Naskrīt, balansēt i atsapyust. Saruna ar pasauļa izzynuotuoju Regitu Zeiļu - lakuga.lv\nTemys: ceļuojumi, interveja, Ligija Purinaša, Regita Zeiļa, Roksts, socialuo uzjiemiejdarbeiba\nAr Regitu Zeiļu īsapazynom pyrma pīcu godu literarajā pasuokumā “Tievanānu pavasars”. Jau tūlaik, byudama vydsškoļneica, Regita beja īsasaistejuse vairuokūs projektūs. Tys tai ir ari niu, viņ tagad juos projekti ir leluoki i padareituo ir vairuok. Sasarunojam par socialū uzjiemiejdarbeibu Latgolā, ceļuojumim i tū, kai informacejis laikmatā napagaisynuot sevi. I, prūtams, sarunā dasaskarom ari Latgolys kongresam i latgalīšim.\nNiu tu aktivi dorbojīs socialuos uzjiemiejdarbeibys lauceņā. Pastuosti, kas tys ir.\nSocialuo uzjiemiejdarbeiba nūzeimoj dareit i peļneit, kab inovativi atrysynuotu kaidu socialu problemu. Voi tei byutu paleidzeiba kaidai mierkgrupai, pīmāram, cylvākim ar invaliditati, jaunajom mameņom, bejušajim īslūdzeitajim i tt., voi globali vaicuojumi – vidis problemys, izgleiteibys uzlobuošona i tt. Tei var byut sevkura līta, kamā tu īguldi sovus spākus i laiku, lai atrostu rysynuojumu. Byuteibā socialais uzjiemiejs struodoj ar uzjiemiejdarbeibys metodem i ar navaļstiskuos organizacejis (NVO) pīeju problemys rysynuošonā.\nIr rūžains prīkšstots, ka socialuo uzjiemiejdarbeiba ir reizi godā veikt zīduojumu, pīmāram, dzeivinīku patversmei, koč eistineibā tys ir regulars, kasdīnisks dorbs konkretys problemys rysynuošonā. Socialajai uzjiemiejdarbeibai ir juobyut ilgtspiejeigai. Latvejā apmāram ostoņus godus par tū aktivi runojam, i ar socialū uzjiemiejdarbeibu vysilguok myusu vaļstī nūsadorboj Latvijas Samarīšu apvīneiba. Prūtams, itamā sferā pagaidom dominej mozī sociali uzjiemieji, bet pamozom lītys suoc sasakuortuot i atsateisteit. Nu ituo goda mums ir Socialuo uzjāmuma lykums. Itūšaļt vēļ ir breineiga īspieja sajimt ari grantus socialuos uzjiemiejdarbeibys atteisteišonai, kab varātu spert pyrmūs sūļus itamā jūmā voi atteisteit sovu darbeibu.\nKai ir ar socialū uzjiemiejdarbeibu Latgolā?\nTai kai es struodoju socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejā, tod radzu, ka nu Latgolys ir vysmozuokais bīdru skaits, koč ari personeigi es Latgolā radzu cīši lelys īspiejis. Mums ir Oļesja Soboļevska i lobdareibys veikals “Otrā iespēja” Daugovpilī. Oļesja i juos komanda ir eisti sirdscylvāki, kas rauga atteisteit ari vidis vaicuojumu rysynuošonu i veicynuot atbolstu bārnim i dzeivinīkim. Juopīmiņ ari Ingūna Semule, kas atteista uzjāmumu “Puordare”.\nIr ari vīna škola – Preiļu Breivuo škola, kuru izveiduoja vacuoki, kas saprota, ka jim napateik asūšuo sistema i ka jī grib tū maineit. Tei ir nu Reigys tuoluokuo vacuoku dybynuotuo škola, i es dūmoju, ka tys daudz kū dūd regionam i vītejai kulturai, ļaunūt pasavērt iz izgleiteibu cytaiži.\nKai tev roduos interese par itū sferu?