“Muzykys skrytuļs” Leiksnā jau itymā nedeļgolā - lakuga.lv\nDaugovpiļs nūvoda Leiksnā nu 1. da 3. juļa jau sastū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs‟, salosūt kūpā muzikus, kurī vysaidūs žanrūs roda dzīsmis latgaliski, informej Leiksnys pogosta Kulturys noma vadeituoja Sanita Pinupe.\nPīktdiņ, kod gūdā tiks caltys latgalīšu dorba tradicejis, jau nu 19.00 nūtiks Etnomuzykys koncerts, kurymā pīsadaleis Leiksnys pogosta KN VPDK “Daugaveņa”, F/k Dyrbyni, Etnografiskais ansamblis “Vabaļis”, Ivars Štubis (Australeja), LgSC folklorys kūpa “Ceidari”, deju kolektivs i kapela “Dziga”. Koncerta nūslāgumā pyrmū reizi festivala viesturē nūtiks leluo latgalīšu sasadzīduošona kūpā ar folklorys kūpu “Ceidari”. Vokora gaitā kluotynasūšī tiks aicynuoti iz daņčim ar grupu “Rikši”, F/k “Dyrbyni” i kapelu “Dziga”. Sovukuort pušnaktī iz leluos skotuvis muzicēs grupa “Straume”.\nSastdiņ, Latgolys skaistuos dobys dīnā, nūtiks diveji koncerti. Dīnys koncertā jau nu 16.00 uzastuos VIA “Nagaidama prīca”, Ivars Štubis (Australeja), Vokaluo studeja Stage On, Daiņs Adijāns, Grupa “Poezijos medžiotojai” (Lītova), Laura Bicāne, Džeina Gavare ar grupu i Vinsents Kūkuojs.\nNakts koncertā 19.00 iz leluos skotuvis spielēs: Projekts “Jezups i muosys”, Projekts “Brigita&co”, Piparmētra, Unknown Artist, 3. Ņutona lykums, Trikmins, Voiceks Voiska, METRS i Gandreiž 10nīkā.\nKluotyn pi koncertu festivala laikā nūtiks pleners “Muokslys Skrytuļs”, byus apsaverama muokslinīku dorbu izstuode, dorbuosīs omotnīku tierdzeņš i bārnu piļsieteņa, kai ari piec koncertu sevkurs varēs izadoncuot latgalīšu muzykys diskotekā, kū pīduovuos DJ Gatis i DJ Wii.\nSvātdiņ festivala nūslāgumā Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicā nūtiks goreiguos muzykys koncerts, kurymā goreiguos dzīsmis izdzīduos Laura Bicāne, Leiksnys pogosta KN sīvīšu vokalais ansamblis “Elēģija”, Jūlija Peceviča, Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicys draudzis bārnu i jaunīšu kors, Leivuona nūvoda Kulturys Centra jauktais kors “Rubus” i Vyšku veiru kors “Mōls”. Itymā koncertā nūtiks pyrmatskaņuojums Leiksnā dzeivojūšūs grafu Plāteru prīškteča Broel – Plater Maria 1874. godā saraksteitajai dzīsmei “Vieni o bella: serenata”, kū izpiļdeis Jūlija Peceviča.\nJaunuos muzykys festivala “Muzykys Skrytuļs‟ reikuošona tyka aizsuokta 2005. godā ar mierki popularizēt latgaliskū ideņtitati i sekmēt jaunu dzīšmu radeišonu latgaliski. Festivala moto ir “Kruot var na tikai naudu”, partū festivals vysim apmaklātuojim ir bez moksys.


#puslopys Valentins Lukaševičs – svareigi pīfiksēt pyrmū īspaidu / Raksts\n28. jūlijs, 2021, 9:57\nČetrys nalela izmāra, vīnkuorša dizaina boltys gruomatenis ir Valentina Lukaševiča tetralogejis "Ceļš” pamatā.\n"Es izreizis izsprīžu, ka nav kuo čakarētīs – juotaisa kūpuotī roksti uzreiz! Lai cylvākus naapgryutynuot,”\ntai par sovim dzejis kruojumim "Kuozynda” (2005), "Vot taidi vot i batvini” (2006), "Bolti burti” (2011) i "Pādi navā svāti” (2021) soka pats autors.\nSovu ceļu latgaliskajā literaturā Lukaševičs izsuocs kūpā ar Oskaru Seikstu 1995. godā ar stuostu dzejā "Seppuku iz saulis vādara” i 1996. godā izdūtū romanu "Valerjana dzeive i redzīni”.\n"Beja laiks, kod myus ar Seikstu navarēja izdzeit nu bibliotekys. Myusu meiluokuo biblioteka beja pi Rēzeknis kulturviesuris muzeja. Beja taida latgalīšu literaturys laseitova, kur trimdinīki atsyuteja tik daudz gruomotu i, ka pareizi atcerūs, tī beja Sprūga, vīna taida meitene, kas tū vadeja, i mes tī dzeivuojom. Mugursūmys nabeja. Es divuos kuleitēs nešu iz sātu i pa naktim laseju. Es vīnkuorši daudz laseju,” par ostoņdesmitūs godu beigu i deveņdesmitūs suokumu, kod tyka laseits vyss, atguodoj Valentins Lukaševičs.\n"Tys beja apmāram tai, ka tu nedeļu nabeji dabuojs iudini i beidzūt tu īraugi, ka ir miļzeigs krans, prūds. I tū navar izdzert vysu.\nI maņ ir taida sajiuta, ka tu vysu laiku beji tuksnesī, tu naasi dziers, pītryukst veļdzis, i tu īraugi prūdu, kū navar izsmeļt. I vēļ maņ beja ūtrys šoks – a kai tū vysu izlaseit, kai tū vysu paspēt.” Nu pīzeimu , kas tūlaik leidz 1996. godam tyka veiktys losūt cīši daudz latgalīšu literaturys, Valentins Lukasevičs naizslādz, ka varātu izdūt nuokūtnē kaidu gruomotu par latgalīšu literaturys viesturi. „Eistineibā maņ pateik muni jauneibys laika pīroksti. Cyta jiuta ir. Cyta sajiuta. Maņ pateik pyrmī īspaidi. Vot, kod tu cīši ilgi ar tekstu čakarejīs, tys jau ni tai ir. Es saprotu tū, ka maņ cīši svareigs ir pīfiksēt pyrmū īspaidu. [..] Maņ ir svareigi, kod es jū pyrmū reizi dzeivē radzu. Tod, kod es tū laseju, es napaslynkuoju, maņ vēļ tuos kladeitis ir – pyrmais īspaids losūt tī teiksim Zvīdru voi kū cytu. Tī pyrmī īspaidi ir feini.”\nVys tik Valentins Lukaševičs nav tikai dzejnīks i literaturzynuotnīks, jis ir ari kaisleigs nūvodpietnīks i ar juos stuostim kūpā var brist leluokus i mozuokus Latgolys ceļus, stuosteit vysai Latvejai par cytaidi latvyskū.\nPodkastā aba raidīrokstā "Puslopys” Valentins Lukaševičs gastēja i ar sovu dzeju i volūdys izjiutu pasadaleja pyrma kaida laika. Tī ar jū par latgalīšu literaturu, volūdu i dzeivi kai taidu apsarunuoja latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare i muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins, kurais kai īrosts jau "Puslopuos” ar uzaicynuotuo autora vuordim radejs ari kaidai jaunai dzīsmei skici. Itūreiz gon nu Valentina Lukaševiča gruomotys "aizajimts” nūsaukums i kūpā ar Verneru Martinovu skice puortopuse ari taišni taida nūsaukuma dzīsmē "Muni pādi nava svāti”.


Dāvids Rubens: Kod ceiņā pagaist mierkis - lakuga.lv\nTemys: Dāvids Rubens, jaunīši, Jaunīšu Saeima, latgalian, latgaliski, latgalīšu volūda, Leivuons, ltg, Rudzāti\nDāvids Rubens ir jaunīts nu Leivuona nūvoda Rudzātu pogosta, juo vuordu portala skaiteituoji varātu byut dzierdejuši par juo sudobra medaļu Eiropys Savienībys Dobyszynuotņu olimpiadē Slovenejā (2018). Kaids varātu byut skaitejs juo literarūs dorbus. Šudiņ Dāvids studej Reigys Tehniskajā universitatē, kūpā ar draugim veidoj raidīrokstu par politiku i roksta prozu sovai i cytu prīcai. Lakuga.lv skaiteituojim pīduovojam puorskaiteit Dāvida puordūmu rokstu.\nRokstu savu redzīni vysleluokajā cīnā pret vysim latgalīšu sabīdryskim i kulturys darbinīkim – inteligenci, bet navaru sasamīreit, ka dreiži viņ latgalīšu volūda byus muzeja eksponats, par tū ka nabyus runuotuoju, i vyss iguļdejums paliks “kačam zam astis”. Kam dar myužeiguo pliesšonuos par tū, kai pareizi saukt latgalīšu volūdu. Saceisit – gūdam! A muote bārnam pa tū laiku damierst latgaliski īvuceit runuot i laseit. Ceikstētīs Reigys gaitiņūs var tī, kam daudz laika, myusu Latgola ir te. A tī, kas sprīdelej, ka puormaineit var kaut kū tik tī, kam vara rūkuos, poši varys kuoreigi.\nSaprūtu, ka vysi gribim byut leli varūni, a i mozumeņā ir lels spāks. Vēļ 19. godu symtā krīvu varas i pūļu muižinīku apspīsteibā ar vysu latiņu drukys aizlīgumu, kod myusim nabeja taidu ītekmeigu veiru ci sīvu kai tagad, volūda tūmār beja. Nui, klieteņā, a ni pi smolkim goldim, bet beja – dzīsmēs, lyugšonās i gonu gaituos. Kū tad dūd vīns miļjons eiru latgalīšu volūdai, kū žieleigi izceineja Saimas darbūni, kū dūd gruomotys, materiali, burtneicys i pat kū dūd muoceibu stuņde latgaliski, ka dreiž daīs vuiceit latgaliski tikpat kai franču mēlē – nu piļneigys nullis. Volūdu nūturēsim, a cylvākus zaudēsim, kam tod myusim vaira taida volūda?\nKa tei myusu elite sasadaleitu pa pogostim i suoktu koč par školuotuojim struoduot, byutu vaira labuma, nikai tān. Latgalīšu volūda ir cylvāku volūda – saskarsmis volūda, ni lāmumi, ni diskusejis ir vajadzeigys, a lideri, kas koč sovus meilūs pogosta ļauds īvadeis latgaliskuo guļtnē. Dīmžāļ prīsteri, kas tik ilgi saudziejuši kai ticeibu, tai volūdu, šudiņ daudz vairuok laika spīsti veļteit draudzis saglobuošonai, deļtam blokus lītom laika napīteik, taipoš nūvodu, pogostu vadeibys moz viereibas pīgrīzušys volūdys vaicuojumim.\nDaudzi pīzeist, ka Varakļuonu nūvoda īkļaušona Rēzeknis nūvodā beja cīši lela uzvara, kaut ari patīseibā apakšā palics lels zaudiejums, par tū ka ar lykumu byusim cylvākus atgrīzuši Muorys zemē, bet jūs skots pagrīzts pret Modūni. Bez tuo ni jau Varakļuonu īdzeivuotuojus vajag kaunynuot, bet pošim padūmot, cik daudz spāka īguļdeits, lai styprynuotu latgalīšu volūdu itymā regionā – voi koč puse nu tuo, kū dažs lobs iztērēja, piečuok paskaidruodams puornūvodnīkim, ka Varakļuoni ir Latgola.\nDrūši viņ, kaids vaicuos, kas tys par nakauni, kas īsadrūsynoj sprāguot? Bet, dzeivuodams Rudzātūs, Leivona nūvodā, es zynu, kaids stuovūklis ir latgalīšu volūdai i kai ir, kod jau trešū reizi jem rūkuos Jura Cybuļa i Lidejis Leikumys “Skreineiti” , lai vuiceitūs latgalīšu volūdu. Nui, ziņuos roksta i televizejā runoj – vuicitēs latgaliski, a kū maņ tys dūd, ka pogostā nav taida cylvāka, kas reali aicynoj iz latgalīšu volūdys apgivi. Ir myusim folklora, ir tradicejis, bet kod palīk tys viņ, tod volūdu varim saukt par “aizguojušu”. Pat pījamūt, ka byus nūvodvuiceibys stuņdis latgaliski, kas par tū, ka, stuņdei beidzūtīs, nivīns vaira latgaliski narunuos. Atcerūs sovu izbreinu, kod izdzierdieju školotuojis sovā storpā runojam latgaliski, i es tycu, ka jī byutu daudz drūsuoki, ka ari jūs kaids namiteigi skubynuotu i uzrunuotu.\nPrūtams, ka muns stuosts nav nu tūs vystragiskuokūs, aiz tuo, ka maņ dzeivē izadevs giut īdvesmi nu cylvāku, kas asūt Latgolys patrioti, ir ciļvieciski pamudynojūši vuiceitīs latgalīšu volūdu. Par tū spieceiguokū ītekmi var nūsaukt ministris Ilgys Šuplinskys uzaicynuojumu sasatikt, piec tam, kod jei beja atzineigi nūviertiejuse munu ideju “Jaunīšu Saeimā”. Varu golvuot, ka, lai cik reižu byutu dzierdiejs ministris uzrunys, nikas nikod naatstuoj tik dziļu īspaidu, kai vīnkuorša saruna. Vacuoki ar mani latgaliski narunuoja, školuotuoji ari nā, a ministre Reigā runuoja! Tys ari uzrunoj!\nDeļtuo vysi, kas prūt latgalīšu volūdu, bet vysvaira tī, kuri ir vaira zynomuoki ļauds, ejit tautā! I na ar demagogeju, bet ar cīnu i pazemeibu. Latgalīšu volūda ir zemnīku volūda, i ikvīns, kas tū saprass i, pat augstā činā tics, nazaudēs itū vīnkuoršeibu, spēs aicynuot – cīneit i nūviertēt sovys saknis, sovu volūdu!


