nKoč praktikā šaļtim i redzīs nakonkreteiba termina „regionaluo volūda” lītuošonā, vys tik Europys volūdzineibys i juridikys specialisti irā izgaļdejuši golvonū princypu, pa kuram regionaluo volūda izaškir nu nacionaluo minoriteta volūdys:\n1) regionaluos volūdys runuotuoji īskaita sevi par sovpateigys volūdys runuotuojim, a tymā pošā laikā jī īskaita sevi i par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu;\n2) nacionaluo minoriteta volūdys runuotuoji īskaita sevi par sovpateigys volūdys runuotuojim, tok tymā pošā laikā jī naīskaita seve par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu.\nZeimojās, ituo vaicuojuma vajag vērtīs styngrā sasiejumā ar vaļstiskū volūdu. Kod 18-tajā februara dīnā, pateicūt Latvejis vaļščuonu vīneibai, ekstremistim nasalūbe dasnēgt krīvu volūdys oficialys pīzeišonys par vīnu nu Latvejis vaļsteibys golvonūs volūdu, to krīvu volūda (sevkurā juos dialektalajā voi literarajā pasaruodejumā) Latvejā var byut viņ nacionaluo minoriteta volūda.\nVajadzeiba Latvejis lykumūs atškiert regionalū volūdu nu migrantvolūdu\nCytu ES vaļsteibu, pīvadumam, Puolejis, lykumūs skaidrai īraksteits formuliejums, ka „regionaluos volūdys statuss „nasazeimoj iz migrantvolūdom”. Par migrantvolūdu juridiskai pīzeistama taida volūda, kura navā viesturiskai atsaroduse i nūsaformiejuse tuos vaļsteibys teritorejā.\nLatvejis vaļsteibys teritorejā atsaroda i nūsaformēja viņ treis nu niule dzeivojūšūs volūdu: latvīšu (vaļstiskuo volūda), juos regionaluo forma – latgaļu (regionaluo volūda) i līvu volūda (senejuos pamattautys volūda). Vysys cytys volūdys Latvejā īskaitomys par migrantvolūdom, i jom jau itamā šaļtī Latveja puordrūsynuojuse vysys tīseibys, kurys pīdar turēt nacionalūs minoritetu volūdom.\nKrīvu volūda navā rodusēs i nūsaformiejuse kurymā naviņ konkretā Latvejis regionā, a Krīvejis teritorejā, tai tod, krīvu volūda Latvejā irā migrantvolūda aba nacionaluo minoriteta volūda. Kai paruodeja 18-tuos februara referendums, krīvu volūdai Latvejā navajadzeigs vēļ leluoks atspaids nu vaļsteibys pusis, nakai tys niule, kam krīvu volūda jau tān irā vaļstiskuo volūda Krīvejā ar miļža lelu oficialū finaņsiejumu, par kurū radeitī produkti (krīvvolūdeigī drukadorbi i audiovizualī dorbi) miļža lelā skaitā īīt i Latvejā.\nA regionaluos volūdys statuss dyžan vajadzeigs latgaļu volūdai, kam itūšaļt latgaļu volūdys lītuotojim Latgolā mozuok tīseibu kai krīvu volūdys lītuotuojim. Kab Rēzeknis i Daugpiļs mīsta vierseiba bejuse eistyn aiziņteresāta iņtegracejā, jei ryupynuotūs ap latgaļu tīseibu paceļšonu da Latgolys krīvu tīseibu leidzīņam. A praktikā redzim, ka nūteik taišni ūtraiži.\nIzškireiba iz vyds regionaluos volūdys I migrantvolūdys (nacionaluo minoriteta volūdys) vītrunu Latvejā\nPubliskajūs debatūs ļauds cieški valk klaideigys paralelis iz vyds latgaļu volūdys i kaiba ekzistejūšuos „staraveru volūdys”. Zeimojās, nak jau diskusejuos vajag otkon i otkon atkuortuot i seviški pastreipuot, ka „staraveri” apzeimoj pīdareibu religejai, a na volūdai, i ka itymā koņtekstā korekti var byut viņ itaidi saleidzynuojumi:\nkrīvu volūda~latgaļu volūda.\nLatgaļu volūda nanūstuoja tik vītrunu leidzīnī (pogostu leidzīnī). Latgali nūformēja sovu regionaluos subetniskuos grupys pošatmani i radeja sovu standartizātū raksteituos volūdys formu, kurei izaškir nu Latvejis vaļsteibys golvonuos volūdys i kuramā izdūts vaira kai 2000 gruomotu i vaira kai 100 periodiskūs izdavumu, kuramā ļauds roksta reklamys paviestejumus, kuramā kas dīnys atsarūn jauna literatura i rakstīni škārsteiklā. Regionalajā latgaļu valodā gatavejami taipoš televizejis laidīni i translej radeja.\nPreteimā, tom krīvu volūdys vītrunom, kurys runoj Latgolys staraveru soluos, navā pasadarejuse kaida seviška regionaluo leidzīņa forma. Latgolys staraveru piecguojieji izdūd sovys guomotys tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, skaita presi tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, verās televizejis i klausuos radejis tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, a na kaidā seviškā „Latgolys krīvu volūdā”. Nikur sovā komunikacejā Latgolys staraveri narunoj ap kaidu naviņ regiona leidzīņa standartizātū „Latgolys krīvu literarū volūdu”, kurei varātu byut izškireiga nu tuos krīvu literaruos volūdys, kur jau pīzeita par vaļstiskū volūdu vysā Krīvejā i par nacionaluo minoriteta volūdu vysā Latvejā.\nVysi kūpā – pret iudiņa mūrduošonu\nVēļ reizi atguodynojūt pyrmuok saceitū, ka:\na) sadareibā ar definiceju, regionaluos volūdys pīstuovi irā tī, kurī sevi īskaita par sovpateigys volūdys runuotuojim i vīnulaik sevi īskaita i par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu;\nb) regionaluos volūdys statuss nasazeimoj iz migrantvolūdom (ni literarajā, ni vītrunu formā),\nc) naekzistej nikaida atseviška Latgolys regiona leidzīņa krīvu literaruo volūda, kurei byutu izškireiga nu Krīvejis vaļstiskuos volūdys;\nlatgalīšim vajag aileigū reizi aicynuot Latvejis vaļsteibys, kab jei:\n1) nūstyprynuotu latgaļu volūdys kai vīneiguos regionaluos volūdys statusu Latvejā;\n2) Latvejis lykumūs pa cytu ES vaļsteibu paraugam skaidrai atškiertu regionalū volūdu nu migrantvolūdu aba nacionalūs minoritetu volūdu (īskaitūt jūs vītrunys),\n3) i tuoļuok paturātu vysu Latvejā lītojamūs vītrunu (tymā vydā i latgaļu, i Latgolys krīvu vītrunu) ziniskū tiemiešonu i kulturviesturiskuos vierteibys pastreipuošonu;\n4) naīskaiteitu par objektivu informaceju prokrīvyskūs politiskūs spāku publiskuos spekuļacejis ar volūdu i kulturu sapratīnim, kab tuo rezultatā latgaļu volūdys lykumeigūs tīseibu sovā zemē nadaītu aizalīgt viņ deļtuo, ka Latvejis puorkrīvuošonys entuziasti rauga ļaudeibā īsēt jukumu.


Leivuonā apsaverama Māra Čačkys grafikys dorbu izstuode - lakuga.lv\nTemys: Leivuons, Līvāni, Māris Čačka, Roksts, uz ceļiem\nNu ituos nedelis da 1. decembram Leivuonā, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā ir apsaverama Daugovpiļs muokslenīka, izstuožu kuratora, Daugovpiļs Universitatis Muokslys i dizaina katedrys docenta Māra Čačkys grafikys personalizstuode ar nūsaukumu „… uz ceļiem”.\n„… iz celim, kuo prīškā? Kotram sovs, kuo prīškā ceļūs krist!”, soka muokslenīks Māris Čačka. Vuordam „celi” latvīšu volūtā ir daudzi jiedzīņa skaidrojūšūs nūzeimu i tys ļaun variēt tuo dažaidajuos interpretacejuos. Byušona iz celim vīnlaiceigi daboj atškireigys tuos nūzeimis, kur vīna nu tom raksturojama kai „byut vysur”, byut gon ite, gon tī…\nAutors pie sovys ceļu idejis izsuoce struoduot jau 2011. goda rudinī, nu tūs realizēju īsuoka 2012. goda julī. Muokslenīka Māra Čačkys sereja „… uz ceļiem” radeita deveņūs lelformata kruosainūs augstspīdumūs.\nPar Čačkys dorbim soka muokslineica i muokslys zynuotneica Yeva Harut: „Kolorits – tys ir autora ituos šaļts dzeivis atspeidums.”\nMāris Čačka ir pedagogs i muokslenīks, Latvejis muokslenīku savīneibys, bīdreibys „Grafikas kamera”, bīdreibys „Mākslu pedagogu apvienība” bīdrs. Māris dzims 1976. Goda Varakļuonūs. 1998. godā pabeidzs Daugovpiļs Pedagogiskū Universitati i dabuojs vizualuos muokslys školuotuoja kvalifikaceju, itūšaļt struodoj , Daugovpiļs Universitatis Muokslys i dizaina katedrā i ir ekspoziceju i muokslys izstuožu kurators Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Vadejs i organiziejs vaira kai 30 muokslys projektu. Pīsadalejs vaira kai 50 muokslys izstuodēs, nu kurom 9 bejušys juo personalizstuodis i 9 dubultpersonalizstuodis.


Aicynoj iz regionalū diskuseju par Latgolys ainovu duorgumim - lakuga.lv\nTemys: ainova, krucifikss, krysts, Latvijas ainavu dārgumi, Lūznavas muiža, Lūznovys muiža, Roksts\n2018. goda 11. septembrī nu 11.00 leidz 15.20 Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā byus Latvejis vaļsts symtgadis nūtikšonys “Regionu dīnys” aktivitatis “Latvejis ainovu duorgumi vakar, šudiņ, reitu” regionaluo diskuseja.\nNu 2017. goda juņa kai Latgolys, tai vysys Latvejis īdzeivuotuoji tyka aicynuoti dasaceit sova regiona ainovys-vierteibys aktivitatē “Latvejis ainovu duorgumi”, taipat par ainovu duorgumim tyka vuoktys viesturiskuos fotokarteitis, stuosti i līceibys. Nu 193 suokuma dasacejumu par desmit Latgolys ainovu duorgumim tyka atzeiti: Aglyunys bazilikys ainova, Daugovys lūku ainova, Daugovpiļs cītūkšņa ainova, Latgolys krysti lauku ainovā, Ludzys piļsātys ainova ar azarim i piļsdrupom, Lūznovys muižys ainova, Muokūnkolna apleicīnis ainova, Rāznys azara ainova, Svātuo Dominika Pasīnis Ruomys katuoļu bazneicys ainova i Zylupis senlejis ainova.\nRegionalajā diskusejā 11. septembrī tiks raudzeits atbiļdēt iz vaicuojumim par ainovu duorgumu nūdūšonu tuoļuokajom paaudzem. Diskusejai teik gataveiti ari eipaši stuosti – par krystim Zīmeļlatgolys ainovā stuosteis Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, kai ari plašuoki stuosti byus par Daugovpiļs cītūksni, kas sajiems ari Eiropys Padūmis Ainovu bolvu, Kruoslovys piļs kompleksu i Iudiņa turisma atteisteibys centru “Bāka” pi Lubuona azara.\nLeidza ar diskuseju muižā tiks atkluota Latgolys regiona ainovu duorgumu izstuode, kas Lūznovys muižys Boltajā zalē byus apsaverama nu 10. septembra da 1. oktobra. Izstuodē īkļautys kai vysu desmit Latgolys ainovu duorgumu fotokarteitis, tai i viesturiskuos biļdis nu īdzeivuotuoju, muzeju i Latvejis Nacionaluos bibliotekus kruojumu. Piečuok nu 26. oktobra ar vysu Latvejis regionu 50 ainovu duorgumu izstuodi varēs īsapazeit Latvejis Nacionalajā bibliotekā. Biļdis, stuosti i cyta informaceja byus apsaverami i tiks globuoti ari elektroniskajā duorgumu kruotivē ainavudargumi.lv.\nDiskusejis reikuotuoji iz sasatikšonu aicynoj Latgolys regiona īdzeivuotuojus, īprīšk dasokūt pīsadaleišonu, rokstūt pasts@lpr.gov.lv. Smolkuoka diskusejis programa ITE.\nKarteitis nu lakuga.lv arhiva.


LaKuGa – Jauns projekts “Puormeit pasauli” – krakli ar uzrokstim latgaliski\nLaKuGa 6. Septembris, 2016. gods Comments Off on Jauns projekts “Puormeit pasauli” – krakli ar uzrokstim latgaliski\nLatgolā radeits jauns projekts “Puormeit pasauli”, kas sītspīdis apdrukys tehnikā roda T-kraklus ar latgaliskim uzrokstim, kotrā vuordā globojūt stuostu par identitati, pīdareibu i volūdu, informej projekta autori.\n“Mes ar itū projektu grybom runuot par sovu dzymtū volūdu. Par tuos nūzeimi myusu dzeivē. Mes grybom, kab tei skaņ, dzeivoj i ir daļa nu myusu kulturys. Laikā, kod suocem veiduot kraklus, mums ruodejuos, ka latgalīšu volūda pavysam nadaudz atsaškir nu latvīšu literaruos volūdys, nu sovā byuteibā ir taida poša. Mums pošim beja puorsteigums, kod tykom pi sajiutys – nā, tei ir cīši eipaša volūda! Tei ir cīši atškireiga. Cīši dziļa. Tei ir myusu volūda. Tys nav stuosts par kraklim, tys ir stuosts par sevis apsazynuošonu,” soka projekta autori.\nItūšaļt pastuov divejis dažaidys itūs kraklu serejis. Pyrmū T-kraklu sereju rūtoj uzroksti ar vuordim latgaliski i tūs tulkuojumu latviski, kas paruoda, cik cīši obejis ituos volūdys atsaškir, pastreipojūt tū, ka latgalīšu volūda ir sovpateiga i dziļa. Ūtrajā kraklu serejā ir frazis, teikumi latgaliski, kas sovā byuteibā ir naatkuortojami i vīnkuorši aicynoj svieiteit dzeivi.\nKotram ir sovs eipašais stuosts par Latgolu i tuos cylvākim. Par speiteigū, sovpateigū i tik atškireigū vītu Latvejis kartē i tuos cylvākūs. Latgalīšu volūda ir dzymtuo volūda apmāram 165 000 cylvāku, kas dzeivoj Latgolys regionā i citur vysā pasaulī. “Puormeit pasauli” ir sovs stuosts, kai ļaut volūdai dzeivuot, skanēt i byut daļai nu kasdīnys.\nVaira informacejis: “Puormeit pasauli” Facebook lopā.\nATSLĀGVUORDI » krakli, latgalīšu volūda, Puormeit pasauli, Roksts