\nMaņ vysod ir bejs interesanti paleidzēt cytim. Agruok asu īsasaistejuse naskaitomūs projektūs i NVO sektora aktivitatēs, bet asu saprotuse, ka tys nastruodoj. Tys nav ilgtspiejeigai – vysys foršuos iniciativys ar laiku nūmierst, naspiejūt sevi uzturēt. Latvejā NVO jau bīži viņ sevi nagrib saukt par uzjiemiejim, jim ruodīs, ka tys ir ļauns vuords i ka nauda – tys ir švaki i par jū lobuok narunuot (smejās). Ilgu laiku muna meiluokuo vīta Reigā beja lobdareibys veikali “Otrā elpa”, kur es ari izzynuoju par socialū uzjiemiejdarbeibu. Tod ari suoču interesētīs. Pīraksteju bakalaura dorbu.\nTu esi studiejuse kulturys antropologeju. Zynu, ka niu tu studej geografeju. Deļkuo ir nūtykuse taida akademiskūs interešu maiņa?\nItūgod pyrmū godu Latvejis Universitatē ir īspieja studēt geografeju ar nūvierzīni ”Cilvēkģeogrāfija”, kas vaira saisteita ar socialajim procesim nakai “parostuo” geografeja. Runojūt par munom studejom, tod kulturys antropologeja beja vaira par kontekstu, cylvākgeografeja – par plašuoku mārūgu.\nTu esi vīns nu tūs cylvāku, kas vysu laiku ir ceļā. Cik svareigi deļ tevis ir byut kusteibā?\nMums nazkod vajadzēja zeimēt saimis gierbūni, i tāvs apakšā pīraksteja moto: “Stuovūšs iudiņs smird.” Laikam tam ari ir juopīkreit. Mes saimē vysod asam ceļuojuši, i maņ jau tys nu mozu dīnu ir ruodejīs dabiski. Tev ir tei dziņa izzynuot vaira, i tu gribi dzierdēt stuostus, īsadzilinuot, papieteit. Maņ nasaīt apsastuot, koč ari šaļtim cīši gribīs – vysu laiku nazkur īsasaistu, pasavalku iz kaidu ideju. Vysbīžuok munys breivdīnys paīt ceļā, braucūt, nazkū apsaverūt. Bīži tys ceļš ir nu Reigys iz Rēzekni voi ūtraiži.\nTu Reigā napaliksi?\nNā, napalikšu. Maņ niu ir puormeju periods, kura laikā nabyušu ni Rēzeknē, ni Reigā. Deļtam gryuts komentēt nuokūtni, bet es cīši grybātu atsagrīzt dzymtajā Rēzeknē.\nObeji ar veiru asat aktivi ceļuotuoji. Pastuosti par braucīnim, kas vysvaira palykuši atmiņā.\nIte varātu daudz runuot (smejās). Es laikam saceitu, ka meiluokais ceļuojums beja pa Portugali, kas vysod palykuse atmiņā kai saulaina i gleznaina vīta. Tī ir breineigi, atsauceigi cylvāki. Jim ir apbreinuojama dzeivis uztvere – jī bauda dzeivi. Jī ir lāni, nostalgiski, i vari viņ apskaust tū, ka jī var tai vīnkuorši apsasēst i vērtīs okeanā. Jī naskrīņ tai, kai mes tū dorom. Dzeive tī ir pakuortuota atpyutai i relaksacejai.\nAtmiņā palics ari Santjago ceļš. Mes guojom nu Porto leidz Santjago de Kompostelai. Lai cik ari itys ceļš byutu populars i banals, es sevkurā gadīnī īsoku paraudzeit nūīt tū ceļu. Tei ir drusku pasavieršona sevī, drusku atsaslēgšona nu pasauļa, tei ir ari īkšejuo mīra atgiušona, i beigu beiguos tys vyss ir par ceļu. Ka nasagryb braukt iz Santjago, tod var īt ari pa Latgolu. Mes poši asam guojieji i atrūnam vītys, kur mes varim nazkū apsavērt.\nZynu, ka napaseņ apguoji apleik Lubāna azaram. Kaids beja guojīņa mierkis, i deļkam ari cytim tu īsaceitu dūtīs taidā puorguojīnī?\nIdeja par Lubānu roduos tod, kod mes apguojom 40 kilometrus apleik Rāznys azaram. Tod izdūmuojom, ka juoapīt ari apleik Lubānam, paraugūt sovus spākus. Es, prūtams, naticieju, ka variešu nūīt 60 kilometrus, dūmuoju, ka palikšu nazkur pusceļā. Bet nā, es tyku golā i nūguoju leidz finišam.