Styprūs sīvīšu bolsi - lakuga.lv\nKarteņā: Annelis Slišānis grafika nu stuostu kruojuma "tuoraga stuosti"\nTemys: Annele Slišāne, latgalian, latgaliski, Laura Melne, LgSC, literatura, ltg, Sandra Ūdre, Tīsys syla bolsi, Tuoraga stuosti\nLaura Melne portalam lakuga.lv\nItuo goda suokumā praktiski reizē izguoja divejis piec skota nalelys gruomatenis: Annelis Slišānis “tuoraga stuosti” i Sandrys Ūdris “Tīsys syla bolsi”. Obejis autoris puorstuov vīnu paaudzi, roksta stuostus i aptver sovā ziņā leidzeigu tematiku. Juos īdūd bolsus sabīdreibys daļai, kas latgalīšu prozā da šam apraksteita mozuok.\nAnnelis Slišānis gruomotā “tuoraga stuosti” ir treispadsmit eisstuostu. Tūs vīnoj na viņ vysūs kluotyn asūšais tuorags aba bīzpīns, nu ari sīvītis/sīvīšu pīredzis. Kai nu ryuguļa var atsiļdeit bīzpīnu, tai ari nu suopeigys i napateikamys pīredzis, var rastīs kas pavysam jauns i cyts. “tuoraga stuostus” var uztvert i kai atseviškus stuostus par dažaidom sīvītem, i kai vīnys sīvītis pīredzi nu bierneibys leidz laikam, kod jei poša jau ir muote. Maņ pat dreižuok grybātūs skateit tūs kai vīnuotu vasalumu – vīnu pīaugšonys stuostu. Pošu metamorfozis procesu vyslobuok var saredzēt kruojuma pyrmajā stuostā “byutīne” i pādejā stuostā “upeņu sadā”. “iz ustabas augšas” ir kai īvods puorejim desmit stuostim, kas paruoda tuos suopis, kaunu i ari prīcu i laimi, kas aizvadušys sīvīti tī, kur jei ir niule, davušys jai spāku i padarejušys jū stypru. Beiguos ir sajiuta, ka vyss ar jū byus labi, eistineibā jau ir. I jei nasabeist runuot par tū, kas ar jū nūtics tymā “tuoraga siļdeišonys” procesā.\nSovaižuok ir ar Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”. Lai ari autore poša nūruoda, ka itū gruomotu var skaiteit ari kai “vīnu stuostu par mums pošim”, te vaira jiutama atškireiba storp tekstim, lai ari tūs tematika ir vīna – pasakļaušona vardarbeibai i sovys dzeivis veidošonys procesa atstuošona cytu cylvāku rūkuos. Ari ite leluokuo daļa stuostu ir par sīvītem, paruodūt juos nu dažaidim skotpunktim. Ir sīvītis, kuruos cīš nu vardarbeibys, ir sīvītis, kuruos pošys ir vardarbeigys pret cytim, bet ari taidys, kuruos varātu pīraksteit kotrai nu obeju itūs pušu. Gondreiž vysys Sandrys apraksteituos sīvītis varātu nūsaukt par styprom. Vaicuojums viņ – kū mes kotrys saprūtom ar vuordu salykumu “stypra sīvīte”? Tei, kas daudzi puorcītuse voi tei, kas nav beidusēs i aizguojuse nu to, kas jai nadūd nikaida lobuma. “Tīsys syla bolsu” stuostus vīnoj Latgolys sabīdreibā īsadzeivuojuši stereotipi par “pareizuom” izvēlem. Ruodīs, ka vīns nu taidu, kas, cerams, pamozom pagaist, ir redzīņs, ka stypruo sīvīte pamatā ir tei, kas vīna spiej tikt ar vysu golā. Taida vysvaira ir Stepa nu stuosta “Abigailys spīgeļs”, kas struodoj olguotu dorbu, audzynoj bārnu, dora sātys dorbus i gotova pasazamuot, kab lobuotu sova namīļuotuo veira dzāruoja klaidys. Cytaiduoka ir Zabaleite stuostā “Citronsmuorda jerums”, kas piec veira dzāruoja nuovis ir tik labi pīroduse dzeivuot vīna, ka beistās sovā telpā vaira īlaist ūtra cylvāka. Pavysam cytaidu spāku var redzēt Irinā nu “Palādu eisstuostim”, kas apsazynoj sovu vierteibu i atsasoka nu veirīša, kam nikod nabyus vīneiguo. Nu leidzeigu spāku, pīaugšonu i metamorfozi kai “Tuoraga stuostūs” pīdzeivoj meitine stuostā “Vokora sarkanēs”. Nūsaklausūt raidīrokstu par latgalīšu literaturu “Puslopys” ar Sandru Ūdri, kurā jei atkluoj, ka stuostā ir ari autobiografiskys detalis, var saprast, cik vuordūs naizsokamu drūsmi i spāku tys nu juos ir prasejs.\nLatvīšu literaturā beidzamajūs godūs vys aktualuoka palykuse tai saucamuo “vardarbeibys literatura”. Par pīmāru, Janys Eglis meistareigūs stuostus atzineigi viertej i skaiteituoji, i literaturys kritiki. Tei ir literatura, kas runoj par temom, nu kurūs mes raugom izavaireit – fiziska, emocionala, seksuala vardarbeiba, kas myusu sabīdreibā ir gona izplateita, tok vīgļuok ir izalikt, ka tuos nav. Runuot par tū ir pyrmais sūļs, kai ar tū tikt golā. Tok ari vardarbeibys attāluojums literaturā mādz izsaukt pretreakceju. Vyspopularuokais arguments – deļkuo izceļ taišni vardarbeibu pret sīvītem? Statistika ruoda, ka taišni sīvītis cīš vysvaira. Tok nav tai, ka par cytu vardarbeibu narunoj. Literaturā roksta ari par tū, ari Annelis Slišānis gruomotā nav tikai varmuoka veirs, kurs fiziski syt sova bārna muoti, bet ari emocionali vardarbeiga muote, kas bļaun iz sovys meitys i īdzan jū vēļ leluokūs kompleksūs par sovu izskotu. Nimoz narunojūt par “Tīsys syla bolsim”, kur emocionaluos vardarbeibys formys, ruodīs, ir apraksteitys vysūs īspiejamajūs veidūs, īskaitūt ari sīvītis vardarbeibu pret veirīti (Buorbola i Stass stuostā “Līpys pakrieslī, kur susātivi staigoj”). Partū ari beja drupeit skumeigi klauseitīs raidīrokstu “Puslopys”, kur sarunā ar literāti Ligiju Purinašu tuo vadeituojs daļu sarunys laika iztērēja, paužūt sašutumu, ka lobdarbeibys maratonā “Dod pieci” uzsvārts veirīts kai varmuoka i tys tod jam līk justīs tai, kai tū asociātu ar jū pošu. Ari “Dod pieci” beja daudz stuostu par vysaida veida vardarbeibu. Vysi veirīši nav varmuokys, taipat kai vysys sīvītis nav viņ uperi. Īmasli, kas cylvāku nūvad da vardarbeibys, ir dažaidi. Vysupyrma tī ir juoapsazynoj i juosavuica ar tim tikt golā.\nMaņ ruodīs, ka obejis gruomotys var saukt par terapeitiskom. Nūsaklausūt “Puslopys” ar Sandru Ūdri, kur jei stuosta, ka gruomotā īveiti vairuoki autoris dzymtys liktini, var dūmuot, ka jai pošai “Tīsys syla bolsu” raksteišona ir bejuse terapeitiska. Iz tū natīši nūruoda ari “Īskanis bolsi” i “Izskanis bolsi” kai prologs i epilogs. Tys ir Sandrys pošys bolss i labi paruoda, kū jai nūzeimoj itei gruomota. “Syltums muoca mīlesteibu, pa pyrmam, īmīlēt pošam sevi. Tys byus izejis punkts vysam puorejam. Tī, kurūs mīļuojuši dzymdynuotuoji, tū jau ir apgivuši.” Ar gruomotu autore atkluoti aicynoj ari cytus nasasamīrēt ar tū, kas sovā dzeivē naapmīrynoj. “Voi ari tev ir kū dasaceit? Tod nasasamīrynoj ar situaceju i raugi jū lobuot,” jei roksta ir kruojuma pādejuo vuoka, eipaši uzrunojūt sīvītis. I tys ir cīši vītā. Lai ari Sandra Ūdre vaira roksta par jau aizguojušim laikim i cytu paaudžu sīvītem, tok atskanis nu paaudžu paaudzēs pījimtajom uzvedeibys normom Latgolā vys vēļ ir dzeivys. Laikus, kod sīvītis dzeivi raksturoja storptautiskais apzeimiejums KKK (kinder, küche, kirche), maņ Latgolys kontekstā grybātūs puorveiduot par KBKB (kukne, bārni, klāvs, bazneica). Jaunuokajai paaudzei tys vaira nav puoruok aktuali, nu daudzi pusmyuža sīvīšu vēļ tai dzeivoj. Es pat saceitu, ka “Tīsys syla bolsi” i “Tuoraga stuosti” byutu juoskaita komplektā. Sandrys gruomota līk aizadūmuot par tū, kai dzeivuojuši myusu senči, kai dzeivojam mes, kaidys jūs klaidys mes atkuortojam i ka tai obligati nav juodzeivoj. Itī stuosti ir kai ryuguļs. Annelis gruomota paruoda, ka nu gryutu dzeivis situaceju ir atrūnama izeja i paruoda ceļu, ka ar saryugušu pīnu ituo puortykys produkta dzeivis cyklys nasabeidz. Tu izīsi cauri gunei i tiksi pi tuoraga. I tikai tova izvēle ir tys, kū ar tū tuoragu dareisi tuļuok – sīsi sīru, cepsi peiragu, tortu, bulkys, jauksi ar kriejumu voi liksi cept iz ponnys.\nRunojūt par latgalīšu literaturu, beidzamajā laikā reizem izskaņ vaicuojumi par “sīvīšu/veirīšu” literaturu. Voi atsaškir temys i raksteibys veids? Maņ itī vaicuojumi nasaruoda dyžan vierteigi. Prūtams, obejuos itamuos gruomotuos ir jiutami sīvīšu bolsi. Taidā nūzeimē, ka juos zyna, par kū juos roksta. Tok tematikys ziņā es naradzu problemu, ka stuostus par pīaugšonu, suopem i puordzeivuojumim raksteitu ari veirīši. Es pat tū cīši gaideitu. Stuostus par tū, kai eistineibā ir, na tū, kū sabīdreiba vaira grib redzēt.


Atsaverūt iz Kulturys ministrejis reikuotū konfereņci Vuorkovā - lakuga.lv\nTemys: Dainis Mjartāns, Ilze Sperga, Inese Laizāne, Juoņs Bordāns, konference, Kulturys ministreja, latgalīšu volūda, Lideja Leikuma, Liega Piešiņa, Roksts, Vacvuorkova, Vuorkova, Žaneta Jaunzeme-Grende\nItuo goda 8. junī Vacvuorkovā, Vuorkovys vydškolys telpuos, nūtyka Kulturys ministrejis organizāta konfereņce „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”. Pasuokumā pīsadaleja Latgolys pošvaļdeibu i Latvejis publiskuos puorvaļdis instituceju puorstuovi, eksperti, navaļstiskūs organizaceju i medeju puorstuovi. Konfereņcis mierkis beja atrast i pīduovuot rysynuojumus latgalīšu volūdys i kulturys styprynuošonai i populariziešonai, izstruoduot prīšklykumus ituo goda augustā Rēzeknē paradzātajam 3. Pasauļa latgalīšu kongresam.\nPiec Kulturys Ministrejis iniciativys ir sataiseita Latgolys dorba grupa latgalīšu kulturys atbolstam i problemu apzynuošonai, kas apvīnoj vysaidu profeseju cylvākus i guodoj na tik viņ par kulturys, a ari volūdys, izgleiteibys, latgaliskuos identitatis i juridiskajim vaicuojumim. Latgaliskuo kultura nav īdūmojama bez latgaliskuos identitatis, tok tei lelā mārā ir na etniskuo voi lokaluo, a lingvistiskuo identitate – atkareiga nu volūdys lītuojuma sabīdreibā i medejūs, kai ari izgleiteibys sistemā.\nKonfereņci atkluoja kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende i saceja: “Latvīšu kulturys vierteiba ir juos dažuodeiba, deļtuo varu saceit, ka latgalīšu volūda, kultura, identitate i viesture myus tik boguotynoj. Tagad ir juoizdūmoj veids, kai itū vierteigu saturu nest tuoļuok, prūti, kaidi mozi, bet konkreti sūleiši juosper, kab latgalīšu volūda i kultura varātu atsateisteit.”\nVuorkovys konfereņcē nūtyka dorbs 4 grupuos – juridiskajā, izgleiteibys, lokaluos identitatis i medeju grupā. Nu suokuma grupuos nūtyka diskusejis par īprīkš sagataveitim vaicuojumim, piečuok grupu vadeituoji vysai konfereņcei pastuosteja par grupuos lamtū.\nLakugys skaiteituojim pīduovojam Kulturys ministrejis pasyuteitū i Latgolys Regionaluos televizejis sataiseitū gola diskusejis īrokstu.\nJuridiskuos dorba grupys vadeituojs beja advokats Juoņs Bordāns, golvonī vaicuojumi: latgalīšu volūdys ituo breiža juridiskais statuss, problemys i vajadzeiguos lykumdūšonys izmainis, īspieja raksteit vītvuordus latgaliski, situaceja latgalīšu rokstu volūdys lītuošonā šudiņ i veidi, kai lītuojumu sekmēt iz prīšku.\nIzgleiteibys dorba grupu vadieja volūdneica Lideja Leikuma, grupys golvonais mierkis, dūmojūt par latgalīšu volūdys atteisteibu, ir latgalīšu rokstu volūdys izgleiteibys standarta i programys oficiala apstyprynuošona, tai dūdūt lykumisku pamatu volūdys i regiona kulturviesturis vuiciešonā Latvejis školuos.\nLokaluos identitatis dorba grupa Ilzis Spergys vadeibā guoduoja, kai styprynuot latgaliskū identitati Latgolā i uorpus juos vysaida vacuma socialajuos grupuos, golvonī īsacejumi – atjaunuot Latgolys regionu etnografiskajūs rūbežūs, maineit VKKF darbeibys principus, veicynojūt finansiejuma regionalū sadalejumu, veiduot mehanismus, kas lobuok ļautu pīsaisteit naudu vītejuos kulturys projektim, Latvejis mārūga pasuokumūs veicynuot regionu lūmu, mazynuot centra dominanti, ar latgaliskū kulturu īpazeistynuot Latvejis bārnus i jaunīšus.\nMedeju dorba grupys vadeituojs beja Daiņs Mjartāns, golvonī grupys prīšklykumi beja Latvejis Radejis 1. kanalā reizi nedeļā taiseit pusstuņdi garu raidejumu latgalīšu volūdā par Latgolu i juos problematiku, nūdrūsynuot vysmoz 2% nu sabīdryskajam pasyutiejumam paradzātuos summys raidejumim latgalīšu volūdā, pakuopeniski palelynojūt tū leidz 10%, sekmēt Latvejis medeju pīejameibu Latgolā.\nPiec Juoņadīnys Kulturys ministrejā sasatiks vysu četru dorba grupu vadeituoji i ministrejis puorstuovi, kab tuoļuok dūmuotu par konkretim dorbim i jūs dareituojim, par mehanismim, kai lobuos idejis i īceris puorvērst realitatē. Vuordi ir spieceigi, dorbi – vēļ stypruoki.\nFoto i mozī video: Edeite Husare\nDiskusejis video: Latgolys Regionaluo televizeja


Kolnasāta 30. julī - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, LR1, Olūts, Roksts, Valdis Bikovskis\nLelajā sarunā raidejumā “Kolnasāta” gastej kinologs Valdis Bikovskis. Jis kasdīnā struodoj Vaļsts ījāmumu dīnasta muitys Kinologejis nūdaļā i apvuica dorba suņus. Kūpā ar īprīkšejū suni Roxxi četrus godus bejs misejā Kosovā, bet nu Vuocejis iz Latveju pyrma vairuoku godu atveds ideju par saceņseibom, kuruos sauc par suņu biatlonu. Tei ir apmāram 8-9 km gara škieršļu jūsla, kurū suņs i saiminīks puorvar skrīnūt, reizē ir juoizpylda vysaidi aizdavumi, par pīmāru, suņam ir juoaiztur cylvāks kūžūt, sovukuort saiminīkam juosaun mierkī. Valdis Bikovskis ar dažaidim sunim ir sajiems gūdolguotys vītys i Latvejis, i storptautyskuos saceņseibuos.\nAtsasaucūt iz Laurys Stepenis rokstu, Dace Dambe sižetā skaidro situaceju saisteibā ar literaturys almanahu “Olūts” i izzynoj, ka bez atļuovis publicāti ari žurnalistis Janys Skrivļys-Čeveris dorbi. Autortīseibu i komuniciešonys konsultaceju agenturys puorstuove Inga Mūrniece nūruoda, pat, ka autoram nav nūslāgts leigums ar juo tīseibys puorstuovūšu organizaceju, bez atļuovis publicejūt tuo dorbu, teik puorkuopts autortīseibu lykums. Tikom Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Elksnis skaita, ka tys nav puorkuopums, jī gribējuši dareit lobu.\nVuordineicā Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins skaidroj, kū nūzeimoj vuords “želvuošona”.