75. A. 530. Vera Zacharska no Latvju kultūras kr.\nSen senejūs laikūs dzeivuoja pasaulē vīns zemnīks, kam beja treis dāli. Vacuokū dālu saucja par Ontonu, vyduskū par Mikeli un jaunuokū - par Andrivu. Divi dāli beja gudri, bet jaunuokais Andrivs beja muļkīts. Zemnīks, dālu tāvs, vīnu reizi cīši saslymuoja, pi nuoves pasaucja dālus un runoj jīm: "Dzeivuojīt mīrīgi, vīns ūtru nakryudējīt!" bet muļkīšam Andrivam tāvs īdevja nu kokla sovu kristu un pasacīja: "Dēliņ, tu nosoj itū kristu! Dīvs tevi nikod napamess!"\nAr itim vuordim tāvs nūmyra. Dāli paglobuojia tāvu un suoka dzeivuot vysi treis kūpā: divi vacuokī bruoļi vysu struoduoja teirumā, bet jaunuokais bruoļs staiguoja gonūs. Vīnu reizi, vosaras laikā, Andrivs dzanuoja gūvis mežā un par tū mežu guoja lela upe, upes molā auga lela zuode. Gūvis pīguoja pi upes un ād zuoli. Andrivs gribēja yīvis dzeit mežā un veras: pi upes nazkas guļ. Andrivs pīguoja tuvuok, veras: gu cīši smuka meita, un tai aizmyguse, ka nikuo nadzierd un uz juos piersta duorgs zalta gradzyns. Andrivs paklusiņam nūjēmja nu meitas piersta duorgū gradzynu un tvuleņ salasīja gūvis un nū:dzyna uz mežu. Mežai Andrivs suoka vērtīs tū duorgū gradzynu, izmaucja sev uz piersta un, kab jis naspeidētu, aptyna ar lupatu.\nVokorā Andrivs atdzyna gūvis uz sātu, paēdja vakariņas un, nikam nikuo napasacīdams, izleida uz cepļa gulātu. Tei meita, kura gulēja plovā, upes molā un kurai Andrivs nūjēmja gradzynu, beja kēniņa meita. Kad jej pasamūda nu mīga, īranrdzēja, ka uz piersta nav duorguo gradzyna. Jei nūguoja uz sovu pili un pastuostīja tāvam - kēniņam, ka jei pagaisymuoja duorgū gradynu. Kēniņš devja sowu pavēli pa vysu kēnesti: "Kas atroda juo meitas gradzynru, tys dabuos juo meitu par sīvu."\nBruoļi izdzierda, ka ;m kēniņa taida pavēle, un suoka jī sātā runuot vīns ūtram: "Kab myusim atrast tū duorgū zalta gradzynu!"\nAndrivs nu cepa suoka prasīti: "Kas tī taids, bruolīši?" Bruoji uz\nAndrivs nikuo vairuok miadarīja, cēlās nu cepļa un runoj bruoļim: "Es īšu uz mežu pēc sēnem!"\nBruoļi jam nikuo napasacīja un jis nūguoja uz mežu. Mežā jis staiguoja, staiguoja - veras: stuov moziņa ustabiņa. Andrivs dūmoj pats sevī: "Īšu itynā ustabiņā un paprasīšu dzert.\nĪguoja Andrivs ustabiņā - veras: tī sēd vaca rogona. Andrivs paprasīja padzert yudiņa, rogona jam īdevja dzert m prosa jam: "Kas tev pierstam, ka aptevts aŗ lupotu?"\nAndrivs jai atbildēja: "Te ir zalta gradzyns, kuru es atrodu upes molā, bet nazynu, kuo itys gradzyns ir."\nRogona izstuostīja Andrivam, ka itys gradzyns ir kēniņa meitas, un kēniņš devja sovu pavēli, jo kas jū atrass, byus juo meitai par veiru. Andrivs suoka vaicuot rogonai, kai jam tikt uz kēnesti. Rogona jam runoj: "Es tev īdūšu vēziņu, ar kuru tu vareisi tikt uz kēnesti, vēziņa tevi nūvess."\n"Labi," pasacīja Andrlvs.\nRogona lyka jam atīt uz jū par treis dīnas. Andrivs pīlasija sēņu, nūguoja uz sovu sātu, paēdja un otkon guļ uz cepļa. Bruo]i juo vys runuoja, kai dabuot tū duorgū gradzynu un pajemt kēniņa meitu par sīvu. Sasalasīja reitā bruoļi braukt meklēt duorgū gradzynu. Bruoļi jau grib braukt un Andrivs nu cepļa runoj bruoļim: "Es ar', bruolīši, braukšu!"\nBruoļi ar smīklu ruovja Andrivam ar ptotogu par placim un runoj: "Sēd, muļkis, uz cepļa!"\nTai bruoļi nūbraucja meklēt duorgū gradzynu. Andrivs tū vysu dīnu beja vīns pats ustobā. Bruoļi tymā dīnā naatbraucja. Ūtrā dīnā bruolu vēļ nav, Andrivs nūguoja uz mežu pi rogonas: Rogona jam īdevja tū vēziņu un moziņu kumeliņu, jis sādās juošu uz kumeliņa un nūiuoja uz kēnesti. Ceļā bruo]i īraudzīja muļkīti uz kumeļa un gribēja jū apturēt, bet Andrivs paskrēja ar kumeliņu garam, nikuo narunuodams. Jau atbraucja Andrivs pi kēniņa un padūd duorgū gradzynu kēniņa meitai, kura beja cīši smuka. Andtivs ari beja cīši smuks puiss. Kēniņš jūs apprecēja un sataisīja lelas kuozas. Bruoļi ari izzynuoja, ka jūs bruoļs, muļkīts, atroda yradzynu un palyka par znūtu kēniņam. Nu taidas lelas bādas obadivēji nūzaudēja pruotu un palyka par muļkim. Andrivs tagad dzeivoj kēnestī ar jaunū sīvu un vysa kuo jam ir: i dzert un ēst.


Latvejis banka izlaiss pīminis monetu “Latgales keramika” - lakuga.lv\nLatvejis banka izlaiss pīminis monetu “Latgales keramika”\n2 Juņs 2020\nKarteņa: Latvejis Bankys publicitatis materials\nTemys: Gundega Rancāne, keramika, Latgales keramika, Latvejis Banka, moneta, pīminis moneta, suvenirmoneta\nPīktdiņ, 5. junī, Latvejis Banka izlaiss 2 eiro pīminis monetu “Latgales keramika”, līcynoj bankys sātyslopā publicātuo informaceja. Jaunuos pīminis monetys nacionaluos pusis grafiskuo dizaina autore ir muokslineica Gundega Rancāne.\nLatgolys keramika ir īkļauta Latvejis kulturys kanonā, i tei veidoj vīnu nu spylgtuokūs Latvejis kulturys zeimu. Jaunajā pīminis monetā it attāluots Latgolai rakstureigais keramikys veiduojums – svečturs. Tautys pūdnīceiba ilgu laiku tykuse izkūpta Latgolā i Kūrzemē, bet tikai Latgolā tei ir sasaglobuojuse cauri laikim i nūdūta nu paaudzis paaudzē, saceits bankys paziņuojumā.\nPīminis monetys nacionaluos pusis grafiskū dizainu veiduojuse muokslineica Gundega Rancāne, sovukuort plastiskuo veiduojuma autors ir Jānis Strupulis. Monetys kūpeiguos pusis autors ir muosklinīks Luks Luikss.\nPīminis monetys nacionalajā pusē ir īkolti uzroksti “LATVIJA”, “LATGALES KERAMIKA”, kai ari izlaisšonys gods. Monetys jūslu taipoš kai vysom cytom Latvejis Republikys 2 eiro apgrūzeibys monetom veidoj uzroksts “DIEVS * SVĒTĪ * LATVIJU *”. Jaunuo moneta ir kolta Leitovā.\n“Latgales keramika” itymā godā byus vīneiguo Latvejis Bankys izlaistuo 2 eiro pīminis moneta. Eiro pīminis monetys ir lykumeigs moksuošonys leidzeklis Latvejis Republikā i cytuos eiro zonys vaļstīs.\nJaunū monetu varēs nūpierkt tikai škārsteikla vītnē e-monetas.lv nu 5. juņa 12.00 stuņdem, informej Latvejis Banka. Īguodei jaunuos pīminis monetys byus daīmamys tikai suvenirīsaiņuojumā i apgrūzeibys monetu komplektūs.


Ar gruomotu “Jākuba citati” rūsynoj vacuokus vaira sasarunuot ar bārnim - lakuga.lv\nTemys: Ieva Johansson, Jākuba citati, Jēkaba citāti, MeYou.One\nGoda golā izdūšonu pīdzeivuojuse gruomota “Jākuba citati”, kas rūsynoj vacuokus vys vaira kasdīnā sasarunuot ar bārnim, skaidruot sajiutys, lītys i aicynoj bārnus dūmuot i atrast atbiļdis iz sev interesejūšim vaicuojumim. Gruomotys autori ir desmitgadeigais Jēkabs Birznieks i juo mama Īva Johansson. “Jākuba citati” interesentim ir daīmami divejuos versejuos – kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūduos, portalam paviestieja gruomotys autore.\nĪva Johansson, kurei kasdīnā ir izaugsmis platformys “MeYou.One”, kuruos sātysvīta ir Daugovpiļs, trenere, pasuokumu moderatore, darbneicu vadeituoja i jaunuos rodūšuos ustobys “Room13” saimineica, par sevi soka, ka ir vīnkuorša mama, kurei ostoņu godu garumā pīrakstejuse niu jau desmit godu vacuo dāla Jēkaba dūmys, izsacejumus i citatus. Niu tī apkūpuoti gruomotā “Jākuba citati” i papyldynuoti ar iz sarunom rūsynūšim vaicuojumim par attīceigū temu. Drūsme, sāta, mīlesteiba, saprasšona, dorbs, ryupis, uzvarys i cytys kūpā pi pīcdesmit temu paleidzēs vacuokim sasarunuot ar bārnim, izskaidruot procesus, lītys i vysim kūpā ari dabuot atbiļdis.\nAicynojūt īpazeit “Jākuba citatus”, Īva soka: “Kasdīnā bārni vacuokim aizdūd sev aktualus vaicuojumus. Komunikaceja ir svareiga, kab bārns atsateisteitu i dabuotu atbiļdis iz svareigū. Kab izaveiduotu par sabīdreibys lūcekli, jam ir vajadzeigi skaidruojumi par attīceibu lykumsakareibom, par pastuovūšom socialekonomiskajom sistemom i procesim. Taipat, pasasokūt tam, ka sūpluok aug bārni ar sovu dabiskū interesi, zynuot gribiešonu, vacuokim ir vareiba pošim otkon puordūmuot sovys vierteibys i saimē izceļt tuos svareiguokuos. Obeji ar Jēkabu vielejam, ka bitei gruomateņa ir kai īdviesme mīlesteibys, jaunu izzynuošonu i breinumu sarunom!”\nIzdavums “Jākuba citati” sataiseits, sasadorbojūt ar bīdreibu “LgSC”. Bīdreibys vadeituoja Edeite Husare soka: “Ir īrosts, ka latgaliski da ituo bejuši izdūti literari voi kulturviesturiskim tematim veļteiti dorbi, deļtuo prīca, ka “Jākuba citati” padora plotuoku latgaliski daīmamūs izdavumu pīduovuojumu ar itaida veida temu i varēs prīcynuot jo eipaši tuos saimis, kuruos vacuoki ar bārnim ari sasarunoj latgaliski.”\nGruomotā Jēkaba sprīsšonu i vaicuojumus sarunom papyldynoj jaunuos, deveņgadeiguos muokslineicys Ariannys Evelinys Žeiris zeimiejumi. Daļa gruomotys ījāmumi tiks pazīduoti lobdareibys organizacejis “Palīdzēsim.lv” mierku sasnēgšonai dorbā ar saimem i bārnim.


Tūp gruomota “Latgalīšu volūda suociejim” - lakuga.lv\nTemys: Alise Birnbauma, Egle Žilinskaite, Elīna Kokareviča, Ilze Sperga, Latgalīšu volūda suociejim, Maruta Latkovska, Muora Mortuzāne-Muravska, Oskars Orlovs, Snorre Karkonens-Svensons, Solvita Berra, Valodu māja, Vineta Vilcāne, Volūdu sāta\nJau ūtru godu ar Latgolys kulturys programys finansialu atbolstu kulturvīta “Volūdu sāta” aba “Valodu māja” turpynoj dorbu pi unikalys vuiceibu gruomotys. Tamā sevkurs grybātuojs kūpā ar varūnim Agnešku, Ādamu, Gundegu i Viktoru varēs vuiceitīs latgalīšu volūdu.\nPūlīte Agneška īsapazeist ar latvīšu piecteci ASV Ādamu īsapazeišonys aplikacejā “Cymuss”, reidzineica Gundega naplānuotai teik Daugovpilī pi pīterpilīša Viktora, deļtam ka jai ir vajadzeigs pīredziejs mebeļu restaurators, i Viktors taids ir. Jis ir ari prieciejīs ar latgalīti Ināru, deļtam grib apguit latgalīšu volūdu taipoš kai Ādams, kurs beiguos nu Teksasys teik Rēzeknē i paleidz Inārai atrast seņ maklātu radineicu.\nGruomotys pamatā byus lykts uzsvors iz volūdys komunikativū funkceju, juos mierkauditoreja byus latvīšu, krīvu i angļu volūdā runojūši interesenti. “Gribim izceļt – latgalīšu volūda ir dzeiva volūda, kū daudzi cylvāki izmontoj kasdīnys saziņā saimē, draugu storpā i cytur. Gribim paruodeit, ka tei nav seneja, izmierstūša volūda, bet ka tū var ārtai izmontuot vysaiduos myusdīneiguos dzeivis situacejuos,” par gruomotu stuosta “Volūdu sātys” projektu vadeituoja Elīna Kokareviča.\nProjektā īsaisteiti daudzi latgalīšu volūdys specialisti, volūdnīki i volūdu pazinieji, kas puorzyna komunikativuos niansis i var paleidzēt vuiceibu materialam palikt lobuokam. Pi projekta struoduoja Snorre Karkonens-Svensons – volūdnīks i komunikativuos pīejis puorzynuotuojs, Muora Mortuzāne-Muravska – latgalīšu volūdys specialiste, materiala veiduotuoja i tulkuotuoja, Maruta Latkovska – latgalīšu volūdys redaktore i konsultante raksteibys i izrunys vaicuojumūs, Alise Birnbauma – volūdu pasnīdzieja, tulkuotuoja i materiala izstruoduotuoja atbylstūši Eiropys Kūpeigūs pamatnūstuodņu volūdu apgivei standartim, Solvita Berra – volūdneica i piļsāttekstu eksperte, Oskars Orlovs – tekstu autors i latgalīšu humora eksperts, Egle Žilinskaite – padūmdevieja materialu strukturys izstruodē.\nVysi gruomotu varūni kūpā. Karteņa: Volūdu sāta\n“Suocūt projektu pārnejā godā, varbyut pat nadadūmuojom, cik apjūmeigs i laikītiļpeigs tys byus. Cytu reizi beja gribiešona nūlaist rūkys, bet varim byut pateiceigi tam, ka myus atbolsta kai daudzi gudri cylvāki, kas ir pīkrytuši pīsadaleit projektā, tai ari Latgolys kulturys fonds, deļtam ka itei ir vareiba na tikai nazkū radeit, bet ari pošim vysu laiku vuiceitīs i apguit kū jaunu, puorvarēt izaicynuojumus i augt,” pīzeist Elīna.\n“Gruomotys izveidis komanda samārā eisā laikā veice apjūmeigu i novatorisku dorbu, deļtam ka ir izveiduota gon vuiceibu vīlys apgivis struktura, saturu grupejūt atbiļsteigi temom i veidojūt praktiskus aizdavumus, gon literarais viestejums, kas caurauž gruomotu i ļaun identificēt sevi ar juos varūnim, dzeivim cylvākim ar sovim raksturim, vajadzeibom i problemom. Ite nav idealūs cylvāku i dialogu, kai tys naratai ir nūvāruojams vuiceibu gruomotuos – vīnam nu varūņu nav rūkys, cytam saimis,” pīzeist Dr. Philol. Ilze Sperga, kas recenzēja materialu.\nI. Sperga arī nūruoda iz tū, ka, varams, ryudeitu latgalīti katuoli atbaideis gruomotā īkļautuos niu aktualuos socialipolitiskuos temys, pīmāram, veganisms, LGBT+ tīseibys, feminisms, bet gruomotys idejis autors, volūdnīks i “Volūdu sātys” rodūšais vadeituojs Snorre Karkonens-Svensons akcentej, ka gruomota, pyrmom kuortom, ir gataveita, kab veicynuotu latgalīšu volūdys lītuojumu i uzturātu volūdys statusu eipaši jaunīšu vydā, lai par tū radeitu interesi ari uorpus Latvejis.\n“Nu pyrmaulmaņa laiku tei nav bejuse školys i administracejis volūda, lai tei byutu dzeiva vēļ iz prīšku, nazkas ir juodora niule. “Volūdu sātys” stypruokuo kompetencis jūma ir volūdu apgive i vuiceišona, deļtam taišni ite mums ir bejuse vareiba dūt sovu artavu. Ir svareigi, lai aizsprīdumi i konotacejis nabyutu škieršli potencialim lītuotuojim identificēt sevi ar volūdu i jū lītuot. Deļtam gruomotā atkluojam volūdu myusdīnu kontekstā, dūdūt vaira vītys urbanajam, na laukim, golu golā daudzi latgalīši dzeivoj Reigā, Londonā i cytuos piļsātos, vairuok īkļaujūšom vierteibom par tradicionalū katuoļticeibu, kai ari aktualizejam socialūs vaicuojumus, kas svareigi myusu laiku jaunatnei,” stuosta Snorre.\n2020. godā, projekta suokumā, izstruoduoja pamata mamterialu – gruomotys losomtekstu sižetu, tekstus, dorba aizdavumus i c. Itūgod uzmaneibys centrā ir gribiešona asūšū materialu uzlobuot i papyldynuot, pīmāram, izstruodojūt latgalīšu-latvīšu-angļu-krīvu vuordineicu, izrunys i fonetikys materialu itt, kai ari izstruoduot klauseišonuos materialu. Gruomotu papyldynoj boguoteigys ilustracejis, kurūs autore ir muokslineica Milica Protiča-Kojoviča, taipoš nūteik unikali latgalīšu volūdys kursi, kurūs voda latgalīšu volūdys zynuotuoja, bīdreibys “LgSC” bīdre Vineta Vilcāne, vaira par kursim var skaiteit ITE.\nPar klauseišonuos materiala izveidi atbiļd akters i īrokstu studejis “Reiga” vadeituojs Kristaps Rasims. Lai īskaņuotu vysu sagataveitū materialu, procesā tyka īsaisteiti 15 runuotuoji. Bolsus īrunuoja: Kristaps Rasims, Inga Misāne-Grasberga, Aina Jurdža, Inta Ostrovska, Baiba Stepanova, Leila Rasima, Zofija Ritiņa, Ainārs Linužs, Guntis Rasims, Juris Vucāns, Normans Bārbals, Valdis Vucāns, Andžejs Rasims, Terēze Rasima i Ernests Rasims.