\nGolvonais ir ārti apovi, pīmāruots apgierbs laikapstuoklim. Cīši svareigi ir raudzeit atrast sovu uotrumu, navajadzātu forsēt voi koč kam koč kū pīruodeit. Juoatrūn sovs ritms, kaidā gribīs īt i baudeit. Daži īt, lai koč kū radzātu, daži – lai ītu, daži – deļ skotu apleik. Juosaprūt, deļkam tu pats ej.\nKas ir svareiguokais, kab ceļuojumi izadūtu i snāgtu maksimali daudz prīcys?\nIr divi varianti: laiceigi saplanuot sovu ceļuojumu voi taišni ūtraiži – naplanuot nikuo. Maņ pateik spontanitate, bet tamā pošā laikā, ka nikas nav saplanuots, tod ir gryuts nūīt nu plana. Juobyut dažim pīturys punktim, navajag saplanuot pa minutim, bet ari taidim ceļuojumim ir sovs lobums. Tu vari piec īspiejis vaira redzēt, viņ piečuok ir gryuts vysu atsaukt atmiņā, paanalizēt.\nMes asam eksperimentiejuši ar dažaidim ritmim. Pīmāram, asam braukuši ceļuojumūs ar vacuokim. Jim beja cīši gryuts pīrast pi myusu uotruma. Mes asam īsavuicejuši cīši mudrai saprast daudzys lītys, i tys saasynoj manis, bet vacuoki navar tikt mums leidza.\nSvareigi ir runuot ar vītejim, īpazeit kulturu ar vītejuo barmena voi garomguojieja acim. Jī byus lobuokī īsaceituoji. Īsoku vērtīs na viņ ceļvežūs, bet ari rakt dziļuok, atrast tū, kas pošim ruodīs saistūšs. Lobs resurss ir Atlas Obscura, kur apkūpuotys vysinteresantuokuos vītys.\nNūsauc treis principus, kam sovā dzeivē sekoj leidza i kas paleidz byut harmonejā.\nAr harmoneju dažreiz ir sarežgeitai – es vēļ vuicūs īraudzeit skaistū vīnkuoršeibā. Vīns nu munu principu ir raudzeit sevi pīspīst naskrīt. Es vysu laiku asu jūņuojuse pa dzeivi, i Reigys ritmā tys ir vēļ izteiktuok. Īt lānuok, izīt laiceiguok… Ūtrys princips – atrast balansu storp privatū dzeivi i dorba dzeivi. Es bīži naīvāroju rūbežus, pa vokorim vuicūtīs i naatsapyušūt. Trešais i svareiguokais – atsapyust, ļaut smedzinim pagulēt, atsaslēgt nu vysa pasauļa, kab varātu sabalansēt vysys paraleluos dzeivis.\nRegita ar bruoli Porto, Portugalē\nKai tev ruodīs, voi mes dzeivojam cīši satrauktā, stresainā sabīdreibā?\nMes dažreiz asam puoruok apzineigi, puoruok sekojam lykuma i normu vuordam voi taišni ūtraiži – interpretejam tai, ka saturs i jāga piļneigi mainuos. Sabīdreiba nav pavirša, bet jei vēļ rauga sevi apsazynuot. Mes vys vēļ meklejom sovu identitati. Lai gon itūgod, symtgadis godā, mes puoruok daudz dzieržam, kas ir Latveja i kas ir latvīši… Ir taida sajiuta, ka itei ir vīna nu tūs dzimšonys dīnys balleišu, kurā jubilars agri aizīt gulēt, a gosti vēļ treis dīnys par jubilara naudu dzer. Maņ ruodīs cīši negativi, ka symtgadis gods sakreit ar vieliešonu laiku i vysaidom cytaidom politiskom aktivitatem.\nKai symtgadis svātku kontekstā tu redzi Latgolu?\nSarežgeitai. Pījimsim, tys pats t. s. “Latgolys simtgadis kongress” paguojušajā godā. Es jū naapmeklieju, bet tys farss, kas ap jū beja… Tamā breidī maņ ruodejuos, ka tys īdrogoj na tikai Latgolys publiskū tālu, bet ari munu gribiešonu byut pīdereigai latgalīšu kūpīnai. Piec ituo nūtykuma es raugu distaņcētīs nu sevkuru diskuseju, kas ar tū byutu saisteitys. I maņ drusku ir kauns. Maņ ari ruodīs, ka ir par moz runuots par kongresa byuteibu, nūzeimi.