“Latgalīša pošsaglobošonuos instinkts ir vysim!” saruna ar didžeju Andri Lazdānu - lakuga.lv\nTemys: Andris Lazdāns, interveja, Ligija Purinaša, muzyka, Roksts, Vacvuorkova, Vuorkova\nPazinis i draugi Andri Lazdānu sauc par cylvāku-orkestri. Jam aiz mugorys ir didžeja dorbs Reigā, kuru jis lobu pruotu īmaineja pret dorbu Vuorkovys nūvodā i dzeivi lauku sātā. Andris piec vajadzeibys var īsavuiceit sevkura muzykys instrumenta spēli. Niu Andris Lazdāns ir Vuorkovys nūvoda kulturys centra vadeituojs. Saruna par sovys vītys mekliešonu, elektroniskū (i na tikai) muzyku, stereotipim par dzeivi laukūs i kaidys, piec Andra dūmu, vierteibys latgalīšim byutu juosagloboj.\nVoi tu esi eistais vuorkovīts – dzims, audzs i dzeivuojs ite?\nDzims es asu Ūgrē, audzs i vuicejīs asu vairuokuos vītuos Latvejā: i Aglyunā, i Tūrkaļnē (Ikškilis nūvods), i Ūgrē. Jauneibā pa vosorom braukalieju da tāva Vuorkovā. Jam beja lela saimnīceiba. Vuorkovys nūvods maņ ir cīši tyvs, bet saknis mani ir puorvylynuojušys iz Vacvuorkovu. Es jau vysod asu bejs taids wannabe (saeisynojums nu angļu volūdys “wanna be” ‘grybēt’ – aut.pīz.) latgalīts, niu raugu palikt par eistu latgalīti.\nKū tu dareji Reigā?\nOstoņpadsmit godu vacumā puorsacieļu iz Reigu, īsastuoju Jāzepa Mediņa Reigys muzykys vydusškolys vokalajā nūdaļā. Tys beja jauneibys maksimalisma laiks. Ka koč kas tī nasaīs, tod dareišu koč kū cytu. Izdūmuoju byut patstuoveigs i 19 godu vacumā aizbrauču struoduot iz Angleju. Pastruoduoju i atsagrīžu. Iz godim teju desmit nūsabazieju Reigā. Pusaudžu godūs mani nūpītnai suoce uzrunuot muzyka, aizruove taišni muzykys produciešona, remiksu taiseišona i didžeja lītys. Deļtam es suoču atteisteit sovu DJ karjeru: organizieju dažaidus pasuokumus, braukalieju pa vysu Latveju. Ari Reigā ir aizvadeitys naskaitomys balleitis. Sirdslīta vaira beja elektroniskuo muzyka, ar kuru es ari prīcieju daudzejus Latvejis īdzeivuotuojus.\nCylvāki syudzās, ka laukūs tryukst dorba, bet tu esi puorsacieļs nu īspieju citadelis Reigys iz Latgolu. Deļkam tu atsagrīzi Latgolā?\nBeja vīns lyuzuma punkts, kod suoču apjaust, ka ilgu laiku asu Reigā, vysu laiku struoduoju i ir rutina – klubi-dorbs-klubi-dorbs, kas eisti nav nikas taids palīkūšs. Nui, beja prīca par padareitū piec balleitem, bet.. Daguoja tei šaļts, ka saprotu – vajag koč kū maineit i suokt jaunu pūsmu sovā dzeivē. Tai es puorsacieļu iz Vacvuorkovu, iz tāva sātu. Dūmuoju – nu kū ta es te niu doru?! (smejās) Syltums ir tik, cik sakurynoj, molkys ir tik, cik pīguodoj, iudiņs ir okā. I kū niule tuoļuok? Beja plans izkūpt sovu bišu drovu, tāvam itamā dorbā ari paleidzieju, bet paguojušuo vosora beja taida, kaida beja… Ar tū viņ beja par moz. Niu maņ ir vysaidys idejis, kurys, ceru, napaliks tik ideju leiminī. Raudzeišu atteisteit uzjiemiejdarbeibu itepat Vacvuorkovā, bet redzēsim, kai byus. Dzeivojūt ite, Latgolā, prioritatis mainās gona strauji. Lai nu nullis vīns pats suoktu dzeivi Latgolā, ir vajadzeiga podturiešona. Nui, maņ ir pasaveics i maņ ir vasalys treis mamys Latgolā, kurom asu cīši pateiceigs par atbolstu. Kai soka tamā krīvu sokomvuordā: “Бог любит троицу!” (nu krīvu volūdys ‘Dīvs mīļoj treisvīneibu’ – aut.pīz.) Pyrmuo mameņa ir muna tāva sīva Anna, kas mani ir audzynuojuse bierneibā i paleidz ari itūšaļt.\nDa itam tu natyki pastuoveigi dzeivuojs laukūs?\nNā, ik pa laikam braukalieju pi tāva, paleidzādams saimnīceibā. Viņ eisu laiceņu, kod vuicejūs Vacvurokovys vydsškolā. It kai jau tys nav nikas svešs. Bet patstuoveigi, vīnam pošam suokt dzeivi laukūs – tys taids drupeit riskants sūļs. Niu jau asu pīrads. Ar lauku dzeivis procesim gon da gola naasu īsapaziņs, saceisim, ir juosaprūt taidys primitivys lītys kai, pīmāram, kod ta tei molka vyslobuok kolst – zīmā voi vosorā?! (smejās) Ir koč kaidi dorbi, kas juodora taišni tamā, na cytā laikā. I tys ir juosaprūt, juoīsavuica, deļtam ka Reigā jau tu tuos lītys navari izzynuot bez specifiskys interesis. Tys tai ir.\nCik daudzeji jaunīši izavielej palikt laukūs? Deļkam daļa tūmār brauc paceli – kai tev redzīs?\nJaunīšim navar uzspīst palikšonu laukūs. Nūteikti ir juodaboj izgleiteiba. Daudzeji myusu pusis jaunīši vuicuos Reigā, vēļ daļa – Rēzeknē voi Daugovpilī. Pa breivdīnom atbrauc iz sātu gostūs pi dzymdynuotuojim, ari kulturys centra organizātajūs pasuokumūs sasateikam. Lai ari jī fiziski ir pamatuši nūvodu, tūmār jī naaizmierst i atsagrīž. Dažreiz, sasateikūt ar jaunīšim svātdinē, jī maņ soka: “Tik žāļ, dreiž juobrauc da Reigai. Tai nasagryb i varātu vēļ palikt kaidu dīnu.” Bet nikū napadareisi, maize juopeļnej… Daudzeji jaunīši atsagrīž laukūs piec tuo, kai ir dabuojuši izgleiteibu. Daļa nu jūs dorbojās zemnīku saimnīceibuos – puorjam vacuoku saimnīceibys voi dybynoj poši sovejuos. Ir ari taidi, kas brauc paceli iz uorvaļstim. Daļa atsagrīž, daļa saprūt, ka var pīcīst tū situaceju ite i palikt. Daļa uorzemis pījam par sovu sātu. Tod, kod 2007. godā es beju Anglejā, maņ nanormali pītryuka draugu, komunikacejis. Es vysu laiku raksteju jim, ka es grybu organizēt balleitis, sasatikt. Anglejā es najutu, ka muzyka maņ radeitu kaidu prīcu. Latvejā es varieju izapaust itamā jūmā.\nNazkur skaiteju, ka ANDY BASSLAND ir dīdžeju apvīneibys “Goove Delicious” dīdžejs i juo spālātuo muzyka asūt gon atpazeistama, gon gaumeiga, – jis meistareigā manīrē samiksej tū, kas teik skaiteits par naīspiejamu. Pastuosti, kas jis ir i kaida jam ir saisteiba ar tevi.\nSuokūtnejais skotivis vuords maņ beja DJ LAND, kas tyka atlasynuots nu muna vuorda i uzvuorda. “L” ir ‘Lazdāns’, “AND” ir ‘Andris’. Tod daguoja laiks, kod sasagribēja pamaineit skotivis vuordu. Vīns bierneibys draugs īsaceja nūangliskuot “Andris” iz “Andy” – tai i saguoja ‘Endijs Basu Zeme’.\nKaids beja tovs dzeivis ritms, kod struodoji par didžeju Reigā?\nPamatdorbs maņ beja biznesa centrā ar juridiskajim klientim uzvalceņā, vokorā, dažreiz ari piec dorba, nasaguoja laika puorsaviļkt ci aizbraukt da sātys i es ari tamā uzvalkā brauču iz klubu. (smejās) Nedeļgoli praktiski vysod beja aizjimti. Tod, kod es naspielieju, tod es producieju muzyku – gon piec pasyutejuma, gon piec poša vielmis. Taiseju sadarbeibu ar daudzejim muzikim. Beja ari originaldorbi. Maņ beja vēļ vīns skotivis vuords TREBLAND. Taisieju trance i house deju muzyku, ari vysaidus remiksus. Niu juoatzeist, ka tys pūsmys ir paguojs. Es lobu pruotu pi tuo atsagrīztu, bet viņ hobeja leiminī. Latvejā ar tū palīk aizviņ gryušuok nūpeļneit, ka gribi saglobuot pats sovu formatu. Nā, nu var ari leist komercejā, bet… Nauda ir nauda, sirdslīta ir sirdslīta. Kū spūžuok degs aiz tevis vysi tovi paguotnis tylti, tū gaišuoks ceļš byus tovai nuokūtnei. Es tū uztveru tai. Atsagrīžūt Latgolā, es aizviņ vairuok saprotu, ka īspieju pīsadaleit pasuokumūs kai DJ byus krītni mozuok i vajag tū koč kai kompensēt. Suoču dzīduot Aglyunys kūrī “Assumpta”, kuru voda muna krystamuote Īva Lazdāne. Jei ir muna ūtruo mameņa, kas mani vysod ir uzklausejuse un paleidziejuse. Taišni Īva ari beja tys cylvāks, kas pīduovuoja paraudzeit sovus spākus dzīduošonā.\nAri niu tu gona aktivi pīsadoli vysaiduos balleitēs Latgolā – ar kū tys ataškir nu Reigys? Voi Latgolai vaira rakstureigys tradicionaluos večerinkys i šlagermuzyka?\nTys vyss ir cīši atkareigs nu vītys, kur mes organizejam pasuokumus. Pīmāram, “Putu Nakts” ir jau kasgodejs pasuokums – paguojušajā godā nūšvietejom 5 godu jubileju. Gaumis, ari pīprasejums piec muzykys kotru godu mainuos. Mes asam drusku atsakuopuši nu principu, raugom izpatikt vysim. Dīdžejs nav youtube.com, kab kotrs apmaklātuojs varātu praseit tū “sovu dzīsmi”. (smejās)\nLatgolā vairumā skaņ šlageri, nui. Ar pi myusu, Vuorkovā, cylvāki jūs pīprosa ballēs, tys tai ir godu godim. Īvīst nazkaidys inovacejis byutu riskanti, i laikam mani ari nasaprostu! (smejās) Apmaklātuoju skaits ar godim sasamozynoj… Šlagers Latgolā vysod bejs populars večerinku deļ – Juoņu pasuokumi, vosorys ballis i c. Tys ir tai īrostai. Abstrahejūtīs nu sovu interešu, es tū vierteju pozitivi. Ballis aptver leluoku cylvāku lūku nakai, par pīmāru, diskotekys.\nKaida ir kulturys nomu vadeituoju kasdīna? Izaicynojumu pīteik?\nEs asu pateiceigs par tū, ka maņ dorbā apleik ir teišom lobi i pīredzis boguoti cylvāki. Par vysu, kas ar mani ir nūtics dorba i izaugsmis ziņā, asu pateiceigs sovai trešajai mameņai – munai prīkšneicai Anitai Brakovskai. Juos azarts, dorbuošonuos nūvoda i leidzcylvāku lobā īdvasmoj. Izaicynojumu dorbā maņ ir cīši daudz, i tys ari ir dzynuļs. Jaunajā omotā asu saleidzynojūši naseņ i vēļ taustūs. Puorsvorā ir tīšī pīnuokumi – goda planavošona (muzykanti, nūtikšonys). Niu cīši aktivi gatavejamēs Latvejis vaļsts symtgadis Dzīšmu svātkim. Itamā godā byus daudz vysaidu nūtikšonu! Kaidu laiku asu struoduojs ari par jaunatnis lītu specialistu, i ari tei jūma maņ nav sveša. Kulturys centrs veicynoj sadarbeibu ar ari breivpruoteiguo dorba jaunīšim, realizejom vysaidus projektus.\nPazinis tevi sauc par cylvāku-orkestri. Voi tai ir?\nNui, tai varātu būt. Tai ir! (smejās) Vyss, kū asu dariejs Reigā, ir devs pīvīnuotū vierteibu ari munam niulinejam dorbam. Es prūtu taiseit afišys, montēt video, dareit vysaidus audio dorbus (pasuokumu apskaņuošona, pavadejuma veidošona, fonogramys), dzīduot i spēlēt dažaidus muzykys instrumentus i tt.\nVoi ir juosasakar ar stereotipu, ka laukūs jau nikas nanūteik? Kaida ir realuo situaceja?\nIr taids stereotips, nui. Bet tys ir taids aprūbežuots redzīņs. Laukūs vyss nūteik tikai tod, ka tu pats dori. Ka pats nikuo nadori, tod ari nikas nanūteik. Suokumā piec puorsaceļšonys maņ ari beja tei dūma: “Kur es te tagad asu?!” Ka tu pats dareisi, tod ari vyss nūtiks. Ari laukūs daudzeji soka, ka ite ir eistuo izdzeivuošona. Es tam daleji pīkreitu. Laukūs ir na izdzeivuošona, dreižuok laukūs ir tai: cik tu nuokūtnei izsissi, tik ari byus deļ tevis. Laukūs ir cytaiži nakai Reigā, kur vyss ir nūlykts iz paplatis.\nVoi latgalīši par daudz čeikst?\nNagrybu izceļt Latgolu kai čeiksteituoju nūvodu – maņ ruodīs, ka vysi latvīši čeikst par nazkū. Nikod nikas nav labi, koč ari tei syuksteišonuos varātu byut loba motivaceja deļ myusu pošu, kab koč kū maineitu. Problema ir ari nagribiešona īsadzilinuot procesūs. Vīgļuok jau ir dzeivuot ar koč kaidu poša izdūmuotu vizeju.\nKai tevī tik organiski sadzeivoj rimta dzeive laukūs ar vajadzeibu vysu laiku byut kusteibā, izzynuot kū jaunu?\nEs gribieju mīreiguoku dzeivisveidu nakai Reigā, koč ari niu maņ breivuo laika ir daudz mozuok nakai dzeivojūt Reigā. Ite ir vaira juodora. I, cikom tu vari paskrīt, tikmār ir juoskrīn. Latgolā es vaicuoju mīra, bet maņ ir lobs, aktivs dorbs. Reigys ritms mani nav atlaids, i, taišni Latgolā tū ritmu līkūt lītā, es jiutūs vajadzeigs. Prūtams, tys temps prosa koč kaidus īkšejūs resursus, kurus raugu atjaunuot, asūt vīns mežā voi fiziski pastruodojūt sātā, skoldūt molku i tt.\nAsu dzierdiejuse redzīni, ka latgalīšu kulturu vysvaira sagloboj lauki. Voi tu pīkrystu itaidam apgolvuojumam?\nEs tam varātu pīkrist, bet īsaceitu naaizmierst vysys tradicionaluos vierteibys. Ari kai publiski ir pasacejs Preiļu Muokslys i muzykys vydškolys direktors Edgars Znuteņš – mes ar vysu inovativū dziešam vysys senejuos vierteibys. Mums vysod ir juopatur pruotā tys, kas ir bejs pyrma myusu: amatnīceiba, muzyka, folklora i tt. Prūtams, tei kultura i pīprasejums piec kulturys ir mainejīs godu laikā, bet navajag izreizis vysu mest prūjom. Nūdzīduot kaidu tautysdzīsmi pi gunkura – cīši vīnkuorši, bet tam ir lela nūzeime deļ myusu pošu.\nPa munam, daudzejim ir juosavuica saskateit i nūviertēt latgalīšu tradiceju saglobošonā īguļdeitū dorbu. Tān, dzeivojūt Latgolā i radzūt tū, kas kulturā nūteik, maņ drusku īt smīkls par myusu dīnu aprūbežuoteibu – par tim “smolkajim cylvākim”, kas īt meklēt “lelū muokslu” tī, kur juos nav. Nui, tautys dzīsmis skaniejums dažūs gadīņūs varbyut i nav tys īrostuokais, ausij teikamuokais. Nui, sābra kūka lizeika nav tei gluduokuo… Daudzim nu vysa ar laiceigom vierteibom puorbuoztuo pasauļa skatejuma ir gryuts puorslēgt sovu uztveri. Varbyut vajadzātu drusku nūrimt, apsastuot i padūmuot?! Myusu dīnuos mes vysuos jūmuos gribim augstus rezultatus, bet, pa munam, latgalīšu kulturu i tradicejis navar saleidzyuot ar tuolliekšonys saceņseibom.\nVoi pošam kasdīnā bīži saīt lītuot latgalīšu volūdu?\nNui, puorsvorā dorbā kasdīnys komunikacejā ar kolegim. Ari sasateikūt ar draugim, eipaši ar tim, kas sevi skaita par reidzuonim.\nCik lela nūzeime ir atvierteibai pasauļam? Voi, byudami globali, mes navarim pazaudēt sovu unikalitati, tradicejis?\nEs naseņ beju Cēsīs pasauļa muzykys festivalā, kurā uzastuoja vīns muokslinīks nu Mongolejis. Jis spēlēja tautisku instrumentu ar div steigom i dzīdoja tai saucamajūs vierstūņūs aba koklā (kokla dzīdošona – aut.pīz.). Jis izmontuoja rokmuzyku, caur kū tyka pasnāgtys jūs tradicionaluos muzykys eipatneibys. Tai deļ myusu, eiropīšu, beja vīgļuok uztverama tradicionaluo muzyka. Dīz voi cytaiži klauseituoju viereibu varātu nūturēt. Globalitate prosa sovu.\nKai tev redzīs, voi Latgola tūmār nav par daudz īstyguse tradicionalajā –viesture, keramika, stereotipi?\nMunā skatejumā tys nav nimoz tik švaki. Labi, tī zylī azari varbyut nav tik tipiski latgaliski – jī ir dobys objekti, kas ir pīeimami kotram. Varbyut vajadzātu vaira aktivitašu, kab izcaltu tū pošu amatnīceibu, kū redzi viņ televizejā. Lobs suokums beja TC “Ūga” ar latgalīšu izstruodojumu stendu. Cyts vaicuojums, prūtams, beja par cenom. Bet tu vysmoz varieji aizīt i aptausteit tū preci, pasavērt. Breižim tys stends kolpuoja ari kai sovdabeiga izstuode piļsātys gostim – aizvedi i paruodieji, ka, ot, mums ir. I gosti beja prīceigi. Ar tū “Ūgu” dīvamžāļ saguoja tai, kai saguoja…\nKai Latgolu redz Reigā?\nMaņ saskarsme ar reidzuonim ir bejuse dīzgon lela, tod, kod maņ suoc zvaneit telepons i es suocu runuot ar tāvu latgaliski… Šaļtim cylvāki ir dūmuojuši, ka es asu drusku pasysts. (smejās) Daudzeji i nimoz nazyna, ka ir taida latgalīšu volūda, jim tys ir bejs šoks. Ir ari cyta grupa – tī, kam interesej i kas aktivi prosa, kab es parunuotu latgaliski. Prūtams, reidzinīkam latgalīšu volūda ruodīs smīkleiga, bet tī ir pozitivī smīkli. Maņ ir ari Reigā dzeivojūši draugi, kas veikalūs runoj tikai latgaliski. I puordeviejis vysu cīši labi saprūt. Latgola nu infrastrukturys vīdūkļa, prūtams, nav tys lobuokais punkts. Ka pi manis sabrauc gosti, jī breinojās, kai es tī sovā 60 godus vacajā sātā bez eiroremonta varu dzeivuot. Es atsoku, ka juobyut prīceigam, ka tev vyspuor ir jumts viers golvys. Daudzeji jau skrīn piec nazkuo gotova, dūmuodami, ka vyss cik vīgli nūtiks. Bet nikas jau vīgli nanūteik. Daudzi ir šokā par atstuotajom sātom, bet, maņ ruodīs, latgalīša pošsaglobošonuos instinkts ir vysim. Viņ daļa ir bejuse spīsta puorsaceļt dorba voi cytu apstuokļu deļ. Es tycu, ka dzili sirdī kotrs latgalīts grib atsagrīzt tī, kur jis ir audzs, pavadejs vosorys, dzeivuojs.\nVoi niu ir stileigi byut latgalīšam?\nTys ir stileigi iz dūtū šaļti, i, dūmoju, tai byus ari iz prīšku. Byut latgalīšam byus kai dzeivisveids. Myusu palīk aizviņ mozuok – daļa izbrauc, demografejis ruodeituoji ari nav īprīcynojūši. Latgola byus punkts, kur vysod īsagrīzt.\nA post shared by Andris Lazdāns (@bassinyourface87) on Feb 3, 2018 at 6:10pm PST\nKarteitis nu Andra privatuo arhiva