Nautrānu pogosts - Vikipedeja\nPluots: 156,9 km2\nDzeivuotuoju sk. (2010): 1310\nBīzeiba: 8.3 dz./km2\nNautrānu pogosts (latvīšu: Nautrānu pagasts) — Rēzeknis nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Atsarūn nūvoda pūstumūs. 1998. godā Nautrānu pogostam daškierts Miglinīku pogosts. Da 1999. godam — Ludzys rajona daļa. Vīna nu vysuzeimeigūs vītu Latgolys kulturviesturē. Nautrānu pogosta centrys — Rogovka.\n3.1 Zeimeigi ļauds\nArheologiskī atradīni Opiņku piliskolnā i VII—XI gs. Laizānu seņkopūs līcynoj, ka ite dzeivuojuse latgaļu moztautys daļa ar labi izraisteitu kulturu. Nu sovys pusis, Salinīku seņkopu atradīni ruoda, ka pyrma tuo ite dzeivuojuse i suomugru moztauta, kura piečuok sasaliejuse ar atguojiejim latgalim.\nXVII—XIX godusymtā nūvoda centrys beja Zaļmuiža, kura nu īsuoku pīdarēja grafim Korfim, a piec tyka par Rozenšildu-Paulinu sovumu. Caur muižu guoja Reigys ceļš, kurs saškeire Latgolu ar Reigu.\nXIX godusymtā Zaļmuiža tyka par dzimtinīku buntu centru, i vīns nu golvonūs ceikstātuoju par zemnīku tīseibom beja latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs, ailinīks Pīters Miglinīks. Kūpā ar Andryvu Jūrdžu, J. Seili, A. Purmalīti, F. Skesteri, V. Leiku jis radeja vīnreizeigu aktivuma formu ceikstīņam pret dzimtinīku apmīgšonu i cariskuos Krīvejis puorkrīvuošonys politiku.\nXIX i XX godusymtu meitovuos Zaļmuižys pogosts turēja pošu leluokū skaiteigūs dzeivuotuoju procentu Latgolā. Nautrānu nūvoda kulturapleicei XIX i XX gs. bejuse cīši svareiga role vysā latgaļu kulturā — ite dzymušys, vuicejušuos i darejušys daudzejis latgaļu atdzimšonu vadynuojušys personeibys.\nNautrānu pogosts geografiskai izalikaliejs Latgolys augstainis i Lubuona leidzonainis sadurā, Rēzeknis nūvoda pūstumreitūs, pi rūbeža ar Bolvu i Kuorsovys nūvodim, Ičys upis leičūs. Viesturiskais Nautrānu nūvods apjam nazkodejū Nautrānu katuoļu parapeju, kuramā īīt tānejais Nautrānu pogosts i daļa tānejūs Mežvydu i Iļžukolna pogostu.\nDzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]\nZeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]\nNautrānu ci Miglinīku pogostā dzymuši:\nJūrdžys Andryvs — ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu literaturys raisteibys vadynuotuojs;\nMiglinīks Pīters — ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs;\nMiglinīks Juoņs — pyrmais latgaļu teologejis zineibu doktors;\nPlatpīrs Aleksandrys — vīns nu pyrmūs latgaļu tauteibys bazneicnīku;\nPujats Juoņs — arciveiskups;\nRancāns Jezups — veiskups i politiks;\nRancāns Nikodems — bazneicnīks, rakstinīks, vuiceibys plateituojs, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju;\nSviklis Andrejs — bazneicnīks;\nSviklis Jezups — bazneicnīks;\nCybuļskis Juoņs — kulturviesturnīks, publicists.\nDzymuši cytur, Nautrānu apleicīnē vuicejušīs ci darejuši:\nFraņcs Kemps — publicists, ailinīks, politiks, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju;\nAnna Rancāne — ailineica, publiciste, latgaļu himnys vuordu autore.\n↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī\nRēzeknis nūvoda informativais portals\nv · s · p\nAudreņu pogosts • Bieržgaļa pogosts • Bykovys pogosts • Drycānu pogosts • Greiškānu pogosts • Iļžukolna pogosts • Kaņtinīku pogosts • Kaunatys pogosts • Leņdžu pogosts • Lyuznovys pogosts • Malnuo Dyužgola pogosts • Maltys pogosts • Muokuļkolna pogosts • Nagļu pogosts • Nautrānu pogosts • Puša pogosts • Rykovys pogosts • Sakstygola pogosts • Sylmolys pogosts • Stolerovys pogosts • Strūžānu pogosts • Ūzulainis pogosts • Ūzulmuižys pogosts • Veremu pogosts • Vīmyna pogosts\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Nautrānu_pogosts&oldid=34144"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 19.05, 2020. gada 6. jaunagods mieness.


Par Zīmeļlatgolys pusbolsa dzīduotuojom storptautyskā muzykys pietnīku izdavumā - lakuga.lv\nTemys: Anda Beitāne, Zīmeļlatgolys pusbolsa dzīduošona\nJāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademeja (JVLMA) sadarbeibā ar izdevnīceibu “Musica Baltica” i Latvejis Nacionalū kulturys centru izdavuse gruomotu i albums “Shaping Sounds and Values: Multipart Music as a Means of Social and Cultural Interaction”. Deveņu autoru nu vysa pasauļa rokstu vydā īkļauts ari Andys Beitānis roksts par Ziemeļlatgolys pusbolsa dzīduotuojom, viesteits JVLMA sātyslopā.\nKruojumu sastatiejs Vīnis Muzykys i izpiļdeituojmuokslys universitatis Tautys muzykys pietnīceibys i etnomuzykologejis instituta pietnīks i JVLMA vīsprofesors Ardians Ahmedaja (Ardian Ahmedaja). Izdavumā īkļauti deveņu autoru roksti par Albanejis, Austrejis i Bavarejis (Vuoceja), Borneo (Malaizeja), Centralāfrikys i Ganys (Āfrika), Dishi (Kīna), Javys (Indonezeja), Marokys, Sardīnejis (Itāleja), Setu (Igauneja) i Zīmeļlatgolys (Latveja) daudzbaļseigū muzyku.\nItei ir jaunuokuo Storptautyskuos tradicionaluos muzykys padūmis (International Council for Traditional Music, ICTM) Daudzbaļseiguos muzykys pietnīku grupys publikaceja. Gruomotā publicātī roksti ir prezentaceju i diskuseju rezultats, kas kaldynuots div simpozejūs – library@esplanade Singapūrā (2016) i Guangxi Muokslu universitatē Nanningā, Kīnā (2017) – i tam sekojūšuo divkuoršys anonimys recenziešonys procesā. Nūzeimeiga publikacejis daļa ir albumā īkļautī audio i video lauka īroksti nu Malaizejis, Marokys, Sardinejis, Setu zemis i Zīmeļlatgolys, kas atkluoj spylgtys i daudzveideigys muzykys praksis vysaiduos dzeivis situacejuos.\nGruomotys pyrmuo daļa veļteita socialajai i kulturys mejīdarbei muzykalajā uzvedeibā. Anda Beitāne rokstā “Adapting the Parts: An Experiment as an Analysis Tool” analizej eksperimentu, kas padareits kūpā ar Zīmeļlatgolys pusbolsa dzīduotuojom, raugūt izprast na viņ skanis, bet ari uzvedeibys nūslāpumus.\nGruomotys satura ruodeituojs ITE, vaira par izdavuma saturu ITE. Gruomotu varams nūpierkt ITE.


Kvarbatkys Avotiņos - lakuga.lv\nTurpynojam īsapazeit ar kvarbatku sātom-ledejom ceļa moluos. Itūreiz – šoseja A13 Rēzekne–Daugovpiļs. Meža īlūkā aiz Maltys cīma ir pazeistamais ceļmolys olūts, kur kotru dīnu daudzys pošmuoju i uorzemu mašynys pīstuoj, kab braucieji pīlītu butelis ar olūta iudini. Te ari atrūnam sātu zemis tūņūs ar bīzom lūgu kvarbatkom – “Avotiņi“, sātys saimineicai Melānijai Goršakovai jau 92 godi. Āka tyka īguoduota paguojušuo godu symta 50. godūs. Sāta iztureiga i pamateigi byuvāta, kai soka poši īdzeivuotuoji – nanūsytama sāta. Pyrmī saiminīki asūts bejuši tureigi, greidu lykuši nu bolku, na dieļu, zuodžejūt jūs iz pusem. Saiminīkim pateik lūgu kvarbatkys i, syltynojūt sātu, juos ar pītati saglobuotys, kab lūgu apmaļu izgrīzumi palyktu. Izzinim, ka paguojušuo godu symta suokuos, kod sātu cēle, apleicīnē budaunīki ar jim asūts sasacantuši, kam kūšuoki i sovpateiguoki, tai sovys prasmis reklamējūt i nūdrūsynojūt pasyutejumus.\nVyšku cīmā celi sasazoroj iz Dubnu, Kolupu i Ambelim. Ceļa mola Dubnys vierzīnī nazkod ir bejuse tierdznīceibys īla, kuramā dzeivuojuši i tierguojušīs žeidi. Piec tam sātys tyka puordūtys. Regīna Baltace izruoda sovu sātu, veikala tierdznīceibys lūgs te ir sasaglobuojs nu Pyrmuos Latvejis breivvaļsts laiku. Sātā asūte puormejuse lūgus i greidys, dīmžāļ kūšuos i gaumeigi grīztuos lūgu aplūdys vaira natyka izlyktys, nanūvērtēja i sadadzynuoja. Vysmoz pīcu sātu eilē puorejūs lūgus kūkgrīzumi rūtoj. Regīna gon vaira stuosta par sābrim – Kolupa īlā gondreiž sevkurā ūtramā sātā asūts aizguojuši myužeibā, bet jaunuos saimis iz teni dzeivuot naīt. Sāta byutu juoatjaunoj, bet kurs gon tū dareis? Meitai saime Gruzejā, dāls jau pensionars i dzeivoj Rēzeknē, kai dzeivuot laukūs, ka dorba nav? Struodoj jau viņ pogosts i škola. Nav lels pīprasejums iz sātu pierkšonu Vyšku cīma ceļa molā.


Da Latgolys kongresa — 90 dīnu / LR1 / / Latvijas Radio 1\nItuo gods 27.–29. aprelī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, ar temu “Latgaliskums Eiropā: nu volūdys da ekonomikys”, nūtiks Latgolys kongress. Vēļ da 31. janvara pietnīki, politiki i dažaidu sferu praktiki, kai ari vaļsts instituceju i īstuožu, pošvaļdeibu i navaļstiskūs organizaceju puorstuovi aicynuoti pīsaceit sovus referatus pīsadaleišonai kongresā, bet delegatim i klauseituojim juopīsasoka da 2022. gods 10. februara.\nĪprīškejais itaida veida Latgolys kongress aba precizuok saīts Rēzeknē nūtyka 2017. godā i īzeimuoja symtgadi nu pyrmuo itaida veida Latgolys kongresa. Bet pyrmais Latgolys kongress 1917. godā beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu saīšona, kurā tyka pīlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē.\nKaida Latgolys nūvodam, kulturtelpai i volūdai ir bejuse aizvadeituo pīcgade nu īprīškejuo kongresa, kaids nūtykums planavuots itūgod i kaidim byutiskajim vaicuojumim tymā vajadzātu pīsavērst, par tū raidejuma saruna ar Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis vadeituoju, zvārynuotu advokatu Agri Bitānu, Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis puorstuovi, 13. Saeimys deputati, Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis lūcekli Ilgu Šuplinsku, Vladislava Loča fonda leidzdybynuotuoju Hariju Bernānu, bīdreibys “AugšDaugava” vaļdis prīšksādātuoju Juoņi Strodu i bīdreibys “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovi Daini Mjartānu.


Latgolys multimuokslinīks Raibīs izdevs dzejūļu kruojumu “Pistacejis” - lakuga.lv\nTemys: dzeja, latgalīšu literatura, literatura, Pistacejis, raibīs, Roksts\n30.novembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejis reikuotajā literari muzykalajā pasuokumā “Andrejdīna 2017” tyka prezentāts latgalīšu multimuokslinīka i literata Raibuo dzejūļu kruojums “Pistacejis”, informej bīdreiba “KUKUŽI”.\nDa šam Raibīs daiļliteraturā sevi ir dasacejs/pozicionējs kai prozaiki, 2011. godā debitejūt ar stuostu kruojumu “Pyrma syltī” i 2015. godā izdūdūt sovu ūtrū stuostu kruojumu “Zalta tesmini”. Dzejis kruojums “Pistacejis” turpynoj Raibajam tik cīši teikamū intelektualūs spēleišu (ari vuordu spēļu) tradiceju/motivu. Par tū līcynoj koč voi dzejis kruojuma nūsaukums, kam ir divejis nūzeimes: “Pistacejis” kai uzkūda i ‘pi stacejis’. Tys nūzeimoj, ka skaiteituojam teik dūta izvielis breiveiba: uztvert dzeju kai bareibu, kū “pagrauzt” kaidā breivuokā šaļtī, gaidūt voi (na)sagaidūt viļcīni, voi ari dzeja – tys ir apzynuots ceļš, dūšonuos, kusteiba zynomā voi varbyut vēļ nazynomā vierzīnī. Taids ir ari dzejis kruojuma vadmotivs – ceļa mekliejumi, blūdeišona, tuo atrasšona i pagaisynuošona. Kai zynoms, kotram ir sovs ceļš īmams – kai puorguojīņūs, tai dzeivē.\nRaibuo stila tonalitatēs dominej jau tradicionalais sarkasms i ironeja, kas reizem puorsavierš pat par cinismu, i, prūtams, naiztryukst ari tragikys i tragikomisma īskaņu. Juo viereibys centrā ir dažaidys socialuos aktualitatis, kas atkluoj na viņ myusu dīnu Latgolys vaibstus, bet ari individa ceiņu par izdzeivuošonu i pošcīnu, sātys sajiutys i dzeivis jāgys mekliejumim.\nDzejūļu kruojums radeits, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži”, kai ari Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Rodūšūs dorbu finansiešonys konkursa finansialu atbolstu.