\nAri sabīdreiba atsaškir. Latgolai ir juomeklej jauns publiskais tāls voi jauna identitate, ar kuru sevi nest publiski. Mes navarim byut zylūs azaru, keramikys i bazneicu zeme. Mums ir sovys vierteibys, kurys mes na vysai precizi definejam.\nKaids ir tipiskais latgalīts?\nMaņ ruodīs, ka latgalīšus raksturoj speiteiba. Mes laikam naasam tik sirsneigi i lobsirdeigi, kai gribim, lai par mums dūmuotu. Mes navarim sovā storpā mīru dabuot, nimoz jau narunojūt par pliesšonūs ar puornūvodnīkim voi uorzemnīkim. Ir taidi bārni – ezeiši, kas vysu laiku speitejās i nagryb, kab jim ītu kluot i samīļuotu, koč vabyut mīlesteibys taišni jim vysvaira ari vajag. Mani napamat sajiuta, ka ari latgalīši taidi ir. Ite ir dažaidi regioni, dažaidys ītekmis, dažaidi cylvāki. Par taidu tipiskū latgalīti ir gryuts runuot. Nu Latgolys īt tik daudz talanteigu cylvāku. Ar jim ir juosalepoj. Puornūvodnīkim ir interesanti pasaklauseit latgalīšu volūdu, vysmoz munā paziņu lūkā tys teik uztvarts kai pluss.\nVoi tu latgaliski runoj jau nu bierneibys?\nTys ir sarežgeiti. Vacuoki ar manim runuoja latvīšu literarajā volūdā, bet poši sovā storpā – latgaliski. Es sovukuort latgaliski runuoju ar babu i suni (smejās). Muna latgalīšu volūda ir siņtetiska, jei naīt dabiski. Tai kai maņ pyrmuo volūda ir latvīšu literaruo volūda, tod es mehaniski puorlīku iz latgalīšu volūdu. Asu izauguse iz latgalīšu patriotisma viļņa – ka ir juorunoj par speiti vysam, i ari ar vacuokim niu runoju latgaliski. Interesanti, ka mes ar veiru sovā storpā runojam latvīšu literarajā volūdā, koč i ar munim vacuokim jis runoj latgaliski i es taipat runoju ar juo vacuokim. Veiram latgalīšu volūda ir pyrmuo, i jis jimā ari dūmoj, kurpretim es dūmoju latvīšu literarajā volūdā.\nKarteitis nu Regitys privatuo arhiva


Aprelī nūtiks Latgolys pūdnīku dīnys - lakuga.lv\nTemys: Latgolys pūdnīku dīnys, Latgolys pūdnīku dīnys 2015, Roksts\nAprelī nūtiks tradicionaluos, nu jau 35. Latgolys pūdnīku dīnys. Vysvaira nūtikšonu paradzātys Rēzeknē, Rēzeknis nūvodā, kai ari Daugovpiļs Muola muokslys centrā.\nJau nu 9. apreļa da poša 24. maja Daugovpiļs Muola muokslys centrā byus apsaverama keramikys izstuode “Bestiārijs”, nu vysvaira nūtikšonu gaidomys apreļa ūtrajā pusē.\n17. aprelī Nautrānu sporta hallē – kulturys nomā nūtiks Nautrānu pogosta puorvaļdis, Nautrānu vydsškolys i Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialis reikuotais Latgolys nūvodu bārnu interešu izgleiteibys vizualuos muokslys i keramikys puļceņu rodūšais konkurss “Netradicionālais svečturis”.\nDaugovpiļs Muola muokslys centrā aktivitatis paradzātys nu 19. da 22. apreļa. 19. aprelī 17.00-21.00 tī tiks kūrts molkys ceplis, nu dīnu vāluok, 20. aprelī, 15 stuņdēs tys tiks attaiseits. Nu 22. aprelī nu 12.00 da 18.00 nūtiks Daugovpiļs Muola muokslys centra attaiseitūs durovu dīna.