Syuteituojs: Armands Kūceņš <kucens_N@N_latgola.lv> (81.7.105.33)\nData: Svātdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 18 dīnys 19 stuņdēs 54 mynotūs\nAtsaceišona iz: Re: ir voi nav latgaliskai? (Juons Grigals)\n>bet cik es zyny,\n>tod Varakļuonūs napazeist sakni "sliut" i vuordu\n> "attikt" ( bet soka\n>gon "atdžist" ).\n>Voi Armands "sliut" nav sajaucs ar cytu vacu, reši lītuotu,\n>pazeistamu vuordu "svuit" voi "suit" ar nūzeimi\n> "cīši daudz"\n>ari tī napazyna, bet saceja "telviečs" voi "talerka".\nVuords "sliut" nu Varakļuonu dūts Mu"lenbacha-Endzelīna vuordineicā.\nFormu "slivēt" pīminiejuse i lītuojuse L.Leikuma "Tāvu zemis kaleņderī" 1992 godam. Tok vuorda "izslivēt" lītuošonys myuslaiku rokstūs tradiceju aizsuoce O.Seiksts ar sovim dorbim. Vysā jau juopīzeist (jāatzīst), ka itys vuords dreižuok irā poetizmys, na kasdīneiga leksikys vīnine (ikdienišķa leksikas vienība).\nDrūši zynu, ka "attikt" soka niulejuo Preiļu rajona lelajā daļā. Ka i Varakļuonūs taida vuorda nabyutu bejs, literariskajā volūdā tok labvīn pīdar vysaidu Latgolys nūvodu vuordi, kurim pa zeimeibai (pēc nozīmes) navā leidzeigu cytuos latgaļu vītrunuos (izloksnēs), na tai?\n"Graidūs" beja daudzi pīstuovu nu Preiļu rajona, partū itys vuords acimredzeigi i aizavede literariskajā raksteibā. Vuords "attikt", sūplok "atmaneit", dieļ sovys zeimeibys irā cīši lobs lītuot filosofiska pagrīzuma (ievirzes) tekstūs.\n"Atdžist" maņ izaver pa letonizmam, na vacam latgaļu vuordam, tok naasu drūss par 100%, vēļ vajadzātu patēmēt (papētīt).\nNu, a "svuit" irā vuords par sevi i Jyus, Juoņ, jū labi aprakstejot,\ntī vaira navā kuo dasaceit (piebilst).\nLatgolā irā cīši daudzi poliskys i krīviskys izaceļšonys pasauku škeivam apzeimuot (nosaukumu šķīvja apzīmēšanai), tok par latgaļu literariskū normu latgaļu lingvisti pīzeist vuordu "ŠKEIVS".\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1072 reizis)\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 993 reizis)\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1076 reizis)\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1036 reizis)\n> >bet cik es zyny, > > > >tod Varakļuonūs napazeist sakni "sliut" i vuordu > > "attikt" ( bet soka > > > >gon "atdžist" ). > >Voi Armands "sliut" nav sajaucs ar cytu vacu, reši > lītuotu, > > bet > > > >pazeistamu vuordu "svuit" voi "suit" ar > nūzeimi > > "cīši daudz" > >Šķeivi" > >ari tī napazyna, bet saceja "telviečs" voi > "talerka". > SLIUT, SLIVĒT > Vuords "sliut" nu Varakļuonu dūts > Mu"lenbacha-Endzelīna vuordineicā. > Formu "slivēt" pīminiejuse i lītuojuse L.Leikuma > "Tāvu zemis kaleņderī" 1992 godam. Tok vuorda > "izslivēt" lītuošonys myuslaiku rokstūs tradiceju > aizsuoce O.Seiksts ar sovim dorbim. Vysā jau juopīzeist > (jāatzīst), ka itys vuords dreižuok irā poetizmys, na kasdīneiga > leksikys vīnine (ikdienišķa leksikas vienība). > ATTIKT, (ATDŽIST) > Drūši zynu, ka "attikt" soka niulejuo Preiļu rajona > lelajā daļā. Ka i Varakļuonūs taida vuorda nabyutu bejs, > literariskajā volūdā tok labvīn pīdar vysaidu Latgolys nūvodu > vuordi, kurim pa zeimeibai (pēc nozīmes) navā leidzeigu cytuos > latgaļu vītrunuos (izloksnēs), na tai? > "Graidūs" beja daudzi pīstuovu nu Preiļu rajona, partū > itys vuords acimredzeigi i aizavede literariskajā raksteibā. > Vuords "attikt", sūplok "atmaneit", dieļ > sovys zeimeibys irā cīši lobs lītuot filosofiska pagrīzuma > (ievirzes) tekstūs. > "Atdžist" maņ izaver pa letonizmam, na vacam latgaļu > vuordam, tok naasu drūss par 100%, vēļ vajadzātu patēmēt > (papētīt). > SVUIT > Nu, a "svuit" irā vuords par sevi i Jyus, Juoņ, jū labi > aprakstejot, > tī vaira navā kuo dasaceit (piebilst). > ŠKEIVS > Latgolā irā cīši daudzi poliskys i krīviskys izaceļšonys pasauku > škeivam apzeimuot (nosaukumu šķīvja apzīmēšanai), tok par > latgaļu literariskū normu latgaļu lingvisti pīzeist vuordu > "ŠKEIVS". > Armands


Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds | Latgolys Studentu centrs\nGruomotu golds dorbojuos jau pusūtru godu i LgSC ar tū ir pīsadalejs dažaidūs gruomotu tiergūs, koncertūs, festivalūs i cytūs pasuocīņūs. Ari ituo goda nūslāgums nav izjāmums i tyvuokā laikā paradzāti izbraukumi iz vairuokom Latvejis vītom.\nŠudiņ, 14. decembrī nu 18:00 latgalīšu gruomotys byus vareiba nūpierkt Ūgris Kulturys centrā, kur koncerts grupai “Boltī luoči”.\n15. decembrī nu 18:00 Cāsu CATA Kulturys nomā, “Boltūs luoču” tūris ītvorūs\n16. i 17. decembrī Reigā, Kara muzejā (Pulvertūrnī, Smiļkts īlā 20) – Zīmyssvātku gruomotu tiergā, dorba laiks nu 11 leidz 18.\n20. decembrī nu 18:00 KINO RĪGA/Splendid Palace “Boltūs luoču” tūris ītvorūs\nGruomotu goldā ir vareiba tikt ari pi Tāvu zemis kalendera 2012. godam, Olūta Nr. 16, Zīmyssvātku kartenis, kurys var izsyuteit meilajim ar syltim sveicīnim iz svātkim.\nKai ari papyldynuots kinys „Latgolys laikadečs” disku kruojums.\nPasuocīņūs Reigā cīši caram, ka byus īspieja iz svātkim sev izduovynuot ari Raibuo Suņa jaunū gruomotu “Pyrma syltī”.\nTaipat jaunā godā paradzāta daleiba ari Latvejis Gruomotu izstuodē 2012, Reigys gruomotu svātkūs i cytur, pīduovojūt ari latgalīšu kulturys pasuocīņus, kas tradicionali bejuši ari cytus godus.\nKasdīnā gruomotys i diskus var nūpierkt LgSC birojā Reigā – Antonejis īlā 8-3/6. Birojs atvārts catūrtdīnēs nu 16-19, cytā laikā sasazynojūt ar Latgolys Studentu centru lgsc@lgsc.lv.\nGruomotu, disku i suveniru saroksts, kas nūpārkami pi LgSC\nTags:gruomotu golds, LgSC, tiergi


Latvejis Literaturas goda bolvā specialbolva latgalīšu autoram - lakuga.lv\nTemys: Bolti burti, Valentins Lukaševičs\nLatvejis Literaturys goda bolva ir svareiguokais goda nūtykums literaturys nūzarē Latvejā i ekspertu komiseja ir nūsaukuse 16 literari augstvierteiguokūs dorbus 2011. godā četruos nominacejuos.\nBolvys teik daškiertys nominacejuos: Lobuokais dzejis kruojumus, Lobuokais prozys dorbs, Lobuokais tulkuojums latvīšu volūdā i Spylgtuokuo debeja. Ar pylnu nominātūs dorbu sarokstu var īsapazeit ITE.\nEipaši prīceiga viests latgalīšu literaturys atbaļsteituojim ir par latgalīšu dzejnīka Valentina Lukaševiča dzejis kruojuma „Bolti burti” (izdeviejs Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba) nomineišonu Latvejis Literaturys goda bolvā 2011.\nBolvu īgivieji kotrā nu četrom nominacejom tiks paziņuoti 26. aprelī 18:00 bolvys padūšonys ceremonejā Reigys muokslys telpā. Taipat pasuocīnī tiks sveikti ari specialbolvu īgivieji i myuža bolvys īgiviejs Latvejis rakstnīceibā rakstnīks Andris Kolbergs.\nLatvejis Literaturys goda bolvys 2011 ekspertu komisejā struoduoja Pauls Bankovskis, Lita Silova, Andra Konste, Ronalds Briedis, Anda Baklāne, Guntis Berelis, Liāna Langa, Dace Rukšāne-Ščipčinska.\nEksperti par bolvys daškieršonu Valentina Lukaševiča gruomotai soka:\nPauls Bankovslis atzeist, ka tys naasūt nikaids politkorektuma žests. „Lukaševiča panti ruoda, ka volūda ir tik dzeiva, cik dzeiva gribiešona tū izmontuot – ari dzejā, ari modernā, 21. godu symtam atbylstūšā dzejā.”\nRonalds Briedis – „Koč ari autora eipaši izkūptuos i pīmaklātuos volūdys formys šaļtim kliust par eistynu rebusu skaiteituojim, kam latgalīšu mēle pasveša, i dzejūli koloritā veidā ilustrej pamatā tuos lītuotuojus, lokala rakstura nūzeimeibys krincs teik puorvarāts ar apskaužomu vīglumu i eleganci, līkūt aizadūmuot par kūpeigom vierteibom sevkuram mozuos volūduos dūmuojūšajam.”\nLiāna Langa – „Ka gribit dzierdēt laikmeteigu latgalīšu dialekta muzyku, skaitit trešū dzejnīka kruojumu, i jius tiksit na viņ mežūneigi smuordojūšā, saulis izsiļdeitā volūdys pļovā, nu ari variesit sasadzīdeit ar ituos volūdys boguoteibys – dialekta – naatškaideitū i dabyskū madu. Autora dzejuošona ar boltim bortim ir kulturekologoski patriotiska i tuoļredzeiga darbeiba, kas atbolstoma i sumynoma.”\nVaira redzīņu skaiti ite: http://laligaba.lv/index.php/specialbalvas/valentins-lukasevics\nAtguodynojam, ka Valentins Lukaševičs Latgalīšu kulturys Goda bolvyā „Boņuks 2011” tyka atzeits ari par lobuokū latgalīšu dzejis autoru 2011. godā.\nInformacejis olūts: Latvejis Literaturys goda bolva


Cyblys nūvodā ar ceļa zeimem nūruoda vacūs dzerauņu rūbežus - lakuga.lv\nTemys: Aņss Ataols Bierzeņš, Cyblys nūvods, dzeraunis, latgalīšu volūda, vītvuordi, zeimis\nBīdreibys “Latgalīšu volūdys centris” puorstuovs Aņss Ataols Bierzeņš uzrunuoja portalu lakuga.lv, kab īpazeistynuotu ar eistynuotū projektu Cyblys nūvodā, izlīkūt iz pošvaļdeibys celim zeimis latgaliski ar vacajim dzerauņu nūsaukumim. Kai viesturiskuos atminis saglobuošona i latgaliskuo populariziešona taida iniciativa teicama, viņ rūnās vaicuojumi par pareizraksteibu i normativūs aktu īvāruošonu.\nVacūs dzerauņu apzynuošona\nJau Trešuos pasauļa latgalīšu konferencis laikā, 2012. godā, prīkšlasejumūs izskanēja ideja, ka pat napītyktu Latgolys vītvuordus sakuortuot viņ iz papeira, svareigi byutu dobā izlikt zeimis tī, kur viesturiski bejušys dzeraunis pyrma izīšonys vīnsātuos. Daudzums dzerauņu jau napastuov kai apdzeivuotys vītys, aizīt cylvāki, kas vēļ atguodoj, kur taida vīta atrūnama.\nCyblys nūvodā apzynuojuši dzerauņu adresacejis rūbežus – 20. g. s. 20. godūs Latgolā, ari izīmūt vīnsātuos, saglobuota saisteiba ar sovu dzerauni, izvaicuojuši cylvākus. Te iz pošvaļdeibys celim ar zeimi grib paruodeit, kur suocās nūsauktuos vītys adresacejis teritoreja. Ar Aņsi i Cyblys nūvoda pošvaļdeibys puorstuvim sasateikam pi zeimis “Stuocynova”.\nPar ideju A. A. Bierzeņš soka: “Ituos zeimis ir cīš svareiga dzela. Te na tik volūdys vaicuojums, ari adresacejis tradiceja.\nLatgolā adresaceja vysod bejuse pa dzeraunem, Kūrzemē i Vydzemē – vaira pa kutorim. Oficiali Latvejis Republika ir raudzejuse 30. godūs Latgolu dastateit dzeivuot pa kutoru adresacejai. Tū var redzēt pa zemisgruomotu īrokstim, izdūmuoti vysaidi muoksleigi nūsaukumi.\nTys realai nasadorboj, cylvāki tūs nūsaukumus nalītoj sovā runā. Kūrzemē, Vydzemē ceļa moluos var redzēt daudz zeimu ar sātu nūsaukumim. Latgolā dzerauņu nūsaukumu nikur nav, tik varbyut iz autobusa pīturu zeimu. Partū tys beja svareigai.”\nAri Cyblys nūvoda vadeituoja Renāte Mikaskina nasliep prīcu par idejis realizaceju: “Beju puorsteigta i gandareita, ka nu munys sātys natuoli ir munys dzeraunis nūsaukums. Maņ beja puorsteigums, kai es nazynuoju juo īprīšk…” Natuoļ stuovūšī apstyprynoj leidzeigys izjiutys.\nVītvuords latgaliski vēļ nav oficials vītvuords\nTok iz sovu golvu ar vītvuordim publiskā telpā reikuotīs nadreikst, tū regulej “Vietvārdu informācijas noteikumi” ITE, jau 90. godūs pījimts “Par Nolikumu par valsts valodas lietošanu nosaukumos un informācijā” ITE. Jī paredz vītvuordim treis statusus: oficiali vītvuordi, oficiali vītvuorda paralelnūsaukumi i naoficiali vītvuordi, pi pādejūs pīdar vītvuorda regionaluos i lokaluos formys.\nTaitod vītvuordu varianti, pīraksteiti latgalīšu rokstu volūdā, navar byut oficiali vītvuordi voi jūs oficialī paralelnūsaukumi. Tok vītvuordu atveide latvīšu literarajā volūdā paredz maksimali saglobuot vītejū formu.\nVyspuoreigais princips ir Latgolys vītvuordūs vuorda calmu (vuords bez golūtnis) atstuot namaineitu, pīmāruot latvīšu literaruos volūdys sistemai viņ vuorda golūtni, pīmāram, Rancāni, Meikšāni (na Rencēni, Mīkšēni), Strodi (na Stradi), Aišpūri (na Aizpurvji). Izjāmumu nu ituo principa veidoj viņ tī Latgolys vītvuordi, kuru raksteibā latgalīšu rokstu volūdā lītoj patskani “y”. Vairuok par Latgolys vītvuordu problematiku portalā raksteits jau īprīšk, skaitit ITE.\n“Latgalīšu volūdys centram” nav sakara ar Vaļsts volūdys centru\nPrivatuos bīdreibys nūsaukums “Latgalīšu volūdys centris” cylvākus maldynoj, atguodynuošu, ka pošvaļdeibys oficialūs vītvuordu sakuortuošonā piec profesionalys paleidzeibys var grīztīs Vaļsts volūdys centra Vītvuordu apakškomisejā, piec paleidzeibys latgaliskūs nūsaukumu pareizā pīraksteišonā – Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejā. Latgolys vītvuordu sakarā ir daīmams izstruoduots Ludzys īlu i īstuožu nūsaukumu saroksts, īlu saroksti Kuorsovā i nūvoda pogostūs, Latgolys administrativuo īdalejuma i īdzeivuotuoju nūsaukumu saroksts ITE.\nIz vaicuojumu, kas projektu finansej, Aņss atbiļd tai: “Puse īt nu bīdreibys “LR” konkursa leidzekļu. Tei ir tei nauda, kū salaseja deļ Valda Labinska vadeituos Latgolys Radejis, kod veiskups jū puorpierka i kurā bīdreiba vaira nagribēja pīsadaleit. Ūtru finansiejuma pusi dadeve Cyblys nūvods. Tai sarunuojom, ka daleisim iz pusem.” Aņss stuosta, ka uzrunuojs daudzys pošvaļdeibys, tok juo bīdreibys aicynuojumam atsauce i “nanūsabeida” nu latgalisku uzrokstu viņ Cyblys nūvods tūreizejais vadeituojs Jurs Dombrovskis, kurs niule myužeibā. Saprūtams, ka pošvaļdeibys niulenejuo vadeiba turpynoj Jura īsuoktū lītu.\nPareizi latgaliski voi pareizi vītejūs runā?\nLatgalīšu rokstu volūdys apakškomisejā tyka pamaneits A. A. Bierzeņa roksts ITE par pīmynātū projektu, raiseja naizpratni pogostu nūsaukumu i dažu vītvuordu raksteiba. “Pušnicova” sveša forma Pušmucovu zynūšim nu bārna kuojis, kas ir “Zabalocis pogosts”, parkū “Zviergzdiņa pogosts”? Latgolys pogostu raksteiba latgaliski tok jau izsprīsta i apstyprynuota līta. Komisejis vadeituoja Anna Vulāne sasazynuoja ar Cyblys nūvoda izpylddirektori Ināru Sprudzāni i vīnuojuos par paleidzeibu vītvuordu saroksta izstruodē. Aņšam ir sovs redziejums par komisejis padareitū: “Cik asu sasaskuors, jūs dorbs nav cīš kvalitativs. Tī, kur es pats apsagrūzu, apstyprynuoti Rudzāti, koč vītejī soka Rudzāts. Nazynu, kai jī meklej tū informaceju, nasaceitum, ka jī brauktu ekspedicejuos, lai runuotūs ar cylvākim i maklātu vītejūs variantus.”\nJuodasoka, ka Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejai nav pīnuokuma braukt ekspedicejuos, juos lūcekli, filologejis magistri voi doktori, ari ar profesoru titulim, komisejā struodoj iz sabīdryskim pamatim.\nAņss taiseit zeimis izalasejs viņ tom dzeraunem, kuru nūsaukumus latgaliski cytaižuok roksta, tai intereresantuok. Maņ ar Aņsi raisuos diskuseja par radzātajim vītvuordim, kas “piec satura” latgaliski, piec formys – krīvyski.\nAņss paskaidroj, ka taidi vītvuordi kai “Klešniki”, “Platpirova” ari vītejūs latgalīšu runā palykuši bez garūs patskaņu staraveru ītekmē. Maņ dreizuok redzīs, ka tei jūs ilguo raksteišona krīvyski ītekmiejuse jau daudzuos paaudzēs jūs laseit i raksteit ari latvīšu volūdā bez garumzeimu.\nNu kam mums turpynuot itū bezjiedzeibu?