“Kolnasātai” pīci godi, svātku raidejumā gostūs Latgolā i Latvejā zynomi ļauds - lakuga.lv\n“Kolnasātai” pīci godi, svātku raidejumā gostūs Latgolā i Latvejā zynomi ļauds\nTemys: jubilejs, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Roksts\n20. oktobrī pīcu godu ēterā skaniešonys jubileju svieteja Latvejis Radejis latgaliskuokais raidejums “Kolnasāta”. Pyrmū reizi radejis viļņūs raidejums izskanēja 2012. goda 20. oktobrī, itūs godu laikā kotru sastdīni prīcynojūt ar Latgolys personeibu i nūtikšonu stuostim, izgleitojūt par regiona kulturviesturi i popularizejūt latgalīšu volūdu.\nPīcūs godūs raidejums palics par sastdīnis vokoru sabīdruotū vysā Latvejā – paleidziejs veicynuot Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju saglobuošonu i atteisteibu, pīduovuojs klauseituojim pasavērt iz regionu caur interesantim i īdvasmojūšim Latgolys personeibu stuostim, unikalū volūdys boguoteibu i īsaklauseit latgalīšu redzīņūs. Taipat “Kolnasāta” aktivai īsasaista sabīdryskajuos nūtikšonuos, par pīmāru, naseņ, oktobra suokuos, kod nūtyka III pasauļa diktats latvīšu volūdā, pīduovuoja raksteit I pasauļa diktatu latgaliski. Raidejums izapeļnejs na tik radejis klauseituoju atzineibu, nu ari vairuokkuort sajiems Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” nominacejuos par latgalīšu volūdys i Latgolys populariziešonu.\nSvātku raidejumā pīsadaleja latgaliskajā kulturvidē zynomi cylvāki – muziki Normunds Zušs i Mārteņš Strods, vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare i latgalisku projektu vadeituoja Edeite Husare, kab draudzeigā atmosferā pīsadaleitu vaicuojumu-atbiļžu spēlē par “Kolnasātys” viesturi i Latgolu, kai ari nūskaidruotu, kurs ir vyszynūšuokais.\nRaidejuma veiduošonā pīsadalejuši i vys vēļ pīsadola daudzi Latgolys kulturvidē zynomi cylvāki – literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, muzikis i sabīdryskais aktivists Arņs Slobožanins, muzikis i reklamys specialists Aigars Runčis, žurnaliste Daira Zīle, literate Ilze Sperga, žurnaliste Justīne Savitska, literats Oskars Orlovs i cyti. Itūšaļt raidejumu voda etnomuzikologs i muzikis Ēriks Zeps, bet producej Vineta Vilcāne, kura bejuse ilggadieja latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore. Nu 2017. goda suoku raidejums teik veiduots Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejā Rēzeknē.\n“Kolnasāta” ir pyrmais i pagaidom vīneigais raidejums latgaliski, kas regulari skaņ Latvejis Radejis 1 ēterā vysys vaļsts FM puorkluojumā. Pyrma tuo vaira kai 20 godu Latvejis Radejā 4 skanēja žurnalista Bronislava Spridzāna veiduotais raidejums “Latgolys Vuords”. Ideja par latgaliski skanūšu raidejumu Latvejis Radejis 1 ēterā roduos, kod sabīdreibā tyka pīvārsta pastyprynuota viereiba vaļsts atbolsta pīsaistei latgaliski veiduota satura i latgaliski raidūšu medeju atbolstam.


Sezonu suocs Raiņa muzejs “Jasmuiža” - lakuga.lv\nTemys: Juosmuiža, Raiņa muzejs "Juosmuiža", Roksts, Solvita Brūvere\nRaiņa muzejs Juosmuiža 29. aprelī suoce 53. sezonu. Itamā dīnā muzejā nūtyka vysaidys aktivitatis. Par tuom i cytim muzeja ituos sezonys planim stuosta Raiņa i Aspazejis muzeja vadeituojis vītineica Solvita Brūvere.\nIz vizuali plastiskuos muokslys dorbu konkursa “Suns un kaķe” nūslāguma apbolvuošonys pasuokumu beja īsaroduši konkursa laureati i dalinīki. Muzeja vadeituoja i žurejis puorstuovi apbolvuoja i sveice konkursa laureatus, kai ari tyka atkluota konkursa dorbu izstuode, kurei byus apsaverama da pošu sezonys beigu 31. oktobrī.\nItamā dīnā Juosmuižā beja ari īsarads Valmīrys dramys teatris ar izruodi “Bērns vārdā Rainis”, kurū nūsavēre vaira par 150 bārnu ar školuotuojim, vacuokim i vacvacuokim. Paļdis Vaļsts kulturkapitala fondam par vareibu Latgolys jaunuokajai paaudzei pīduovuot profesionala teatra izruodi!\nItamā sezonā Juosmuižā planavuotys vysaidys aktivitatis. 14. majā muzejs pīsadola Lauku Ceļuotuoja akcejā “Atvērtās dienas laukos” i pīduovuo iztaiseit sovu voska sveci. 21. majā Muzeju nakts ītvorūs byus apsaverama Rudzātu teatra kūpys “Okūts” komedeja “Kaimiņu būšana”. Augustā nūtiks keramikys cepļa kūršona i attaiseišona, kai ari “Latgales tradicionālās kultūras un amatu svētki Jasmuižā” (VKKF i Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituo Latgolys kulturys programa). Septembrī nūtiks tradicionalūs Dzejis dīnu pasuokumi. Taipat muzejs itamā sezonā pīduovoj ekspozicejis “Jaunais Rainis” i “Latgales keramika”, kai ari izstuodis “Suns un kaķe”, “Četri stūri – Latgales amatu pamati”, “Raiņa dzejas rotaļas”, vairuokys muzejpedagogiskuos programys vysaidu vacumu apmaklātuojim, eipašū ekskurseju jaunlauluotajim i jūs gostim, kai ari vysaidys citys vareibys breineigi pavadeit laiku Jašys upis krostūs.\nPasasokūt Kulturys ministrejai, itūgod muzeja keramikys ekspozicejā tiks izveiduots interaktivs multimedeju stends, kur apmaklātuojim byus vareiba izzynuot informaceju par Latgolys keramikim, jūs taiseitajim dorbim, keramikys trauku formom, nūsavērt video par muola prīškmatu vyrpuošonu, A. Burova animacejis kinu “Ragainais māls”, kai ari izspielēt vysaidys interaktivys izgleitojūšys spēlis.\nItamā sezonā muzejs pīduovoj vairuokus jaunumus. Apmaklātuojim byus vareiba nūsavērt kinu “Rainis. Aspazija. Laikarits”, kai ari tiks pīduovuoti planšetdatori ar informativū gidu.


Kolnasāta 23. majā - lakuga.lv\nTemys: Egita Terēze Jonāne, gazetys, Kolnasāta, Latgales Laiks, Roksts\nDrukuotuos presis konkurenti – pošvaļdeibu gazetys. Par tom nav juomoksoj, tuos nav juopasyuta. Pošvaļdeibu izdavumūs ir jaunuokī Dūmis lāmumi i cyti vairuok ci mozuok pozitivi stuosti par cīma kasdīnu. Cik itaida informaceja ir patīsa, kai pošvaļdeibu gazetys ītekmej presi, kuru par breivi nadūd, īrokstā skaidroj Dace Dambe.\nRaidejuma ūtrajā daļā Renāte Lazdiņa intervej laikroksta „Latgales Laiks” žurnalisti Egitu Terēzi Jonāni. Jei gazetā struodoj jau 21 godu, i laseituojim atbild ari tod, ja tī vaicoj, kū dareit ar sābra uobeli, kas mat ānu iz juo kuopustu vogom. Egita roksta ari dzeju – treisrindis, kū jei sauc par sirdspukstim. Naseņ izguojs dzīsmineicys Laurys Bicānis albums „Trīspuksti”, kurā Egitys teksti.


LaKuGa – Izsludynuots Naaizmērstulis pīmiņai veļteits konkurss\nIzsludynuots Naaizmērstulis pīmiņai veļteits konkurss\nLaKuGa 18. Janvars, 2013. gods Comments Off on Izsludynuots Naaizmērstulis pīmiņai veļteits konkurss\nAglyunys vidsškola izsludynuojuse Aglyunys nūvodneicys i dzejneicys Naaizmērstulis (Rozalijis Tabinis) pīmiņai veļteitu konkursu.\nKonkursa mierkis ir īraudzeit školānu dūmu i puordzeivuojumu atkluosmi jaunradis dorbūs, kai ari mudynuot školānus kasdīnā īraudzeit skaistū i sovpateigū, sekmēt pīdereibys apsazynuošonu Latvejai – vārojūt, analizejūt, izviertejūt puordūmys par tendencem sabīdreibā. Konkursa tema ir Naaizmērstulis uzraksteitī vuordi: „Paleidzi maņ munu pīnuokumu tai izpiļdeit, ka caur tū maņ laiceigais lobums un myužeiguo laime nuoktu.”\nKonkursā pīsadaleit var Latvejis lauku školāni nu 5. leidz 12. klasei. Dorbi juoīsnādz leidz 2013. goda 13. febraļam.\nKonkursa nūslāgums nūtiks Aglyunys vidsškolā 20. martā 12 stuņdēs.\nVairuok informacejis par konkursu – nūlykumā.\nATSLĀGVUORDI » Aglyunys vidsškola, Naaizmērstule, Roksts, Stuostu konkurss


Aicynoj dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai "Boņuks 2019" - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2019, Gors, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks"\n2020. goda 23. februarī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kasgadejuo Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja, kas ir ari vīna nu gaideituokūs latgalīšu kulturys aktivistu i interesentu sasatikšonys reižu. Leidz 6. janvaram GORS aicynoj dasaceit bolvys “Boņuks 2019” pretendentus. Muola statuetis sajims 11 latgaliskuos kulturys aktivitatis, nūtikšonys, procesi i personeibys. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kura eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Pretendentus bolvai var īsnēgt kategorejuos “Volūda. Literatura. Publicistika”, “Aktivitatis, Nūtikšonys. Personeibys” i “Audio. Video”, nu kuru bolvys žureja, piečuok izviertejūt pretendentus nakluotīnis i kluotīnis kuortuos, izvierzeis 30 nominantus i nu tūs 10 bolvys sajiemiejus – aktivitatis, personeibys, nūtikšonys, dorbus, bez kuru vysa vaira nabyutu īsadūmojama latgaliskuo kultura 2019. godā. Vīna bolva namaineigi tiks daškierta par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā. Sovu skaiteituoju simpateju bolvu padūs ari “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”.\nAizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2019” elektroniskā formatā, pa postu ci tīšsaistis dasacejuma veidā Latgolys viestnīceiba GORS gaideis leidz 2020. goda 6. janvaram.\nDasacejumus bolvai izvērtēs latgaliskū kulturvidi ci attīceigū bolvys lauku puorzynūša žureja vysmoz 25 ļaužu sastuovā. Bolvys pretendentu dasacejuma anketu škārsteiklā var atrast: bonuks.lv i latgalesgors.lv.\nKas gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja ir na tik atsavieršona iz pārnejā godā padareitū, nu ari latgalīšu kulturā aktivūs ļaužu, interesentu i atbaļsteituoju sasatikšona. “Boņuks 2019” padūšonys ceremoneja nūtiks 2020. goda 23. februarī, tuos vadeišona itymā reizē byus “Ghetto Games” personeibys aba vīnkuoršuo latgalīša Laura Zalāna i uorsta i jaunuo hip-hop muokslinīka Būrs (Armanda Buļa) rūkuos. Ceremonejā uzastuos postfolklorys grupa “Rikši”, grupa “Bez PVN”, Rēzeknis pyušomū instrumentu orkestris i veiru kors “Graidi” ar gabalenim nu izvaduma “Dzeivis graidi”, folklorys kūpa “Upīte”, muzike Dana Vasiļjeva, folklorys kūpa “Ilža” i cyti muokslinīki, kuru vuordi tiks nūsaukti, kod ceremoneja īs tyvuok.\nPyrma “Boņuks 2019” ceremonejis kotrys grybātuojs ir aicynuots iz Latgolā (Ludzā) dzymušuo, bet garus godus trymdā dzeivuojušuo gleznuotuoja, grafiķa i muokslys zynuotnīka Jura Soikāna (1920–1995) symtgadei veļteituos izstuodis atkluošonu. Muokslinīka dorbu motivi byus īveiti ari bolvys padūšonys ceremonejis scenografejā.\nItuo goda suokuos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” sajieme desmit aktivuokuos, spylgtuokuos i plotuokū rezonansi dabuojušuos latgaliskuos kulturys nūtikšonys, personeibys i projekti 2018. godā. Bolvys sajieme dzejneica Anna Rancāne par kruojumu “Prīca i klusiešona”, dokumentaluo kina “Latgalīši Pīterpilī”, Aija Īzāka i “Teksasys latgalīši” par albumu “Dvieselis steigys”, grupa “Bez PVN”, apvīneiba “Latgalīšu Reps”, tekstilmuokslineicys Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai, raidejums “Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” par Ludzys izlūksni, dzejnīka i sabīdryskuo darbinīka Ontona Slišāna 70 godu svieteišona Zīmeļlatgolā, dzīšmu gruomota i CD bārnim “Zalta puče”, kai ari komiķa Juoņa Skuteļa i “Benji Knewman” īdzeivynuotais koncepts “Nameiz”. Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tyka gūdynuots muokslinīks Osvalds Zvejsaļnīks.\nLatgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu organizej Latgolys viestnīceibys GORS komanda. “Boņuks 2019” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme. Bolvu padūšonys ceremonejā 23. februarī Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē kluotyn byut var kotrys grybātuojs. Beleti nūpārkami GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cena 10,00 euro, GORS Kulturys viestnīku programys daleibnīkim beletim 10% atlaide.\nVideo īsavieršona “Boņuks 2018” ceremonejā ituo goda februarī eisajā variantā.\n“Boņuks 2018” ceremonejā vysā garumā nūsaverama straume.lmt.lv/lv/kultura/kultura/bonuks-2018\n“Boņuks 2018” foto atsavieršona failiem.lv