\n23. aprelī attaiseitū durovu dīnys paradzātys i Olgys i Valda Pauleņu keramikys darbneicā Kruoslovā, i Olgys, Voldemāra, Juoņa i Māra Vogulu darbneicā “Voguly” Rēzeknis nūvoda Lendžu pogostā. Tuos pošys dīnys vokorpusē pi Rēzeknis piļskolna tyks kūrts reducātuos keramikys ceplis.\n24. apreļa reitā tiks attaiseits īprīkšejā dīnā Rēzeknē kūrtais ceplis, taipat vysys dīnys garumā byus attaiseitūs durovu dīna Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā.\nNu 12.00 da 16.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks kulturizgleitojūšs seminars, kura programā paradzāta: Latvejis Nacionaluo kulturys centra DVD “Satiec savu meistaru! Nr.2. Latgale” prezentaceja, referati par Latgolys keramiku, kai ari diskuseja par Juoni Pujatu.\nDīna tiks nūslāgta Vēsmys i Aivara Ušpeļu darbneicā “Malny Vylky” Maltys pogostā, kur tiks kūrts ceplis. Apmaklātuojim byus vareiba ari pošim paraudzeit muola trauku lepeišonu ar rūkom, degustēt “Latgolys golda” dietiskū špeku, redzēt guņs skulpturys i īsajust vydslaikūs, īsasaistūt viesturis rekonstrukcejis kluba “Kroma kolna bruoliste” prīšknasumūs.\n25. apreļa reits suoksīs ar cepļa attaiseišonu darbneicā “Malny Vylky”. Piec tam vysi teik aicynuoti iz Latgolys pūdnīku dīnu izstuodis atkluošonu Lūznovys muižā, kas itūgod piec rekonstrukcejis otkon tykuse pi sova senejuo kruošņuma. Keramikys izstuodē Latgolys pūdnīceibys meistari pīduovuos apsavērt niansem boguotū reducātū i glazātū keramiku vysaiduos formuos, kruosuos i pīlītuojumūs. Izstuodi papyldynuos gleznuotuoju apvīneibys “V.I.V.A.” i Gundegys Rancānis gleznys, Riharda Cybļa rūtyslītys, kai ari fotokluba “ARTērija” bīdru muokslinīciskuos fotografejis.


Vita roksta tai – Bīdreiba "LgSC"\nViebū, vierbū, slimeibu uorā, veseleibu īškā!\nSveicynoju Pyupulu svātdinē!\nVēļ vīna dorba nedeļa ir paguojuse. Nuokušuo nedeļa – klusuo nedeļa pyrms Leldinis. Nikaidys eipašuos aktivitatis i izklaidis LgSC Reigys birojā nav īplānuotys, viņ aizsuoktūs dorbu i projektu beideišona iz prīšku.\nNuokušnedeļ es personeigai nabyušu sastūpama Tonis birojā, bet ar tū jau nikas naapsastuoj! Atbiļdeiguo atslāgu turātuoja niu ir Kristīne Zute (e-posts: angel_kristy suneits inbox.lv). Vairuoki aktivisti raksteis projektus, dareis vysaidus organizatoriskūs darbeņus cytim pasuokumim. Ka gribi apcīmuot Tonis biroju, satikt kaidu LgSC bīdru i pasarunuot pi čaja, sasazynoj ar Kristīni! 🙂\nLai mīreiga nedeļa, kurā izadūd kai īkšejā, tai apleicejā vidē radeit nūskaņu Leldinis i pavasara atīšonys svieteišonai! 🙂


Latgolys kongresa dīna Archives - Page 2 of 2 - lakuga.lv\nLatgolys kongresa dīna\n20:00 Rībeņu jaunīšu centra atkluošona... @ Rībeņu jaunīšu centrs "Pakāpieni"\nRībeņu jaunīšu centra atkluošona... @ Rībeņu jaunīšu centrs "Pakāpieni"\nJul 24 @ 20:00 – 21:30\n24. julī nu 20.00 leidz 21.30 Rībeņu jaunīšu centrā byus breivdobys gostu ustobys atkluošona i muzykaluo pastaiga kūpā ar grupu “Dabasu durovys”.