Apvīneibai “Cegly” izguojs trešais miksteips i video “Dziernavnīks” - lakuga.lv\nTemys: “Bigmaar’s Records”, Cegly, Dziernavnīks, dzīsmis latgaliski, miksteips, reps, videoklips\n2021. goda izskaņā muziķu apvīneiba “Cegly” pīduovoj klauseituojim sovu trešū kasgadejū miksteipu i reizē ari videoklipu dzīsmei “Dziernavnīks”.\n“Cegly” ir apvīneiba, kas roda muzyku jau vairuoku godu garumā. Apvīneibys repertuarā ir daudzi miksteipi (mixtape) aba aizlīnātys dzīsmis melodejis, kurom sacarāts “Cegly” teksts. Apvīneibā ir vairuoki dalinīki – Azarazarembo, Kūvuorņs aka Čūksts, Msungs, Lyl Malnīs, Drupona, Sleideigīs, Paļubomu, Ūdze, Arčers, Kaymoons, taipoš pi “Cegly” repertuara sovu rūku ir dalykuši ari Mygla i AlDiBi.\nNiu ir izguojs kasgadejais “Cegly” miksteips, trešū godu piec kuortys – parostai miksteipi izīt goda nūgalē. Klauseituoju īvierteišonai publicēts ari videoklips dzīsmei “Dziernavnīks”. Tymā pīsadaleja gon “Cegly”, gon ari apvīneibys draugi i vysi īspiejamī paleigi. Klipu filmēja natuoli nu Rēzeknis, filmēt i montēt klipu paleidzēja “LA MURE MEDIA”. Audioīroksts, apstruode i mikss nūtyka “Bigmaar`s Records” īrokstu studejā Upītē.\n“Klipu filmēja vairuokys dīnys, golvonais tuo viestejums ir par dziernavnīku, kurs ražoj myltus. Jam ir ari klāvs kai pīsags. Teik paziņuots, ka klāvā nūteik koč kaida darbeiba, par tū paziņoj policejai, kas atbrauc puorbaudeit, kas tī nūteik. Tai atsakluoj ari myltu cehs,” par video ideju stuosta “Cegly”.\n“Īroksts tapa gona spontani. Beja ideja par myltim i dziernaunīku, tai tyka saraksteiti ari vuordi dzīsmei. Videoklips tyka radeits deļtam, ka vajadzēja nazkū svaigu latgalīšu kulturā, gribim paruodeit, ka var sataiseit na viņ lirisku dzīsmi par mīlesteibu, bet nazkū “underground” veidā. Cīši cerim, ka cylvākim patiks kas sovaiduoks, na tikai meilys ailis par sīvītem, mīlesteibu, bet ari par dzeivi,” pīzeist “Cegly”.\nNūsaklauseit jaunū “Cegly” miksteipu, kai arī dzierdēt vacuokys apvīneibys dzīsmis ir vareiba “Cegly” “YouTube” kanalā ITE.


Nūsasliedzīs folklorys vuokuma konkurss „Apleicīne 3” - lakuga.lv\nTemys: Apleicīne, Ontons Slišāns, Roksts\nTaipat kai īprīkšejūs divejūs godūs, tai ari itūgod tyka reikuots Latgolys folkorys vuokuma konkurss „APLEICĪNE 3”, kas namaineigi tyka veļteits nūvoda folklorys vuocieju aktiviziešonai i Ontona Slišāna dzeiviszinis pīminiešonai. Konkursa organizatori ir Bolvu Centraluo biblioteka sadarbeibā ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibu, Vileks nūvoda dūmi, Rēzeknis Augstškolys Humanitarūs zynuotņu katedru, Latgolys Regionalū televizeju.\nVuokumu konkursā tradicionali varēja pīsadaleit sevkurs Latvejis īdzeivuotuojs, kurs vuoc Latgolys nūvodu folkloru, kurs savuocs sovys dzymtuos apleicīnis ci kaidys cytys Latgolys vītys sovpateigū, lokalū folklorys kluostu.\nPuorsaverūt īprīkšejūs divejūs godūs īsyuteitūs dorbus, ruodejuos, ka jau vyss ir savuokts i izpieteits, kū nu vairs. Taču, kai jau vīnmār, ari ituo goda konkursa dorbi pateikami puorsteidze viertēšonys komiseju – Andri Kazinovski (Bolvu nūvoda dūmis prīšksādātuoju), Ilgu Šuplinsku (Dr. philol. asoc. Rēzeknis augstškolys asociātū profesori), Annu Rancāni (Latgolys Regionaluos televizejis ziņu dīnasta vadeituoju), Andri Slišānu (Upeitis tautys noma vadeituoju) – ar vēļ nadzierdātom i breineigom folklorys pierlem.\nIzviertēšonai sovus dorbus beja īsyutiejuši 7 dalinīki gon nu Bolvu, gon Vileks nūvoda, kai ari nu Reigys. Ar daudzim dalinīkim tei ir meila otkolsaredzēšona nu īprīkšejim godim, daži ir nuokuši kluot nu jauna, par kū vēļ leluoka prīca. Itūgod skaitliski leluokais pīnasums ir īsyuteituos apdzīduošonys dzīsmis, kas izaceļ ar sovu pikantumu i lobsirdeigū, latgalīšim rakstureigū, jestrū humora devu, kaut voi: „Nadūd Dīvs taidys solnys,/ Kaida solna šūnaksneņ/ Pīteram nabogam/ Puse motu nūsoluse,” i „Šmuka, šmuka tei Mareite/ Aiz šmukuma navarieju/ Man nūtryuka biksem pūga,/ Iz tevim verūtīs.” Naizpalyka ari tautysdzīsmis, meiklis, nūstuosti, ticiejumi i c.\nLaureatu vydā ir Aijis Locānis īsnīgtais Anitys Bernackys folklorys vuokums „Vecumu bibliotēkas mikrorajona folklora” (Vacumu pog.), Lucijis Ercikys folklorys vuokums (Škilbānu pog.), Annys Griestinis vuokums „Bērzpils apleicīnes teicējas Anna Kindzule, Elizabete Šodnaka, Tamāra Zelča i jūs folklorys krōjumeņš” (Bierzpiļs pog.), Daigys Keišys folklorys vuokums (Škilbānu pog.), Māreitis Slišānis vuokums „Vīnas sīvas stuosts. Par Rozāliju Slišāni” (Reiga), Lindys Veitūlys folklorys vuokums „Sakasneiši – 2” (Tiļža), Brīžucīma pamatškolys latgalīšu puļceņa „Otuls” folklorys vuokums (Brīžucīma pog.).\nVysi īprīkš mynātī konkursa dalinīki tiks sumynuoti 28. decembrī desmit stuņdēs nu reita Bolvu Centrāluos bibliotekys zalā. Vāluok vysi teik aicynuoti dūtīs iz Škilbānu pogostu, kur 12.00 stuņdēs Brieksīnes kopūs īsvieteis pīminekli dzejnīkam Ontonam Slišānam. Vāluok 14.00 stuņdēs Upeitis Tautys nomā nūsarysynuos Ontona Slišāna 65 godu jubilejas atceres pasuokums „Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.\nZiņu sagataveja: Sarmeite Vorza, Bolvu Centrāluo biblioteka:\nIzsludynuots dzejnīkam Ontonam Slišānam veļteits rodūšūs dorbu konkurss 05/12/2018


Rakstnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs / LR1 / / Latvijas Radio\nArnis Slobožaņins, Edīte Husare\nVaļuka dīnys prīškvokorā pīduovojam jums nūsaklauseit fragmentu nu jaunuo latgalīšu literaturai veļteituo raidīroksta „Puslopys”, kurā muzikis i viesturnīks Arņs Slobožanins kūpā ar latgaliskūs projektu vierzeituoju Edeiti Husari sasarunoj ar Latgolā pazeistamuokū Valentinu – rakstnīku i literaturzynuotnīku Valentinu Lukaševiču. Naseņ jam izguoja ari jauns dzejūlu kruojums – „Pādi navā svāti”.\n„Maņ dzejūļūs ir taida sovpateiba, es ļūbeju izmontuot homoformys, kur vīnam vuordam ir vairuokys nūzeimis. Pādi – tī ir gon smiļktī, gon zečē… I storp jim ir cīši lela starpeiba.”\nTaipat Valentins Lukaševičs atkluoj, ka jam napateik, kod cylvāki apgryutynoj ar līku i navajadzeigu saturu. Jū i cyts cytu.\n„Maņ besej taidi cylvāki, kuri mani nacīnej. Minimalū filtru, minimalū selekceju, pat runā i vysā puorejā, izdori pats. Apleik ir cīšī daudzi informativuo musara. Miļzeigs informativais musars, kas mani apgryutynoj, maņ nu juo suop golva. Es nu ituo aizbāgu. Par tū es jau tagad daudzus godus dzeivoju klusumā.”


Raiņa muzejs “Juosmuiža” pīduovoj programu par kuozu tradicejom i apdzīduošonu - lakuga.lv\nRaiņa muzejs “Juosmuiža” pīduovoj programu par kuozu tradicejom i apdzīduošonu\nTemys: apdzīduošona, kuozys, latgalīšu volūda, muzejpedagogiska programa, Raiņa muzejs "Juosmuiža", Rainis, Roksts\n17. septembrī 11.00 Raiņa muzejā “Juosmuiža” Dzejis dīnu ītvorūs nūtiks muzejpedagogiskuos programys “Latgalīšu kuozu tradicejis, kuozu i apdzīduošonys dzīsmis” prezentaceja, karaoke DVD diska “Latgalīšu kuozu i apdzīduošonys dzīsmis” attaiseišona. Pīsadaleis Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpa “Rūtoj”.\nLatgolai, latgalīšu volūdai, kulturai, folklorai i ļaudim jau nu bierneibys beja eipaša nūzeime latvīšu izciluo dzejnīka i dramaturga Raiņa dzeivē. Daudzus godus jis beja saisteits ar Latgolu, kur tāvs nūmuoja muižys i saimnīkuoja.\nPastyprynuota interese par tautys gora montom Rainim veiduojuos taišni studeju godūs. Folklorys materials vāluok boguoteigi teik izmontuots juo daiļradē. Studejūt Pīterburgys Universitatē, jaunais Rainis interesejās par latgalīšu folkloru. Jauneibā, uzaturūt Latgolā, tūpūšais dzejnīks vuocs i pīrakstejs kuozu dzīsmis i apdzīduošonys dzīsmis nu vītejūs teicieju, kai ari pīrakstejs apceriejumu par Višku pogosta kuozu īražom, kur apraksteiti rituali, tradicejis, izdareibys latgalīšu kuozuos 19. godu symtā.\nPasasokūt VKKF mierkprogramys “Latvejis Vaļsts mežu atbaļsteituo Latgolys kulturys programa 2014” i Kulturys ministrejis atbaļsteitajam projektam, Raiņa muzejs “Juosmuiža” ir sagatavejs jaunu interaktivu programu “Latgalīšu kuozu tradicejis, kuozu i apdzīduošonys dzīsmis”, kura no 17. septembra tiks pīduovuota muzeja apmaklātuojim. Projekta ītvorūs ir izveiduots DVD disks ar 3 latgalīšu kuozu dzīsmem (“Aizguoja sauleite”, “Jau mani vad”, “Aiz azara malni meži”) i 20 apdzīduošonys dzīsmem karaoke versejā. Fonogramys karaoke diskam īraksteja folklorys kūpa “Rūtoj” i tuos vadeituoja Ilze Rožinska, diska karaoke verseju izveiduoja Ivo Draudiņš.\nProjekta ītvorūs izveiduotais karaoke disks byus breineiga vareiba paraudzeit dzīduot latgalīšu dzīsmis, eipaši tim, kuri namuok latgalīšu volūdu, nu atbraukuši iz Latgolu, gryb tū dzierdēt i ari īsavuiceit kaidu vuordu latgaliski.\nJaunizveiduotuo programa dūs īskotu latgalīšu kuozu tradicejuos, ticiejumūs, dūs vareibu īsavuiceit latgalīšu vuordus, kai ari dzīduot kuozu i apdzīduošonys dzīsmis.\nJaunizveiduotais karaoke disks tiks pīduovuots ari kuozu grupom, kurys apmeklej muzeju sovā laulobu dīnā, kai ari tū varēs izmontuot sevkurs muzeja apmaklātuojs.