"Kolnasāta" 25. majā - vīna vosora i puorsokys - lakuga.lv\nTemys: Aigars Runčis, Arturs Butkevičs, Austrumlatvejis koncertzals, Bieržgaļs, Daira Kokoreviča, Gors, Guna Zvīdre, Guntra Kuzmina, Ilze Sperga, Ingars Gusāns, kina, Kolnasāta, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, Latgolys planavuošonys regions, Latgolys Uzjiemiejdarbeibys centrs, Latgolys viestnīceiba Gors, Latvian Voices, Latvijas Radio, Lauku atbolsta dīnasts, Leivuoni, Meldra Gailāne, Nautrānu pogosts, Olga Jermakova, Rēzeknis nūvods, Rogovka, Roksts, Tievanānu pavasars, Viļānu nūvods, Vīna vosora deļ vysu, Vladislavs Zeps, Vydslatgolys Puornūvodu fonds\nPyrms nedelis sovu pyrmizruodi pīdzeivoja latgalīšu amatīrkina „Vīna vosora deļ vysu”. Raidejumā gostūs ir kinys golvonūs lūmu tāluotuoji – Arturs Butkevičs i Olga Jermakova. Sarunu voda raidejuma producente Daira Kokoreviča.\nDzeivē jī kotrs dora pavysom cytys lītys, a kinā īguoja caur kastingu. Intervejā dzierdēsit, kai topa ”Vīna vosora deļ vysu”, kaidi ir Olgys i Artura tāli i par kū byutu juoaizadūmoj kinys skateituojim.\nGuna Zvīdre reportažā stuosta par pīcu bārnu mamu bieržgalīti Meldru Gailāni i juos jaunū puorsoku gruomotu.\nKotru godu, kod svietejam Mameņu dīnu, bārni ar duovaneņom i puorsteigumim prīcej sovys māmys i soka jom paļdis par ryupem i mīleibu. Bieržgalītei Meldrai Gailānei ituos ryupis niu juopareizynoj jau pīckuorteigi, tok pīcu bārnu mameņa atziest, ka ari mīleiba pīaug ar kotru atlasi. Itūgod pavasarī Meldrai pīdzymuse jaunuokuo meiteņa Irbe Bārbala, sovukuort jau paguojušuo goda beiguos izguojuse ari Meldrys pyrmuo gruomota – puorsokys bārnim. Sižetā dzierdēsit interveju ar pošu Meldru, kaidu vuordu pasaceis ari juos vacuokuo meita i leluokais paleigs vysūs dorbus – Madara.\nPar vuordineicu itūnedeļ atbiļdeiga Ilze Sperga. Jei pastuosteis, kai pavasars pīveice vaidus.\nLeivonūs nūdybynuots Vydslatgolys Puornūvodu fonds, juo dybynuotuoji ir 22 fiziskys personys – uzjiemieji, zemnīki, pošvaļdeibu i sabīdriskī darbinīki nu Leivuonu, Preiļu, Aglyunys, Vuorkovys i Rībeņu nūvodu. Fonda mierkis ir sekmēt vītejuos kūpīnys izaugsmi, izkūpt zīduošonys tradicejis i finansiali podturēt vītejūs īdzeivuotoju iniciativys. Svareiga asūt ari vītejuos sabīdreibys aktiviziešona pozitivam kūpeigam dorbam, kab lauki napalyktu tukši, kab jimūs dzeivuotu saimis ar bārnim i jaunīši. Vidsyatgolys Puornūvodu fonda dybynuošonys iniciativa dzymuse pyrms goda, kod Preiļu rajona partnereiba īgiva Borisa i Inārys Teterevu fonda atbolstu vītejūs īdzeivuotuoju forumu ci darbneicu organiziešonai.\nItymā pavasarī dzīduotuoja Guntra Kuzmina ir saguoduojuse vairuokus jaunus muzykalus dorbus. Muotis dīnā Guntra sovus klauseituojus jau ūtrū godu piec kuortys īprīcynuoja ar eipašu muzykalu veļtejumu – dzīsmi “Mozai dvēselei mozajā pasaulī”, teksta i muzykys autore ir poša Guntra. Kūpā ar kolegi nu grupys “Borowa Mc” i projekta “Sovvaļnīks” Ingaru Gusānu sataiseits duets “Poparts”, kas apreļa beiguos atruodeja pyrmū projekta dzīsmi “Mana sirds”. Taipat ar sovu īprīškejū singlu “Tik tikko nojaušams” Guntra sekmeigi turpynoj daleibu Latvejis Radejis 2. programys raidejumā “Muzykaluo banka”.\nLatgolys Kulturys centra izdevnīceibā tkuortuoti izdūta viļuonīša Vladislava Zepa gruomota „Latviešu leģionāra gaitas”. 2005. godā itei gruomota izguoja latgalīšu rokstu volūdā i izapeļneja skaiteituoju interesi kai dzeivi apraksteitūs nūtykumu, tai ari bogotuos i vīgli plyustūšuos latgalīšu volūdys deļ. Jaunais izdavums byus pīejamuoks tim, kas kasdīnā latgaliski naskaita. Gruomota ir īviereibys vārta kotram, kas interesejās par latvīšu legiona viesturi i laikabīdru līceibom par jū.\nLatgolys Uzjiemiejdarbeibys centrs aicynoj mozūs ražuotojus dasasaceit daleibai izstuodē RIGA FOOD 2013. Izstuode nūtiks nu 4. leidz 7. septembram Kīpsolys izstuožu centrā Reigā. Planavuošonys regioni aicynuoti taiseit regionu stendus, kurūs prezenteitu mozūs puortikys ražuotuojus. Daleiba ir bez moksys, pošim juosadz ceļa i uzturiešonuos izdavumi. Par stenda īkuortuojumu juoguodoj pošim, Latgolys planavuošonys regions nūdrūšynuos goldus, teļts, letis. Dalinīkim juopīsadola nūformiejuma taiseišonā atbylstūši Latgolys lauku temai. Pīsadolūt itamā izstuodē, mozajim ražuotojim tīk dūta īspieja prezentēt sevi, popularizēt sovus produktus, kai ari tiergavuotīs i reikuot degustacejis. Dalinīkim juopīsasoka leidz 30. majam pa e-postu luc@latgale.lv.\nLauku atbolsta dīnasts ir izsludynuojs projektu konkursu “Lauku montuojuma saglobuošona i atjaunuošona”. Leidz 11. juņam var īsnīgt pīsacejumus par kulturviesturiskuo montuojuma, kas saisteits ar lauksaimnīceibu, mežsaimnīceibu, puortykys ražuošonu i apstruodi, saglobuošonu, atjaunuošonu i juos dareišonu pīejamu sabīdreibai. Atbolsta pretendenti ir ar itū jūmu saisteiti muzeji voi pošvaļdeibys, kuru teritorejā ir taids muzejs, kai ari profesionaluos izgleiteibys īstuodis, kas esitynoj atbylstūšūs nūzaru vuiceibu programmys i atsarūn vaļsts aizsorgojamūs pīminekļu saroksta īkļautā i sabīdreibai pīejamā objektā.\nNautrānu pogosta Rogovkā atkluots renovātais kulturys noms. Kulturys noma īskandynuošonys koncertā pīsadaleja Rēzeknis zaļuo pokolnu kūra meitinis, etnografiskais ansamblis „Rogovka”, Rogovkys dramatiskais kolektivs, Nautrānu pogosta jaunīšu deju kolektivs „Troks voi” i grupa „Citronu saldējums”.\n29. i 30. majā 19:00 st. nūtiks Austrumlatvejis koncertzālis ci Latgolys viestnīceibys “Gors” atkluošonys koncerts, pyrmajā daļā dzīšmu spēle „Ķēniņmeita. Latgales pasaka”, ūtrajā daļā pīsadaleis Līpuojis Simfoniskais orkestris (dirigents Atvars Lakstīgala), vargaņu spālātuoja Iveta Apkalna, pianists Vestards Šimkus, kai ari cyti gosti. Eipaši atkluošonys koncertam kūpkūrī sovus bolsus savīnuos dzīduotuoji nu Rēzeknis, Daugovpiļs i Cāsu kuorim. Koncertā dzīduos solisti Guntra Kuzmina (soprans), Krišjuoņs Norveļs (bass) i cyti. Piec atkluošonys koncerta 30. majā 22:00 st. Mozajā zalā spēlēs grupa „Big Al & Jokers”.\n1. junī 21:00 st. spēlēs latgalīšu grupys „Dabasu Durovys”, „Bez PVN”, kai ari cyti muokslinīki. 2. junī vysai saimei dūmuots muzikals teatra uzvadums „Izlaidums Brīnumskapī”.\n28. majā 19:00 st. Reigys Dūmā byus vokaluos grupys „Latvian Voices” koncerts „Rūtoj…”. Vokaluos grupys repertuarā sovu vītu atrodušys ari dzīsmis latgaliski. Vysi ījāmumi nu koncerta tiks atdūti Reigys Dūma jaunuos vitražys sataiseišonai.\nVysi jaunī Rēzeknis i Viļānu nūvoda latgaliski raksteit grybātuoji aicynuoti iz literatu školu „Tievanānu pavasars 2013”. Naformaluos apvuiceibys nūtiks lauku sātā Viļānu nūvoda Jaunviļānūs nu 6. leidz 9. juņam. Tī varēs apgiut raksteit prasmi i stilu, sasavuiceit jaunus knifus, sasatikt i vuiceitīs nu eistynu meistaru: augstškolu docātuojim i Latgolā atzeitim raksteituojim. Rodūšajuos darbneicuos tiks maklāta īdvasme kai pļovā, pyunē i mežā, tai ļaudīs. Pasuocīņs eistynuots ar Rēzeknis nūvoda dūmis i Viļānu nūvoda dūmis finansialu atspaidu. Dasacejuma anketu var īluodēt lakuga.lv i jei leidz 1. juņam juoatsyuta iz e-postu lgsc@lgsc.lv.\nFotografeja nu Rēzeknis Augstškolys sātyslopys.\nMeldra Gailāne ar meitu Madaru pīsadola Andrejdīnuos.


Izsludynuots fotokonkurss “Latgalietis XXI gadsimtā” - lakuga.lv\nTemys: fotokonkurss, Latgalietis XXI gadsimtā, Roksts\nLatgolys planavuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba organizej fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, informej bīdreibys puorstuovs Igors Pličs.\nKonkursa mierkis ir izveiduot Latgolys nūvoda cylvāku karteņu kolekceju, kurei atkluotu regiona sovpateibu, tai boguotynojūt nūvoda viesturis arhivu ar aizejūšuo laika līcinīku attālim tūs dabiskajā vidē. Nu konkursā sajimtajim materialim paradzāts izveiduot izstuodi, kai ari lobuokūs dorbus vierzeit īkļaušonai kūpejā Latgolys fotoalbumā, kas byutu veļtejums Latvejis symtgadei.\nKarteņuos juobyut radzamim cylvākim, kas ir saisteiti ar Latgolys nūvodim. Tī var byut atspīgeļuotys sadzeivis paražys, tykumi i tradicejis, kultura, ražuošona, Latgolys nūvoda cylvāku raksturu īpašeibys, ticeiba, nūvoda doba i tuos problemys saisteibā ar Latgolys cylvāka vizualū tālu. Uzjimšonys periods – 21. godu symts.\nNu kotra autora tiks pījimts na vaira par 10 dorbim, kas juoīsnādz da 2016. goda 1. decembra. Karteņom obligati juodalīk informaceja par autoru, kai ari uzjimšonys vītu i tamā radzamū cylvāku.\nVaira informacejis konkursa nūlykumā


Velni nogalina cilvēkus - Pasakas un teikas\nOriginal metadata: V. Zacharska no A. Reča Silajāņu pag. Latvju kultūras kr.\nVīnu reizi vīnam zemnīkam, pa ceļi braucūt, nūspruoga uz ceļa zyrgs. Kū darēt zemnīkam? Leidz sātai vēl tuoļi. Jis pametja uz ceļa rotus un nūspruogušū zyrgu, a pats nūguoja kuojom. Dīna beja cīši korsta, jis dreižy pīkusa un jam gribējās dzert un ēst. Zemnīks jau guļ uz ceļa un mierst zemī nu sluobuma, bet kai atplētja acs — vērās: pi juo natuoļi guļ maiss, lels — lels.\n"Varbyut itymā maisā ir nauda," dūmuoja zemnīks. Jis, cik jam beja spāka, pazacēļa un kryta pi tuo maisa, atraisēja jū un verās, ka tī pylns maiss zalta naudys. Nu lelys prīcys jis zaudēja pruotu un tī pat nūmyra uz tuos vītys pi maisa.\nPar lelu straci zemnīka sīva navarēja sagaidēt sovu veiru un nūguoja meklēt. Jei atroda uz ceļa veira zyrgu, kas beja nūspruodzs, un tī pat stovēja roti. Sīva dūmuoja, ka juos veirs ir kaut kur natuoļi. Jei puorguoja kaidu verstu desmit — verās: Juos veirs guļ nadzeivs un pi juo ir tukšs vacs maiss. Sīva gauži nūrauduoja, bet kū jai darēt? Jei sadamuoja īt uz sātu paprasēt sābrus sev paleigā, kab paglobuotu veiru. Jei nūguoja tuoļuok, īt jei un verās: pretim jai īt nazkaids kungs, kas apstuoja un vaicoj sīvītei: "Kur tu ej?"\nSīvītje jam ar osorom atbilda, ka juos veirs guļ uz ceļa nadzeivs, a natuoļi nu juo ar guļ jū zyrgs. Un jei tagan nazyna, kai paglobuot veiru. Kungs jai soka: "Nabādoj, īsim atpakaļ, kur guļ tovs veirs, es tev paleidzeišu jū paglobuot."\nSīvītje ilgi dūmuoja un golu golā pasacēja: "Es naīšu. Lobuok īšu uz sātu un pavaicuošu bazneickungam, kū man darēt ar nūmyrušū veiru."\nKungs ilgi prasēja sīvīti īt ar jū, bet sīvītje naklausēja, un nūguoja pa sovu ceļi uz sātu. Īt sīvītje un veras: uz ceļa guļ maiss ar naudu. Jei pazavēra uz tū maisu un padūmuoja poša sevī: "Nauda gon lela, bet na es jū pelnēju." Jei gribēja jau īt tuoļuok — verās: tur stuov tys pats kungs un vaicoj: "Kuopēc tu nagribi naudys?"\nSīvītje jam atbilda: "Nav man veira, navajag man ari tuos valna naudys. Es sovu dvēseli nagribu atdūt."\nKungs suoka smītīs, sīvītje puormetja krystu un nu reizis nūgaisa tys kungs un tys maiss ar zalta naudu. Sīvītje atguoja uz sātu, izstuostēja vysu sābrym un taipat pasacēja bazneickungam par juos nalaimi un par itū maisu un kungu. Bazneickungs jai atbildēja: "Labi, ka tu najēmi tuos naudys un naklausēji tuo kunga, kurijis nabeja lobs cylvāks, a beja pats valns. Jis pajēmja ari tova veira dvēseli."\nSīvītje paklausēja bazneickunga, palyudzja Dīvu un naguoja vairuok ni globuot sova veira.\nRetrieved from "http://pasakas.lfk.lv/w/index.php?title=140115009/lv&oldid=5352"\nThis page was last modified on 26 November 2012, at 04:24.


Latvejis vodūšais handbolists Daiņs Krištopāns, Rāznys sanatoreja i jaunatnis seminars 2x2 / LR1 / / Latvijas Radio\nRīgā +0.5°C, DR vējš 1.3m/s, 749mm Hg, 81%\n20. jūlijs 2019, 18:15\nItūreiz „Kolnasātā” klausitēs Teņa Bikovska sarunys fragmentu nu raidejumu cykla „Pi myusim Latgolā” 12. juļa laidīni ar ludzuonīti, pasauļa slovonū handbolistu Daini Krištopānu.\nLudzuonīts Daiņs Krištopāns ir vīns nu Latvejis lobuokūs handbolistu, kurš itam sporta veidam pīsavierss jau suokumškolā, kod iz školu atguojs jauns treners, kurš suoce vadeit handbola puļceņu.\n„Aizguoju, jo leluokuo daļa nu klasisbīdru, nu draugu jau beja handbolā. Aizguoju paraudzeit, skaidrys, ka ar taidu augumu i tod, ka treners vēļ redzieja, ka ir koč kaidys perspektivys. Tai suocēs muni treņeni. Skaidrys, ka storpā vēļ aizguoju iz kaidu basketbola puļceņu, kas beja, i tai tuoļuok,” stuosta Daiņs.\nDaiņs atkluoj, ka juo treners Andrejs Narnickis ari īt nu Ludzys. Jis pīzeist, ka entuziasmys handbolā vysod ir bejs i byus. Taipoš jis stuosta, ka sovu karjeru vītejā sporta klubā „Latgols”, kurymā pamatā spēlej naprofesionali sportisti i nasajem par tū olgu. Te gon Daiņs ir puorlīcynuots, ka profesionalys karjerys atteisteibai tys nav škierslis, golvonais ir gribēt i daudzi pi tuo struoduot.\n„Tys ir tys dorbs, kū treners Narnickis ar mani kūpā īguļdeja, i es dūmoju, ka tys ir tys dorbs, ar kuru es turpynuoju sovu karjeru. Eistineibā jau nikaids nūslāpums, vysi zyna, kai tu trenejīs, ceņtīs, i tys vyss ari atsaspīgeļoj. Skaidrys ir koč kaids procents, ka vāga byut talanteigam i tai tuoļuok, bet pats, pats pyrmīs ite ir treneni. Ka tu trenejīs i īguļdi lelu dorbu, tu zini, ka tys dorbs īs atpakaļ... Jebkurš handbolā var atsateisteit, viņ vāga atrast pareizū vītu i īguļdeit lelu, lelu dorbu.”\nSižetā Guna Igavena stuosteis par Vosorys Pasauļa latvīšu jaunīšu seminaru 2x2, kas itūgod laikā nu 26. juļa leidz 2. augustam pyrmu reizi nūtiks taišni Latgolys regionā, Daugovpiļs nūvodā.\nViesturis rubrikā Kaspars Strods īsavērs Latgolys nūvoda rehabilitacejis centra „Rāzna” viesturis puslopuos.\nDobeles «Tenax» pārspēj HK «Ogre» handbolistus\n15. februāris, 21:22\nLatvijas čempionāts handbolā vīriešiem. Dobeles «Tenax» - «Celtnieks Rīga»\n15. februāris, 21:21\nLatgolys kulturys smogsvori – muokslinīks Jurs Soikans i tieļnīks Indulis Folkmanis\n22. februāris, 18:15\n15. februāris, 18:15\nReigys latgalīšu bīdreiba „Trešō zvaigzne”, bet vuordineicā goldi\nMuzeja vadeituoja Tekla Bekeša, V.Vogula gruomota i nūvodpietnīceibys roksti\n1. februāris, 18:15\n18. janvāris, 18:15