\n09:00 Annys dīna Bieržgalī @ Bieržgalis pogosta kulturys noms\nAnnys dīna Bieržgalī @ Bieržgalis pogosta kulturys noms\nJul 25 @ 09:00 – 13:00\nBieržgalī Annys dīnu svieteis ar tiergu, V. Grappys zeimiejumu izstuodi “Rēzeknes novada sakrālais mantojums” bazneicys duorzā voi pi kulturys noma, kai ari ar misi bazneicā. Pi kulturys noma byus ari vysaidys radūšuos aktivitatis.\nvysu dīnu Annys dīna Nagļūs @ Nagļi, pļaveņa pi lapenis\nAnnys dīna Nagļūs @ Nagļi, pļaveņa pi lapenis\nJul 26 vysu dīnu\nAnnys dīnu Nagļūs svieteis ar pogosta saiminīču peiragu izstuodi, rūkdorbu klubeņa “Rītava” darynuojumu izstuodi i folklorys kūpys “Skreine” muzykalu sveicīni vysom Annom i saiminīcem.\n12:00 Jaunuo Latgolys kongresa satura ... @ Varakļuoni, Borhu piļs\nJaunuo Latgolys kongresa satura ... @ Varakļuoni, Borhu piļs\nJul 26 @ 12:00\nPyrmūdiņ, 26. julī, 12.00 stuņdēs Varakļuonūs (Borhu pilī) prezeņtēs jaunū Latgolys kongresa satura konceptu i planus iz prīšku. Taipat byus vareiba īsapazeit ar padareitū, styprynojūt latgaliskuos vierteibys Latvejis kulturys i izgleiteibys telpā pādejūs četru godu[...]\nPortals lakuga.lv sajiems atbolstu darbeibai da 2024. goda gola


Izsludynuots Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruodis konkurss - lakuga.lv\nTemys: Antons Slišāns, Ligita Spridzāne, Ontons Slišāns, piemineklis, pīmineklis, Roksts, Upītes kultūrvēstures muzejs\nUpeitis kulturviesturis muzejs izsludynoj konkursu par Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruodi.\n2010. goda 15. decembrī myužeibā nūguoja Latgolys dzejnīks, rakstnīks, publicists, folklorys vuociejs i pietnīks, Valsts Kulturkapitala fonda (VKKF) myuža stipendiats Ontons (Antons) Slišāns (28.12.1948. – 15.12.2010.).\nOntons sovā myužā beja padariejs cīši daudz, jau suocūtnu 20. godu symta septeņdesmitajim godim vuocs i pīrakstiejs Zīmeļlatgolys folkloru, īskaņuojs gon tautysdzīsmis, gon saļmu dzīduojumus. 1980. godā dybynuojs i vadejs Upeitis i Rekovys etnografiskūs ansambļus. Nu 20. godu symta sešdesmitajim godim suoca raksteit dzeju. O.Slišāna ailis ir skaitomys 30 izdūtajuos gruomotuos. Jis beja vīneigais dzejnīks Latvejā, kas raksteja i izdeve dzejis gruomotys bārnim latgalīšu volūdā. Sataisiejs i vadiejs Upeitis kulturyviesturis muzeju. Dybynuojs i īdzeivynuojs pasaulī vacuokū latgalīšu meilys dzīšmu i dzejis festivalu „Upītes Uobeļduorzs”. Tai vēļ varātu izskaiteit daudzi i daudzi juo padareitūs dorbus latgalīšu namaterialuos kulturys vuokšonā, saglobuošonā i populariziešonā.\nKab napagaistu Ontona Slišāna pīmiņa, Upeitis kulturviesturis muzejs izsludynoj konkursu: „Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruode”, kurymā teik aicynuots pīsadaleit sevkurs īdzeivuotuojs, kuram ir ideja, kaidam vādzātu byut O.Slišāna pīminekļam, izstruodojūt skici treis dimenseju izskotā i īsnīdzūt Upeitis kulturviesturis muzejam laikā nu ituo goda 14. maja da 30. novembram. Lobuokuos idejis autors tiks apbolvuots i skice tiks izmontuota pīminekļa sataiseišonai.\nVaira dazynuošonys – viertīs nūlykumā.\nUpeitis kulturviesturis muzeja vadeituoja Ligita Spridzāne\nKarteņā Ontons Slišāns – foto Juris Zariņš\nOntona Slišāna pīminekļa skiču konkurss – NŪLYKUMS\nProjektu konkursūs sajimts atbolsts portala lakuga.lv darbeibai Maijs 28, 2020