"Latgolys Vuorda" septembra i oktobra raidejumu arhivs - lakuga.lv\n“Latgolys Vuorda” septembra i oktobra raidejumu arhivs\n30 Oktobris 2011\nAtlaidit par munim grākim! 🙂 Asu itik ilgu laiku pazalaids slynkumā i natyku regulari lics saitis iz Bronislava radejis raidejumim. Tod nu tagad Jiusu uzmaneibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” laidīni vēļ nu tuoluo 22.septembra:\nLatgolys Vuords (22.09.2011.) …ļauds nu Nagļu pogosta par kasdīnys nūtikšonom, R.Ancāna izvadiešonys gaišums;\nLatgolys Vuords (29.09.2011.) …jākubpilīši ari runoj latgaliski, cytugod byus otkon pasauļa latgalīšu saīts, par izgleiteibys sistemys reformom i par “antakrista nogim”;\nLatgolys Vuords (13.10.2011.) …Ilzes Spergys stuosts par latgalīšu dokumentalū kinu i literaturu, pasavierīņs Latgolys kasdīnys i vīna seneja puosoka;\nLatgolys Vuords (20.10.2011.) …Ludzys pusē Cyblys nūvodā saruna ar J.Viļumu, I.Silicku, J.Dombrovski i citim;\nLatgolys Vuords (27.10.2011.) …Aulejis optomisms i Aglyunys maizes muzejs, zivu audziešona;\nRadejis raidejumu “Latgolys Vuords” tīšraidē varit dzierdēt kotru caturtdini ap 20:15 Latvejis Radejis 4.programā.


Luisa Kerola “Alise Breinumu zemē” latgaliski! - lakuga.lv\nTemys: "Alise Breinumu zemē", Evika Muizniece, Ilga Šuplinska, Iveta Seņkāne, latgaliski, literatura, Luiss Kerols, Rēzeknis Augstškola, Roksts, Sandra Ūdre, tulkuojums, Valentins Lukaševičs\n13. septembrī Rēzeknis Augstškolys (RA) aktu zalā nūtyka pasauļslavanuos Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” latgalīšu volūdā prezentaceja.\n2012. godā RA profesori Ilgu Šuplinsku uzrunuojs Abardinys universitatis profesors Deriks Maklūrs, kurs pīduovuoja iztulkuot L. Kerola gruomotu latgalīšu volūdā par gūdu tuos izīšonys 150 godu jubilejam. Tai kai projekts beja breivpruoteigs, tod profesionalus tulkus beja gryuši pīsaisteit, nu avanturai pīkryta Latvejis Kulturys akademejis studente Evika Muizniece i RA tulku programys absolvente Iveta Seņkāne. Tai ari aizasuoce ituos gruomotys topšona.\nAtguojušajim gostim beja vareiba redzēt epizodi nu gruomotys nūdalis par “Trokū čaja dzeršonu”, kuru izspēlēja gruomotys redaktore I. Šuplinska, latgalīšu volūdys konsultanti: rakstnīks Valentins Lukaševičs, latgalistikys pietneica Sandra Ūdre i gruomotys tulkuotuoja Evika Muizniece. Latgalīšu gruomotys verseja ir unikala ar tū, ka piec kotrys nūdalis teik pīduovuota interaktivuo daļa, kurymā atlaseitys spēlis, kū varātu spielēt gruomotys skaiteituoji. Kluotynasūšī varēja pabyut pīaugušuo statusā i izspielēt atseviškys spēlis ari prezentacejā.\nKai nūruodeja gruomotys redaktore, tod L. Kerola “Alise” bierneibā nabeja juos meiluokuo gruomota, daudz vaira jū saistejuši Astridys Lindgrēnis dorbeigī, vitalī varūni. Sovukuort tulkuotuoja nūruodeja, ka itei gruomota jū bierneibā pat bīdynuojuse, nu korektore S. Ūdre pīkryta redzīņam, ka gruomota vaira dūmuota pīaugušajim.\nLels paļdis teik saceits vysim, kas dalyka rūku gruomotys radeišonā, ari Izgleiteibys, volūdu i dizaina fakultatis bakalaura studeju programys “Interjera dizains” 4. kursa studeņtem i programys direktorei Diānai Apelei, kurys vadeibā studeņtis izstruoduoja plakatu sereju gruomotai. Pasasokūt jom, mums preteimā iz gruomotys vuoka verās Češīrys kača sarkastiskais smaids (autore Zelma Kačkāne).\nGruomotys veiduošonys komanda sūlej pīduovuot prezentacejis pasuokumu ari vairuokom Latgolys regiona školom, partū, ka ir iņterese, rokstit ilga13@inbox.lv. Školu puorstuovi jau prezentacejis dīnā sajēme L. Kerola “Alisi Breinumu zemē” i cytus RA izdavumus kai augstškolys duovynuojumu.


Aicynoj iz diskuseju par latgalīšu volūdys vaicuojumu - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu volūda, Roksts\nItymā pīktdinē, 18. septembrī, Rēzeknē 16:00 stuņdēs žurnals „A12” aicynoj iz diskuseju par latgalīšu volūdys vaicuojumu.\nDiskusejis organizatori nūruoda, ka kūpš publikacejis „Par zvēresta došanas procedūru un latgaliešu valodas statusu oficiālajā saziņā Latvijā” izdavumā „Jurista Vārds” 2011. goda oktobrī plošuokai sabīdreibai ir jaukta izpratne par latgalīšu volūdys vaicuojuma svareigumu i nūzeimi. Rokstā snīgtuo informaceja i vairuoku tīseibu ekspertu redzīni ir lobs pamats latgalīšu vydā rūsynuot diskuseju par latgalīšu volūdys statusu i veicamajim dorbim volūdys saglobuošonā i atteisteibā. Kai ari napīcīšams nūformulēt vairumam latgalīšu kūpieju redzīni latgalīšu volūdys vaicuojumā, i vīnuotīs kūpeigai turpmuokai reiceibai.\nDiskusejis dalinīki meklēs atbiļdis iz sekojūšim vaicuojumim:\ndeļ kam latgalīšu volūda nav dialekts?\nkas naapmīrynoj spākā asūšajūs Latvejis normativajūs aktūs?\nkū latgalīšu gryb panuokt i kai tū izdareit?\nkai mīrynuot sabīdreibys daļu, kas beistās nu cyta latgalīšu volūdys statusa?\nVīns nu diskusejis organizatorim Rēzeknis Augstškolys projektu koordinators Māris Igavens nūruoda, ka nasagrybātu, kab diskuseja puorsavārstu par piketu, par tū interesentus aicynoj dasasaceit elektroniski, nūsyutūt motivātu daacejumu iz epostu maris.igavens@gmail.com. Konkretu diskusejis nūrisis vītys adresi organizatori paziņuos tim interesentim, kas byus dasasacejuši diskusejai.\nKarteņa: momenti.lv, Markus Rožkalns


LaKuGa – Sveču dīna Bieržgalī\nSveču dīna Bieržgalī\nLaKuGa 2. Februars, 2012. gods 4\nŠudiņ Sveču dīna, saukta ari par Zīmys Muoru aba Grabenīcu. Dīna svietejama gon piec tautys, gon kristeigom tradicejom. Sveču dīna ir Zīmys vyds i izprīcu svātki, kod gordi juoād i daudzi juosasmej.\nTautys ticiejumi viestej:\n– Ka Sveču dīnā solst – byus solts pavasars;\n– Ka Sveču dīna ir skaidra i saulaina – byus vēļ vaira snīga;\n– Kab gūvs nabizuotu, tom Sveču dīnā nadūd ēst;\n– Ka Sveču dīnā speid saule tik ilgi, cikom zyrgu apsadloj, tod gaidoma jauka vosora.\nNu 31. janvara leidz 19. februaram Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogostā apsaverama O.Rupaiņa muzeja taiseituo izstuode „2. februars – Sveču dīna Latgolā”. Izstuode izvītuota bibliotekys i pogosta puorvaļdis vestibilā i stuosta par Sveču dīnys tradicejom saisteibā ar tautys ticiejumim i īrodumim:\n• Sveču dīnā kūp šmukumu\n• Sveču dīnys saisteiba ar lūpim\n• Saisteiba ar bitem\n• Sveču dīnā diuradz laiku\n• Golvys sukuošona\n• Kūrmuļu vojuošona\n• Vylku vuojuošona\n• Ražys diuredzēšona\n• Sveču līšona i sveču kruosys\n3. februarī 18 stuņdēs Bieržgaļa pogosta kulturys nomā nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošona Sveču dīnā “Ej, sauleite, pazaver, kū darēja tov’ meiteņas”, kurā sovu 55 godu jubileji svieteis Bieržgaļa folklorys kūpa, kas dybynuota 1957. godā.\nKarteņā: Bieržgaļa folklorys kūpa, olūts www.rezeknesnovads.lv


Nu sapņu zemis iz īspēju zemi – Svetlanas Grīnfeldes atsagrīzšonuos stuosts\nKomunikabla, atvārta i vysod pozitiva – taida ir Daugovpiļs Turisma informacejis centra konsultante Svetlana Grīnfelde. Pyrma 13 godu jei puorsacēle iz sovu sapņu zemi Lelbritaneju i nimoz nabeja puorlīcynuota, ka atsagrīzs. Tok niu, jau 5 godus Svetlana Latveju sauc par sovu īspēju zemi i turistim stuosta par aizraujūšom atpyutys īspējom tepat Daugovpilī i Latgolā.\n“Iz Angleju pyrmū reizi es nūbrauču piec 9. klasis,” stuosta Svetlana, “tymā laikā daudzi ļauds, arī muna mama brauce struoduot iz Lelbritaneju. Piec izlaiduma mama mani pajēme leidza pagastēt pi juos Tetfordā. Es tī pabeju 2 mienešus, izadeve ari drupeit pastruoduot i īpazeit tū dorba atmosferu. Prūtams, struoduot nivīns mane naspīde, tei beja viņ pošys iniciativa i gribēšona. Man cīš īzapatyka Lelbritaneja i tei kliva par munu sapņu zemi!”\nGasteišona pi mamys Svetlanai izguoja kai zeimeigs liktiņa pagrīzīņs – taišņi tod jai dzyma puorlīceiba, ka Lelbritanejis Apvīnuotuo Karaliste ir tei vaļsts, kur jei teišom grib dzeivuot. Piec vosorys pi mamys, Svetlana atbrauce iz sātu Ilūkstē, pabeidze vydsškolu i piec kaida laika jau kūpā ar sovu nuokamū veiru nūbrauce iz Lelbritaneju. Kaidu laiku jaunīši dzeivova Londonā i ari cytuos piļsātuos.\n“Tī vyss ir sovaižuok nakai pi myusu – piļsātys i doba,” sovus pyrmūs īspaidus atguodoj Svetlana, “man tys vyss cīš īzapatyka. Nikas eksotisks gon tī nav, tok man patyka tei vide. Vosorys tī ir leitainys i nav puoruok korstys, partū Latvejā vosorā ir jaukuok. Sovpus zīmā tī nav cik solts i nav cik daudz snīga kai te.”\nSuokumā gon Svetlana Ilūkstē gasteja cieškuok. Beja ari periodi, kod Latvejā jei nūdzeivova pat puora mienešu. “Kod munai meitai palyka 3 godi i pīdzyma dāls, vajadzēja izlemt, kur meita vuiceisīs bārnuduorzā – Latvejā voi Anglejā. Mes lēmem par lobu Anglejai. Partū pādejūs godus, pyrma atsagrīzšonys Latvejā, mes tai nūpītnai nūdzeivovam tī. Meita pabeidze duorzeni i suoka vuiceitīs školā. Pādejūs godūs mes sātā ar meitu puorsvorā jau runovam angļu volūdā. Tai kai sovā storpā ar veiru mes runovam, krīviski, meita prota ari krīvu volūdu, tok skaiteja i raksteja viņ angliski. Dālam gon nabeja īspējis vuiceitīs Anglejis bārnuduorzā, partū ka mes atbraucem iz Latveju, kod jam beja 3 godi.”\nKod Svetlana beja pyrmuo bierneņa gaideibuos, īsuokumā jei gribēja dzemdēt Anglejā. Viņ puora mienešu pyrma dzemdeibu jei puordūmova, partū ka esūt tuoli nu sātys, sūpluok nav ni mamys, ni radinīku, kuri varātu paleidzēt voi dūt kaida padūma. “Es atbrauču iz Ilūksti i meita man pīdzyma Daugovpilī. Kaidu laiku padzeivovam ite, cikom meita paauga, i tod atsagrīzem Anglejā. Ūtrais bierneņš jau pīdzyma tī. Es poša jau beju gudra, man jau beja dzemdeibu pīredze,” smejās Svetlana.\nJei atkluoj, ka veseleibys apryupes sistema kotrā vaļstī atsaškir. Atsaškir ari juos dzemdeibu pīredze Anglejā i Latvejā: “Prūtams, ir atškireiba dzemdēt te voi Anglejā. Kod dzemdeibys suocās Latvejā mamenis var izsaukt uotrū paleidzeibu, kas nūvess iz dzemdeibu nūdali. Sovpus Anglejā uzskota, ka tys ir dabisks process i iz slimineicu mameņai juoteik pošai sovim spākim. Vysmoz tai beja munā laikā. Jīm tī nav taidu dzemdeibu krāslu, kai īrosts redzēt slimineicuos pi myusu. Tī ir parosts, leidzons dzemdeibu golds. Pa lelam vysys procedurys nūteik kai pi myusu. Tok pošuos dzemdeibuos Anglejā vacmuote gon saceja, ka bierneņu juoizstum man pošai. Sovpus pyrmajuos dzemdeibuos Daugovpilī man paleidzēja vacmuote i dežuruorsts. Latvejā mameņu ar bārnu slimineicā patur vysmoz dažys dīnys, tok Anglejā viņ puora stuņžu. Puorbauda, voi vyss labi i laiž iz sātu. Man dāls pīdzyma vokorā i jau ap pusnakti mani laide iz sātu. Interesanti, ka poši angli mamenis i jaundzymušūs pi dzemdeibu noma nasagaida ar pučem i balonim kai tū dora pi myusu. Tī pa lelam tai dora viņ ībraucēji – puorsvorā Baļtejis vaļstu īdzeivuotuoji. Anglejā pyrmū laiku piec dzemdeibu pats uorsts īt apsavēt bierneņu iz sātu.”\nLelbritanejā Svetlana Grīnfelde nūdzeivova gondreiž 8 godus. “Es atsagrīžu Latvejā 2016. godā. Anglejā man tai eistyn nasaguoja pastruoduot, partū ka uotri palyku stuovīklī i beju pylna laika mama i sātys saimineica (smejās). Daguoja laiks, kod ar veiru lēmem īt kotrs sovu ceļu i vajadzēja izlemt – palikt tī voi braukt iz Latveju. Dzeive Anglejā beja muns sapnis. Tok es apsazynovu, ka dzeivuot vīnai ar bārnim svešā zemē nabyus vīglai. Struoduot i ryupeitīs par divim bārnim – vadūt i sagaidūt jūs nu školys nabyus vīglai. Ari finansiali byutu pagryuts nūsegt vysys izmoksys par dzeivuošonu i bārnu izgleiteibu. Beja ari satraukums par nuokūtni, partū ka tymā laikā jau runova par Lelbritanejis izastuošonu nu Eiropys Savīneibys. Ari bārnim paaugūt byutu gryuts atzsagrīzt Latvejā, pīrast pi jaunys vidis i školys,” nūruoda Svetlana.\nAtsagrīzt iz Latveju beja labi puordūmuots lāmums – te juos saimei jau seņ beja sovs īpašums, partū jai ar bārnim nabeja juoguodoj par dzeivuošonu. Tepat Ilūkstē sūpluok beja muosa, baba i cyti radinīki, pazasokūt kurim atsagrīzt sātā beja daudz vīgluok.\n“Prūtams, man beja uztraukums, kai meitai veiksīs vuiceišonuos Ilūksē. Jei Anglejā beja pabeiguse 2. klasi. Sazvaneju Ilūkstes Raiņa vydsškolys direktori, pastuosteju par sovu situaceju. Direktore beja cīš atsauceiga i nūmīrynova, ka bārni itaidā vacumā uotri pīrūn i apgiust volūdys. Tai meita suoka vuiceitīs školā i dāls bārnuduorzā. Bārnim nabeja nikaidu gryuteibu. Apmāram 2 mienešu laikā meita suoka runuot i raksteit latviski. Juosoka lels paļdis školuotuojom, kuruos uorpus stuņžu struoduoja ar bārnim,” pedagogu dorbu atzineigi vērtej Svetlana.\nPyrmū godu piec atbraukšonys iz Latveju Svetlana vysu sovu laiku veļteja bārnim, tok piec tam, caur Vaļsts nūdorbynuoteibys agenturu, jei atroda dorbu zemnīku saimnīceibys “Sēlija” veikaleņā Daugovpilī i pamozam suoce struoduot turisma jūmā. “Vāluok suoku struoduot Šmakovkas muzejā. Tod nūpierku īpašumu i mes ar bārnim puorsacēlem iz piļsātu. Bārni suoce vuiceitīs Daugovpiļs 9. vydsškolā i ari niu jī ir apmīrynuoti ar sovu školu. Es poša nu turisma nikur tuoli naesmu nūbāguse, struodoju tī pat Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys agenturā, viņ niu cytā strukturvīneibā – Turisma informacejis centrā. Man pateik muns dorbs, pateik piļsāta. Suokumā gon beja sajiuta, ka gribātu atsagrīzt Anglejā, tok ar godim tei sajiuta puorīt. Niu ruodīs, ka iz Angleju varātu nūbraukt viņ atsapyust. Ite man ir īspējis struoduot i vuiceitīs,” uzsver Svetlana.\nParaleli dorbam Turisma informacejis centrā, studejom augstškolā i sovim mamys pīnuokumim, Svetlana kūpā ar kolegi struodoj breivpruoteigū dorbu Daugovpiļs regionalajā slimineicā. “Itamā gryutajā laikā juodūmoj ari par cytim, na viņ par sevi,” soka Svetlana, “partū mes ar kolegi 2 reizes nedeļā struodojam slimineicā. Juodora vysaidi dorbi, kas reizem ir ari fiziski gryutai. Vīnu dīnu struodoju Dīnys stacionarā – vadu sliminīkus iz procedurom i sagaidu, struodoju ari sanitarūs dorbus. Citu dīnu paleidzu Uzjemšonys nūdaļā, paleidzu medikim, pacientim i doru sanitarūs dorbus.”\nSvetlana nadūmoj, ka palīkūt Anglejā juos dzeive byutu bejuse vīgluoka. Jei ir puorlīcynuota, ka taišni Latveja ir juos īspēju zeme, kur jei ar bārnim var vuiceitīs, augt i atsateistēt: “Dzeive Anglejā nabyutu vīgluoka. Struodojūt kaidā nūlyktovā nabyutu vīgluok i nabyutu īspējis atsateistēt. Taišni ite – Latvejā man ir vaira īspēju izaugsmei, īspēju atteistēt sevi kai personeibu. Prūtams, ka bārni suokumā vaicuoja, voi mes brauksem atpakaļ iz Angleju, tok niu jī vaira navaicoj. Ari bārni ite jiutās labi.”