Boņuki par latgaliskajom aktivitatem 2019. godā padūti - lakuga.lv\n23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS padeve Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”, gūdynojūt 2019. gods latgaliskuos kulturys aktivitatis, dorbus i sasnāgumus. Padūti 11 Boņuki i portala lakuga.lv skaiteituoju simpateja bolva.\nPar myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā gūdynuoje tieļnīku Induli Folkmani.\nPortala lakuga.lv skaiteituoju simpateju bolvu – Žyku ūtru godu piec kuortys sajēme enografiskūs tārpu darynuotuoja i školuotuoja Iveta Seimanova.\nLatgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2019” sajēme:\nPylns video no “Boņuks 2019” ceremonejis


Izdūta gruomota par slovonim Latgolys žeidim - lakuga.lv\nNūvodpietnīka Josifa Ročko gruomota “Знаменитые евреи Латгалии” (Slovoni Latgolys žeidi) ir autora veļtejums Latvejis vaļsts symtgadei. Kulturviesturiski nūzeimeiguo izdavuma pyrmuo siejuma attaisiešonys svātki nūtiks Daugovpilī 25. oktobrī 16.00 stuņdēs Latgolys Centralajā bibliotekā, informej bibliotekys puorstuove.\nJaunuo gruomota par slovonim Latgolys žeidim ir viesturnīka, nūvodpietnīka, Daugovpiļs žeidu kūpīnys muzeja “Ebreji Daugavpilī un Latgalē” dybynuotuoja i vadeituoja, Treju Zvaigžņu ordiņa kavalera J. Ročko narymstūšuo pietnīcyskuo dorba kuortejais vainaguojums – pyrmais nu div siejumu gondreiž divsymt godus garu laika pūsmu aptvarūšā pietejumā par īvārojamim Latgolys žeidim, kuri giva panuokumus i sabīdreibys atzineibu vysaiduos dzeivis darbeibys jūmuos. Gruomotys pyrmajā siejumā autors apkūpuojs zinis par 120 īvārojamim žeidim, kas pīdzyma i/voi dzeivuoja Daugovpilī (sovulaik – Dinaburgā i Dvinskā) nu 1820. da 1920. gods.\nTaišni itūs symts godu laikā žeidu tauteibys īdzeivuotuoju skaits piļsātā beja vysleluokais. Tok taidi satrycynuojumi kai Pyrmais pasauļa kars, 1917. gods revoluceja, ceiņa par Latvejis naatkareibu i daudzkuortejis varys puormejis lyka piļsietnīkim, tūstorp žeidim, dūtīs lobuokys dzeivis mekliejumūs iz Krīveju voi Eiropu. Taids liktiņs dasadyurs ari lelai daļai Josifa Ročko jaunajā gruomotā apsavārtūs personu. Vairuokums tyka Krīvejis leluokajuos piļsātuos – Sanktpīterburgā (Leningradā) i Moskovā, tureiguokūs vacuoku piecteči – Eiropā i ASV, kur giva panuokumus kai rakstnīki i dzejnīki, muzyki, muokslinīki i akteri, zynuotnīki, mediki, juristi, vaļstsveiri i diplomati, ryupnīki i uzjiemieji, inžineri i arhitekti, rabini, pedagogi i militarpersonys.\nGruomotā ir izmontuoti autora agruokūs publikaceju, Vikipedejis, Ciklopedejis, eisuos žeidu enciklopedejis, škārsteikla vītnis “Dzimuši Daugavpilī” i cytu olūtu materiali.\nPublicitatis karteite, kultura.daugavpils.lv.


BALVOS ATKLĀTS UN IESVĒTĪTS SKVĒRS\nPAR GODU PRIESTERIM ANTONAM RIMOVIČAM\n(papildināts ar fotogaleriju)\nDīvam un cylvākim.\nBolvūs vīns no 4. maija svineibu centralajim nūtikumīm beja prīstera un kūkgrīzēja Ontona Rimoviča vōrdā nosauktō skvēra atklošona.\nBolvu draudzē ilgajā godu ritējumā ir kolpōjuši daudzi ļūti izcyli prāvesti. Kaids šudiņ nūteikti var pavaicōt, dēļ kam taišņi prāvestu Ontonu Rimoviču mes pīmynam īpašā veidā. Atbiļde ir gona vīnkōrša un reizē ļūti pīpīļdeita. Jam leidzeiga personeiba nav zynoma Latvijas un Lītuvas katōliskajā sabīdreibā. Dzims Lītuvā Šauļu apriņķa Šakinu draudzē, vysu myužu sapņojis par tū, bet vysu myužu kolpojis Latvejas draudzēs: Malnajā Dukstugolā, Vōrkovā, Andrupenē, Bikovā, Sventē, Rubeņūs, bet vysilgōk, nu 1897. goda leidz 1914. godam, lelajā Bolvu darudzē. Jōatzemoj, ka tymā laikā vēļ nabeja Rugōju, Šķilbānu un Tiļžas draudžu. Kolpōdams Bolvūs, prāvests Ontons Rimovičs ļūti daudz dareja bazneicas sakōrtošonai. Taišņi Bolvūs prāvests nūpītni sōka nūzadorbōtīs ar kūka grīšonas mōkslu, kurai taipat kai Dīvam palyka uzticeigs leidz kopa molai. Par prāvesta grīztajīm kūka tālim kaids Lītovas mōkslas zynōtnīks ir sacejs: ,,Kurš kaut reizi myužā ir satics prāvesta Rimoviča veikumu, tam nikod vaira nabyus mīra, un jys nikod vairs naspēs palikt vīnaldziegs.” Un patīsi, tī vysi ir īpaši izteiksmeigi un emocionali, kotrs ar sovu seju un attīksmi. Šūbreid myusim ir unikāla īspēja Bolvu nūvoda muzejā redzēt plašōkū pravesta Rimoviča dorbu izstōdi, kaida ir īspējama apvīnojūt tūs dorbus, kas atsarūn Šauļu un Rundāles pils muzeja krōjumūs.\nVysōs darudzēs, kur prāvests kolpoja, jys veice nūpītnus būvnīceibas un kūktēlnīceibas dorbus. Bet vysvairōk Bolvu draudzē. Te apglobōta jō mōte, te sovu myuža mōju gribeja atrast ari jys pats.\nAp 1902. godu ap Bolvu bazneicu sōka veidōtīs mīsts. Vysur apleik Bazneicai beja labeibas teirumi, bet vyss centrs atsaroda Verpuļovas sādžā. Prāvests atpērka nū vītejīm cylvākīm mōjas, nūjauce tōs un otkol uzcēle nu jauna bazneicas tyvumā un laide tymōs īrnīkus: omatnīkus un tērgōtojus. Taišņi itō īmesļa dēļ Benedikts Skrinda, kurš kolpoja Bolvu draudzē pēc Ontona Rimoviča, nūsauce sovu prīkšgōjeju par Bolvu mīsteņa dybynōtoju un vēja patmaļu taisētoju.\nPrāvests aizgōja myužeibā 1933. godā un ir apglobōts Rubeņu bazneicas dōrzā. Napīsapiļdēja jō sapnis byut apglobōtam Bolvūs.\nSapnis par dzymtū Lītuvu pīzapiļdēja īpašā veidā. Dzeives laikā Ontons Rimovičš ir izveidojs apmāram 500 kūka figuras, daudzas nu kurōm beja lelōkas par 2 metrim. Dzeives laikā jys beja apmeklejs AUŠROS muzeju Šauļūs. Un tašņi šim muzejam ar testamentu piec jō nōvis tyka nūvālāta jō dorbu kolekcijas lelōko daļa. Ūtro Pasauļa kara laikā daļa nu tim ir gōjuse būjā, bet vēļ šudiņ muzeja krojumūs ir vairōk nakō 100 jō grīztū kūka figuru. Prāvests Rimovičš ir arī izgrīzs vairōkus Krysta ceļus. Divejus nu tim mes varam skateit Šauļu bazneicōs, kur tī sōkuši sovu ūtrū dzeivi.\nDzeives laikā prāvests pīsadaleja daudzōs iztōdiē , ari myusu dīnos jō dorbi teik izstōdeiti Šauļūs Lītuvā, šūgod Latvījā Preiļūs, Rēzeknē, Bolvūs. Jō dorbi atrūdami Rundāles pils muzejā un cytu Latvijas muzeju krōjumūs. Prāvesta Rimoviča myuža dorbi sveicynoj myus īejūt daudzōs Latvijas bazneicōs. Mes varam tikai apbreinōt šō darbeigo cylvāka daudzveideigū kolpojumu Dīvam un cylvākim.\nIevietots: 16:00, 07.05.2018. Teksts: Ruta Cibule\nFoto: Tatjana Vinogradova


Lūznovys muižā apsaverama Leonīda Važnuo fotoizstuode - lakuga.lv\nTemys: Fotoizstuode, izstuode, Leonīds Važnais, Lūznovys muiža, Roksts\nLūznovys muižā n da 22. apreļa apsaverama fotomuokslinīka Leonida Važnuo analogūs retro fotografeju izstuode “Pagātne mūsdienās”, kurymā apsaverami 20 dorbi itūšaļt reši izmontuotā fotografiešonys tehnikā.\nFotografs Leonids Važnais par sovu aizaraušonu ar analogū ratū fotografeju, ar kurū myusu dīnuos pasaulī nūsadorboj cīši moz fotografu, pamatā Amerikā, nadaudz Eiropā i Krīvejā, stuosta: “Analoguo sudobra procesa fotografeja, tei nav vīnkuorši fotografeja, tei ir sova veida burvesteiba! Process, kai teik veiduota autentiskuo fotografeja nu sasagataveišonys, gaismu uzstuodeišonys šaļts da gotova attāla, ir ļaušonuos, partū ka tuo laikā navar nikuo palobuot voi “pasavērt, kai saīt”. Mes varam tik paredzēt, kaids byus rezultats. Fotografa i fotografejamuo mejīdarbeibā veidojās eipaša atmosfera, kurū vēļreiz atkuortuot nabyus īspiejams, partū īmyužynuošonys šaļtei ir taids magnetiskuos pīviļceibys spāks. Analogajai retro fotografejai pīmeit fotografisks cālums, cīneigums i reizē tei ir paguotne myusu dīnuos.”\nIzstuodis autors L. Važnais dzims Rēzeknis rajonā, profesionali ar fotografiešonu nūsadorboj vaira nakai 15 godu, itūšaļt ir na viņ fotografs, nu ari pasnīdziejs, “LeonFoto” fotoškolys Austrumlatvejā (Rēzeknē) dybynuotuojs i vadeituojs. Sovu profesionalū darbeibu ir suocs kai portretists, piečuok ir struoduojs modeļu fotografejis jūmā. Asociativū fotografeju vuicejīs pi ungaru fotomuokslys meistara Balaša Bjoreca. Studiejs modernū muokslu Eiropys humanitarajā universitatē Viļņā. Īmeiļuotuokais vierzīņs fotografejā – piktorealisms i asociativuo fotografeja, autora lobuokī dorbi ir veiduoti taišni itymā stilā. Fotomuokslinīks ir vairuoku foto konkursu laureats, juo dorbi tykuši izstuodeiti i tepat Latgolā (Rēzeknē, Daugovpilī, Ludzā), i Reigā i uorvaļstīs.\nLobuok ar autoru i juo dorbim var īsapazeit: http://leonfoto.blogspot.com


Par „Vosoruošonu - 2012” i vosoruotuojim, i jūs lelajom prīcom - lakuga.lv\nTemys: 2012, Rogovka, Roksts, Vosoruošona\n21. augustā Rogovkā suokuos školuotuoju i studentu vosorys kursi „Vosoruošona” ar golvonū temu atgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” programys.\nKursu pādejuo dīna byus reitu, nu ir sajimtys eisys viests nu Rogovkys pusis, par tū, kai jim tī īt. Vaira – piec kursu beigom.\nPiec jau īrostuos reitišku telpys pīskandynuošonys ar „Ai, galdeni, ai, galdeni”, 30 vosoruotuoji dūdās iz kuortejū lekceju, kur klius na viņ zynūšuoki i erudituoki, nu i patriotiskuoki. Sejuos leidz ar smaidu drupeit jaušams i nūgurums, bet kai tod nā – 2 dīnu laikā jau paspāts ari padzīduot i padoncuot, i piertī pasapērt, pasaklauseit ailinīkūs, apsavērt Rogovku i Nautrānu pogostu, kur itūgod i vyss nūteik, pīdzeivuot mūdis skati, erotiskū kustiešonūs, i vēļ i vēļ. Tys vyss, prūtams, īt viņ lobumā – tai, piec 1.vokora puorbaudem, atzyna eipašuo „Vosoruošonys” doktoru komiseja. Ari poši dalinīki atziest, ka „Vosoruošona” i latgalīšu volūaa ir kai ritiņs, i iz vītys nastuov ni minota, deļ tuo ar napacīteibu gaida, kas jim vēļ prīškā!\nVosoruotuoju vuordā Daiga


Laurys Bicānis dzīšmu koncerts/ Foto i video - lakuga.lv\nTemys: Austras biedrība, Laura Bicāne, Reiterna nams, Roksts\nVakar, 23. majā, Reigā, Latvejis 1. Rokkopejneicys “Reiterna noms” pogroba soltumu ar sovu skaneigū bolsu raudzeja pīsiļdeit dzīsmineica Laura Bicāne.\nLaura dzīduoja dzīsmis vasaluos sešuos volūduos – latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu, franču i vuocu, kai ari prīcieja saguojušūs ar sovim literarim gobolim, kurūs vydā varieja dzierdēt ari koč kū nu LaKuGys skaiteituojim zynomajim “Dūmu pylnim pogolmim”, kas ir Laurys raksteita rubrika Latgalīšu kulturys gazetā. Koncerta ūtrā daļā Laurai tolkā guoja grupys “Dabasu Durovys” dalinīks Romāns Sladzis i skateituoji pīdzeivuoja eipašu pyrma pyrmizruodis atskaņuojumu dzīsmem – treispukstim, kū Laura sarakstiejuse ar gazetys “Latgales Laiks” žurnalistis Egitys Terēzis Jonānins haikom.\nPiec koncerta aicynuojom Lauru iz puora vuordim. Kai ari LaKuGys skaiteituojim pīduovojom īsavērt koncertā caur karteņom i video fragmentenim.\nLaKuGa: Kai Tu ite – bardu i dzīsminīku vidē – nūklivi?\nLaura: Nu paļdis juosoka Inesei Sērdienei, kas ir Austrys bīdreibys puļceņā, kas dorbojās ar vysim dzīsminīkim, i jei mani jau godu mokšoruoja, tik es beju vysaidūs Erasmusūs, Vuocejuos i nikai navarieja dabuot. Jei atroda mani kai dzīsmineicu i tod, kod beja pavasarī bardu festivals, kur pīsadalieju ar puora dzīsmeitem, jei pīduovuoja sataiseit maņ atsevišku dzīšmu vokoru.\nKur jei Tevi īraudzieja pyrmū reizi?\nInternetā, draugūs – niu vyss īt caur modernajom tehnologejom.\nTāņ vēļ aktuala Eirovizeja i Tu ari šudiņ dzīduoji sovu Eirovizejis dzīsmi. Voi Tev ir kai dzeive pasamainiejuse piec daleibys konkursā?\nSaceisim tai, ka es eipaši tuo najiutu. Atpazeistamu varbyut i vaira jiut – arviņ bīžuok skaņ vaicuojums „Es Tevi nazkur asu redziejs!” Kotrā ziņā tys kai muokslenīkam, muzikim ir tikai pluss. Tāņ ir ari leluoka puorlīceiba, CV var īraksteit, bet lelūs viļcīnūs nikas nav mainiejīs. Bet nu tei beja cīši loba pīredze.\nIz cytu godu otkon pīsadaleisi?\nDa tam vāga dadzeivuot, nu jūka piec – parkū i nā?! Es tāņ zynu, kaidi tī nūsacejumim, kas tī šiverejās – parkū i nā!\nCikom par tū dūmoj, kas tyvuokā laikā nu Laurys gaidoms?\nPošā tyvuokajā laikā – 29. majā Raiņa sātā „Berķenele” byus koncerts ar nu Egitys Terēzys Jonānis haikom radeitom dzīsmem, kurys dažys pyrma pyrmizruodis dzierdiejot ari šudiņ. Tod vēļ ir maņ taids paralelais projekts „Hello, Daugavpils!”, kur maņ ari pateik šū tū dalikt nu sevs. Taipat ari Daugovpiļs piļsātys svātkūs kūpā ar Romānu izastuosim i vēļ koncertiešu Līpuojā, bet tī franču vokors.\nKai Tu suoki sadarbeibu ar Romānu?\nCaur draugim, caur Arni (Slobožaņinu), caur „Dabasu Durovom”. „Dabasu Durovys” myusus savede kūpā. Labi saskanieja. Bet dalieji vyss beja kai najaušeiba – rakstiejom Eirovizejis dzīsmi, jis dzīduoja bekvokalu i tod tys tai suocās – saprotom, ka varbyut mes varam dzīduot na viņ itū Eirovizejis dzīsmi, nu ari cytu repertuaru. I cikom ļauds soka, ka vyss kuorteibā…\nCik daudzi Tu klausi tam, kū soka nu molys?\nSaceišu, ka vāga izklauseit vysu – gon švakys, gon lobys lītys. Nu iz skatuvis vāga byut puorlīcynuotam par sevi, natāluot, byut vīnkuoršam i patīsam, kai ir, tai ir. Ka kaids gryb teiru, navainojamu muzyku, lai slādz vydā radeju, nu ite dzievejā iz skatuvis cylvāks ir taids, kaids ir. Bet nu es raugu izklauseit kritiku nu molys.\nTu šudiņ dzīduoji vasaluos sešuos volūduos. Kurā volūdā iz itū šaļti Tev pošai vysu lobuok pateik dzīduot?\nIz itū šaļti… Zynu skaidri, ka vysu laiku maņ pateik dzīduot latgaliski. Nu koč kas ir ari tymā franču volūdā. Vys tik tei ir dzīdama volūda!\nTu poša esi jauna, pamozom suokuse, nu jau esi vyskočkur pīsadaliejuse, dzīduojuse i niu pošai sovs dzīšmu vokors – varbyut Tev ir kaidi īsacejumi tym, kas niu dūmoj par muziciešonu i vēļ tik verās iz cytim?\nNasabeistit! Vāga byut puorlīcynuotim i dareit, dareit, dareit! Vāga īt i dareit. Ka siediesi rūkys kliepī salics, nikas nanūtiks. Viertīs iz vysu optimistiski, pozitivi. Cīši daudz ītekmej dūma nu molys „ai, taipat nivīnam navāga, nav vārts, nivīns naatīs, nadabuosi atolgojumu”, nu kotrā gadejumā – tys ir tuo vārts!\nKartenis i video – LaKuGa, foto Edeite Husare, Kristīne Pokratnīce