Apmaklātuojus otkon gaida Muokslys noms Rēzeknē (+FOTO) - lakuga.lv\nKarteņā: Rēzeknis Muokslys noms. Foto Edeite Husare/portals lakuga.lv\nTemys: Arvīds Egle, Francisks Varslavāns, Ināra Jackovska, Muokslys noms, Osvalds Zvejsalnieks, Rēzeknis muokslinīku kūpa, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškola, Rēzeknis Muokslys noms, Vitālijs Kalvāns\nPavasars atguojs ar daudzom kulturys nūtikšonom, vīna nu atzeimejamūs vysā ir ari Rēzeknis Muokslys noma atdzimšona gondreiž piec diveju godu puortraukuma. Ka ir gribiešona saprast, kaida ir bejuse Rēzeknis i Latgolys muoksla cauri laikim, Muokslys noms ir vīta, kur tū var izdareit. Tei ir eistyna muokslys pērle ar cīši pateikamu atmosferu.\nRēzeknē, 18. novembra īlā 26, atsarūn eipaša sāta – Muokslys noms. Kūkgrīzumim boguoteigi rūtuotuo āka calta eklektikys stilā 19. godu symta pādejā caturksnī kai tierguotuoju Vorobjovu vosorys rezideņce, tok piečuok nūdūta piļsātys eipašumā. Suokumā āka atsaroda piļsātys nūmalē, partū ka Rēzeknis centrs reiz beja Latgolys īlys daļa i tiergs. Tūlaik īlu, iz kurys cēle rezideņci, sauce par Uorpiļsātys īlu.\nMuokslys nomam bejušys vysaidys funkcejis – školuotuoju instituts, škola, tuberkulozis dispansers, ari kara komisariats. Mejūtīs saiminīkim i ākys pamatfunkcejom, gondreiž piļneibā tyka iznicynuots ākys interjers. 20. godu symta 90. godu suokumā āka beja tukša, cikom 1995. godā tū īsaguoduoja Muokslys koledža (niu Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškola). Pasasokūt pedagogu i školānu īguļdeitajam dorbam, ākai atjaunuoja tuos suokūtnejū izskotu. Sovpus par ākys viesturiskajim aizsuokumim ir cīši moz ziņu, partū ka nav izadevs sasazynuot i izvaicuot ākys mantinīkus, nu kurūs tei tyka puorpierkta.\nRēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys izstuožu kuratore Ināra Jackovska izsoka nūceju, ka varbyut koč kod izadūs atrast kaidus arhivu materialus par ituos ākys aizsuokumim. Viesturiskuos informacejis tryukuma deļ lela daļa nu interjera ir veiduota, bolstūtīs iz tuo laika standartim. Sovpus greidys parketa kluojuma roksts i grīstu gleznuojumi vys ir atjaunuoti piec originalūs detaļu. Muokslys noma pogolmā ir ari izkluots senejais brugis nu sūplūk asūšuos Raiņa īlys, kuru nūjēme īlys remonta laikā.\nPiec pādejūs dorbu ākai ir nūmaineits jumts, īšktelpuos – špaleri i atsvaidzynuota gleznu ekspoziceja. Niu Muokslys nomā var apsavērt Latgolys muokslys atjaunuotuos ekspozicejis pyrmū daļu. Ekspoziceju veidoj Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīku dorbi (20. gs. 30. godi), kai ari sabīdreibā zynomu Latgolys gleznuotuoju dorbi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.\nMuokslys nomā atsarūn vairuokys telpys, daļa nu tūs veļteitys konkretu muokslinīku dorbim (Osvalds Zvejselnieks, Francisks Varslavāns, Arvīds Egle, Vitālijs Kalvāns), vīnā nu telpu apsaverami dažaidu Latgolys muokslinīku dorbi.\nEkspozicejis ūtruo daļa ar myusu dīnu muokslinīku dorbim tiks attaiseita junī leidz ar aktivuo turisma sezonu.\nIz prīšku Muokslys nomā planavuots atjaunuot ustobys viersu i pogrobu.\nApmaklātuoji ekskursejis lyugti dasaceit pyrma apmekliejuma pa teleponu: 29637905. Muokslys noma dorbalaiks: ūtardīnem i pīktdīnem – 10.00–18.00; sastdiņ – 10.00–16.00.\nGalerejā Rēzeknis Muokslys noms. Foto Edeite Husare/portals lakuga.lv