Vareiba bolsuot par sovu Latvejis Literaturys goda bolvys favoritu - lakuga.lv\nLaKuGa jau viesteja, ka Latvejis Literaturys goda bolvai (LaLiGaBa) nomināta Ilze Sperga par debeja stuostu kruojumu “Dzeiveiba”. Da 24. apreļa škārsteiklā par sovu favoritu ir vareiba bolsuot ari skaiteituojim.\nVareiba bolsuot ir portalā delfi.lv. Nūbolsuot var reizi dīnnaktī.\n18. aprelī 18.00 Reigys Dizaina i muokslys vydsškolys darbneicuos Luočplieša īlā 55 nūtiks LaLiGaBa prozys lasejumi, kurymūs pīsadaleis ari Ilze Sperga.\nGaidūt bolvu padūšonu, škārsteikla žurnals satori.lv pīduovoj sarunys ar vysim bolvys nominantim.\nSaruna ar Ilzi Spergu:\nBolvu padūšonys ceremoneja nūtiks 24. aprelī 18.00 Latvejis Dzeļža ceļa viesturis muzejā.


Laura i Romāns "Treispukstu muzykā" - lakuga.lv\nTemys: Berķenele, Egita Terēze Jonāne, Laura Bicāne, Roksts, Romāns Sladzis, Treispuksti\n29. maijā 17:30 iz eipašu koncertu Raiņa sātā „Berķenele” Daugovpiļs nūvodā īlyudz Laura Bicāne i Romāns Sladzis.\nKoncertā „Treispukstu muzyka” izskanēs Laurys Bicānis dzīsmis, kas topušys piec gazetys „Latgales Laiks” žurnalistis Egitys Terēzis Jonānis haikom.\n„Treispukstu muzyka” ir 8 „treispukstu” cikls, kurūs Laura poša tai ari sauc – pyrmais treispuksts, ūtrais, trešais… Melodeja haikom atguojuse poša nu seve – kas pyrmais golvā skaniejs, tys ari pīraksteits.\nIz Raiņa sātu nu Daugovpiļs (nu Universitatis Vīneibys īlā 13) kursēs mikroautobuss. 17:10 iz muzeju, 18:20 atpakaļ iz Daugovpili.\nVaira dazynuošonys pa telefonu: 26064191\nLaKuGys skaiteituojim niu ir breineiga īspieja nūsaklauseit puora “treispukstus” pyrma paradzātuo koncerta. Īroksts nu Laurys Bicānis dzīšmu vokora 23. majā Reigā.


Kai skaņ dzīsmis "Tuoli dzeivoj" 19. pants? - lakuga.lv\nKai skaņ dzīsmis “Tuoli dzeivoj” 19. pants?\n10 Februars 2012\nVakar Reigā, Rakstnīceibys i muzykys muzejā, nūtyka tradicionaluo „Dzīšmu kladis” sasatikšona, kura itymā reizē tyka veļteita latgalīšu dzīsmem. Dzīsmis vuiceja etnomuzikologe Liene Brence, i ļaužu, kas grybātu īsavuiceit jaunys dzīsmis, beja saguojs daudzi.\nVokora gaitā tyka cyluots Zīmeļlatgolys pusis teiciejis Margaritys Šakinys, Rikovys etnografiskuo ansambļa, Rūžupis teiciejis Annys Kažys kai ari Drycanu i Vydsmuižys pusis dzīšmu pyurs. Kai saceja poša Liene, itymā reizē jei gribiejuse sadzīduot taidys dzīsmis, kurys cytur nadzīduosi – vaira „taidys golda dzīsmis – kur golds, tī maize, tī i ari dzeramais, i taidys jau iz skotivis naliksi”.\nLiene studej Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā Etnomuzikolegejis magistra studeju programmys 1. kursā, tī pat akademejā cytim jaunajim etnomuzykologim vuica vijūlis i garmanis spēli, kai ari ansambļa spieļuošonu. Poša dzīž, komponej i ari spielej vijūli baroka myzykys orkestrī.\nLieni iz eisu vaicuojumu-atbiļžu breisneiņu aicynuoja ari LaKuGa:\nSaceji, ka šudiņ taidys dzīsmis, kurys cytaiž nasaīt sadzīduot. Voi Tev, vaira dzeivojūt Reigā, saīt dzīduot latgaliskuos dzīsmis?\nSaīt, bet vaira koncertūs, eipaši godskuortu svātkim veļteitūs voi ari veļteitūs kaidai konkretai lokalai vītai, kab izzynuotu tuos dzīšmu materialu.\nTev pošai ir kaida meiluokuo dzīsme latgaliski?\nMaņ daudzys ir meilys. Tuos, kas šudiņ tyka dzīduotys, tuos kotra sovā ziņā ir meilys. Pīvadumam, preceibu dzīsme ar vuordim – „Boltu krekleņu apvylku /Malns palyka nosojūt” – vīnkuorši, bet geniali vuordi, voi ari Rikovys jūku dzīsme par večim i tiergu! Tuos pošys ari jau zynomuos dzīsmis – īsaceitu ari cytim dzīduot garūs variantus, kurus iz skotivis nadzīž – pi golda gon var pasēdēt i nūdzīduot vysu.\nKai niu ar koncertdarbeibu? Ar saimi, etnomuzykologim?\nPošu reizi ir taids laika breids, kod nikuo konkreta nav, bet nūteik gataveišonuos i taiseišonuos. Vysaidys spieliešonys byus pavasarī, vosorā. Tān vaira tei pedagogiskuo puse – akademejā i cytur, vyslaik ir ari koč kaidys individualys nūdarbeibys, kur vuicu tradicionalū vijūlis spēli. Saīt spieļuot ari baroka muzykys orkestrī. Muzyka vystik palīk muzyka. Baroka spieliešona ir nu 17.-18. gs., seņuoka par tū tradicionalū muzyku, kū mes pazeistam, i tī var vaira variēt ar muzykalū materialu, ir leluoka breiveiba, koč ari materials ir labi juozyna taipat.\nDzīduošonys vokorā Liene aicynuoja īsavuiceit tik popularuos dzīsmis „Tuoli dzeivoj” cytus panteņus, kurūs sovulaik nu teiciejis Vydsmuižys golā pīrakstejs Jurjānu Andrejs.\nTuoli dzeivoj muna meiluo,\nEs navaru sasatikt.\nJimšu stallī siermu zyrgu,\nJuošu meiluos apsavērt\nDa pusceļa nadajuoju,\nDa vuortim(i) nadajuoju,\nIztak meiluo rauduodama\nVīnu rūku vuortus viere,\nŪtru slauka asarenis.\nNaraud gauži muna meiluo,\nEs jau tevis napamesšu.\nEj iz sātu muna meiluo,\nTais’ maņ vītu guļteņā.\nTais’ maņ vītu guļteņā,\nKluoj maņ boltu paladzeņu.\nGuļstīs, muna leigaveņa,\nIz munom(i) rūceņom.\nKod rūcenis nūguliesi,\nTod es tevi mūdynuošu.\nCelīs, muna leigaveņa,\nJau rūcenis nūgulieji.\nEj iz sātu, muns meilais,\nLai palyku vīna poša.\nĪt iz sātu, tev’ pamastu,\nKa sirsneņa nasuopātu.\nGarom lūgam paejūt(i)\nRadzu sovu leigaveņu\nKrystu kluotu, palūrātu,\nKa māmeņa naradzātu,\nKa ļauteni narunuotu.\nĻaudim mēlis nūplukušys\nAp manim(i) runojūt.\nTreis gadeni sabaruoju\nStallī bāru kumeleņu.\nLyku saglus mugurā.\nKartenis: Latgalīšu dzīšmu dzīduošonys vokors Rakstnīceibys i muzykys muzejā, Liene Brence, atguojušī, dzīduotuoji. Foto – Edeite Husare.