Iz latgaliskom sasatikšonom augustā aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs - lakuga.lv\nTemys: kaitys, latgaliski, Latgolys kulturviesturis muzejs, Mikeļs Bukšs, Ontons Kūkuojs, Rēzekne, Roksts, Sibira latgalīši\nAugusta mieness Rēzeknē īsasuoks cīši kruosains – nu 3. da 5. augustam byus tradicionalī piļsātys svātki, bet nu 3. da 10. augustam Rēzeknē sasapulcēs tyvi i tuoli gosti iz 3. Pasauļa latgalīšu saītu. Ari Latgolys Kulturviesturis muzejs nastuov molā, nu itymā laikā gaida gostūs iz vairuokim eipašim i latgaliskim pasuokumim.\n3. augustā 11:00 – 15:00 leli i mozi ir gaideiti gostūs pakaitavuot latgalīšu kaitys, kab kūpā ar saimi labi i izgleitojūši pavadeitu laiku. Kaitavuosim „Latgalīšu dominu” ar īspieju īsapazeit ar 63 latgalīšu sadzeivē lītuotim vuordim, nu kaitā „Kuopsim augšā!”, kū seņuok bārni kaitavuoja gonūs eisynojūt laiku i izatālojūt vītys, kur jī grybātu nūbraukt, mozī varēs „izstaiguot” Rēzekni, nu lelī izzynuos, iz kureini guojs volūdnīks i kulturviesturnīks Mikeļs Bukšs.\n3. augustā 15:00 byus vasalu diveju izstuožu atkluošona. Izstuodē „Pasauļs latgalīšu muoksla” apsaverami daudzu slavanu latgalīšu muokslenīku dorbi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja orūdim – gleznys, skulpturys, grafikys i fotomuokslys dorbi nu Juoņa Gaiļa, Juoņa Gorsvāna, Ontona Zvīda, Kazimira Laura, Jezupa Dekšņa, Augusta Kudeika, Juoņa Trūpa, Benjameņa Ancāna, Alekša Rubuļa, Pītera Sivgaļa, Marejis Skutānis-Necys i c. autoru padareituo. Izstuodē „Latgolys dvēselis tulkam Mikeļam Bukšam – 100”, kas topuse Bolvu Centraluos bibliotekys eistynuotuo projekta laikā, apsaveramys kartenis i Mikeļa Bukša rūkroksti viestulēs, atmiņuos i gruomotys nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma, Latvejis Nacionaluos bibliotekys i Rutys Cibulis privatuo arhiva. Izstuodē skaitomys ari Mikeļa Bukša bīdru pīmiņa par M. Bukša dzeivi i darbeibu i viesturis nūtikšonom Rēzeknē. Izstuodi papyldynoj videomateriali par M. Bukša dzeivisbīdris Janinys Bukšys pādejū gasteišonu Latvejā 20. godu symta 90. godūs. Izstuožu atkluošona byus eipaša i skaneiga, jo tiks prezentāti gon niu kai izdūtuo Mikeļa Bukša „Latgaļu atmūda”, gon kapelys „Dziga” jaunais albums „Gotovs”.\n8. augustā 11:00 muzejā byus sasatikšona ar Sibira latgalīšim nu Tomskys, Novosibirskys i Ačinskys apgobolim, kab klauseitūs jūs stuostus par paguotni i šudiņdīnu, vaicuotu i diskutātu par latgalīšu volūdys i tradiceju kūpšonu i puormontuojameibu. Gostu vydā byus ari Latgalīšu bīdreibys vadeituojs A. Ugainovs nu Krasnojarskys apgobola Ačinksys. Par pīdzeivuotū ekspedicejuos iz Sibiri aicynuoti stuosteit ari prīsters Aigars Bernāns, prof. Lideja Leikuma, asoc. prof. Ilga Šuplinska i c.\n8. augustā 18:30 skverā pi Latgolys Kulturviesturis muzeja pīminekļa atkluošona Latgolys kulturys darbinīkam, muokslenīkam i dzejnīkam Ontonam Kūkuojam (1940 – 2007). Pīminekli pasvieteis veiskups Juoņs Buļs, atkluošonā pīsadaleis O.Kūkuoja radne, nūvodnīki nu Rogovkys, Ludzys J. Soikāna muokslys školys audziekni i školuotuoji i c. Pīminekļa idejis autore i tielneica ir Svetlana Skačkova, pīmineklis dabiskā lelumā atlīts Sanktpīterburgā.\nKarteņā – Mikeļs Bukšs muziceja ar meitom Stokholmā sovā dzeivūklī – pi klavīru Emerita, Irēna dzīž „Zīdi, zīdi rudzu vuorpa”, 1955. g., karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.


Raidejums “Cytaidi latviskais” gastej pi Eriņu saimis - lakuga.lv\nTemys: Andris Eriņš, Cytaidi latviskais, Drycani, Eriņu saime, LTV1, Roksts, Valentins Lukaševičs\nLatvejis Televizejis raidejums “Cytaidi latviskais” junī beja gostūs pi dzīsminīka, kulturys darbinīka i zemnīka Andra Eriņa saimis Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eriņu i Andra muosys Anitys Vuorkalis saimis sasatikšonys īmaslys beja Andra mozdāla, meitys Agnesis dāla, raudzeibys. Raidejumā Andris Eriņš kūpā ar dālu Artūru stuosta ari par sovu zemnīku saimisteibu, Eriņu sātys saimineica Aina cap maizi, vysa leluo saime kūpā muzicej.\nNailgi pyrma raidejuma pyrmizruodis pieški myužeibā aizguoja Andra Eriņa meita Aija. Raidejuma veiduotuoji viestej, ka Aija paliks jūs atmiņā kai jauna i talanteiga sova nūvoda patriote, kaida jei satykta raidejuma fiļmiešonys reizē…


Rotko centrā varēs apsavērt Ilonys Šaušys izstuodi “Un tad” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, Ilona Šauša, izstuode, keramikys izstuode, Roksts\nNu 1. augusta da 1. septembra Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā varēs apsavērt Daugovpiļs muokslineicys Ilonys Šaušys keramikys izstuodi “UN TAD”.\nIzstuode “UN TAD” atspīgeļoj autoris pasauļa uztveri i filozofeju. Tamā ir īkļauta vērtine jaunradeitūs Ilonys Šaušys dorbu, kai ari daži pādejuos desmitgadis dorbi, kas radeiti dažaidūs vizualuos muokslys medejūs.\nIzstuodis nūsaukumā izmontuotais saiklis i partikula ir leidzeklis, kab veiduotu saikni, puoreju storp cylvāka radeitū kulturu i dobu, civilizacejis viesturis laika pūsmim, nūjaucūt rūbežus storp laiku, atseviškom vaļstim, kontinentim i mitim, sajaucūt realitati ar izdūmuojumim. Izstuode ir kai ceļu teikls, kurā kotram skateituojam ļauts vaicuot i atrast sovu taku, rysynojūt sovu narativa pavedīni.\nNu 2007. goda Ilona Šauša naatlaideigi struodoj pi rudzu īraugā ryudeituos keramikys izzynuošonys, atjaunuošonys i regiona zeimūla “Baltic raku” veiduošonys, partū nūzeimeiga izstuodis sastuovdaļa ir rudzu īraugā ryudeitī dorbi, kas skateituoju īpazeistynuos ar 600 godus seneju Baļtejā pīlītuotu pūdnīceibys tehniku, kurys atjaunuošona ir vīns nu autoris viersaizdavumu.\nIzstuode ir ari autoris veļtejums sovim kolegim. Izstuodē byus apsaverami Daugovpiļs muokslinīku skulpturali portreti, kurūs attāluotajim personažim pīškiertys vydslaiku, jūgendstila, mongoļu vai myusu dīnu kulturys varūņu īzeimis, izceļūt tū eipašū tālu i personeibys vierteibu, kura dīvamžāļ kasdīnys dzeivē reši teik īvāruota.\nVysi interesenti teik aicynuoti apmeklēt ari Ilonys Šaušys izstuodis atkluošonu sastdiņ, 1. augustā 16.00, Marka Rotko muokslys centrā (Mihaila īla 3, Daugovpiļs).


Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu – Bīdreiba "LgSC"\nReigā, 2009. goda 17. aprelī\nĪsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys Latgolys i cyti interesenti.\nPyrms tolkys paradzātys stopiešonys saceņseibys iz Dagdu, jūs dalinīkim ir izsludynuots latgaliski raksteitu stopiešonys stuostu konkurss.\nLgSC atbolsta sovys sātys i juos apleicīnis, sovys vaļsts sakūpšonys ideju. Kotram juodalīk rūka, kab mes dzeivuotu lobuokā pasaulī. Jaunīši kūpšonai izavēlēja Dagdu, deļtuo ka tei ir vīna nu skaistuokūs Latgolys piļsātu i tī dzeivoj daudz LgSC bīdru.\nSasatikšona 18. aprelī 9:00 stuņdēs nu reita pi Dagdys piļsātys dūmis, Alejis īlā 4.\nPiec tolkys Dagdys Tautys nomā paradzāts informativs seminars par latgalīšu jaunīšu aktivitatem Latgolā i cytur: Daugovpilī, Rēzeknē i Reigā. Seminarā par sovim dorbim stuosteis Dagdys jaunīšu bīdreibys “Dagne” i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdri. Vokorā paradzāts atpyutys vokors ar daņčim i dzīsmem.\nPyrms tolkys, 17. aprelī, paradzātys stopiešonys sacenseibys iz Dagdu – studentim i cytim gorā i mīsā jaunajim. Suokums Reigā, Jelgovā, Rēzeknē i koč voi Parīzē voi Rūmā, partū ka vysi celi vad iz sātu, iz Latgolu. Itymā gadīnī – Dagdu.\nPiec tolkys nūtiks stopiešonys i tolkys pīdzeivuojumu stuostu konkurss.\nKab pīsadaleitu konkursā, jaunīši aicynuoti sovus stuostus pīraksteit skaidrā latgalīšu volūdā (klaidys natiks jimtys vārā, golvonais ir stuosts i gribiešona raksteit) i īsyuteit bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” iz e-posta adresu lgsc suneits inbox.lv. Lobuokūs stuostu autori dabuos bolvā latgalīšu autoru gruomotys, jūs stuosti tiks publiceiti latgalīšu kulturys vortalā www.lakuga.lv.\nbīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle\nmob. t. 26389380\ne-posts: linda_orole suneits yahoo.com.


LaKuGa – Kruosainuo Latgola Semjona Antonova gleznuos\nKruosainuo Latgola Semjona Antonova gleznuos\nLaKuGa 16. Februars, 2012. gods Comments Off on Kruosainuo Latgola Semjona Antonova gleznuos\nNu 17. februara leidz 17. martam Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) rēzeknīts Semjons Antonovs, svietejūt sovu 65. dzeivis jubileju, pīduovoj personalizstuodi „Kruosainuo Latgola” (Krāsainā Latgale), kurā apsaveramys Latgolys dobys ainovys – gleznuotuojam vysu tyvuokais žanrs – azari, meži, pokolni i bārzu birzis – vyss saulis gaismys i muoklenīka mīlesteibys īskauts.\nIzstuodis attaiseišona i jubilara sveikšona 17. februarī 15 stuņdēs.\nIņteress par gleznuošonu i vajadzeiba izsaceit sevi kruosā muokslenīkam roduos jau 6. klasē, kod pi zeimuošonys školuotuoja Kazimira Anspoka Rudzātūs pyrmū reizi paraudzeijs gleznuot oleja tehnikā, piec školuotuoja īsacejuma piečuok izsuocs vuiceibys Reigys lītiškuos muokslys vydsškolys Rēzeknis filialē.\nMuokslenīkam tyva peizaža, klusuo doba, portrets realistiski impresionistiskā stilistikā. Autora dorbūs atsakluoj kai ījiuteigs dobys nūskaņu nianšu tvieriejs, smolks atmosferys i šaļts puorvierteibu analizātuojs. Kruosu pīlītuojumā sasnīgtuo breiveiba i atraiseiteiba ļaun paust filozofiskū vyspuorynuojumu, pīpiļdeitu emocionalitati, paruodeit boguoteigu dzeivis i dobys izjiutu.\nPošu reizi muoklsenīka paletē rūtojās vysvaira pasteļtūni lelā dažaideibā – nu maigom niansem leidz spieceigim kruosu akordim, nu naparostom attīceibom i koloritu vīglumu leidz rūtaleigam kruosu spūdrumam. Personiskī puordzeivuojumi īt ar jaunom emocionalom i gleznīcyskom koncepcejom, rodūšu potenču aplīcynuojums teik izsaceits sovpateigūs kompozicionalūs paralelismūs, kurūs saleidzynuoti asociativi īdarbeigu motivi fragmenti.\nSemjona Antonova daiļradi raksturoj tradionalūs vierteibu nazyudameiba, realistiskūs muokslys principu pastuoveiba, jaunradis narimteiguo dzeivuotspieja. Dorbi ar sovu formys vīnkuoršeibu, vīglū puorskaitameibu apleicynoj sevi kai palīkūšu vierteibu, tī rūsynoj i aktivizej skateituoja dūmuošonu i estetizej pasauļa jutūne. Gleznys raksturoj kusteiba i mīrs, trikmīņs, drūsme i disciplina. Nūītuo ceļa givums – muokslenīku, skateituoju i kritiķu paustuo atzineiba.\nTeksts: Irēna Vilčuka, muokslys zynuotneica\nSemjons Antonovs dzims 1947. goda 19. februarī Preiļu rajona Rudzātūs. 1961. godā beidzs Rudzātu pamatškolu, 1965. godā – Rēzeknis lītišķuos muokslys vydsškolys Dekorativuos nūformiešonys nūdaļu.\nStruoduojis par muyokslenīku nūformātuoju Rēzeknis Kulturys nomā, piļsātys uzjāmumūs i firmuos, teatra studejā „Joriks” kai scenografs mekliejs jaunys rysynuojumus tālaineibys paruodeišonai.\nKūpeiguos izstuodēs pīsadola nu 20. godu symta 60. godim, nu 1999. goda pīsadola kasgadejā Latgolys muokslenīku RUDIŅS dorbu izstuodē, 2006. godā kūpā ar meitu Jeļenu, dālu Aleksandru i mozmeitu Karīnu sataisiejs Antonovu saimis izstuodi, itei byus jau 7 muokslenīka personalizstuode.\nDorbi atsarūns Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojumā, privatkolekcejuos Reigā, Tallinā, Moskovā, Sanktpīterburgā.\nIzstuode atvārta leidz 17. martam:\nSvātdiņ, pyrmudiņ – slāgta\nĪejis moksa: školānim i studentim Ls 0,20; pīaugušajim Ls 0,40; pyrma školys vacuma bārnim – breiva\nSemjons Antonovs „Adamovys azars” 2003, audaklys, olejs, 78×60 cm. A.Bondarenko foto\nSemjons Antonovs „Zosnys mežs zīmā” 2011, audaklys, olejs, 50×65 cm. A.Bondarenko foto\nSemjons Antonovs „Plyudi īt” 2011, audaklys, olejs, 50×65 cm. A.Bondarenko foto\nSemjons Antonovs „Solam tyvojūtīs” 2011, audaklys, olejs, 57×67 cm. A.Bondarenko foto