Rēzeknē atkluota Osvalda Zvejsaļnīka jubileja izstuode - lakuga.lv\nTemys: izstuode, jubilejs, Latgolys kulturviesturis muzejs, Osvalds Zvejsaļnīks, Roksts\nLeidz 19. apreļam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama gleznuotuoja Osvalda Zvejsaļnīka jubileja izstuode “Terra Vitae”. Dzeive iz ituos zemis ir aizraujūši kruosaina i pīpiļdeita interesantim stuostiem, dažus nu tim var “puorskaiteit” muokslinīka gleznuos.\nOsvalds Zvejsaļnīks atkluoj: “Pādejā laikā puorsvorā gleznoju vosorys i rudiņa plenerūs, partū ka dorba kasdīnā moz laika. Sakraunu vysus gleznuošonys pīdarumus mašynā i – aizīt! Maņ eipaši interesej piļsātys kolorits, tei eipašuo aura celtnēs, nomūs, bazneicuos, kū godu symtūs radejuši i atstuojuši cylvāki. Vacī kuormi, kruosu apsyubiejumi, vaci prīškmati, detalis… Kod saulis gaismā īlu leikumi, nomu aprisis, Daugovys straumis teciejums it kai izkust, ari iz audakla suoc dominēt na objekts kai taids, bet kruosu attīceibys…”\nIzstuodis dorba laiks:\nūtardīņ, trešdīņ, catūrtdīņ, pīktdīņ – 10:00 – 17:00,\nsastdīņ – 10:00 – 16:00,\nsvātdīņ, pyrmūdīņ – slāgta.\nĪejis moksa izstuodē: školānim, studentiem– 0.43€/ Ls 0.30, pīaugušajim– 0,71€ / Ls 0.50\nZiņa sagataveita piec Rēzeknis Kulturys i Turisma centra dūtuos informacejis\nKarteņā: Osvalda Zvejsaļnīka glezna nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma. A.Bondarenko foto.


Leldīnēs GORĀ koncertēs Igauņu saime - lakuga.lv\nTemys: Igauņu saime, koncerts, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts\nPyrmajuos Leldīnēs, 27. martā, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks dzīdūšuos Igauņu saimis koncerts “Vysi zīdi pļaveņā”.\nIgauņu saimis kapelā nu Gaigalovys dorbojās pīci diveju paaudžu muzykanti: Rasma i Gunārs Igauņi, kai ari jūs meitys Laima, Marta i Liene. Jī kūpā muzicej jau cīši ilgu laiku, dūmūt cīši lelu īguļdejumu latgalīšu tautys muzykys populariziešonā i tradiceju uzturiešonā, kai ari ziņgu īraksteišonā i izpiļdeišonā. Praktiski vysi saimis lūcekli aktivai dorbojās muzykys jūmā i ari turpynoj pylnveiduot sovu muzykalū izgleiteibu.\nSaime ir uzastuojuse Lītovā, Igaunejā, Pūlejā, Uzbekistanā, Italejā, Portugalē, Amerikā i cytur. Muzykanti ir daudzpuseigi i elasteigi, vīns nu izaicynuojumu saimei beja 2009. goda rudiņs, pīsadolūt LNT reikuotajā saimu dzīduošonys šovā “Dziedošās ģimenes”.\nLeldīņu koncertā “Vysi zīdi pļaveņā” saime īskandynuos jaunuo albuma “Vysi zīdi pļaveņā” dzīsmis. Albumā īkļautys 17 latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i latvīšu ziņgis. Koncertā pīsadaleis Gaigalovys pamatškolys bārnu folklorys kūpa “Purineņš”.