Tymā saulē aizīt myusu vacvacuoki, aizīt muotis, tāvi, bet kas nu jūs palīk myusu sirdīs - tukšums voi boguoteiba? Ar jūs ceņteibu i struodeigumu ir tykuse nūdrūšynuota jau daudzu jaunūs paaudžu labkluojeiba, bet voi mes, Latgolys bārni, vysod asam muocejuši pasceit paļdis sovai Muotei, gon turpynojūt seņču īsuoktū dorbu pošu zemeitē, gon naaizmierstūt Jū nu tuolīnis... Voi asam spiejuši apgiut i nūvērtēt vacuoku dzeivēs sakruotū gudreibu, pīredzi, muocejuši saklauseit i pajimt kū palīkūšu deļ sovu atlaseišu?\nMyusu bārni ir pādejais pūsms tagadejuos atdzimšonys kēdeitē. Mes tagad guodojam par Latgolys gruomotu fonda atjaunuošonu, raksteituo vuorda izkūpšonu, bet myusu bārnim jau nikas nu tuo nabyus vajadzeigs, jo jim pītryuks gribeišonys tradicejis i volūdu turpynuot, jo mes jūs sirsneņuos nabyusim īlykuši tuo syltuo maiguma, kas apjam, dzieržūt latgalīšu tautysdzīsmis voi nūstuostus par paguojušim laikim. Deļ tuo myusu - vacuoku i skūlys - daguojums paleidzēt jaunajam cylvākam apsazynuot sevi kai taida nūvoda puorstuvi, kuram ir cytim kū pastuosteit par sovu dzymtū pusi, tuos kulturviesturi, saprast sovu seņču runys pīviļceibu i naatkuortojameibu, izjyutūt tū kai vydeju vajadzeibu.\nJo myusu babeņom beja pa pīci, seši voi pat desmit paaudzis turpynuotuoju i juos varēja palaist sovus bārnus pasauļa plašumūs, ari nacerejūt iz tūs atsagrīzšonu, tod myusim, šudiņdīnys Latgolys muotem, kam tūs lūluojumu skaits ir tik modernai nīceigs, daudz vairuok juodūmoj par tū, ka kūki bez sakņu zemē nasaturēs, jo saimei nikod nav bejs i nabyus leluokys boguoteibys par dzymtū sātu mīļojūšim bārnim.\nKod akters Evalds Vaļters sovā laikā gasteja Latgolā, tikšonuos ar jū puorpiļdeitajā kulturys nomā vysod beja pateikama i gaiša. Itys cīnejamais siermgaļvs, stuovūt iz skotuvis, prīcuojuos par latgaliskuo vuorda skaneigumu, aicynuoja tū cīnā i gūdā turēt, apsazynuot, ka latgaliskajam Latgolā ir juobyun pīteikūši lapnam i kūptam, ka tei nav nikaida "kuknis" volūda, par kuru byutu juosakaunej. Jo myusim byutu vairuok tik patīsu i dzeivis (na tikai gruomotu) gudru cylvāku kai vuorda muokslinīks Vaļters - mes byutu cyta tauta. Daudz saskaneiguoka i stypruoka.\nKaids pazeistams cylvāks maņ apgolvuoja, ka jis grybātu īsavuiceit runuot latgaliski, bet navarūt saprast, kur krīviskais beidzās i latgaliskais suocās. Atzeistu, ka myusu volūda Latgolā ir puorkrīvuota, bet tam ir sovi viesturiskī cālūni. Puorkrīvuošonys politika "augstu viļni syta" drukys aizlīguma, kas stuojuos spākā l865.goda 2.oktobrī, laikā, kod školuos lapnuojuos lozungi "govoritj po latišski strogo vospreščajetsa". Pavysam biedeigs tys stuovūklis palyka piec boļševiku ībrukuma Latvejā 1940.godā, kod nu školu biblioteku izjēme i gunī sasvīde pat taidys politiski mozkaiteigys gruomotys kai O.Skryndys i F.Trasuna "Gramatika", V.Seilis "Sistematiskais latgaļu gruomotu ruodeituojs", M.Apeļa "Latgalīšu literaturys viesture" u.c.\nKai volūdys kūpšonys vierzīnī byutu juoīt šudiņ? Lai bārni vīgluok apgyutu vuordu darynuošonys sovpateibys, ir juonūsoka atškireiguos vuordu formys, kurys nav identys latvīšu literarajā volūdā i latgaliskajā izrunā. Vyslobuokais paleigs te var byut saleidzynomuo volūdnīceiba, kod muoceibu stuņdēs školuotuojs pastuosteitu par atškireibom vuordu darynuošonā. Tod bārnim nabyutu juolītoj pošdarynuotī "atgāja", "ābelnīca", "būds", "pie mums atbrauca gasti", "tēvs rāvās kamēr pārzarāvās", "viņi acasējās", "es šodien neiezavuicējos", "tu mani nedadzīsi", "gaļa nebija dacepta", "viņš tikai pazasmējās", "man mamma vīkalā nuopirka jaunu klītu", "kā dacepēt šo burtiņu", (un beidzūt taids pateikams jaunynuojums) "skolotāj, sašņorē man prievīti, es gribu būt latvietis".\nSkaidrs, ka vīnkuoršuok jau ir izsmīt tū Latgolys latvīšu volūdu. Lai skūluos narunoj, lai sātā narunoj, lai tū var dzierdēt tikai humoristiskūs skečūs i uoriškeiguos reklamuos... I sātā jau daudzkur narunoj. Tikai... moz ar tū kas teik leidzāts, jo vacuoku i vacvacuoku latvīšu literaruos volūdys klaidys kai spīgelī radzamys i dzieržamys bārnūs.\nLai īvuiceitu pareizu latvīšu literarū volūdu, runu juosuoc kūpt jau bārnu duorzā, lītdareigi izmontojūt laiku, kod mozuo cylvāka volūdys mehanisms ir elasteigs. Lai bārnus sagatavuotu školai tai, ka jau duorzeņā jūs izrunuotī kaki puorsavārstu par kaķiem, pukes par puķēm, tēvi (ar šaurū e) par tēviem (ar plotū e). Runojūt par šū problemu, asu sajāmuse atbiļdis, ka nav taidu specialistu, kas itymā jūmā ar bārnim dorbuotūs, nav izstruoduotys metodikys, nav praktisku īspieju. I tai bīži viņ attuoluoku Latgolys nūstyuru bārnu volūdeņa ir kai spāņu zuobokā ībuozts, samūceits latvīšu literaruos volūdys mistruojums, nu kura runuotuoji poši, kod suoc tū apsazynuot, kaunejās i lobuok runoj krīviski, jo zyna, ka tod par jim nivīns nasasmīs i nasceis: "Latgalieši tikai bojā mūsu valodu".\nPar tū maņ gribīs aizstuovēt dūmu, ka tei ari byus myusu vīneibys ideja, jo mes, latvīši, spēsim paleidzēt vīns ūtram, papyldynuot vīns ūtru, atzeit vīns ūtru na tikai dzīsmē ar Raiņa vuordim "Daugav's abas malas mūžam nesadalās", bet, pīmāram, rostā īspiejā nūpublicēt Raiņa Literaturys i viesturis muzeja fondūs na eisu laiku globuotuos myusu Franča Kempa viestulis Raiņam. Tuos daudz paleidzātu myusu kūpejuos viesturis izpratnē i skaidruojumā.\n1913.godā viestulē Raiņam jis raksteja: "Vai tad Baltijā neatradīsies gaišāki prāti, kas sapratīs, ka nupat ir laiks iegūt vai zaudēt Latvijas teritorijas gandrīz vienu trešo daļu. Latgale ir Latvijas priekšpostenis austrumos, cietoksnis, kurā daudz robu. Stiprajai Baltijas Latvijai būtu pienākums nākt palīgā latgaliešiem - pabalstīt viņu literatūru. Latgalei viss atņemts, atstāta tikai literatūras brīvība. Bet priekš tam trūkst līdzekļu: tauta tumša, nabadzīga. Buržuāzija pārpoļojas, inteliģence darbojas ar pliku roku. Vai ilgi viņa varēs strādāt, kad pati, badu ciezdama, bez atlīdzības ziedo sevi tautas labā. Uz mums beidzamajā laikā gan sākuši griezt vērību Baltijā, tikai šī vērība stipri saistīta ar laukstrādnieku trūkumu Baltijas saimniecībās. Bet Latgalē darba roku ir daudz... Cerēsim tomēr, ka pēc tirgotājiem un "pelēkā barona" uz Latgali sāks nākt un to izdibināt arī rakstnieki un mākslinieki, kam rūp augstākas idejas, nevis latgaliešu muskuļu spēks."\nFraņcs Kemps i cyti tuo laika sabīdriskī darbinīki klaudzynuoja pi daudzu tautys bruoļu durovu, bet reši kurys nu tom tyka attaiseitys. Šudiņ mes vysā piļneibā izgaršojam šūs tūreiz naizklauseitūs vuordu augļus. Deļ tuo napīļausim sovu vactāvu (na viņ sirds, bet ari politiskuos tyvredzeibys) klaidys, ceņssimēs saprast, ka praktiskā sadarbeibā i atbolstā myusim sova vīneiba juopīruoda kotru dīnu, kotru stuņdi. Ir juoatrūn vareiba vysim Latvejis školānim pastuosteit par Latgolys nūvoda viesturi, presi.\nLai varātu saleidzynuot, puorsalīcynuot, saprast, ir vajadzeigys gruomotys, laikroksti, originali i kopejis, kur školāni var izskaiteit, apsavērt myusu kaidreiz atškireiguos ortografejis (ar gotiskajim i latiņu burtim). Tod jī poši varēs izdūmuot dūmu, par kū latgaliskais, kas neidāts i līgts nu tik daudzu kungu, vojuots i apsmīts, tūmār cauri godu symtim ir atguojs leidz myusu dīnom, lai gon samūceits i navajadzeigu aizgivumu pylns, tūmār vēļ dzeivs.\nVoi tys byutu kaids nuoveigs grāks, ka ari cytūs Latvejis nūvodūs skūlāni dabuotu zynuot, ka pyrmuo latgaliski raksteituo gruomota, kura sasaglobuojuse leidz myusu dīnom, ir 1753. godā izdūtais "Evangelia Toto Anno" (Evaņgeliji vysam godam), ka pyrmuo augstuokuo muoceibu īstuode Latvejā ir Kruoslovys Goreigais seminars (1757-1844), ka Latgolys inteligeņcis tāvs ir mons. Nikodems Rancāns, latgalīšu pyrmuos laiceiguos avīzis "Gaisma" (izguoja Pīterpilī 1905.g.) redaktors - Fraņcs Kemps, ka latvīšu tautys vīnuotuojs Fraņcs Trasuns "īcieļs Latvejis zvaigznuojā" ari Latgolu, ka tuos apgaismeibai daudz struoduojuši bruoli Skryndys, Mikeļs Bukšs, Boļeslavs Brežgo, Ontons Dzeņs, Jezups Grišāns MIC i daudzi citi atmūdys laika darbinīki. Periodā piec mynātuo drukys aizlīguma atceļšonys (1904.godā) izīt 32 nūsaukumu avīzis, 33 žurnali, 25 kalendari, 16 ābecis, 9 gramatikys i cytys vuiceibys gruomotys. Voi tī nav pīteikūši stypri latgalīšu rokstu pastuoveišonys tradicejis līcinīki?! Breivuos Latvejis laikā jau nu pyrmūs naatkareiguos vaļsts pastuoveišonys dīnu latgaļu literaturu školuos muoceja kai pastuoveigu prīkšmatu. Dīmžāļ tys varēja nūtikt tikai leidz l934.goda 15.majam.\nJo tagad myusu Latvejis vaļsts volūdys lykumā ir izsaceits atbolsts latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai i atteisteibai, deļ kuo latvīšu literaturys stuņdēs, runojūt, pīmāram, par rakstneicys Annys Saksis "Puosokom par zīdim", skūluotuojs navarātu pastuosteit, ka vēļ pyrma juos itymā žanrā ir rakstejuse latgalīte Rozaleja Tabine (Naaizmierstule) i t.t. Ar tū jau myusu Latvejis gora montu kūpeiguo skreine kliutu tikai boguotuoka, piļneiguoka.\nLeidz šam maņ redziejuos, ka Latgolys kulturviesturis nazynuošona, tei ir tikai myusu pošu suope, bet niu vairuok dūmoju, ka tei tūmār ir vysys Latvejis ryupe. Naseņ kaidā TV spēlē "Gribi byut miļjonars" vīns kungs beja ticis pi smukys naudys summys, kod ekranā pasaruodeja vaicuojums: sakuortuot latgaliskūs laikrokstu nūsaukumus tū izdūšonys seceibā. Veirīša sejā beja losams navyltuots izbreins, jo, kai tamā krīvu dzīsmeitē saceits: "tū mes naasam vuicejušīs, tys nav bejis myusim aizdūts". Jys nasakavejūt atsateice nu atbiļdis i, prūtams, naudys.\nPaguojušajā zīmā beja gostūs atbraucs kaids cylvāks nu Italejis. Jys, runojūt par volūdys attīceibu situaceju sovā vaļstī paskaidruoja, ka pi jūs ir daudz vairuok dialektu par myusu divejim (augšlatvīšu i lejslatvīšu), bet atškireiba ir tei, ka pi jūs, jo kaids nasaprūt ūtra dialektu, tod tei asūt tuo cylvāka problema, kurs napuorvolda cyta runys, navys tuo, kurs tamā izasoka. It kai pavysam vīnkuoršs, bet psihologiski breineigs rysynuojums. Dūta īspieja byut lapnam ar sovu volūdu, navys nu tuos kaunētīs.\nPasaverit, kaida šudiņ ir lela daļa nu Latgolys lauku! Prūtams, golvonais tymā vysā ir bejuse iz golvyspiļsātu vaļdeibys "tāmātuo" ekonomiskuo politika, bet daudzu myusu bādu cālūņs ir ari tys, ka latgalīts jau nu školys sūla natyka īpazeistynuots ar sova nūvoda gora boguoteibom. Tam ir bejuse lela lūma "nu seve izbēgt grybūšu" cylvāku sasavairuošonai. Itī kompleksi, ka myusim it kai nav ar kū pasalapnuot literaruos jaunradis laukā, pīsmītuo i nycynuotuo volūda daudzim zamapziņā ir īsadzeivuojuse kai negaceja, nu kurys atsabreivuot ir cīši gryuši. Runojūt lejslatvīšu dialektā, latgalīts jyutās lobuoks, pareizuoks latvīts asam nakai dorūt tū sovā augšzemnīku dialektā. Bet obi (gon lejzemnīku, gon augšzemnīku) ir tei poša myusu Latvejis vaļsts volūda, kura sastuov nu obeju itūs dialektu. Deļ tuo ir juodora vyss, lai myusu bārni runuotu piec īspiejis teiruokā latvīšu literarajā volūdā, bet ari sovu dzymtū volūdu zynuotu i mīļuotu.\nNa veļti 1953.godā Andryva Jūrdža fonda trimdys izdavumā "Dzeive" Marijanu kongregacejis tāvs dr. Stanislavs Škutāns (dzimis 1901.g. 16. novembrī, Kruoslovys rajona Kombuļūs, Lelūs Unguru sādžā) raksteja: "Jo myusu arheologi tik ceņteigi vuoce Latgolys vacuos klietenis, pierts i rejis, lai saglobuotu kai duorgu paguotnis reminisceņci, draudejūt ar struopi kotram, kas byutu īsadrūšynuojs šaidu paguotnis pīminekli būjuot. Bet... voi tod pierts voi reja, kas ir nīceiga daļa nu kulturys, ir vierteiguoka par volūdu, kurā atsaspūguļoj na jau kaids nīceigs materialuos kulturys aspekts, bet gon poša tautys dvēsele, juos gora dzeivis izpaudumi, ar vysom nabeidzamajom sovu puordzeivuojumu niansem?" Volūda eistyn ir cylvāka vīneiguo ideņtitate, vīneiguo juo sāta. Dūmoju, ka na viņ ekonomiskuos problemys ir cālūņs tam, ka tik daudz Latgolys cylvāku aizīt pasaulī iz naatsagrīzšonu.\nSituacejā, kod Latvejis Universitatis absolventam, latgaliskys izceļsmis volūdnīkam voi žurnalistam vajadzātu izaškiert, kai reikuotīs, jo apdraudāta byutu myusu vaļsts volūda vyspuor, jys nūteikti palyktu tuos sardzē kai uzticeigs karaveirs. Jo latgalīts jau vysod ir bejs eistyns latvīts, gon dūdūt Latvejai tuos vuordu, gon karūga kruosys, gon īvadūt latiņu rokstu veidu - antikvu (lat. antiquus - senejais). Jys tuos sardzē ir stuoviejs i dora tū šudiņ. Tūmār "strausa politika" byutu nikuo nadareišona situacejā, kod īspiejams kūpt sova nūvoda kulturmontuojumu, sauleitē ceļt myusu Bazneicys i presis viesturi, folklorys, dzejis i prozys boguoteibys, lauku apsaimnīkuošonys pīredzi, školu i augstškolu nūtykšonys, draudžu dzeivi.\nDaudz iudiņu aizteciejs nu laika, kai myusu vydā vaira nav mons. Nikodema Rancāna, Aglyunys gimnazejis direktora Aloizeja Broka, Ludzys gimnazejis direktora volūdnīka Juoņa Turkopuļa, pedagogis Valerejis Seilis, Lagolys studentu tāva Bronislava Spūļa i daudzu cytu īprīkšejuos Latvejis atmūdys calmlaužu, kas pošā Latgolā labi saprota nūvoda kulturviesturis i volūdys nūzeimeibu. Tūmār ari itys laiks ir atguojs ar gondarejumu, ka tagad Latgolai var byut sova prese, ka ir nūdybynuota i dorbojās Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja ar sovom breineigajom "Vosoruošonom", "Vuolyudzānim". I, prūtams, prūtams, Latgolys studentu centris, kas ir vysūs itymūs darbeņūs vydā! Varbyut vēļ pamoz tūs siejieju, bet, jo sieklenis kriss augleigā zemeitē - asneni byus.\nAtjaunuotajā i nu 1989.goda Leldīņu izīt suokušajā žurnalā "Katuoļu Dzeive" pa mazeitem ir sakupluojs jaunūs skaiteituoju i raksteituoju puļceņš. 2004.godā byus specials atvārums studejūšajai (i na tikai) jaunuotnei. Tū vadeis Rēzeknis Augstskūlys studeņte Anna Briška. Interesentus, kuri grib jimt daleibu itymā dorbā, lyudzam pīsasaceit pa e-postu: k.dz@one.lv\nIz myusu žurnalu var pasaraksteit vysuos Latvejis posta nūdaļuos. Indekss 2056.\nRedakcejis adress: Guņsdziesieju īla l, Viļāni, LV-4650,\ntel.: mob. 6563793, faksimiļs 46-28l70 (ar nūruodi "K. Dz.")\n© 2003, Maruta Latkovska, rakstīņs © 2000-2021, Aņss Ataols Bierzeņš Myusu E-posta adress: latgola@latgola.lv\nItuos puslopys pādejuo papruoveišona: 2003 gods dekabra (zīmys) mieneša 20 d.


Izsludynuots Vuorkovys nūvoda fotokonkurss - lakuga.lv\nTemys: fotokonkurss, Roksts, Vārkava, Vuorkova\nVuorkovys nūvoda kulturys centrs izsludynoj foto konkursu „Mes sovā nūvodā”.\nKonkursa mierkis ir atkluot i popularizēt Vuorkovys kulturviesturyskuos vītys, nūvoda īdzeivuotuoju kasdīnys dzeivi sātā i saimē, dobys ainovys, kas izceļ Vuorkovys nūvoda unikalitati. Nu fotokonkursā īsyuteitajim dorbim tiks taiseita fotoizstuode.\nKonkursā var pīsadaleit fotografi amateri bez vacuma īrūbežuojuma.\nKab pīsadaleitu konkursā, sovi dorbi digitalā veidā da 2012. goda 13. augustam juoīsyuta iz e-postu maija.pranevska@varkava.lv ci cytaiž elektroniskā formā juonūguodoj Vuorkovys nūvoda dūmis sabīdryskū attīceibu specialistei Maijai Pranevskai. Kotrai karteņai juobyut daliktam nalelam apraksteņam i izjimšonys vītys nūsaukumam.\nDorbi tiks viertieti piec atbiļsteibys konkursa temai, originalitate, tehniskuo izpiļdejuma kvalitate i autora individualais redziejums.\nKonkursa dorbus vērtēs žureja i apbolvuos 3 lobuokūs dorbus. Apbolvuošonys ceremoneja byus izstuodis atkluošonā Vuorkovys nūvoda dūmis zalā 2012. goda 18. augustā Vuorkovys nūvoda svātku laikā.\nKonkursa reikuotuoji atguodynoj, ka karteņu autors ir atbiļdeigs par īsyuteitū dorbu autortīseibom. Vysi konkursa dorbi, abpuseji vīnojūtīs, var tikt izmontuoti dažaiduos publikacejuos.\nInformaceja nu Vuorkovys nūvoda sātyslopys, karteņā – Vuorkovys nūvoda kulturys centrs, foto LaKuGa


LaKuGa – Rēzeknē apsaverama fotoizstuode “Latvijas mazās gaismas pilis”\nRēzeknē apsaverama fotoizstuode “Latvijas mazās gaismas pilis”\nLaKuGa 12. Septembris, 2016. gods Comments Off on Rēzeknē apsaverama fotoizstuode “Latvijas mazās gaismas pilis”\nRēzeknis Centralajā bibliotekā da 7. oktobra apsaverama fotoizstuode “Latvijas mazās gaismas pilis”.\nLatvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibys i arhitekta Juoņa Dripis veiduotajā fotoizstuodē var īsapazeit ar 59 Latvejis bibliotekom, kas pādejūs desmit godūs pīdzeivuojušys pozitivys puormainis. Latgolu izstuodē puorstuov Latgolys Centraluo biblioteka, Maduma pogosta biblioteka, Bikernīku pogosta biblioteka, Laucesys pogosta biblioteka, Smeļteru biblioteka, Dagdys nūvoda tautys biblioteka, Preiļu Golvonuo biblioteka, Leivuona nūvoda Centraluo biblioteka, Turku pogosta biblioteka, Sutru biblioteka, Seiļukolna biblioteka, Bolvu Centraluo biblioteka, Viļakys nūvoda biblioteka i Ūzulmuižys pogosta biblioteka.\nArhitekts i izstuodis kurators Juoņs Dripe: “Itys ir gaismys punktu vizualizacejis projekts i stuosts par pozitivim procesim Latvejis bibliotekuos nu Leivuona da Valmīrys, nu Kurseišu da Maduma voi Jumurdys, Mārupis i Zorgu. Koč i mārūgi i rūceiba bīži ir nasaleidzynami, mes raudzejom pamaneit na viņ izcileibu, nu ari lobū grybu vysūs Latvejis nūvodūs. Myusdīneiga biblioteka seņ vairs nav tik gruomotu globuotuve. Lobajūs pīmārūs tei ir vītys dvēsele. Tī kūpā breineigi sadzeivoj kulturys montuojums i myusu dīnu tehnologejis, gruomota i virtualais teksts, mozpiļsātu mīrs i pasauļa dvaša, arhitektura i saturs.”\nIzstuode “Latvijas mazās gaismas pilis” pyrmūreiz tyka eksponāta Latvejis Nacionaluos bibliotekys jaunajā ākā tuos atkluošonys nedeļā. “Latvijas mazās gaismas pilis” da šam jau skatejuši 19 Latvejis piļsātu dzeivuotuoji, kai ari izstuode bejuse apsaverama ari Krīvejā.\n“Latvijas mazo gaismas piļu” izstuodis idejis autori ir Latvejis Nacionaluos bibliotekys direktors Andris Vilks i Limbažu Golvonuos bibliotekys direktore Dzintra Justa. Fotoizstuodi reikoj Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreiba ar Latvejis Kulturkapitala fonda, ABLV Charitable Foundation, Live Riga, Rēzeknis nūvoda dūmis i cytu Latvejis pošvaļdeibu atbolstu.\nATSLĀGVUORDI » bibliotēka, Fotoizstuode, izstuode, Latvijas mazās gaismas pilis, Rēzekne, Roksts