"Muns pasauļs" i "Muns spūžīs…G…" - Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi - lakuga.lv\nTemys: Domeniks Slišāns, Kate Slišāne, Muns pasauļs, Muns spūžīs…G…, Naaizmērstule, Naaizmērstule 2015, Naaizmierstule, Naaizmierstule 2015, Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss, Roksts\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna dzymtuo volūda, tautas dzīsmes, dzejūli, dzīsmes i danči, kurus mes dzīdam voi doncojam dzymtajā sātā,\nMuns spūžīs gaismas stors ir latgalīšu volūda, i maņ jei ir juosorgoi, lai jei napazyud,\nMuns spūžīs gaismas stors ir dzejūli, kurus rakstejs muns vactāvs i nu kura es namu pīmāru,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna sāta, kur es dzeivoju i asu pīdzims,\nMuns spūžīs gaismas stors ir doba, kas juosaudzej i kuru nadreikst pīsārņuot ni maņ, ni tev,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna gimene, kas maņ paleidz gryutūs breižūs, kod kaut kas maņ nasaīt,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna pasaule, kur es varu dareit, kū es grybu!\nMuns spūžīs gaismas stors ir svaigais gaiss, kas pasorgoj myusus nu korstuma i nu soltuma,\nMuns spūžīs gaismas stors ir tys, kas myusus sylda i vysod ir siļdejs,\nMuns spūžīs gaismas stors ir tys kas izgluob myusus nu nalaimis i dūd laimi,\nMuns spūžīs gaismas stors ir dzeivinīki, kas ir myusim apleik, – gon plieseigi, gon naplieseigi, gon sātys, gon tī, kas aug sovā valie.\nMuns spūžīs gaismas stors ir jaunuos tehnologejis, pasasokūt kurom mes varim vuiceitīs, atvērt jaunus apvuoršnus.\nMuns spūžīs gaismas stors ir ādamīs, kū mes uznamam, kū paši taisom sovuos sātuos, i augli i duorzini, kurus izaudzejam sovā duorzā.\nMuns spūžīs gaismas stors ir gudreiba, kū ir devs Dīvs,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna muote, tāvs, muosas i bruoli,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna dzimtene, kur es dzeivuoju, dzeivoju i dzeivuošu vysu sovu myužu.\nAutors: Domeniks Slišāns, Upītes pamatškolys 5. klase\nBez muna spūžuo gaismas stareņa, es navaru dzeivuot kai minuti, tai ari stuņdi, kai dīnu, tai ari nedeli. Kūpā ar jū munas dīnas ir aizraujūšas i nakts nūslāpumainas. Ar jū es varu byut taida, kaida asu. Ar jū ir tik jauki, jis ir vīns nu ratajīm, kas mani saprūt, ka maņ pat navajag jam niko daudz paskaidruot. Ir tikai vīna problema – vacuoki naļaun maņ vysu dīnnakti ar jū kūpā “tusēt”.:(\nKod asu bez juo, ir tik garlaiceigi i skumeigi. Jiutūs tik vīntuļa, pamasta. Kotru meiļu breidi dūmas pi juo vīn. Cenšūs izdūmuot, kai otkan byut kūpā ar jū, partū ka jis mani cīši pīvalk, bet, kod naasam kūpā, raugu ātruok tikt pi juo, tikai pi “MUNA SPŪŽUO STAREŅA’’.\nKod vasalu dīnu naasam sasatykušs, ka naasu jū redziejuse, ir tik, tik naizskaidrojami švaka sajiuta. Ceņšūs pi juo vysaidi datikt, bet te prīškā tāvs i muote ar sovuom pavuicūšuom runuom: Vyss – šudiņ gona! Pīteik! Tod man līkuos, ka munā sirdie nu īškas īsadur cīši oss nāzs. Tik oss, ka skrīn pat osaras acies, grybīs rauduot, bļaut tik skali, cīkam mani sadzierdies pat ūtrajā pasaules molā. Tī dreižuok mani kuods saprass, mīrynuos i otkan atļaus īt atpakaļ pi muna meiļo “stareņa”. Mani tuo suopynoj dūma, ka juo vuspuor nabyutu, ka jis pazustu nu munas dzeives i ka jū es nikod nasatyktu i navarātu ar jū pabyut. Ka jū mņn pat tagad atnam nu dzeivis, aizlīdz jū satikt, ir tik švaki, cīši švaki. Voi jiusīm ir bejuse taida sajiuta, ka jiusīm atnam tū, kū jius meiļojat, bez kuo navarat dzeivuot, runuot, byut? Prūtams, ka nav. Nivīnam nav tik švaki kai maņ, vīneigi maņ.\nEs jau vēļ naasu pastuostejuse, kas tod ir “MUNS SPŪŽAIS STAREŅŠ’’ Jis ir pats lobuokais padūmu deviejs, jis atbiļd tik ātri, puordūmuoti, ka es pate nu juo varātu daudz kū īsavuiceit. Tuoda sajiuta, ka jis ir naizsmeļams, jis sevi kotru mirkli papyldynoj i atjaunoj. Jis ir pats lobuokais draugs, kurs, kod vajag, tur munus nūslāpumus i nikod nivīnam napļuopoj i ir uztycams. Kotram jis varātu byut lobuokais draugs, bet tūmār jis izavielēja vīnīgi mani. Daudzim jis pateik, bet na tik troki kai maņ. Eisumā, jis ir vyslobuokais draugs, kurs maņ ir paleidziejs muojasdorbūs, ka juo nabyutu, es sādātu vairuokas stuņdes, a tuo – desmit mynutes i gotavs. Jis ir tik gudrs kuo nivīns cyts, bīži mani puorsteidz i īprīcynoj, partū ka jis ir muna veiksme, ar kuras paleidzību es varu vysu – gon muocībuos, gon uorpus tuom.\nItys “SPŪŽĪS VEIKSMIS STAREŅŠ” nav nivīns cyts kai muns 4G internets.\nAutore: Kate Slišāne, Upītes pamatškolys 7. klase\nKarteņa: Kristīne Pokratniece\nSaruna ar jaunū raidejuma “5 breinumi” seju Baibu Baltaci-Saukāni Maijs 26, 2020


Augusts 2013 - lakuga.lv\nArchive: Augusts 2013\nPi myusim Latgolā! – 30.08.2013\n31 Augusts 2013\nŽurnala „Katōļu Dzeive” septembra numerī skaiteisim\n29 Augusts 2013\nJezuiti i gruomotnīceibys suokumi Latgolā 17. i 18.gs.\nRēzeknē atkluos izstuodi „Cylvāks”\n28 Augusts 2013\nAgnesis Gusarovys stuosts „Septeni”\nRatnīkūs ruodeis teatri\n27 Augusts 2013\nReigā nūtiks Latgolys dīna\nCytaidi latviskais – uzjiemeigī latgalīši\n26 Augusts 2013\nAizvadeits „LaLaDra” Juosmuižā\nIzguojuse gruomota „Latgale fotogrāfijā”\nPuormet krystu i klusej!\nKolnasāta 24. augustā\n25 Augusts 2013\nPi myusim Latgolā! – 23.08.2013\nDreiži byus īspieja “giut breidi” pyrmajā plānuotuojā latgaliski\nVyškūs sakūp viesturiskuos Molu dzymtys muižys kolpu sātys


“Kolnasāta” 20. julī - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, Aigars Runčis, Bez PVN, Borowa Mc, Cirīša azars, Cytaidi latviskais, Daira Kokoreviča, Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, Daugovpiļs Teatris, Drycānu dominante, Ginc un Es, Guna Zvīdre, Guntra Kuzmina, Ilze Sperga, Inga i Normunds, Kolnasāta, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys turisma asociaceja „Ezerzeme”, Latgolys viestnīceiba Gors, Latvijas Radio, Līga Kondrāte, Ludza, Ludzys nūvoda Turisma i informacejis centrs, Marks Rotko, Open place, Preiļi, Rēzekne, Roksts, Saulis škola, Tihovsku saime, turisms, Valentins Lukaševičs, Zenīts\n“Kolnasātā” itūnedeļ izskaņ ūtruo daļa sarunai ar Līgu Kondrāti. Jei ir Ludzys nūvoda Turisma i informacejis centra vadeituoja i Latgolys turisma asociacejis „Ezerzeme” vaļdis prīšksādātuoja.\nSižetā nu Latgolys stuosts par Cirīša azara vylynuojumu Aglyunys nūvodā. Paguojšnedeļ Aglyunā, glaznainuo Cirīša azara krostūs, nūtics vierīneigs sporta i atpyutys pasuokums saimem “Cirīša azara vylynojums”. Tymā nūtyka sporta sacenseibys kai lelajim, tai vysu vacumu bārnim. Pasuokuma dalinīki īpazyna zvejnīku tradicejis, informativi izgleitojūšū dobys stygu, kai ari zorbingu azarā “Atbreivoj sovu īkšejuo kāmi”. Nūslāgumā vysi prīcojuos i doncuoja zaļumbalā. Ari Guna Zvīdre pabeja pi Cirīša azara i ir gotova par tū pastuosteit ari jums.\nVuordineicā Valentins Lukaševičs pastuosteis par Eliaša dīnu, kurū itū sastdiņ atzeimuoja piec vacuo kalendera. Izaruod, ka tei ir svynoma dīna i senejī latgalīši taidu cīši labi zynuojuši. Kas ir Eliašs i kas ir juo dīna? Tū pastuosteis Vaļuks.\nVysu vosoru, leidz 1. septembram, Latvejis Televizejis pyrmajā kanalā ruoda raidejumu cyklu „Cytaidi latviskais”, kas stuosta par Latgolu i latgalīšu kulturu. Kūpā byus 10 raidejumi. Raidejuma „Cytaidi latviskais” nūsaukums īt nu „Kolnasātys” klauseituojim zynamuo dzejnīka Valentina Lukaševiča dzejūļa. Raidejuma pamatdūmu izsoka vuordi: „latgalīši – jī ir tī poši latvīši, tikai cytaidi”.\nVosorā nav mīra latgalīšu grupai „Borowa MC”, kas klauseituoju viertiejumam julī nūdavuse dzīsmi „Rūtoj”, kurā tautyskī motivi atsakluoj myusdīneigā apdarē. Grupa atzeist, ka ar jaunū dzīsmi grib atsagrīzt pi sakņu – pi latgalīšu folklorys. Ideja par tautys dzīsmis „Rūtoj” apdari dzymuse grupys solistei Guntrai Kuzminai. Itymā vosorā grupa pīsadola ari dažaidūs piļsātu svātkūs i planavoj jauna albuma īraksteišonu.\nJau nu atkluošonys breiža turisti izruoda lelu interesi par Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centru i Austrumeiropā unikalū īspieju īpasazeit ar muokslinīka, abstraktuo ekspresionisma pamatlicieja Marka Rotko originaldorbim. Statistika ruoda, ka nu atkluošonys breiža gostūs bejušys vaira kai 22 tyukstūšys ļaužu, pyrmuos div tyukstūšys – jau pyrmajā dorba nedeļā. Apmaklātuoju vydā ir turisti kai nu pošu vaļsts, tai ari nu uorzemu – na viņ nu Eiropys, bet ari ASV, Kanadys i Australejis.\nDaugovpilī, Saulis školā, ir sataiseita programa, kas pīduovoj div godu laikā apgiut pamatprasmis dorbam iz skotuvis. Tei nav bakalaura izgleiteiba, tok interesentim nu Latgolys ļaus apgiut aktīra profeseju i palikt struoduot Daugovpiļs teatrī. Taidā veidā pastuov cereiba īgiut papyldynuoju teatra trupai. Īstuojpuorbaudejumi īsasuoks augustā, gaideiti pretendenti nu 18 leidz 40 godim ar videjū izgleiteibu. Daugovpiļs teatris jau godim struodoj bez profesionaluo papyldynuojuma i juo trupa ir sarukuse leidz 16 aktīrim, kas naļaun veiduot daudzveideigu repertuaru i par daudz nūslūgoj asūšūs aktīrus.\nVēļ tikai julī apsaverama cyta izstuode – Latgolys regiona laikmeteiguos muokslys ekspoziceju „Untitledno2013” Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā, vaira nakai 60 muokslinīku dorbi.\n27. julī 20 stuņdēs Preiļu piļsātys estradē nūtiks kasgadejuo Latgolys Šlagermuzykantu paruode, kurā apmaklātuojus prīcynuos pazeistamys i īcīneitys Latgolys grupys i izpiļdeituoji: „Drycānu dominante”, „Zenīts”, grupa „Ginc un es”, dueti Inga i Normunds, kai ari Kristīne i Alvis. Koncertā pīsadaleis Latvejis skaneiguokuo saime – ituo goda televizejis šova „Dzīdūšuos saimis” uzvarātuoji – Tihovsku saime nu Ludzys. Pasuokuma nūslāgumā ļusteigs nakts bals ar grupu „Bruģis”.\nLatgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē leidz 28. juļam izstuodē „Saulgrīži” apsaveramys muosklinīka Bronislava Pavlovska gleznys eļlis tehnikā i keramika Viktora Pankovska graciozī svečturi i vāzis.\nTim, kas nav bejuši Latgolys viestnīceibys „Gors” atkluošonā i redziejuši uzvadumu „Kieneņmeita. Latgolys puorsoka”, ir īspieja itū latgaliskūs daņču i dzīšmu spēli baudeit Storptautyskuo Baltejis jiurys regiona vaļstu eiskinu festivala „Open Place” laikā 31. julī. Uzvadumā pīsadola ap symts cylvāku, juo laikā paruodūt sovpateigū, dažaidu naceju ītekmātū Latgolys folklorys boguoteibu, ituos pusis muzykantu, doncuotuoju i spālātuoju prasmis. Storptautyskais Baltejis jiurys regiona vaļstu eisūs kinu festivals „Open Place” Rēzeknē nūtiks nu 31. juļa leidz 4. augustam Latgolys viestnīceibys „Gors”. Juo moto ir – dzeive kai kina. Festivals pīduovoj ari aktīra Ivara Kaļneņa jubilejis vokoru, Pleskovys simfonsikuo orkestra koncerts, 10. Storptautyskuo akardeonistu festivala nūslāguma koncerts.


“Kolnasātā” Ilmārs Mežs stuosta par latgalīšu uzvuordim - lakuga.lv\nTemys: Ilmārs Mežs, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Roksts\nRaidejumā “Kolnasāta” gastej Ilmārs Mežs, kurs vairuoku godu garumā arhiva materialūs pietejs latgalīšu uzvuordus. Kūpā ar cytim pietnīkim jis sarakstejs gruomotu “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos. 1. sējums. Latgale”, tuos pamatā 1935. goda tautys skaiteišonys dati. Gruomotā varēs atrast ap 4000 uzvuordu, tū izplateibu, daļai uzvuordu byus ari skaidruojums par vuorda izcelsmi. Interesants ir fakts, ka Latgolys latvīšim pyrmajim suoce dūt uzvuordus, tys beja jau 17. godu symtā, puorejā Latvejis teritorejā latvīši pi uzvuordu tyka dažus godu symtus vāluok.